# Službeni list L 129/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 129 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.19. svibnja 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 129

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.19. svibnja 2017.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2017/826 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017.–2020. (
  1
  ) | 17 |
| | * | Uredba (EU) 2017/827 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 258/2014 o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  ) | 24 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013

1

*

Uredba (EU) 2017/826 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017.–2020. (
  1
  )

1

17

*

Uredba (EU) 2017/827 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 258/2014 o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.–2020. (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 19.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 129/1

---

UREDBA (EU) 2017/825 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. svibnja 2017.

o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. treći stavak i članak 197. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom odgovarajuće socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi. Osim toga, a kako je utvrđeno u članku 11. UFEU-a, u politike i aktivnosti Unije, osobito s ciljem promicanja održivog razvoja, trebaju se uključiti zahtjevi u pogledu zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti, Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom odgovarajuće socijalne zaštite, borbom protiv društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi. Osim toga, a kako je utvrđeno u članku 11. UFEU-a, u politike i aktivnosti Unije, osobito s ciljem promicanja održivog razvoja, trebaju se uključiti zahtjevi u pogledu zaštite okoliša.

| (2) | Prema člancima 120. i 121. UFEU-a od država članica zahtijeva se da vode svoje ekonomske politike tako da doprinose ostvarivanju ciljeva Unije i u kontekstu općih smjernica koje oblikuje Vijeće. Koordinacija ekonomskih politika država članica stoga je pitanje od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(2)

Prema člancima 120. i 121. UFEU-a od država članica zahtijeva se da vode svoje ekonomske politike tako da doprinose ostvarivanju ciljeva Unije i u kontekstu općih smjernica koje oblikuje Vijeće. Koordinacija ekonomskih politika država članica stoga je pitanje od zajedničkog interesa.

| (3) | Nekoliko država članica prolazilo je i dalje prolazi kroz procese prilagodbe kako bi ispravile makroekonomske neravnoteže nakupljene u prošlosti, a mnoge su države članice suočene s izazovom niskog potencijalnog rasta. Unija je provedbu strukturnih reformi odredila kao jednu od svojih prioritetnih politika kako bi se oporavak usmjerio na put održivosti, potaknuo potencijal rasta radi poboljšanja sposobnosti prilagodbe i pružila potpora procesu konvergencije. |
| --- | --- |

(3)

Nekoliko država članica prolazilo je i dalje prolazi kroz procese prilagodbe kako bi ispravile makroekonomske neravnoteže nakupljene u prošlosti, a mnoge su države članice suočene s izazovom niskog potencijalnog rasta. Unija je provedbu strukturnih reformi odredila kao jednu od svojih prioritetnih politika kako bi se oporavak usmjerio na put održivosti, potaknuo potencijal rasta radi poboljšanja sposobnosti prilagodbe i pružila potpora procesu konvergencije.

| (4) | Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju cjeloviti lanac visoko specijaliziranih znanja i vještina, kao i dugoročnu viziju. Rješavanje pitanja strukturnih reformi u raznim područjima javne politike jest izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazao njihov učinak. Stoga su od ključne važnosti pravodobna i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima pogođenima krizom ili strukturno slabim gospodarstvima. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u obliku tehničke pomoći bilo je važno za potporu ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih nekoliko godina. Za uspješnu provedbu strukturnih reformi od ključne je važnosti da za njih budu odgovorni lokalni akteri. |
| --- | --- |

(4)

Reforme su po svojoj prirodi složeni procesi koji zahtijevaju cjeloviti lanac visoko specijaliziranih znanja i vještina, kao i dugoročnu viziju. Rješavanje pitanja strukturnih reformi u raznim područjima javne politike jest izazov jer je često potrebno određeno vrijeme kako bi se pokazao njihov učinak. Stoga su od ključne važnosti pravodobna i učinkovita izrada i provedba, bez obzira na to je li riječ o gospodarstvima pogođenima krizom ili strukturno slabim gospodarstvima. U tom kontekstu, pružanje potpore Unije u obliku tehničke pomoći bilo je važno za potporu ekonomske prilagodbe Grčke i Cipra proteklih nekoliko godina. Za uspješnu provedbu strukturnih reformi od ključne je važnosti da za njih budu odgovorni lokalni akteri.

| (5) | Države članice mogu iskoristiti potporu za suočavanje s izazovima povezanima s izradom i provedbom strukturnih reformi kojima se održava rast, u skladu s gospodarskim i socijalnim ciljevima Unije. Ti izazovi mogli bi ovisiti o raznim čimbenicima, kao što su ograničeni administrativni i institucijski kapaciteti te neodgovarajuća primjena i provedba prava Unije. |
| --- | --- |

(5)

Države članice mogu iskoristiti potporu za suočavanje s izazovima povezanima s izradom i provedbom strukturnih reformi kojima se održava rast, u skladu s gospodarskim i socijalnim ciljevima Unije. Ti izazovi mogli bi ovisiti o raznim čimbenicima, kao što su ograničeni administrativni i institucijski kapaciteti te neodgovarajuća primjena i provedba prava Unije.

| (6) | Unija ima značajno iskustvo u pružanju specifične potpore nacionalnim administracijama i ostalim tijelima država članica u pogledu izgradnje kapaciteta i sličnih radnji u određenim sektorima (npr. oporezivanje, carina i potpora za mala i srednja poduzeća) i u vezi s provedbom kohezijske politike. Iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim tijelima u vezi s provedbom reformi trebalo bi iskoristiti za jačanje njezina kapaciteta za pružanje potpore državama članicama. Zaista je potrebno sveobuhvatno i integrirano djelovanje kako bi se pružila potpora onim državama članicama koje provode reforme za poticanje rasta i s tim u vezi zatraže pomoć Unije. |
| --- | --- |

(6)

Unija ima značajno iskustvo u pružanju specifične potpore nacionalnim administracijama i ostalim tijelima država članica u pogledu izgradnje kapaciteta i sličnih radnji u određenim sektorima (npr. oporezivanje, carina i potpora za mala i srednja poduzeća) i u vezi s provedbom kohezijske politike. Iskustvo koje je Unija stekla pružanjem pomoći nacionalnim tijelima u vezi s provedbom reformi trebalo bi iskoristiti za jačanje njezina kapaciteta za pružanje potpore državama članicama. Zaista je potrebno sveobuhvatno i integrirano djelovanje kako bi se pružila potpora onim državama članicama koje provode reforme za poticanje rasta i s tim u vezi zatraže pomoć Unije.

| (7) | U tematsko izvješće Europskog revizorskog suda (19/2015) naslovljeno „Za bolje pružanje tehničke pomoći Grčkoj potrebno je posvetiti više pozornosti rezultatima” uvrštene su korisne preporuke za pružanje tehničke pomoći Komisije državama članicama. Te preporuke treba uzeti u obzir pri provedbi potpore u okviru ove Uredbe. |
| --- | --- |

(7)

U tematsko izvješće Europskog revizorskog suda (19/2015) naslovljeno „Za bolje pružanje tehničke pomoći Grčkoj potrebno je posvetiti više pozornosti rezultatima” uvrštene su korisne preporuke za pružanje tehničke pomoći Komisije državama članicama. Te preporuke treba uzeti u obzir pri provedbi potpore u okviru ove Uredbe.

| (8) | U tom kontekstu potrebno je uspostaviti Program potpore strukturnim reformama („Program”) s ciljem jačanja kapaciteta država članica za pripremu i provedbu administrativnih i strukturnih reformi za poticanje rasta, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Programom se namjerava doprinijeti ostvarivanju zajedničkih ciljeva podupiranja gospodarskog oporavka, kohezije i stvaranja radnih mjesta, jačanja europske konkurentnosti i produktivnosti te poticanja ulaganja u realno gospodarstvo. Time bi se također moglo kvalitetnije reagirati na gospodarske i socijalne izazove postizanja visoke razine socijalne zaštite, kao i visokokvalitetnih zdravstvenih i obrazovnih usluga te borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

(8)

U tom kontekstu potrebno je uspostaviti Program potpore strukturnim reformama („Program”) s ciljem jačanja kapaciteta država članica za pripremu i provedbu administrativnih i strukturnih reformi za poticanje rasta, među ostalim putem pomoći za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova Unije. Programom se namjerava doprinijeti ostvarivanju zajedničkih ciljeva podupiranja gospodarskog oporavka, kohezije i stvaranja radnih mjesta, jačanja europske konkurentnosti i produktivnosti te poticanja ulaganja u realno gospodarstvo. Time bi se također moglo kvalitetnije reagirati na gospodarske i socijalne izazove postizanja visoke razine socijalne zaštite, kao i visokokvalitetnih zdravstvenih i obrazovnih usluga te borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti.

| (9) | Potporu u okviru Programa trebala bi pružiti Komisija, na zahtjev države, članice u područjima povezanima s kohezijom, konkurentnošću, produktivnošću, inovacijama, pametnim, održivim i uključivim rastom, radnim mjestima i ulaganjima, kao što su proračun i oporezivanje, javne službe, institucijske i administrativne reforme, pravosudni sustavi, borba protiv prijevara, korupcije, pranja novca i utaje poreza, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, tržišno natjecanje, javna nabava, sudjelovanje javnosti u poduzećima, procesi privatizacije, pristup financiranju, politike financijskog sektora, trgovina, održivi razvoj, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje, azil, politike migracija, poljoprivreda, ruralni razvoj i ribarstvo. |
| --- | --- |

(9)

Potporu u okviru Programa trebala bi pružiti Komisija, na zahtjev države, članice u područjima povezanima s kohezijom, konkurentnošću, produktivnošću, inovacijama, pametnim, održivim i uključivim rastom, radnim mjestima i ulaganjima, kao što su proračun i oporezivanje, javne službe, institucijske i administrativne reforme, pravosudni sustavi, borba protiv prijevara, korupcije, pranja novca i utaje poreza, poslovno okruženje, razvoj privatnog sektora, tržišno natjecanje, javna nabava, sudjelovanje javnosti u poduzećima, procesi privatizacije, pristup financiranju, politike financijskog sektora, trgovina, održivi razvoj, obrazovanje i osposobljavanje, politike rada, javno zdravlje, azil, politike migracija, poljoprivreda, ruralni razvoj i ribarstvo.

| (10) | Države članice trebale bi moći u okviru Programa tražiti potporu Komisije u vezi s provedbom reformi u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, osobito preporuka za pojedine zemlje u kontekstu europskog semestra, s radnjama povezanima s provedbom prava Unije te s provedbom programâ ekonomske prilagodbe. Osim toga, trebale bi moći zatražiti potporu u vezi s reformama koje su poduzele na vlastitu inicijativu, a s ciljem ostvarivanja kohezije, ulaganja, održivog rasta, stvaranja radnih mjesta i konkurentnosti. Komisija bi mogla pružiti smjernice u vezi s glavnim elementima zahtjeva za potporu. |
| --- | --- |

(10)

Države članice trebale bi moći u okviru Programa tražiti potporu Komisije u vezi s provedbom reformi u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, osobito preporuka za pojedine zemlje u kontekstu europskog semestra, s radnjama povezanima s provedbom prava Unije te s provedbom programâ ekonomske prilagodbe. Osim toga, trebale bi moći zatražiti potporu u vezi s reformama koje su poduzele na vlastitu inicijativu, a s ciljem ostvarivanja kohezije, ulaganja, održivog rasta, stvaranja radnih mjesta i konkurentnosti. Komisija bi mogla pružiti smjernice u vezi s glavnim elementima zahtjeva za potporu.

| (11) | Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, među ostalim i u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i općeg administrativnog kapaciteta te države članice. Na temelju te analize te uzimajući u obzir postojeće radnje i aktivnosti koje se financiraju iz fondova Unije ili programa Unije, Komisija bi trebala postići dogovor s dotičnom državom članicom o prioritetnim područjima, ciljevima, indikativnom vremenskom slijedu, opsegu mjera potpore koje treba pružiti i procijenjenom ukupnom financijskom doprinosu za takvu potporu, što treba navesti u planu suradnje i potpore. |
| --- | --- |

(11)

Nakon dijaloga s državom članicom koja zatraži potporu, među ostalim i u kontekstu europskog semestra, Komisija bi taj zahtjev trebala analizirati, uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, te odrediti potporu koju treba pružiti na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u odnosu na predviđena područja politike, analize socioekonomskih pokazatelja i općeg administrativnog kapaciteta te države članice. Na temelju te analize te uzimajući u obzir postojeće radnje i aktivnosti koje se financiraju iz fondova Unije ili programa Unije, Komisija bi trebala postići dogovor s dotičnom državom članicom o prioritetnim područjima, ciljevima, indikativnom vremenskom slijedu, opsegu mjera potpore koje treba pružiti i procijenjenom ukupnom financijskom doprinosu za takvu potporu, što treba navesti u planu suradnje i potpore.

| (12) | Među ostalim za potrebe transparentnosti Komisija bi pod uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi trebala dostaviti planove suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(12)

Među ostalim za potrebe transparentnosti Komisija bi pod uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi trebala dostaviti planove suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću.

| (13) | Uz suglasnost države članice koja želi primiti potporu Komisija bi trebala moći organizirati pružanje potpore u suradnji s europskim i međunarodnim organizacijama ili drugim državama članicama koje su pristale djelovati kao partneri u reformi. Za konkretno područje ili područja potpore država članica koja želi primiti potporu trebala bi moći sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih koje bi bile partneri u reformi koji će joj pomoći u izradi strategije, planova reformi, osmišljavanju pružanja visokokvalitetne pomoći ili nadzoru nad provedbom strategije i projekata. Dok je država članica koja želi primiti potporu odgovorna za reforme, partneri u reformi ili druge države članice, ili i jedni i drugi, koji pružaju potporu trebali bi moći doprinijeti uspješnoj provedbi Programa. |
| --- | --- |

(13)

Uz suglasnost države članice koja želi primiti potporu Komisija bi trebala moći organizirati pružanje potpore u suradnji s europskim i međunarodnim organizacijama ili drugim državama članicama koje su pristale djelovati kao partneri u reformi. Za konkretno područje ili područja potpore država članica koja želi primiti potporu trebala bi moći sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih koje bi bile partneri u reformi koji će joj pomoći u izradi strategije, planova reformi, osmišljavanju pružanja visokokvalitetne pomoći ili nadzoru nad provedbom strategije i projekata. Dok je država članica koja želi primiti potporu odgovorna za reforme, partneri u reformi ili druge države članice, ili i jedni i drugi, koji pružaju potporu trebali bi moći doprinijeti uspješnoj provedbi Programa.

| (14) | U komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” i onoj od 29. lipnja 2011. naslovljenoj „Proračun za Europu 2020.” naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti i mjere koje imaju jasnu europsku dodanu vrijednost, tj. one u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u usporedbi s radnjama pojedinačnih država članica. U tom kontekstu, radnjama i aktivnostima potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini te na razini Unije, prema potrebi. Radnjama i aktivnostima u okviru Programa trebalo bi omogućiti razvoj i provedbu rješenja usmjerenih, na odgovarajućoj razini, na nacionalne izazove, koja imaju utjecaj na prekogranične izazove ili izazove na razini Unije i koja bi također mogla doprinijeti socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji. Osim toga, radnjama i aktivnostima u okviru Programa trebalo bi doprinijeti ostvarenju dosljedne i koherentne provedbe prava Unije. Isto tako, njima bi se trebalo doprinijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te za mobilizaciju stručnog znanja. |
| --- | --- |

(14)

U komunikaciji Komisije od 19. listopada 2010. naslovljenoj „Preispitivanje proračuna EU-a” i onoj od 29. lipnja 2011. naslovljenoj „Proračun za Europu 2020.” naglašena je važnost usmjeravanja financijskih sredstava na aktivnosti i mjere koje imaju jasnu europsku dodanu vrijednost, tj. one u kojima se intervencijom Unije može ostvariti dodana vrijednost u usporedbi s radnjama pojedinačnih država članica. U tom kontekstu, radnjama i aktivnostima potpore koje se provode u okviru Programa trebalo bi osigurati komplementarnost i sinergiju s drugim programima i politikama na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini te na razini Unije, prema potrebi. Radnjama i aktivnostima u okviru Programa trebalo bi omogućiti razvoj i provedbu rješenja usmjerenih, na odgovarajućoj razini, na nacionalne izazove, koja imaju utjecaj na prekogranične izazove ili izazove na razini Unije i koja bi također mogla doprinijeti socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji. Osim toga, radnjama i aktivnostima u okviru Programa trebalo bi doprinijeti ostvarenju dosljedne i koherentne provedbe prava Unije. Isto tako, njima bi se trebalo doprinijeti daljnjem razvoju povjerenja i promicanju suradnje s Komisijom i među državama članicama. Nadalje, Unija može bolje nego države članice osigurati platformu za pružanje i razmjenu dobre prakse među njima te za mobilizaciju stručnog znanja.

| (15) | Potrebno je uspostaviti financijsku omotnicu za Program za razdoblje koje odgovara trajanju višegodišnjeg financijskog okvira uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (4). |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je uspostaviti financijsku omotnicu za Program za razdoblje koje odgovara trajanju višegodišnjeg financijskog okvira uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (4).

| (16) | Financijska omotnica Programa trebala bi se sastojati od financijskih sredstava koja su odbijena od dodijeljenih sredstava za tehničku pomoć na inicijativu Komisije na temelju uredbi (EU) br. 1303/2013 (5) i (EU) br. 1305/2013 (6) Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi takav odbitak bio moguć za ovaj konkretni program te ne dovodeći u pitanje nijedan budući prijedlog, potrebno je izmijeniti te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Financijska omotnica Programa trebala bi se sastojati od financijskih sredstava koja su odbijena od dodijeljenih sredstava za tehničku pomoć na inicijativu Komisije na temelju uredbi (EU) br. 1303/2013 (5) i (EU) br. 1305/2013 (6) Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi takav odbitak bio moguć za ovaj konkretni program te ne dovodeći u pitanje nijedan budući prijedlog, potrebno je izmijeniti te uredbe.

| (17) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (7), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Financiranje Programa prijenosom sredstava dodijeljenih za tehničku pomoć na inicijativu Komisije na temelju uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 trebalo bi se smatrati samo jednokratnim rješenjem te ne bi smjelo biti presedan za financiranje budućih inicijativa. |
| --- | --- |

(17)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (7), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. Financiranje Programa prijenosom sredstava dodijeljenih za tehničku pomoć na inicijativu Komisije na temelju uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 trebalo bi se smatrati samo jednokratnim rješenjem te ne bi smjelo biti presedan za financiranje budućih inicijativa.

| (18) | Države članice koje zatraže potporu trebale bi imati mogućnost na dobrovoljnoj osnovi dodatnim sredstvima doprinijeti financijskoj omotnici Programa. Trenutačno je Uredbom (EU) br. 1303/2013 ograničena mogućnost prijenosa sredstava namijenjenih tehničkoj pomoći na inicijativu države članice onim državama članicama koje se suočavaju s privremenim proračunskim poteškoćama. Uredbu (EU) br. 1303/2013 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se svim državama članicama omogućilo financijsko sudjelovanje u Programu. Sredstva prenesena u proračun Unije trebala bi se iskoristiti za potporu radnjama kojima se doprinosi pametnom, održivom i uključivom rastu u dotičnim državama članicama. |
| --- | --- |

(18)

Države članice koje zatraže potporu trebale bi imati mogućnost na dobrovoljnoj osnovi dodatnim sredstvima doprinijeti financijskoj omotnici Programa. Trenutačno je Uredbom (EU) br. 1303/2013 ograničena mogućnost prijenosa sredstava namijenjenih tehničkoj pomoći na inicijativu države članice onim državama članicama koje se suočavaju s privremenim proračunskim poteškoćama. Uredbu (EU) br. 1303/2013 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se svim državama članicama omogućilo financijsko sudjelovanje u Programu. Sredstva prenesena u proračun Unije trebala bi se iskoristiti za potporu radnjama kojima se doprinosi pametnom, održivom i uključivom rastu u dotičnim državama članicama.

| (19) | Ovu Uredbu trebalo bi provoditi u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („Financijska uredba”). Komisija bi u tu svrhu trebala donositi godišnje programe rada i o tome obavještavati Europski parlament i Vijeće. U godišnjim programima rada trebale bi se utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i posebnim ciljevima Programa, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava, kao i svi ostali elementi koji se zahtijevaju. |
| --- | --- |

(19)

Ovu Uredbu trebalo bi provoditi u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8) („Financijska uredba”). Komisija bi u tu svrhu trebala donositi godišnje programe rada i o tome obavještavati Europski parlament i Vijeće. U godišnjim programima rada trebale bi se utvrditi mjere potrebne za njihovu provedbu u skladu s općim i posebnim ciljevima Programa, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava, kao i svi ostali elementi koji se zahtijevaju.

| (20) | S obzirom na važnost podržavanja napora država članica u smislu pokretanja i provedbe strukturnih, institucijskih i administrativnih reformi, potrebno je omogućiti stopu sufinanciranja za bespovratna sredstva u visini do 100 % prihvatljivih troškova kako bi se ostvarili ciljevi Programa uz istodobno osiguranje poštovanja načela sufinanciranja i neprofitnosti. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na važnost podržavanja napora država članica u smislu pokretanja i provedbe strukturnih, institucijskih i administrativnih reformi, potrebno je omogućiti stopu sufinanciranja za bespovratna sredstva u visini do 100 % prihvatljivih troškova kako bi se ostvarili ciljevi Programa uz istodobno osiguranje poštovanja načela sufinanciranja i neprofitnosti.

| (21) | U slučaju nepredviđenih i propisno opravdanih hitnih razloga koji zahtijevaju trenutačan odgovor, primjerice ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu ili bitnih okolnosti koje ozbiljno utječu na gospodarske ili socijalne uvjete u državi članici i izvan su njezine kontrole, Komisija bi na zahtjev države članice koja želi primiti potporu trebala moći donijeti posebne mjere za ograničeni dio godišnjeg programa rada i za ograničeno razdoblje u trajanju od najviše šest mjeseci, u skladu s ciljevima i radnjama prihvatljivima u okviru Programa kako bi pružila potporu nacionalnim tijelima u rješavanju tih hitnih potreba. |
| --- | --- |

(21)

U slučaju nepredviđenih i propisno opravdanih hitnih razloga koji zahtijevaju trenutačan odgovor, primjerice ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu ili bitnih okolnosti koje ozbiljno utječu na gospodarske ili socijalne uvjete u državi članici i izvan su njezine kontrole, Komisija bi na zahtjev države članice koja želi primiti potporu trebala moći donijeti posebne mjere za ograničeni dio godišnjeg programa rada i za ograničeno razdoblje u trajanju od najviše šest mjeseci, u skladu s ciljevima i radnjama prihvatljivima u okviru Programa kako bi pružila potporu nacionalnim tijelima u rješavanju tih hitnih potreba.

| (22) | Kako bi se osigurali učinkovita i koherentna raspodjela sredstava iz proračuna Unije i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, radnje u okviru Programa trebale bi biti komplementarne i dodatne u odnosu na tekuće programe Unije, uz izbjegavanje dvostrukog financiranja za iste rashode. Komisija i dotična država članica osobito bi u skladu sa svojim nadležnostima trebale osigurati djelotvornu koordinaciju tijekom svih faza procesa, na razini Unije odnosno na nacionalnoj razini, s ciljem osiguravanja dosljednosti, komplementarnosti i sinergije među izvorima financiranja kojima se podupiru radnje u relevantnim državama članicama s bliskim poveznicama s Programom, posebno s mjerama koje se u državama članicama financiraju iz fondova Unije i programa Unije. Komisija bi trebala činiti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala komplementarnost i sinergije s potporom koju pružaju relevantne međunarodne organizacije. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osigurali učinkovita i koherentna raspodjela sredstava iz proračuna Unije i poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, radnje u okviru Programa trebale bi biti komplementarne i dodatne u odnosu na tekuće programe Unije, uz izbjegavanje dvostrukog financiranja za iste rashode. Komisija i dotična država članica osobito bi u skladu sa svojim nadležnostima trebale osigurati djelotvornu koordinaciju tijekom svih faza procesa, na razini Unije odnosno na nacionalnoj razini, s ciljem osiguravanja dosljednosti, komplementarnosti i sinergije među izvorima financiranja kojima se podupiru radnje u relevantnim državama članicama s bliskim poveznicama s Programom, posebno s mjerama koje se u državama članicama financiraju iz fondova Unije i programa Unije. Komisija bi trebala činiti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala komplementarnost i sinergije s potporom koju pružaju relevantne međunarodne organizacije.

| (23) | Financijske interese Unije trebalo bi biti zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije. |
| --- | --- |

(23)

Financijske interese Unije trebalo bi biti zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije.

| (24) | Kako bi se olakšala evaluacija Programa, od početka bi trebalo uspostaviti odgovarajući transparentan okvir za praćenje provedbe radnji i rezultata ostvarenih Programom. Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala dostavljati godišnje izvješće o praćenju provedbe Programa, uključujući informacije o zahtjevima za potporu koje su podnijele države članice, o analizama primjene kriterija za ocjenjivanje zahtjeva za potporu, planovima suradnje i potpore, sudjelovanju partnera u reformi i donesenim posebnim mjerama. Na polovini razdoblja trebalo bi provesti neovisnu evaluaciju ostvarenja ciljeva Programa, učinkovitosti upotrebe resursa u okviru Programa i njegove dodane vrijednosti na europskoj razini. U neovisnoj ex post evaluaciji trebalo bi se, osim toga, osvrnuti na dugoročni utjecaj Programa i njegove učinke na održivost. Te evaluacije trebale bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci Programa. |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se olakšala evaluacija Programa, od početka bi trebalo uspostaviti odgovarajući transparentan okvir za praćenje provedbe radnji i rezultata ostvarenih Programom. Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala dostavljati godišnje izvješće o praćenju provedbe Programa, uključujući informacije o zahtjevima za potporu koje su podnijele države članice, o analizama primjene kriterija za ocjenjivanje zahtjeva za potporu, planovima suradnje i potpore, sudjelovanju partnera u reformi i donesenim posebnim mjerama. Na polovini razdoblja trebalo bi provesti neovisnu evaluaciju ostvarenja ciljeva Programa, učinkovitosti upotrebe resursa u okviru Programa i njegove dodane vrijednosti na europskoj razini. U neovisnoj ex post evaluaciji trebalo bi se, osim toga, osvrnuti na dugoročni utjecaj Programa i njegove učinke na održivost. Te evaluacije trebale bi se temeljiti na pokazateljima kojima se mjere učinci Programa.

| (25) | Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom provedbe Programa, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom tog popisa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (9). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se popis pokazatelja kojima se mjeri ostvarivanje ciljeva Programa prilagodio s obzirom na iskustvo stečeno tijekom provedbe Programa, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s izmjenom tog popisa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (9). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (26) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe u pogledu donošenja godišnjih programa rada, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. |
| --- | --- |

(26)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe u pogledu donošenja godišnjih programa rada, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji.

| (27) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos institucijskim, administrativnim i strukturnim reformama u državama članicama pružanjem potpore nacionalnim tijelima, kako su definirana u ovoj Uredbi, u vezi s mjerama usmjerenima na reformiranje institucija, struktura vlasti ili javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora, među ostalim putem pomoći za učinkovito, transparentno i djelotvorno korištenje fondova Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja jer se o opsegu potpore odlučuje u dogovoru s dotičnom državom članicom. |
| --- | --- |

(27)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest doprinos institucijskim, administrativnim i strukturnim reformama u državama članicama pružanjem potpore nacionalnim tijelima, kako su definirana u ovoj Uredbi, u vezi s mjerama usmjerenima na reformiranje institucija, struktura vlasti ili javne uprave te gospodarskog i socijalnog sektora, među ostalim putem pomoći za učinkovito, transparentno i djelotvorno korištenje fondova Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja jer se o opsegu potpore odlučuje u dogovoru s dotičnom državom članicom.

| (28) | Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Uredbom, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uspostava i trajanje Programa

Ovom Uredbom uspostavlja se Program potpore strukturnim reformama („Program”) za razdoblje od 20. svibnja 2017. do 31. prosinca 2020.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „država članica korisnica” znači država članica koja prima potporu Unije u okviru Programa; |
| --- | --- |

1.

„država članica korisnica” znači država članica koja prima potporu Unije u okviru Programa;

| 2. | „fondovi Unije” znači europski strukturni i investicijski fondovi iz članka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, Fond europske pomoći za najpotrebitije uspostavljen Uredbom (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Fond za azil, migracije i integraciju uspostavljen Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11), Instrument za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama uspostavljen, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) te Instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljen, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13); |
| --- | --- |

2.

„fondovi Unije” znači europski strukturni i investicijski fondovi iz članka 1. Uredbe (EU) br. 1303/2013, Fond europske pomoći za najpotrebitije uspostavljen Uredbom (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (10), Fond za azil, migracije i integraciju uspostavljen Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11), Instrument za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama uspostavljen, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Uredbom (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) te Instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza uspostavljen, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Uredbom (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (13);

10

11

12

13

| 3. | „nacionalno tijelo” znači jedno ili više nacionalnih tijela, uključujući tijela na regionalnoj i lokalnoj razini, koja surađuju u duhu partnerstva u skladu s institucijskim i pravnim okvirom država članica; |
| --- | --- |

3.

„nacionalno tijelo” znači jedno ili više nacionalnih tijela, uključujući tijela na regionalnoj i lokalnoj razini, koja surađuju u duhu partnerstva u skladu s institucijskim i pravnim okvirom država članica;

| 4. | „međunarodna organizacija” znači međunarodna organizacija iz javnog sektora osnovana međunarodnim sporazumom i specijalizirane agencije koje je osnovala takva organizacija u smislu članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe; organizacije koje su izjednačene s međunarodnom organizacijom smatraju se međunarodnim organizacijama u skladu s Financijskom uredbom; |
| --- | --- |

4.

„međunarodna organizacija” znači međunarodna organizacija iz javnog sektora osnovana međunarodnim sporazumom i specijalizirane agencije koje je osnovala takva organizacija u smislu članka 58. stavka 1. točke (c) podtočke ii. Financijske uredbe; organizacije koje su izjednačene s međunarodnom organizacijom smatraju se međunarodnim organizacijama u skladu s Financijskom uredbom;

| 5. | „europske organizacije” znači Europska investicijska banka i Europski investicijski fond, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočki iii. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

5.

„europske organizacije” znači Europska investicijska banka i Europski investicijski fond, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočki iii. Financijske uredbe.

Članak 3.

Europska dodana vrijednost

1.   Programom se financiraju radnje i aktivnosti s europskom dodanom vrijednošću. Komisija u tu svrhu osigurava da su za financiranje odabrane radnje i aktivnosti za koje je vjerojatno da će proizvesti rezultate koji, u skladu s načelom supsidijarnosti, imaju europsku dodanu vrijednost te prate je li ta europska dodana vrijednost stvarno postignuta.

2.   Radnjama i aktivnostima u okviru Programa europska dodana vrijednost posebno se osigurava na sljedeće načine:

| (a) | razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na lokalne, regionalne ili nacionalne izazove, koja imaju utjecaj na prekogranične izazove ili izazove na razini Unije i koja također mogu doprinijeti socijalnoj, ekonomskoj i teritorijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

(a)

razvojem i provedbom rješenja usmjerenih na lokalne, regionalne ili nacionalne izazove, koja imaju utjecaj na prekogranične izazove ili izazove na razini Unije i koja također mogu doprinijeti socijalnoj, ekonomskoj i teritorijalnoj koheziji;

| (b) | njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije, prema potrebi; |
| --- | --- |

(b)

njihovom komplementarnošću i sinergijom s drugim programima Unije i politikama na regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini te razini Unije, prema potrebi;

| (c) | njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi prava i politika Unije kao i promicanju europskih vrijednosti, uključujući solidarnost; |
| --- | --- |

(c)

njihovim doprinosom dosljednoj i koherentnoj provedbi prava i politika Unije kao i promicanju europskih vrijednosti, uključujući solidarnost;

| (d) | njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse, također kako bi se povećala vidljivost programa reformi, te izgradnji platforme i mreže stručnog znanja na razini Unije; |
| --- | --- |

(d)

njihovim doprinosom razmjeni dobre prakse, također kako bi se povećala vidljivost programa reformi, te izgradnji platforme i mreže stručnog znanja na razini Unije;

| (e) | promicanjem međusobnog povjerenja između država članica korisnica i Komisije te suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

(e)

promicanjem međusobnog povjerenja između država članica korisnica i Komisije te suradnje među državama članicama.

Članak 4.

Opći cilj

Opći je cilj programa doprinijeti institucijskim i administrativnim reformama te strukturnim reformama kojima se održava rast u državama članicama pružanjem potpore nacionalnim tijelima za mjere usmjerene na reformiranje i jačanje institucija, vlasti, javne uprave te gospodarskih i socijalnih sektora kao odgovor na ekonomske i društvene izazove, a s ciljem poticanja kohezije, konkurentnosti, produktivnosti, održivog rasta, stvaranja radnih mjesta i ulaganja, osobito u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, među ostalim putem pomoći za učinkovito, djelotvorno i transparentno korištenje fondova Unije.

Članak 5.

Posebni ciljevi i područje primjene Programa

1.   Kako bi ostvario opći cilj utvrđen u članku 4., Program ima sljedeće posebne ciljeve koje treba ostvariti u bliskoj suradnji s državama članicama korisnicama:

| (a) | podupiranje inicijativa nacionalnih tijela kako bi svoje reforme izradila u skladu sa svojim prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke; |
| --- | --- |

(a)

podupiranje inicijativa nacionalnih tijela kako bi svoje reforme izradila u skladu sa svojim prioritetima, uzimajući u obzir početne uvjete i očekivane socioekonomske učinke;

| (b) | podupiranje nacionalnih tijela pri jačanju njihovih kapaciteta za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te pri primjeni integriranog pristupa kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje nacionalnih tijela pri jačanju njihovih kapaciteta za osmišljavanje, razvoj i provedbu reformskih politika i strategija te pri primjeni integriranog pristupa kojim se osigurava međusektorska dosljednost ciljeva i sredstava;

| (c) | podupiranje nacionalnih tijela u njihovim nastojanjima da definiraju i provode odgovarajuće procese i metodologije uzimajući u obzir dobre prakse i iskustva drugih zemalja stečena u suočavanju sa sličnim situacijama; |
| --- | --- |

(c)

podupiranje nacionalnih tijela u njihovim nastojanjima da definiraju i provode odgovarajuće procese i metodologije uzimajući u obzir dobre prakse i iskustva drugih zemalja stečena u suočavanju sa sličnim situacijama;

| (d) | pružanje pomoći nacionalnim tijelima pri jačanju učinkovitosti i djelotvornosti upravljanja ljudskim resursima među ostalim jačanjem stručnih znanja i vještina te određivanjem jasnih odgovornosti. |
| --- | --- |

(d)

pružanje pomoći nacionalnim tijelima pri jačanju učinkovitosti i djelotvornosti upravljanja ljudskim resursima među ostalim jačanjem stručnih znanja i vještina te određivanjem jasnih odgovornosti.

2.   Posebni ciljevi utvrđeni u stavku 1. odnose se na područja politike povezana s kohezijom, konkurentnošću, produktivnošću, inovacijama, pametnim, održivim i uključivim rastom, radnim mjestima i ulaganjima, a osobito na jedno ili više od sljedećeg:

| (a) | upravljanje javnim financijama i imovinom, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje javnim financijama i imovinom, proračunski postupak, upravljanje dugom i upravljanje prihodima;

| (b) | institucijsku reformu i učinkovito funkcioniranje javne uprave usmjereno na usluge, među ostalim, prema potrebi, pojednostavljenjem pravila, djelotvornu vladavinu prava, reformu pravosudnih sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca; |
| --- | --- |

(b)

institucijsku reformu i učinkovito funkcioniranje javne uprave usmjereno na usluge, među ostalim, prema potrebi, pojednostavljenjem pravila, djelotvornu vladavinu prava, reformu pravosudnih sustava i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja novca;

| (c) | poslovno okruženje (među ostalim za MSP-ove), reindustrijalizaciju, razvoj privatnog sektora, ulaganja, sudjelovanje javnosti u poduzećima, procese privatizacije, trgovinu i izravna strana ulaganja, tržišno natjecanje i javnu nabavu, održivi sektorski razvoj i potporu inovacijama te digitalizaciju; |
| --- | --- |

(c)

poslovno okruženje (među ostalim za MSP-ove), reindustrijalizaciju, razvoj privatnog sektora, ulaganja, sudjelovanje javnosti u poduzećima, procese privatizacije, trgovinu i izravna strana ulaganja, tržišno natjecanje i javnu nabavu, održivi sektorski razvoj i potporu inovacijama te digitalizaciju;

| (d) | obrazovanje i osposobljavanje; politike tržišta rada, uključujući socijalni dijalog, za stvaranje radnih mjesta; borbu protiv siromaštva; promicanje socijalne uključenosti; sustave socijalne sigurnosti i socijalne skrbi; javno zdravlje i zdravstvene sustave; kao i politike u području kohezije, azila, migracija i granica; |
| --- | --- |

(d)

obrazovanje i osposobljavanje; politike tržišta rada, uključujući socijalni dijalog, za stvaranje radnih mjesta; borbu protiv siromaštva; promicanje socijalne uključenosti; sustave socijalne sigurnosti i socijalne skrbi; javno zdravlje i zdravstvene sustave; kao i politike u području kohezije, azila, migracija i granica;

| (e) | politike za provedbu klimatskih aktivnosti, promicanje energetske učinkovitosti i ostvarivanje energetske diversifikacije kao i politike za poljoprivredni sektor, ribarstvo i održivi razvoj ruralnih područja; |
| --- | --- |

(e)

politike za provedbu klimatskih aktivnosti, promicanje energetske učinkovitosti i ostvarivanje energetske diversifikacije kao i politike za poljoprivredni sektor, ribarstvo i održivi razvoj ruralnih područja;

| (f) | politike financijskog sektora, uključujući promicanje financijske pismenosti, financijsku stabilnost, pristup financiranju i kreditiranje realnoga gospodarstva; proizvodnju, pružanje i kvalitetni nadzor podataka i statistike te politike usmjerene na borbu protiv utaje poreza. |
| --- | --- |

(f)

politike financijskog sektora, uključujući promicanje financijske pismenosti, financijsku stabilnost, pristup financiranju i kreditiranje realnoga gospodarstva; proizvodnju, pružanje i kvalitetni nadzor podataka i statistike te politike usmjerene na borbu protiv utaje poreza.

Članak 6.

Prihvatljive radnje

Radi ostvarivanja ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5., iz Programa se financiraju osobito sljedeće vrste radnji:

| (a) | pružanje stručnog znanja u vezi sa savjetovanjem o politikama i njihovom promjenom, izradom strategija i planova reformi kao i sa zakonodavnim, institucijskim, strukturnim i administrativnim reformama; |
| --- | --- |

(a)

pružanje stručnog znanja u vezi sa savjetovanjem o politikama i njihovom promjenom, izradom strategija i planova reformi kao i sa zakonodavnim, institucijskim, strukturnim i administrativnim reformama;

| (b) | osiguravanje stručnjaka, uključujući stalne stručnjake, kratkoročno ili dugoročno, za obavljanje poslova u određenim domenama ili za izvođenje operativnih aktivnosti, prema potrebi uz pomoć usmenog prevođenja, pismenog prevođenja i suradnje, administrativne pomoći te infrastrukture i opreme; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje stručnjaka, uključujući stalne stručnjake, kratkoročno ili dugoročno, za obavljanje poslova u određenim domenama ili za izvođenje operativnih aktivnosti, prema potrebi uz pomoć usmenog prevođenja, pismenog prevođenja i suradnje, administrativne pomoći te infrastrukture i opreme;

| (c) | izgradnja institucijskih, administrativnih ili sektorskih kapaciteta i povezane pomoćne radnje na svim razinama upravljanja, kojima se također, prema potrebi, doprinosi jačanju uloge civilnog društva, a osobito:






  i. | seminari, konferencije i radionice; |
| --- | --- | --- |

(c)

izgradnja institucijskih, administrativnih ili sektorskih kapaciteta i povezane pomoćne radnje na svim razinama upravljanja, kojima se također, prema potrebi, doprinosi jačanju uloge civilnog društva, a osobito:

i.

seminari, konferencije i radionice;

| ii. | radni posjeti relevantnim državama članicama ili trećim zemljama kako bi službenici stekli ili unaprijedili svoja stručna znanja o odgovarajućoj problematici; i |
| --- | --- |

ii.

radni posjeti relevantnim državama članicama ili trećim zemljama kako bi službenici stekli ili unaprijedili svoja stručna znanja o odgovarajućoj problematici; i

| iii. | radnje osposobljavanja i izrada internetskih i drugih modula osposobljavanja za potporu potrebnim profesionalnim vještinama i znanju povezanima s odgovarajućim reformama; |
| --- | --- |

iii.

radnje osposobljavanja i izrada internetskih i drugih modula osposobljavanja za potporu potrebnim profesionalnim vještinama i znanju povezanima s odgovarajućim reformama;

| (d) | prikupljanje podataka i statistike, izrada zajedničkih metodologija te, prema potrebi, pokazatelja i referentnih mjerila; |
| --- | --- |

(d)

prikupljanje podataka i statistike, izrada zajedničkih metodologija te, prema potrebi, pokazatelja i referentnih mjerila;

| (e) | organizacija lokalne operativne podrške u područjima kao što su azil, migracije i nadzor granica; |
| --- | --- |

(e)

organizacija lokalne operativne podrške u područjima kao što su azil, migracije i nadzor granica;

| (f) | izgradnja kapaciteta u području IT-a: pružanje stručnog znanja u vezi s razvojem, održavanjem, funkcioniranjem i kontrolom kvalitete IT infrastrukture i aplikacija potrebnih za provedbu relevantnih reformi, kao i stručnog znanja povezanog s programima usmjerenima na digitalizaciju javnih usluga; |
| --- | --- |

(f)

izgradnja kapaciteta u području IT-a: pružanje stručnog znanja u vezi s razvojem, održavanjem, funkcioniranjem i kontrolom kvalitete IT infrastrukture i aplikacija potrebnih za provedbu relevantnih reformi, kao i stručnog znanja povezanog s programima usmjerenima na digitalizaciju javnih usluga;

| (g) | studije, istraživanja, analize i ankete, evaluacije i procjene učinka te izrada i objavljivanje vodiča, izvješća i obrazovnog materijala; |
| --- | --- |

(g)

studije, istraživanja, analize i ankete, evaluacije i procjene učinka te izrada i objavljivanje vodiča, izvješća i obrazovnog materijala;

| (h) | projekti povezani s komunikacijom usmjereni na učenje, suradnju, podizanje razine osviještenosti, širenje znanja i razmjenu dobrih praksi; organiziranje kampanja za podizanje razine osviještenosti i informativnih kampanja, medijskih kampanja i događanja, uključujući korporativnu komunikaciju i, prema potrebi, komunikaciju putem društvenih mreža; |
| --- | --- |

(h)

projekti povezani s komunikacijom usmjereni na učenje, suradnju, podizanje razine osviještenosti, širenje znanja i razmjenu dobrih praksi; organiziranje kampanja za podizanje razine osviještenosti i informativnih kampanja, medijskih kampanja i događanja, uključujući korporativnu komunikaciju i, prema potrebi, komunikaciju putem društvenih mreža;

| (i) | prikupljanje i objavljivanje materijala za širenje informacija o Programu te njegovih rezultata, među ostalim kroz razvoj, djelovanje i održavanje sustava i alata koji se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; |
| --- | --- |

(i)

prikupljanje i objavljivanje materijala za širenje informacija o Programu te njegovih rezultata, među ostalim kroz razvoj, djelovanje i održavanje sustava i alata koji se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama;

| (j) | sve druge relevantne aktivnosti za potporu općem cilju i posebnim ciljevima utvrđenima u člancima 4. i 5. |
| --- | --- |

(j)

sve druge relevantne aktivnosti za potporu općem cilju i posebnim ciljevima utvrđenima u člancima 4. i 5.

Članak 7.

Zahtjev za potporu

1.   Država članica koja želi primiti potporu u okviru Programa podnosi zahtjev za potporu Komisiji te navodi područja politike i prioritete za potporu u području primjene Programa kako su navedeni u članku 5. stavku 2. Taj zahtjev podnosi se do 31. listopada u kalendarskoj godini. Komisija može pružiti smjernice o glavnim elementima koje je potrebno uvrstiti u zahtjev za potporu.

2.   Uzimajući u obzir načela transparentnosti, jednakog postupanja i dobrog financijskog upravljanja, nakon dijaloga s državom članicom, među ostalim u kontekstu europskog semestra, Komisija analizira zahtjev za potporu iz stavka 1. na temelju hitnosti, opsega i ozbiljnosti utvrđenih problema, potreba za potporom u vezi s dotičnim područjima politike, analize socioekonomskih pokazatelja i općeg administrativnog kapaciteta države članice.

Na temelju te analize i uzimajući u obzir postojeće radnje i mjere koje se financiraju iz fondova Unije ili drugih programa Unije, Komisija postiže dogovor s dotičnom državom članicom o prioritetnim područjima za potporu, ciljevima, indikativnom vremenskom slijedu, opsegu mjera potpore koje treba pružiti i procijenjenom ukupnom financijskom doprinosu za takvu potporu, što treba navesti u planu suradnje i potpore.

3.   Zahtjev za potporu može se podnijeti u vezi sa sljedećim:

| (a) | provedbom reformi koje države članice poduzimaju na vlastitu inicijativu, posebno radi ostvarivanja održivoga gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

(a)

provedbom reformi koje države članice poduzimaju na vlastitu inicijativu, posebno radi ostvarivanja održivoga gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta;

| (b) | provedbom programâ ekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć Unije na temelju postojećih instrumenata, a posebno u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) za države članice europodručja i Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 (15) za države članice izvan europodručja; |
| --- | --- |

(b)

provedbom programâ ekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć Unije na temelju postojećih instrumenata, a posebno u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) za države članice europodručja i Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002 (15) za države članice izvan europodručja;

| (c) | provedbom reformi kojima se održava rast u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, osobito preporuka za pojedine zemlje izdanih u kontekstu europskog semestra ili radnji povezanih s provedbom prava Unije. |
| --- | --- |

(c)

provedbom reformi kojima se održava rast u kontekstu procesâ ekonomskog upravljanja, osobito preporuka za pojedine zemlje izdanih u kontekstu europskog semestra ili radnji povezanih s provedbom prava Unije.

Članak 8.

Obavještavanje Europskog parlamenta i Vijeća o planovima suradnje i potpore

1.   Podložno pristanku države članice korisnice Komisija bez nepotrebne odgode prosljeđuje plan suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću. Država članica korisnica može odbiti dati takav pristanak u slučaju osjetljivih ili povjerljivih informacija, čije bi otkrivanje ugrozilo javne interese države članice korisnice.

2.   Međutim, Komisija dostavlja plan suradnje i potpore Europskom parlamentu i Vijeću u sljedećim okolnostima:

| (a) | čim je država članica korisnica izbrisala sve osjetljive ili povjerljive informacije čije bi otkrivanje ugrozilo javne interese države članice korisnice; |
| --- | --- |

(a)

čim je država članica korisnica izbrisala sve osjetljive ili povjerljive informacije čije bi otkrivanje ugrozilo javne interese države članice korisnice;

| (b) | nakon razumnog roka, kada otkrivanje predmetnih informacija ne bi negativno utjecalo na provedbu mjera potpore u okviru Programa, a u svakom slučaju najkasnije dva mjeseca nakon donošenja takvih mjera u sklopu plana suradnje i potpore. |
| --- | --- |

(b)

nakon razumnog roka, kada otkrivanje predmetnih informacija ne bi negativno utjecalo na provedbu mjera potpore u okviru Programa, a u svakom slučaju najkasnije dva mjeseca nakon donošenja takvih mjera u sklopu plana suradnje i potpore.

Članak 9.

Organizacija potpore i partneri u reformi

1.   Komisija može, uz pristanak države članice korisnice, organizirati potporu u okviru Programa u suradnji s drugim državama članicama ili europskim i međunarodnim organizacijama.

2.   U koordinaciji s Komisijom država članica korisnica može sklopiti partnerstvo s jednom državom članicom ili više njih koje djeluju kao partneri u reformi u odnosu na posebna područja reforme. U koordinaciji s Komisijom i na temelju međusobnog dogovora s državom članicom korisnicom i Komisijom partner u reformi pomaže u izradi strategije, planova reformi, osmišljavanju visokokvalitetne pomoći ili nadzoru nad provedbom strategije i projekata.

Članak 10.

Financijska omotnica

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa iznosi 142 800 000 EUR prema tekućim cijenama.

2.   Financijska sredstva dodijeljena za Program također mogu obuhvaćati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, koje su potrebne za upravljanje Programom i ostvarivanje njegovih ciljeva, posebice studija, sastanaka stručnjaka te informacijskih i komunikacijskih mjera, uključujući institucijsku komunikaciju o političkim prioritetima Unije, u mjeri u kojoj se odnose na opće ciljeve ove Uredbe, troškove povezane s IT mrežama za obradu i razmjenu informacija, i sve ostale troškove tehničke i administrativne pomoći koji nastanu Komisiji za upravljanje Programom.

3.   Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

Članak 11.

Ostali financijski doprinosi proračunu Programa

1.   Osim financijske omotnice iz članka 10. Program se može financirati dodatnim dobrovoljnim doprinosima država članica.

2.   Dodatni doprinosi iz stavka 1. ovog članka mogu se sastojati od doprinosa iz sredstava predviđenih za tehničku pomoć na inicijativu država članica na temelju članka 59. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i prenesenih na temelju članka 25. te uredbe.

3.   Dodatni doprinosi iz stavka 1. upotrebljavaju se za radnje potpore kojima se doprinosi ostvarivanju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast. Doprinos države članice korisnice u skladu sa stavkom 2. upotrebljava se isključivo u toj državi članici.

Članak 12.

Isključenje dvostrukog financiranja

Radnje koje se financiraju na temelju ove Uredbe mogu primati potporu iz drugih programa, instrumenata ili fondova Unije u okviru proračuna Unije pod uvjetom da takvom potporom nisu obuhvaćene iste stavke troškova.

Članak 13.

Provedba Programa

1.   Komisija provodi Program u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Mjere Programa može izravno provoditi Komisija ili neizravno subjekti i osobe, osim država članica, u skladu s člankom 60. Financijske uredbe. Posebno, financijska potpora Unije za radnje predviđene člankom 6. ove Uredbe u obliku je:

| (a) | bespovratnih sredstava, uključujući bespovratna sredstva za nacionalna tijela država članica; |
| --- | --- |

(a)

bespovratnih sredstava, uključujući bespovratna sredstva za nacionalna tijela država članica;

| (b) | ugovora o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

(b)

ugovora o javnoj nabavi;

| (c) | nadoknade troškova vanjskih stručnjaka, uključujući stručnjake iz nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela država članica koje pružaju ili primaju potporu; |
| --- | --- |

(c)

nadoknade troškova vanjskih stručnjaka, uključujući stručnjake iz nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela država članica koje pružaju ili primaju potporu;

| (d) | doprinosa uzajamnim fondovima koje su osnovale međunarodne organizacije; i |
| --- | --- |

(d)

doprinosa uzajamnim fondovima koje su osnovale međunarodne organizacije; i

| (e) | radnji provedenih u okviru neizravnog upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

radnji provedenih u okviru neizravnog upravljanja.

3.   Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti nacionalnim tijelima država članica, grupi Europske investicijske banke, međunarodnim organizacijama, javnim ili privatnim tijelima te subjektima sa zakonitim poslovnim nastanom u sljedećim zemljama:

| (a) | državama članicama; i |
| --- | --- |

(a)

državama članicama; i

| (b) | zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s uvjetima određenima u tom sporazumu. |
| --- | --- |

(b)

zemljama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, u skladu s uvjetima određenima u tom sporazumu.

Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi do 100 % prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načela sufinanciranja i neprofitnosti.

4.   Potporu također mogu pružati pojedinačni stručnjaci koje se može pozvati da doprinesu odabranim aktivnostima organiziranima u sklopu Programa kadgod to bilo potrebno za ostvarivanje posebnih ciljeva utvrđenih u članku 5.

5.   Radi provedbe Programa Komisija provedbenim aktima donosi godišnje programe rada i o tome obavještava Europski parlament i Vijeće. Godišnjim programima rada utvrđuju se mjere potrebne za njihovu provedbu, u skladu s općim i posebnim ciljevima iz članaka 4. i 5. ove Uredbe, kriteriji za odabir i dodjelu bespovratnih sredstava te svi elementi koji se zahtijevaju Financijskom uredbom.

6.   Kako bi se osigurala pravovremena dostupnost resursa, ograničeni dio godišnjeg programa rada namjenjuje se za posebne mjere u slučaju nepredviđenih i propisno opravdanih hitnih razloga koji zahtijevaju trenutačan odgovor, uključujući ozbiljan poremećaj u gospodarstvu ili bitne okolnosti koje ozbiljno utječu na gospodarske ili socijalne uvjete u državi članici i izvan su njezine kontrole. Komisija može na zahtjev države članice koja želi primiti potporu donijeti posebne mjere, u skladu s ciljevima i radnjama definiranima u ovoj Uredbi, za potporu nacionalnim tijelima u rješavanju hitnih potreba. Takve posebne mjere privremenog su karaktera i ne podliježu uvjetima navedenima u članku 7. stavcima 1. i 2. Posebne mjere prestaju se provoditi nakon šest mjeseci i mogu se zamijeniti potporom u skladu s uvjetima navedenima u članku 7.

Članak 14.

Koordinacija i komplementarnost

1.   Komisija i države članice korisnice u okviru svojih nadležnosti potiču sinergije i osiguravaju učinkovitu koordinaciju između Programa i drugih programa i instrumenata Unije, a posebice koordinaciju s mjerama koje se financiraju iz fondova Unije. One u tu svrhu:

| (a) | osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju komplementarnost i sinergiju između različitih instrumenata na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini, posebno u pogledu mjera koje se financiraju iz fondova Unije, u fazi planiranja i tijekom njihove provedbe;

| (b) | optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora; i |
| --- | --- |

(b)

optimiziraju mehanizme koordinacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora; i

| (c) | osiguravaju blisku suradnju među nadležnima za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene radnje potpore. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju blisku suradnju među nadležnima za provedbu na razini Unije te na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj razini kako bi se ostvarile koherentne i usmjerene radnje potpore.

2.   Komisija čini sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala komplementarnost i sinergije s potporom koju pružaju druge relevantne međunarodne organizacije.

3.   Odgovarajući godišnji programi rada mogu poslužiti kao koordinacijski okvir ako je potpora predviđena u bilo kojem području iz članka 5. stavka 2.

Članak 15.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata neopravdano plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim i razmjernim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, izvoditelja i podizvoditelja koji su primali sredstva Unije u okviru Programa.

Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi provjere i inspekcije na terenu kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (16) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije, u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom o financiranju od strane Unije.

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, u sporazumima o suradnji s međunarodnim organizacijama, sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava i odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovorima koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe Komisija, Revizorski sud i OLAF izričito se ovlašćuju za provedbu takvih revizija te provjera i inspekcija na terenu.

Članak 16.

Praćenje i evaluacija

1.   Komisija prati provedbu radnji financiranih Programom i mjeri ostvarivanje općeg cilja utvrđenog u članku 4. te posebnih ciljeva iz članka 5. stavka 1. u skladu s pokazateljima utvrđenima u Prilogu.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 17. u pogledu izmjena popisa pokazatelja utvrđenih u Prilogu.

2.   Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja godišnje izvješće o praćenju provedbe Programa. To izvješće sadržava informacije o:

| (a) | zahtjevima za potporu koje su podnijele države članice, navedenima u članku 7. stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

zahtjevima za potporu koje su podnijele države članice, navedenima u članku 7. stavku 1.;

| (b) | analizama primjene kriterija iz članka 7. stavka 2. kojima se analiziraju zahtjevi za potporu koje su podnijele države članice; |
| --- | --- |

(b)

analizama primjene kriterija iz članka 7. stavka 2. kojima se analiziraju zahtjevi za potporu koje su podnijele države članice;

| (c) | planovima suradnje i potpore iz članka 7. stavka 2.; |
| --- | --- |

(c)

planovima suradnje i potpore iz članka 7. stavka 2.;

| (d) | sudjelovanju partnera u reformi iz članka 9.; i |
| --- | --- |

(d)

sudjelovanju partnera u reformi iz članka 9.; i

| (e) | donesenim posebnim mjerama iz članka 13. stavka 6. |
| --- | --- |

(e)

donesenim posebnim mjerama iz članka 13. stavka 6.

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću također dostavlja neovisno izvješće o evaluaciji na polovini razdoblja najkasnije do sredine 2019. i neovisno izvješće o ex post evaluaciji do 31. prosinca 2021.

3.   Izvješće o evaluaciji na polovini razdoblja uključuje informacije o ostvarivanju ciljeva Programa, učinkovitosti iskorištavanja resursa i europskoj dodanoj vrijednosti Programa. U njemu se isto tako utvrđuje jesu li svi ciljevi i radnje još uvijek relevantni. U izvješću o ex post evaluaciji ocjenjuje se Program u cjelini te on uključuje informacije o dugoročnom utjecaju Programa.

Članak 17.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 16. stavka 1. drugog podstavka dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od 20. svibnja 2017. do 31. prosinca 2020.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 16. stavka 1. drugog podstavka. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 16. stavka 1. drugog podstavka stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 18.

Izmjene Uredbe (EU) br. 1303/2013

Uredba (EU) br. 1303/2013 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 25. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Upravljanje tehničkom pomoći namijenjenoj državama članicama”; |
| --- | --- | --- |

1.

članak 25. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Upravljanje tehničkom pomoći namijenjenoj državama članicama”;

| (b) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Na zahtjev države članice na temelju članka 11. Uredbe (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), dio sredstava predviđen člankom 59. ove Uredbe koji je programiran u skladu s pravilima za pojedine fondove može se, uz suglasnost Komisije, prenijeti za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se provele mjere u vezi s dotičnom državom članicom u skladu s člankom 58. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (l) ove Uredbe izravnim ili neizravnim upravljanjem.


  (*1)  Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (SL L 129, 19.5.2017., str. 1)”;" |
| --- | --- |

(b)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Na zahtjev države članice na temelju članka 11. Uredbe (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), dio sredstava predviđen člankom 59. ove Uredbe koji je programiran u skladu s pravilima za pojedine fondove može se, uz suglasnost Komisije, prenijeti za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se provele mjere u vezi s dotičnom državom članicom u skladu s člankom 58. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (l) ove Uredbe izravnim ili neizravnim upravljanjem.

(*1)  Uredba (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi Programa potpore strukturnim reformama za razdoblje od 2017. do 2020. i o izmjeni uredbi (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1305/2013 (SL L 129, 19.5.2017., str. 1)”;"

*1

| (c) | u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Država članica zahtijeva prijenos iz stavka 1. za kalendarsku godinu do 31. siječnja godine u kojoj se izvršava prijenos. Zahtjevu se prilaže prijedlog izmjene jednog ili više programa iz kojih će se izvršiti prijenos. Odgovarajuće izmjene unose se u sporazum o partnerstvu u skladu s člankom 30. stavkom 2. u kojem se utvrđuje ukupni iznos koji se svake godine prenosi Komisiji.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Država članica zahtijeva prijenos iz stavka 1. za kalendarsku godinu do 31. siječnja godine u kojoj se izvršava prijenos. Zahtjevu se prilaže prijedlog izmjene jednog ili više programa iz kojih će se izvršiti prijenos. Odgovarajuće izmjene unose se u sporazum o partnerstvu u skladu s člankom 30. stavkom 2. u kojem se utvrđuje ukupni iznos koji se svake godine prenosi Komisiji.”;

| (d) | dodaje se sljedeći stavak:

  „4.   Sredstva koja je država članica prenijela u skladu sa stavkom 1. ovog članka podliježu pravilu opoziva iz članka 136. ove Uredbe i članka 38. Uredbe (EU) br. 1306/2013.”; |
| --- | --- |

(d)

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Sredstva koja je država članica prenijela u skladu sa stavkom 1. ovog članka podliježu pravilu opoziva iz članka 136. ove Uredbe i članka 38. Uredbe (EU) br. 1306/2013.”;

| 2. | u članku 58. stavku 1. trećem podstavku točka (l) zamjenjuje se sljedećim:






  „(l) | radnje koje se financiraju na temelju Uredbe (EU) 2017/825 kako bi se doprinijelo ostvarivanju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.”; |
| --- | --- | --- |

2.

u članku 58. stavku 1. trećem podstavku točka (l) zamjenjuje se sljedećim:

„(l)

radnje koje se financiraju na temelju Uredbe (EU) 2017/825 kako bi se doprinijelo ostvarivanju strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.”;

| 3. | u članku 91. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   0,35 % ukupnih sredstava nakon odbitka potpore za CEF iz članka 92. stavka 6. i za pomoć za najpotrebitije iz članka 92. stavka 7. dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije, od čega se do 112 233 000 EUR prema tekućim cijenama dodjeljuje Programu potpore strukturnim reformama uspostavljenom Uredbom (EU) 2017/825 za uporabu u okviru područja primjene i svrhe tog programa.”. |
| --- | --- |

3.

u članku 91. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   0,35 % ukupnih sredstava nakon odbitka potpore za CEF iz članka 92. stavka 6. i za pomoć za najpotrebitije iz članka 92. stavka 7. dodjeljuje se tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije, od čega se do 112 233 000 EUR prema tekućim cijenama dodjeljuje Programu potpore strukturnim reformama uspostavljenom Uredbom (EU) 2017/825 za uporabu u okviru područja primjene i svrhe tog programa.”.

Članak 19.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1305/2013

U članku 51. Uredbe (EU) br. 1305/2013, u stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„U skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013 EPFRR može upotrebljavati do 0,25 % svojih godišnjih dodijeljenih sredstava za financiranje zadaća iz članka 58. Uredbe (EU) br. 1303/2013, uključujući troškove uspostave i rada Europske mreže za ruralni razvoj iz članka 52. ove Uredbe i mreže programa EPI iz članka 53. ove Uredbe, na inicijativu Komisije i/ili u njezino ime, od čega se do 30 567 000 EUR prema tekućim cijenama dodjeljuje Programu potpore strukturnim reformama uspostavljenom Uredbom (EU) 2017/825 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) za uporabu u okviru područja primjene i svrhe tog programa.

Članak 20.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

C. ABELA

---

(1)  
  SL C 177, 18.5.2016., str. 47.

1

(2)  
  SL C 240, 1.7.2016., str. 49.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 11. svibnja 2017.

3

(4)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

5

(6)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

6

(7)  
  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

8

(9)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

9

(10)  Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za najpotrebitije (SL L 72, 12.3.2014., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.).

12

(13)  Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 143.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

14

(15)  Uredba (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.).

15

(16)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

16

---

PRILOG

Pokazatelji

Ostvarivanje ciljeva iz članka 4. i članka 5. stavka 1. mjeri se na temelju sljedećih pokazatelja:

| (a) | broj i vrsta nacionalnih tijela, administrativnih službi i drugih javnih subjekata, kao što su nacionalna ministarstva ili regulatorna tijela, kojima je pružena potpora u okviru Programa, po državama članicama korisnicama; |
| --- | --- |

(a)

broj i vrsta nacionalnih tijela, administrativnih službi i drugih javnih subjekata, kao što su nacionalna ministarstva ili regulatorna tijela, kojima je pružena potpora u okviru Programa, po državama članicama korisnicama;

| (b) | broj i vrsta pružatelja potpore, kao što su državna tijela, javnopravna tijela i tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge te međunarodne organizacije, po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici; |
| --- | --- |

(b)

broj i vrsta pružatelja potpore, kao što su državna tijela, javnopravna tijela i tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge te međunarodne organizacije, po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici;

| (c) | broj i vrsta prihvatljivih radnji iz članka 6. koje se provode, kao što su osiguravanje stručnjaka, radnje osposobljavanja ili seminari itd., raspoređene prema sljedećem:






  i. | preporukama za pojedine zemlje ili odgovarajućim radnjama povezanima s provedbom prava Unije, programima ekonomske prilagodbe i reformama na vlastitu inicijativu države članice; |
| --- | --- | --- |

(c)

broj i vrsta prihvatljivih radnji iz članka 6. koje se provode, kao što su osiguravanje stručnjaka, radnje osposobljavanja ili seminari itd., raspoređene prema sljedećem:

i.

preporukama za pojedine zemlje ili odgovarajućim radnjama povezanima s provedbom prava Unije, programima ekonomske prilagodbe i reformama na vlastitu inicijativu države članice;

| ii. | posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici; |
| --- | --- |

ii.

posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici;

| iii. | pružateljima potpore kao što su državna tijela, javnopravna tijela i tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge ili međunarodne organizacije; |
| --- | --- |

iii.

pružateljima potpore kao što su državna tijela, javnopravna tijela i tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge ili međunarodne organizacije;

| iv. | primateljima potpore iz države članice korisnice, kao što su nacionalna tijela; |
| --- | --- |

iv.

primateljima potpore iz države članice korisnice, kao što su nacionalna tijela;

| (d) | broj i vrsta političkih i pravnih dogovora, kao što su politički memorandumi o razumijevanju ili pisma namjere, sporazumi i ugovori, sklopljenih između Komisije, partnera u reformi, ovisno o slučaju, i pružatelja potpore za aktivnosti u okviru Programa po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici; |
| --- | --- |

(d)

broj i vrsta političkih i pravnih dogovora, kao što su politički memorandumi o razumijevanju ili pisma namjere, sporazumi i ugovori, sklopljenih između Komisije, partnera u reformi, ovisno o slučaju, i pružatelja potpore za aktivnosti u okviru Programa po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici;

| (e) | broj političkih inicijativa, kao što su akcijski planovi, planovi, smjernice, preporuke i preporučeno zakonodavstvo, donesenih po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, nakon odgovarajućih aktivnosti za koje je pružena potpora u okviru Programa; |
| --- | --- |

(e)

broj političkih inicijativa, kao što su akcijski planovi, planovi, smjernice, preporuke i preporučeno zakonodavstvo, donesenih po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, nakon odgovarajućih aktivnosti za koje je pružena potpora u okviru Programa;

| (f) | broj mjera koje su provedene po području politike i državi članici korisnici kao rezultat radnji potpore pruženih u okviru Programa, a koje su raspoređene po preporukama za pojedine zemlje ili odgovarajućim radnjama povezanima s provedbom prava Unije, programima ekonomske prilagodbe i reformama na vlastitu inicijativu države članice; |
| --- | --- |

(f)

broj mjera koje su provedene po području politike i državi članici korisnici kao rezultat radnji potpore pruženih u okviru Programa, a koje su raspoređene po preporukama za pojedine zemlje ili odgovarajućim radnjama povezanima s provedbom prava Unije, programima ekonomske prilagodbe i reformama na vlastitu inicijativu države članice;

| (g) | povratne informacije od nacionalnih tijela, administrativnih službi i drugih javnih subjekata koji su primili potporu u okviru Programa i, ako je dostupno, od drugih dionika ili sudionika o rezultatima ili utjecaju radnji u okviru programa po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, popraćene kvantitativnim ili empirijskim podatcima ako su oni dostupni; |
| --- | --- |

(g)

povratne informacije od nacionalnih tijela, administrativnih službi i drugih javnih subjekata koji su primili potporu u okviru Programa i, ako je dostupno, od drugih dionika ili sudionika o rezultatima ili utjecaju radnji u okviru programa po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, popraćene kvantitativnim ili empirijskim podatcima ako su oni dostupni;

| (h) | povratne informacije od pružatelja potpore o rezultatima ili utjecaju potpore koju su pružili u okviru Programa za posebni cilj i područje politike u kojem djeluju, po državi članici korisnici, popraćene kvantitativnim ili empirijskim podatcima ako su dostupni; |
| --- | --- |

(h)

povratne informacije od pružatelja potpore o rezultatima ili utjecaju potpore koju su pružili u okviru Programa za posebni cilj i područje politike u kojem djeluju, po državi članici korisnici, popraćene kvantitativnim ili empirijskim podatcima ako su dostupni;

| (i) | razvoj stajališta relevantnih dionika o doprinosu Programa ostvarivanju reformi po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, uz odgovarajuće kvantitativne ili empirijske podatke ako su oni dostupni; i |
| --- | --- |

(i)

razvoj stajališta relevantnih dionika o doprinosu Programa ostvarivanju reformi po posebnom cilju, području politike i državi članici korisnici, uz odgovarajuće kvantitativne ili empirijske podatke ako su oni dostupni; i

| (j) | broj ciljeva iz plana suradnje i potpore koje je ostvarila država članica korisnica zahvaljujući, među ostalim, potpori primljenoj iz Programa. |
| --- | --- |

(j)

broj ciljeva iz plana suradnje i potpore koje je ostvarila država članica korisnica zahvaljujući, među ostalim, potpori primljenoj iz Programa.

Ti pokazatelji upotrebljavaju se u skladu s dostupnim podatcima i informacijama, uključujući odgovarajuće kvantitativne ili empirijske podatke.

Nadalje, Komisija provodi kvalitativnu analizu za utvrđivanje poveznica između potpore iz Programa, izmjerene na temelju informacija dobivenih s pomoću tih pokazatelja, te institucijskih, administrativnih i strukturnih reformi države članice korisnice radi unapređenja konkurentnosti, produktivnosti, rasta, radnih mjesta, kohezije i ulaganja.

---

| 19.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 129/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 129/17

---

UREDBA (EU) 2017/826 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. svibnja 2017.

o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017.–2020.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 169., stavak 2. točku (b),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Unija doprinosi većoj razini zaštite potrošača te njihovom smještanju u središte unutarnjeg tržišta tako što podupire i nadopunjuje politike država članica kako bi se osiguralo da građani mogu u potpunosti uživati u koristima unutarnjeg tržišta, a da se pritom na odgovarajući način poštuju i brane njihovi pravni i ekonomski interesi. Pouzdan sektor financijskih usluga koji dobro funkcionira ključna je sastavnica unutarnjeg tržišta i njegovih prekograničnih mogućnosti. Njime se zahtijeva čvrst okvir propisa i nadzorni okvir kojim se istodobno osigurava financijska stabilnost i podupire održivo gospodarstvo. Istodobno bi se pouzdanim sektorom financijskih usluga koji dobro funkcionira trebala osigurati visoka razina zaštite potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje, štediše, ugovaratelje osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). |
| --- | --- |

(1)

Unija doprinosi većoj razini zaštite potrošača te njihovom smještanju u središte unutarnjeg tržišta tako što podupire i nadopunjuje politike država članica kako bi se osiguralo da građani mogu u potpunosti uživati u koristima unutarnjeg tržišta, a da se pritom na odgovarajući način poštuju i brane njihovi pravni i ekonomski interesi. Pouzdan sektor financijskih usluga koji dobro funkcionira ključna je sastavnica unutarnjeg tržišta i njegovih prekograničnih mogućnosti. Njime se zahtijeva čvrst okvir propisa i nadzorni okvir kojim se istodobno osigurava financijska stabilnost i podupire održivo gospodarstvo. Istodobno bi se pouzdanim sektorom financijskih usluga koji dobro funkcionira trebala osigurati visoka razina zaštite potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje, štediše, ugovaratelje osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi).

| (2) | Od 2007. godine, povjerenje krajnjih korisnika financijskih usluga, a posebno potrošača, narušeno je zbog financijske i gospodarske krize. Stoga je kako bi se ponovno uspostavilo njihovo povjerenje u stabilnost financijskog sektora i kako bi se doprinijelo najboljim praksama u tom sektoru, važno povećati razinu aktivnog sudjelovanja i uključenost potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje, štediše, nositelje polica osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce i MSP-ove, te dionika koji zastupaju njihove interese u oblikovanju politika Unije i u drugom relevantnom oblikovanju politika u financijskom sektoru. |
| --- | --- |

(2)

Od 2007. godine, povjerenje krajnjih korisnika financijskih usluga, a posebno potrošača, narušeno je zbog financijske i gospodarske krize. Stoga je kako bi se ponovno uspostavilo njihovo povjerenje u stabilnost financijskog sektora i kako bi se doprinijelo najboljim praksama u tom sektoru, važno povećati razinu aktivnog sudjelovanja i uključenost potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, uključujući male ulagatelje, štediše, nositelje polica osiguranja, članove i korisnike mirovinskih fondova, pojedinačne dioničare, zajmoprimce i MSP-ove, te dionika koji zastupaju njihove interese u oblikovanju politika Unije i u drugom relevantnom oblikovanju politika u financijskom sektoru.

| (3) | Radi ostvarenja tih ciljeva, na višestranačku inicijativu Europskog parlamenta, Komisija je krajem 2011. pokrenula pilot-projekt kako bi se osigurala bespovratna sredstva za potporu razvoju centra za stručnost u području financija u korist potrošača, drugih krajnjih korisnika i dionika koji zastupaju njihove interese, za jačanje njihove sposobnosti sudjelovanja u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga i za poticanje razvoja otpornog bankarskog sustava. Glavni ciljevi politike bili su da oblikovateljima politika Unije, kada započinju izrađivati novo zakonodavstvo Unije, na raspolaganju budu stajališta koja se razlikuju od stajališta stručnjaka iz financijskog sektora, da se osigura da novo zakonodavstvo Unije odražava interese potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih informacija, zatim da se šira javnost bolje informira o aktualnim pitanjima u vezi s financijskim propisima, poboljšavajući time financijsku pismenost, i da se osigura ojačano aktivno sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga, što bi dovelo do uravnoteženog zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(3)

Radi ostvarenja tih ciljeva, na višestranačku inicijativu Europskog parlamenta, Komisija je krajem 2011. pokrenula pilot-projekt kako bi se osigurala bespovratna sredstva za potporu razvoju centra za stručnost u području financija u korist potrošača, drugih krajnjih korisnika i dionika koji zastupaju njihove interese, za jačanje njihove sposobnosti sudjelovanja u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga i za poticanje razvoja otpornog bankarskog sustava. Glavni ciljevi politike bili su da oblikovateljima politika Unije, kada započinju izrađivati novo zakonodavstvo Unije, na raspolaganju budu stajališta koja se razlikuju od stajališta stručnjaka iz financijskog sektora, da se osigura da novo zakonodavstvo Unije odražava interese potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih informacija, zatim da se šira javnost bolje informira o aktualnim pitanjima u vezi s financijskim propisima, poboljšavajući time financijsku pismenost, i da se osigura ojačano aktivno sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga, što bi dovelo do uravnoteženog zakonodavstva Unije.

| (4) | Komisija je stoga u razdoblju od 2012. do 2015. i na temelju otvorenog poziva na podnošenje prijedloga dvjema neprofitnim organizacijama Finance Watch i Better Finance dodijelila bespovratna sredstva za poslovanje. Ta su bespovratna sredstva dodijeljena 2012. i 2013. u okviru pilot-projekta koji je trajao dvije godine, a od 2014. u obliku pripremnog djelovanja. Nadalje, u 2016. je odlučeno da se umjesto bespovratnih sredstava za poslovanje dodijele bespovratna sredstva za djelovanje jer se njima osigurava bolja kontrola potrošnje proračunskih sredstava Unije. Budući da se, prema Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (3), pripremno djelovanje može koristiti najviše tri uzastopne godine, potreban je zakonodavni akt kako bi se osigurala pravna osnova za financiranje takvog djelovanja od 2017. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je stoga u razdoblju od 2012. do 2015. i na temelju otvorenog poziva na podnošenje prijedloga dvjema neprofitnim organizacijama Finance Watch i Better Finance dodijelila bespovratna sredstva za poslovanje. Ta su bespovratna sredstva dodijeljena 2012. i 2013. u okviru pilot-projekta koji je trajao dvije godine, a od 2014. u obliku pripremnog djelovanja. Nadalje, u 2016. je odlučeno da se umjesto bespovratnih sredstava za poslovanje dodijele bespovratna sredstva za djelovanje jer se njima osigurava bolja kontrola potrošnje proračunskih sredstava Unije. Budući da se, prema Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (3), pripremno djelovanje može koristiti najviše tri uzastopne godine, potreban je zakonodavni akt kako bi se osigurala pravna osnova za financiranje takvog djelovanja od 2017.

| (5) | Organizacija Finance Watch osnovana je 2011. uz dodjelu bespovratnih sredstava Unije, u skladu s belgijskim pravom kao međunarodno neprofitno udruženje. Njezina je misija braniti interese civilnog društva u financijskom sektoru. Zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije Finance Watch je u kratkom roku uspio okupiti tim kvalificiranih stručnjaka koji je uspio provesti studije, analizu politika i komunikacijske aktivnosti u području financijskih usluga. |
| --- | --- |

(5)

Organizacija Finance Watch osnovana je 2011. uz dodjelu bespovratnih sredstava Unije, u skladu s belgijskim pravom kao međunarodno neprofitno udruženje. Njezina je misija braniti interese civilnog društva u financijskom sektoru. Zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije Finance Watch je u kratkom roku uspio okupiti tim kvalificiranih stručnjaka koji je uspio provesti studije, analizu politika i komunikacijske aktivnosti u području financijskih usluga.

| (6) | Organizacija Better Finance rezultat je uzastopnih reorganizacija i izmjena naziva postojećih europskih udruženja ulagatelja i dioničara od 2009. Organizacija je zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije stvorila centar financijske stručnosti usmjerivši se ponajprije na interese potrošača, pojedinačnih ulagatelja, pojedinačnih dioničara, štediša i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, u skladu s njezinim članstvom i resursima. |
| --- | --- |

(6)

Organizacija Better Finance rezultat je uzastopnih reorganizacija i izmjena naziva postojećih europskih udruženja ulagatelja i dioničara od 2009. Organizacija je zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije stvorila centar financijske stručnosti usmjerivši se ponajprije na interese potrošača, pojedinačnih ulagatelja, pojedinačnih dioničara, štediša i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, u skladu s njezinim članstvom i resursima.

| (7) | Evaluacijom pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja provedenom u 2015. zaključilo se da su ciljevi politike općenito ostvareni. Organizacije Finance Watch i Better Finance radile su na komplementarnim područjima politike i usmjerile su se na različitu publiku. Svojim aktivnostima od 2012. zajedno su obuhvatile veći dio političkog programa Unije u području financija i, koliko su im to resursi dopustili, organizacije Finance Watch i Better Finance uložile su napore za širenje svojih aktivnosti kako bi imale veću zemljopisnu pokrivenost unutar Unije. |
| --- | --- |

(7)

Evaluacijom pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja provedenom u 2015. zaključilo se da su ciljevi politike općenito ostvareni. Organizacije Finance Watch i Better Finance radile su na komplementarnim područjima politike i usmjerile su se na različitu publiku. Svojim aktivnostima od 2012. zajedno su obuhvatile veći dio političkog programa Unije u području financija i, koliko su im to resursi dopustili, organizacije Finance Watch i Better Finance uložile su napore za širenje svojih aktivnosti kako bi imale veću zemljopisnu pokrivenost unutar Unije.

| (8) | Obje su organizacije osigurale dodanu vrijednost aktivnostima svojih nacionalnih članova i potrošačima Unije. Nacionalne organizacije koje se bave širokim rasponom potrošačkih pitanja često nemaju tehničku stručnost u područjima koja se odnose posebno na financijske usluge i na povezane postupke oblikovanja politika Unije. Osim toga, dosad nije utvrđeno postojanje sličnih organizacija na razini Unije. Iako je evaluacija pilot-projekata pokazala da od 2012. nije bilo prijava na uzastopne godišnje pozive na podnošenje prijedloga, program iz ove Uredbe trebao bi biti otvoren za druge potencijalne korisnike nakon završetka razdoblja 2017. – 2020. ako ispunjavaju njegove zahtjeve. |
| --- | --- |

(8)

Obje su organizacije osigurale dodanu vrijednost aktivnostima svojih nacionalnih članova i potrošačima Unije. Nacionalne organizacije koje se bave širokim rasponom potrošačkih pitanja često nemaju tehničku stručnost u područjima koja se odnose posebno na financijske usluge i na povezane postupke oblikovanja politika Unije. Osim toga, dosad nije utvrđeno postojanje sličnih organizacija na razini Unije. Iako je evaluacija pilot-projekata pokazala da od 2012. nije bilo prijava na uzastopne godišnje pozive na podnošenje prijedloga, program iz ove Uredbe trebao bi biti otvoren za druge potencijalne korisnike nakon završetka razdoblja 2017. – 2020. ako ispunjavaju njegove zahtjeve.

| (9) | Unatoč stalnim naporima organizacije Finance Watch i Better Finance nisu uspjele privući stabilna i znatna financijska sredstva drugih donatora koji nisu povezani s financijskim sektorom te stoga i dalje uvelike ovise o financijskim sredstvima Unije kako bi bile financijski održive. Zbog toga je sufinanciranje od strane Unije trenutačno potrebno kako bi se osiguralo da prime sredstva potrebna za postizanje željenih ciljeva politika u narednim godinama, te da se tim organizacijama, kao i njihovim stručnjacima i njihovom administrativnom osoblju, koje su dosad u kratkom vremenskom roku uspijevale započeti relevantne aktivnosti osigura financijska stabilnost. Stoga je za razdoblje 2017. – 2020. potrebno uspostaviti program Unije kojim će se podupirati aktivnosti organizacija Finance Watch i Better Finance („Program”) i koji će dopuniti slične politike koje države članice provode na nacionalnoj razini. Financijska stabilnost od ključne je važnosti za očuvanje stručnosti te planiranje projekata u objema organizacijama. Organizacije koje se koriste potporama iz Programa trebale bi ipak težiti povećanju udjela financiranja iz drugih izvora. |
| --- | --- |

(9)

Unatoč stalnim naporima organizacije Finance Watch i Better Finance nisu uspjele privući stabilna i znatna financijska sredstva drugih donatora koji nisu povezani s financijskim sektorom te stoga i dalje uvelike ovise o financijskim sredstvima Unije kako bi bile financijski održive. Zbog toga je sufinanciranje od strane Unije trenutačno potrebno kako bi se osiguralo da prime sredstva potrebna za postizanje željenih ciljeva politika u narednim godinama, te da se tim organizacijama, kao i njihovim stručnjacima i njihovom administrativnom osoblju, koje su dosad u kratkom vremenskom roku uspijevale započeti relevantne aktivnosti osigura financijska stabilnost. Stoga je za razdoblje 2017. – 2020. potrebno uspostaviti program Unije kojim će se podupirati aktivnosti organizacija Finance Watch i Better Finance („Program”) i koji će dopuniti slične politike koje države članice provode na nacionalnoj razini. Financijska stabilnost od ključne je važnosti za očuvanje stručnosti te planiranje projekata u objema organizacijama. Organizacije koje se koriste potporama iz Programa trebale bi ipak težiti povećanju udjela financiranja iz drugih izvora.

| (10) | Daljnjim financiranjem organizacija Finance Watch i Better Finance u razdoblju 2017. – 2020. na isti način kao i za vrijeme pripremnog djelovanja osiguralo bi se da se očuvaju dosad ocijenjeni pozitivni učinci aktivnosti tih organizacija. Financijska omotnica za provedbu Programa trebala bi se temeljiti na prosječnim stvarnim troškovima svake organizacije u razdoblju od 2012. do 2015. Maksimalna stopa sufinanciranja iz fondova Unije koja iznosi 60 % ne bi se trebala mijenjati. Ako se Program i odgovarajuće financiranje produže i nakon 2020. i ako se pojave drugi potencijalni korisnici, poziv na podnošenje prijedloga trebao bi biti otvoren za sve druge organizacije koje ispunjavaju kriterije i doprinose ciljevima Programa. |
| --- | --- |

(10)

Daljnjim financiranjem organizacija Finance Watch i Better Finance u razdoblju 2017. – 2020. na isti način kao i za vrijeme pripremnog djelovanja osiguralo bi se da se očuvaju dosad ocijenjeni pozitivni učinci aktivnosti tih organizacija. Financijska omotnica za provedbu Programa trebala bi se temeljiti na prosječnim stvarnim troškovima svake organizacije u razdoblju od 2012. do 2015. Maksimalna stopa sufinanciranja iz fondova Unije koja iznosi 60 % ne bi se trebala mijenjati. Ako se Program i odgovarajuće financiranje produže i nakon 2020. i ako se pojave drugi potencijalni korisnici, poziv na podnošenje prijedloga trebao bi biti otvoren za sve druge organizacije koje ispunjavaju kriterije i doprinose ciljevima Programa.

| (11) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cjelokupno razdoblje trajanja Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cjelokupno razdoblje trajanja Programa, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (12) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s uspostavom godišnjih programa rada. |
| --- | --- |

(12)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s uspostavom godišnjih programa rada.

| (13) | Svake godine prije 30. studenoga svaki korisnik trebao bi Komisiji dostaviti opis aktivnosti za postizanje ciljeva politike Programa planiranih za sljedeću godinu. Te bi aktivnosti trebalo opisati detaljno, uključujući njihove ciljeve, očekivane rezultate i učinak, procijenjene troškove i vremenski okvir te relevantne pokazatelje za njihovo ocjenjivanje. |
| --- | --- |

(13)

Svake godine prije 30. studenoga svaki korisnik trebao bi Komisiji dostaviti opis aktivnosti za postizanje ciljeva politike Programa planiranih za sljedeću godinu. Te bi aktivnosti trebalo opisati detaljno, uključujući njihove ciljeve, očekivane rezultate i učinak, procijenjene troškove i vremenski okvir te relevantne pokazatelje za njihovo ocjenjivanje.

| (14) | Financijska potpora trebala bi se dodijeliti u skladu s uvjetima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (5). |
| --- | --- |

(14)

Financijska potpora trebala bi se dodijeliti u skladu s uvjetima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 (5).

| (15) | Komisija bi najkasnije 12 mjeseci prije završetka Programa trebala dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću evaluacijsko izvješće o ostvarenim rezultatima u okviru Programa. Evaluacijskim izvješćem trebalo bi se ocijeniti treba li se nastaviti provoditi Program nakon završetka razdoblja 2017. – 2020. Za svako produženje, izmjenu ili obnovu Programa nakon završetka razdoblja 2017. – 2020., za odabir korisnika trebao bi se provoditi otvoreni postupak. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi najkasnije 12 mjeseci prije završetka Programa trebala dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću evaluacijsko izvješće o ostvarenim rezultatima u okviru Programa. Evaluacijskim izvješćem trebalo bi se ocijeniti treba li se nastaviti provoditi Program nakon završetka razdoblja 2017. – 2020. Za svako produženje, izmjenu ili obnovu Programa nakon završetka razdoblja 2017. – 2020., za odabir korisnika trebao bi se provoditi otvoreni postupak.

| (16) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi razmjernim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, osiguravanjem povrata izgubljenih sredstava, pogrešno isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativnim i financijskim sankcijama. |
| --- | --- |

(16)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi razmjernim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, osiguravanjem povrata izgubljenih sredstava, pogrešno isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativnim i financijskim sankcijama.

| (17) | Korisnici bi trebali poduzeti sve napore kako bi njihove aktivnosti bile vidljive u svim državama članicama. Kako bi se postigao taj cilj, korisnici bi trebali nastojati uspostaviti kontakte s relevantnim neprofitnim organizacijama potrošača u cijeloj Uniji i, kad god je to moguće, prevesti informacije o svojoj organizaciji, članstvu i aktivnostima te prikazati te informacije na svojim internetskim stranicama. |
| --- | --- |

(17)

Korisnici bi trebali poduzeti sve napore kako bi njihove aktivnosti bile vidljive u svim državama članicama. Kako bi se postigao taj cilj, korisnici bi trebali nastojati uspostaviti kontakte s relevantnim neprofitnim organizacijama potrošača u cijeloj Uniji i, kad god je to moguće, prevesti informacije o svojoj organizaciji, članstvu i aktivnostima te prikazati te informacije na svojim internetskim stranicama.

| (18) | Kako bi se osigurao kontinuitet djelovanja koje provode korisnici i koje se podupire sredstvima Unije, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave te bi se trebala primjenjivati od 1. svibnja 2017. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se osigurao kontinuitet djelovanja koje provode korisnici i koje se podupire sredstvima Unije, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave te bi se trebala primjenjivati od 1. svibnja 2017.

| (19) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, uspostavu programa Unije kojim se podupiru određene aktivnosti kojima se jača uključenost potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, uspostavu programa Unije kojim se podupiru određene aktivnosti kojima se jača uključenost potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije u području financijskih usluga, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Uspostavlja se program Unije („Program”) za razdoblje od 1. svibnja 2017. do 31. prosinca 2020. za potporu aktivnostima organizacija iz članka 3. stavka 1. Tim se aktivnostima doprinosi ostvarenju ciljeva politika Unije u pogledu jačanja uključenosti potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga i dionika koji zastupaju njihove interese u oblikovanju politika Unije i drugih relevantnih multilateralnih politika u području financijskih usluga.

2.   Radi ostvarenja njegovih ciljeva, Programom se sufinanciraju sljedeće aktivnosti:

| (a) | aktivnosti istraživanja, uključujući provedbu vlastitih istraživanja i izradu podataka, te razvoj stručnog znanja; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti istraživanja, uključujući provedbu vlastitih istraživanja i izradu podataka, te razvoj stručnog znanja;

| (b) | kontaktiranje s potrošačima i drugim krajnjim korisnicima financijskih usluga povezivanjem s postojećim mrežama potrošača i službama za pomoć potrošačima u državama članicama kako bi se utvrdili problemi koji su relevantni za oblikovanje politika Unije za zaštitu interesa potrošača u području financijskih usluga; |
| --- | --- |

(b)

kontaktiranje s potrošačima i drugim krajnjim korisnicima financijskih usluga povezivanjem s postojećim mrežama potrošača i službama za pomoć potrošačima u državama članicama kako bi se utvrdili problemi koji su relevantni za oblikovanje politika Unije za zaštitu interesa potrošača u području financijskih usluga;

| (c) | aktivnosti podizanja razine osviještenosti, aktivnosti informiranja i pružanje financijskog obrazovanja i osposobljavanja, izravno ili putem nacionalnih članova, među ostalim širem krugu potrošača, drugim krajnjim korisnicima financijskih usluga te osobama koje nisu stručnjaci; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti podizanja razine osviještenosti, aktivnosti informiranja i pružanje financijskog obrazovanja i osposobljavanja, izravno ili putem nacionalnih članova, među ostalim širem krugu potrošača, drugim krajnjim korisnicima financijskih usluga te osobama koje nisu stručnjaci;

| (d) | aktivnosti za jačanje interakcije među članovima organizacija iz članka 3. stavka 1., kao i aktivnosti zagovaranja i savjetovanja pri oblikovanju politika radi promicanja položaja tih članova na razini Unije i promicanja javnog i općeg interesa u financijskim propisima i propisima Unije. |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti za jačanje interakcije među članovima organizacija iz članka 3. stavka 1., kao i aktivnosti zagovaranja i savjetovanja pri oblikovanju politika radi promicanja položaja tih članova na razini Unije i promicanja javnog i općeg interesa u financijskim propisima i propisima Unije.

Članak 2.

Ciljevi Programa

1.   Ciljevi su Programa sljedeći:

| (a) | daljnje jačanje aktivnog sudjelovanja i uključenosti potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju interese potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije i drugih relevantnih multilateralnih politika u području financijskih usluga; |
| --- | --- |

(a)

daljnje jačanje aktivnog sudjelovanja i uključenosti potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju interese potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u oblikovanju politika Unije i drugih relevantnih multilateralnih politika u području financijskih usluga;

| (b) | informiranje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju njihove interese o aktualnim pitanjima u propisima financijskog sektora. |
| --- | --- |

(b)

informiranje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju njihove interese o aktualnim pitanjima u propisima financijskog sektora.

2.   Komisija osigurava redovito ocjenjivanje Programa u odnosu na ciljeve iz stavka 1., zahtijevajući od svakog korisnika dostavu:

| (a) | godišnjeg opisa djelovanja korisnika u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

godišnjeg opisa djelovanja korisnika u okviru Programa;

| (b) | godišnjeg izvješća o radu koje sadržava kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za svaku aktivnost koju je korisnik planirao i proveo; |
| --- | --- |

(b)

godišnjeg izvješća o radu koje sadržava kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za svaku aktivnost koju je korisnik planirao i proveo;

| (c) | financijskog izvješća. |
| --- | --- |

(c)

financijskog izvješća.

Takvo ocjenjivanje uključuje sastavljanje izvješća iz članka 9. stavka 1.

Članak 3.

Korisnici Programa

1.   Korisnici Programa („korisnici”) su Finance Watch i Better Finance.

2.   Kako bi se mogao koristiti Programom, korisnik je dužan i dalje imati status nevladinog, neprofitnog pravnog subjekta koji je neovisan o sektorskim, komercijalnim ili ekonomskim interesima. Ne smije biti u sukobu interesa i preko svojih članova zastupa interese potrošača Unije i drugih krajnjih korisnika u području financijskih usluga.

Kako bi se zastupali interesi potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u što većem broju država članica, korisnik nastoji proširiti svoju mrežu aktivnih članova unutar država članica i osigurati potpunu zemljopisnu pokrivenost.

Komisija pomaže korisnicima u određivanju potencijalnih članova u državama članicama. Komisija također osigurava da je svaki korisnik i dalje u usklađen s kriterijima iz prvog i drugog podstavka ovog stavka tijekom trajanja Programa tako što te kriterije uključuje u godišnje programe rada iz članka 7., a prije dodjele bespovratnih sredstava za djelovanje iz članka 4. ocjenjuje na godišnjoj razini ispunjavaju li korisnici te kriterije.

3.   U slučaju da se korisnici spoje, pravni subjekt koji iz toga nastane postaje jedini novi korisnik Programa.

Članak 4.

Dodjela bespovratnih sredstava

Financiranje u okviru Programa osigurava se u obliku bespovratnih sredstava za djelovanje koja se dodjeljuju na godišnjoj razini te se temelji na prijedlogu koji korisnik dostavi u skladu s člankom 7. stavkom 2.

Članak 5.

Transparentnost

1.   U svakoj komunikaciji ili objavi u vezi s nekim djelovanjem korisnika koje se financira u okviru Programa navodi se da je korisnik primio financijska sredstva iz proračuna Unije.

2.   Svaki korisnik u roku od dva mjeseca od kada Komisija donese godišnje programe rada istodobno stavlja na raspolaganje javnosti i relevantnim neprofitnim organizacijama potrošača sljedeće informacije:

| (a) | organizacija rada i opseg rada; |
| --- | --- |

(a)

organizacija rada i opseg rada;

| (b) | mogućnost postajanja članom, uvjeti članstva i struktura korisnika; |
| --- | --- |

(b)

mogućnost postajanja članom, uvjeti članstva i struktura korisnika;

| (c) | koje su od njegovih aktivnosti obuhvaćene člankom 1. stavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

koje su od njegovih aktivnosti obuhvaćene člankom 1. stavkom 2.

Članak 6.

Financijske odredbe

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 1. svibnja 2017. do 31. prosinca 2020. iznosi najviše 6 000 000 EUR prema tekućim cijenama.

2.   Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

Članak 7.

Provedba Programa

1.   Komisija provodi Program u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

2.   Kako bi se moglo koristiti Programom, korisnik Komisiji svake godine prije 30. studenoga dostavlja opis aktivnosti iz članka 1. stavka 2. koje se planiraju za sljedeću godinu kako bi se postigli ciljevi politike Programa („prijedlog”). Te se aktivnosti detaljno opisuju, uključujući njihove ciljeve, očekivane rezultate i učinak, procijenjene troškove i vremenski okvir te relevantne pokazatelje prema kojima ih se ocjenjuje.

3.   Komisija provodi Program tako da utvrđuje godišnje programe rada u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

U godišnjim programima rada određuju se ciljevi koji se žele postići, očekivani rezultati djelovanja korisnika, način provedbe tih djelovanja te ukupan iznos financiranja potreban za provedbu tih djelovanja. U njima je sadržan i opis djelovanja koja treba financirati, iznos financiranja namijenjenog za svako djelovanje i okvirni raspored provedbe.

U pogledu bespovratnih sredstava za djelovanje u godišnjim programima rada utvrđuju se prioriteti, glavni kriteriji za dodjelu i najveća stopa sufinanciranja. Maksimalna stopa izravnog sufinanciranja iznosi 60 % prihvatljivih troškova. U slučaju da korisnik prima financijska sredstva od članova koji su i sami primatelji sredstava u okviru programa financiranja Unije, Komisija ograničava svoj godišnji doprinos kako ukupno izravno i neizravno financiranje Unije za djelovanje u okviru Programa koje dobiva taj korisnik ne bi premašilo 70 % ukupnih prihvatljivih troškova.

4.   Komisija godišnje programe rada donosi odlukom o financiranju.

Članak 8.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju dokumenata i inspekcija na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, izvoditelja i podizvoditelja koji su primali sredstva Unije u okviru Programa.

3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (7) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti, koje utječu na financijske interese Unije, u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili s odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili s ugovorom koji su financirani u okviru Programa.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se izričito ovlašćuju Komisija, Revizorski sud i OLAF za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

Članak 9.

Evaluacija Programa

1.   Komisija najkasnije 12 mjeseci prije završetka Programa Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o evaluaciji ostvarenja ciljeva Programa te im na zahtjev dostavlja sve informacije koje su se koristile prilikom evaluacije i koje su dostupne Komisiji, poštujući pritom primjenjiva pravila o zaštiti podataka i obveze o povjerljivosti.

U izvješću o evaluaciji ocjenjuje se ukupna relevantnost i dodana vrijednost Programa, djelotvornost i učinkovitost njegove provedbe te opća i pojedinačna djelotvornost rezultata korisnika u pogledu ciljeva određenih u članku 2. stavku 1.

2.   Izvješće o evaluaciji iz stavka 1. prosljeđuje se na znanje Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

Članak 10.

Prijelazna odredba

Do 3. lipnja 2017., Korisnici Komisiji dostavljaju prijedlog za prvu godinu Programa

Članak 11.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. svibnja 2017. do 31. prosinca 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

C. ABELA

---

(1)  
  SL C 34, 2.2.2017., str. 117.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 11. svibnja 2017.

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

3

(4)  
  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

5

(6)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

6

(7)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

7

---

| 19.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 129/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 129/24

---

UREDBA (EU) 2017/827 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. svibnja 2017.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 258/2014 o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.–2020.

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Na temelju Uredbe (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3), Zaklada za međunarodne standarde financijskog izvještavanja („Zaklada za MSFI”), koja je pravni sljednik Zaklade odbora za međunarodne računovodstvene standarde, te Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB) koriste se sufinanciranjem Unije u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju Uredbe (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3), Zaklada za međunarodne standarde financijskog izvještavanja („Zaklada za MSFI”), koja je pravni sljednik Zaklade odbora za međunarodne računovodstvene standarde, te Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB) koriste se sufinanciranjem Unije u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje do 31. prosinca 2020.

| (2) | Na temelju Uredbe (EU) br. 258/2014, Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) koristila se sufinanciranjem Unije u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje do 31. prosinca 2016. |
| --- | --- |

(2)

Na temelju Uredbe (EU) br. 258/2014, Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) koristila se sufinanciranjem Unije u obliku bespovratnih sredstava za poslovanje do 31. prosinca 2016.

| (3) | Komisija je 12. studenoga 2013. objavila izvješće Philippea Maystadta, posebnog savjetnika povjerenika za unutarnje tržište i usluge („izvješće posebnog savjetnika”) u kojem je iznio moguće reforme upravljanja EFRAG-a usmjerene jačanju doprinosa Unije razvoju međunarodnih računovodstvenih standarda. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 12. studenoga 2013. objavila izvješće Philippea Maystadta, posebnog savjetnika povjerenika za unutarnje tržište i usluge („izvješće posebnog savjetnika”) u kojem je iznio moguće reforme upravljanja EFRAG-a usmjerene jačanju doprinosa Unije razvoju međunarodnih računovodstvenih standarda.

| (4) | Komisija je pomno pratila provedbu reforme upravljanja EFRAG-a te je propisno obavijestila Europski parlament i Vijeće o napretku u tom pogledu. U skladu s tim primjereno je nastaviti financiranje EFRAG-a za razdoblje od 2017. do 2020. radi ostvarivanja dugoročnih ciljeva programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je pomno pratila provedbu reforme upravljanja EFRAG-a te je propisno obavijestila Europski parlament i Vijeće o napretku u tom pogledu. U skladu s tim primjereno je nastaviti financiranje EFRAG-a za razdoblje od 2017. do 2020. radi ostvarivanja dugoročnih ciljeva programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije.

| (5) | Odbor EFRAG-a, u kojem su uravnoteženo zastupljeni javni i privatni interesi, trebao bi osigurati da se njegovi članovi obvežu djelovati u europskom javnom interesu. Pozivaju se Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europska središnja banka da aktivno doprinesu radu Odbora EFRAG-a u mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(5)

Odbor EFRAG-a, u kojem su uravnoteženo zastupljeni javni i privatni interesi, trebao bi osigurati da se njegovi članovi obvežu djelovati u europskom javnom interesu. Pozivaju se Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europska središnja banka da aktivno doprinesu radu Odbora EFRAG-a u mjeri u kojoj je to moguće.

| (6) | Komisija bi trebala jedanput godišnje podnositi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o glavnim postignućima i aktivnostima EFRAG-a u prethodnoj godini. Tim bi izvješćem trebalo ispitati i razvoj događaja u pogledu kriterija proširenog javnog dobra i pružiti detaljan pregled razvoja događaja u području međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (MSFI). Računovodstvenim standardima ne bi se smjelo ugroziti financijsku stabilnost u Uniji ni kočiti gospodarski razvoj Unije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bi trebala jedanput godišnje podnositi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o glavnim postignućima i aktivnostima EFRAG-a u prethodnoj godini. Tim bi izvješćem trebalo ispitati i razvoj događaja u pogledu kriterija proširenog javnog dobra i pružiti detaljan pregled razvoja događaja u području međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (MSFI). Računovodstvenim standardima ne bi se smjelo ugroziti financijsku stabilnost u Uniji ni kočiti gospodarski razvoj Unije.

| (7) | U pogledu razvoja MSFI-ja, PIOB-a i EFRAG-a, godišnje izvješće Komisije trebalo bi se odnositi i na daljnje postupanje u odnosu na preporuke Europskog parlamenta i njihovu provedbu. Osim toga, Zaklada za MSFI, PIOB i EFRAG potiču se da redovito, najmanje jedanput godišnje, sudjeluju u saslušanjima koja organizira Europski parlament s ciljem pružanja cjelovitog pregleda razvoja događaja u području međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i međunarodnih revizijskih standarda. |
| --- | --- |

(7)

U pogledu razvoja MSFI-ja, PIOB-a i EFRAG-a, godišnje izvješće Komisije trebalo bi se odnositi i na daljnje postupanje u odnosu na preporuke Europskog parlamenta i njihovu provedbu. Osim toga, Zaklada za MSFI, PIOB i EFRAG potiču se da redovito, najmanje jedanput godišnje, sudjeluju u saslušanjima koja organizira Europski parlament s ciljem pružanja cjelovitog pregleda razvoja događaja u području međunarodnih standarda financijskog izvještavanja i međunarodnih revizijskih standarda.

| (8) | Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala pružati više redovitih informacija o zajedničkim naporima Zaklade za MSFI, PIOB-a i EFRAG-a s obzirom na to da ta tri tijela sufinancira Unija i da imaju iste ciljeve. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala pružati više redovitih informacija o zajedničkim naporima Zaklade za MSFI, PIOB-a i EFRAG-a s obzirom na to da ta tri tijela sufinancira Unija i da imaju iste ciljeve.

| (9) | Komisija bi također trebala razmotriti moguće promjene u radu i statusu FRAG-a kao privatnopravne osobe u dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(9)

Komisija bi također trebala razmotriti moguće promjene u radu i statusu FRAG-a kao privatnopravne osobe u dugoročnom razdoblju.

| (10) | Uredbu (EU) br. 258/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbu (EU) br. 258/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (11) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje proračuna za program Unije za razdoblje od 2017. do 2020. radi podupiranja aktivnosti EFRAG-a koje doprinose ostvarenju ciljeva politike Unije u pogledu financijskog izvještavanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest povećanje proračuna za program Unije za razdoblje od 2017. do 2020. radi podupiranja aktivnosti EFRAG-a koje doprinose ostvarenju ciljeva politike Unije u pogledu financijskog izvještavanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (12) | S ciljem osiguravanja kontinuiteta financiranja EFRAG-a, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu na dan objave i trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2017., |
| --- | --- |

(12)

S ciljem osiguravanja kontinuiteta financiranja EFRAG-a, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu na dan objave i trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2017.,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 258/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 3. stavku 1. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:






  „i. | EFRAG;”; |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 3. stavku 1. točki (a) podtočka i. zamjenjuje se sljedećim:

„i.

| 2. | Članak 6. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 57 007 000 EUR u tekućim cijenama.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 6. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 57 007 000 EUR u tekućim cijenama.”;

| (b) | u stavku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za EFRAG: 23 134 000 EUR;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

u stavku 3. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

za EFRAG: 23 134 000 EUR;”.

| 3. | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:

  „4.a   U pogledu Zaklade za MSFI i IASB-a, u izvješću iz stavka 3. ocjenjuje se i njihovo upravljanje, posebno u odnosu na transparentnost, na sprečavanje sukoba interesa i raznolikost stručnjaka te koji su koraci poduzeti da bi se osigurala široka zastupljenost interesâ i javna odgovornost.
  Osim toga, kako bi se osigurala visoka kvaliteta računovodstvenih standarda i standarda transparentnosti, odgovornosti i integriteta, u izvješću se utvrđuju i ocjenjuju djelovanja poduzeta u okviru Zaklade za MSFI koje se, među ostalim, odnose i na javni pristup dokumentima, otvoreni dijalog s europskim institucijama i raznim dionicima, pravila o transparentnosti sastanaka između dionika te uspostavu registara transparentnosti.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„4.a   U pogledu Zaklade za MSFI i IASB-a, u izvješću iz stavka 3. ocjenjuje se i njihovo upravljanje, posebno u odnosu na transparentnost, na sprečavanje sukoba interesa i raznolikost stručnjaka te koji su koraci poduzeti da bi se osigurala široka zastupljenost interesâ i javna odgovornost.

Osim toga, kako bi se osigurala visoka kvaliteta računovodstvenih standarda i standarda transparentnosti, odgovornosti i integriteta, u izvješću se utvrđuju i ocjenjuju djelovanja poduzeta u okviru Zaklade za MSFI koje se, među ostalim, odnose i na javni pristup dokumentima, otvoreni dijalog s europskim institucijama i raznim dionicima, pravila o transparentnosti sastanaka između dionika te uspostavu registara transparentnosti.”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   U pogledu PIOB-a i organizacije koja je njegov sljednik, izvješćem iz stavka 3. obuhvaća se razvoj događaja u području diversifikacije financiranja i ocjenjuje se kako rad PIOB-a doprinosi poboljšanju kvalitete revizije uključujući integritet revizorske struke. Ako financiranje od strane IFAC-a u pojedinoj godini dosegne više od dvije trećine ukupnog godišnjeg financiranja PIOB-a, Komisija predlaže ograničavanje njegova godišnjeg doprinosa za tu godinu na najviše 300 000 EUR.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   U pogledu PIOB-a i organizacije koja je njegov sljednik, izvješćem iz stavka 3. obuhvaća se razvoj događaja u području diversifikacije financiranja i ocjenjuje se kako rad PIOB-a doprinosi poboljšanju kvalitete revizije uključujući integritet revizorske struke. Ako financiranje od strane IFAC-a u pojedinoj godini dosegne više od dvije trećine ukupnog godišnjeg financiranja PIOB-a, Komisija predlaže ograničavanje njegova godišnjeg doprinosa za tu godinu na najviše 300 000 EUR.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak:

  „6.a   U pogledu EFRAG-a, u izvješću iz stavka 3. od 2018. ocjenjuje se:






  (a) | je li kriterij proširenog javnog dobra, kako je preporučeno u izvješću posebnog savjetnika, poštovan tijekom postupka odobravanja provedenog prethodne godine; |
| --- | --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak:

„6.a   U pogledu EFRAG-a, u izvješću iz stavka 3. od 2018. ocjenjuje se:

(a)

je li kriterij proširenog javnog dobra, kako je preporučeno u izvješću posebnog savjetnika, poštovan tijekom postupka odobravanja provedenog prethodne godine;

| (b) | jesu li Europski parlament i Vijeće u ranoj fazi bili uključeni u razvijanje standarda financijskog izvještavanja općenito gledano, a pogotovo u postupak odobravanja; |
| --- | --- |

(b)

jesu li Europski parlament i Vijeće u ranoj fazi bili uključeni u razvijanje standarda financijskog izvještavanja općenito gledano, a pogotovo u postupak odobravanja;

| (c) | je li financijska struktura EFRAG-a dovoljno raznolika i uravnotežena kako bi EFRAG mogao obaviti svoju zadaću od javnog interesa na neovisan i učinkovit način; i |
| --- | --- |

(c)

je li financijska struktura EFRAG-a dovoljno raznolika i uravnotežena kako bi EFRAG mogao obaviti svoju zadaću od javnog interesa na neovisan i učinkovit način; i

| (d) | upravljanje EFRAG-om, posebno u odnosu na transparentnost, te koraci koji su poduzeti da bi se osigurala široka zastupljenost interesâ i javna odgovornost. |
| --- | --- |

(d)

upravljanje EFRAG-om, posebno u odnosu na transparentnost, te koraci koji su poduzeti da bi se osigurala široka zastupljenost interesâ i javna odgovornost.

Nadalje, u izvješću se utvrđuju i ocjenjuju djelovanja poduzeta u okviru EFRAG-a za osiguranje visokih standarda demokratske odgovornosti, transparentnosti i integriteta koja se, među ostalim, odnose i na pristup javnosti dokumentima, otvoren dijalog s europskim institucijama i različitim dionicima, uspostavljanje obveznih registara transparentnosti te pravila o transparentnosti sastanaka između dionika, kao i na interna pravila, prije svega za sprečavanje sukoba interesa.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2017.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

C. ABELA

---

(1)  
  SL C 303, 19.8.2016., str. 147.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 11. svibnja 2017.

2

(3)  Uredba (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014.–2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ (SL L 105, 8.4.2014., str. 1.).

3

---