# Euroopa Liidu L 207/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 207 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik10. august 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 207

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik10. august 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1444, 9. august 2017, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1445, 8. august 2017, tooterühma kohta, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalises jõhvikas (Vaccinium Macrocarpon) leiduvatest proantotsüanidiinidest (PAC) ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5341 all) | 28 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 103 – mootorsõidukite varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse ühtsete sätete kohta [2017/1446] | 30 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1444, 9. august 2017, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1445, 8. august 2017, tooterühma kohta, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalises jõhvikas (Vaccinium Macrocarpon) leiduvatest proantotsüanidiinidest (PAC) ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5341 all)

Vaccinium Macrocarpon

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5341 all)

28

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 103 – mootorsõidukite varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse ühtsete sätete kohta [2017/1446]

30

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1444,

9. august 2017,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 9. detsembril 2016 määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit teatava korrosioonikindla terase importimisega liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 9. detsembril 2016 määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit teatava korrosioonikindla terase importimisega liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 25. oktoobril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 53 % liidu korrosioonikindla terase kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 25. oktoobril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“ või „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 53 % liidu korrosioonikindla terase kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Lähtudes kaebuse esitaja 24. mai 2017. aasta taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, avaldas komisjon 8. juulil 2017 rakendusmääruse (EL) 2017/1238 (3), millega kehtestatakse teatava HRVst pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes registreerimisnõue alates 9. juulist 2017. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes kaebuse esitaja 24. mai 2017. aasta taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, avaldas komisjon 8. juulil 2017 rakendusmääruse (EL) 2017/1238 (3), millega kehtestatakse teatava HRVst pärit korrosioonikindla terase impordi suhtes registreerimisnõue alates 9. juulist 2017.

3

| (4) | Komisjonil oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis põhjendasid impordi registreerimise vajadust, kuna asjaomasest riigist pärit import ja turuosa olid pärast uurimise algatamist järsult kasvanud; ja komisjon tegi järelduse, et alusmääruse artikli 14 lõike 5 tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonil oli piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis põhjendasid impordi registreerimise vajadust, kuna asjaomasest riigist pärit import ja turuosa olid pärast uurimise algatamist järsult kasvanud; ja komisjon tegi järelduse, et alusmääruse artikli 14 lõike 5 tingimused on täidetud.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (5) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ja teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(5)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid endast teada andma, et uurimises osaleda. Lisaks teatas komisjon eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, Hiina ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ja teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele uurimise algatamisest ja kutsus neid üles osalema.

| (6) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

1.4.   Võrdlusriigi tootjad

Võrdlusriigi tootjad

| (7) | Võrdlusriigi valimise eesmärgil võttis komisjon ühendust Brasiilia, Kanada, India, Jaapani, Lõuna-Korea, Taiwani, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide tootjatega, teavitas neid uurimise algatamisest ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(7)

Võrdlusriigi valimise eesmärgil võttis komisjon ühendust Brasiilia, Kanada, India, Jaapani, Lõuna-Korea, Taiwani, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide tootjatega, teavitas neid uurimise algatamisest ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (8) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et on esialgu valinud Kanada kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et on esialgu valinud Kanada kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (9) | Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas algatamisteates, et võib kooskõlas alusmääruse artikliga 17 moodustada huvitatud isikutest valimi.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kõige representatiivsema tootmis- ja müügimahu alusel, tagades geograafilise ulatuse. See esialgne valim koosnes neljast liidu tootjast, kes paiknesid neljas eri liikmesriigis ja kelle toodang moodustas üle 30 % liidu korrosioonikindla terase toodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi kõige representatiivsema tootmis- ja müügimahu alusel, tagades geograafilise ulatuse. See esialgne valim koosnes neljast liidu tootjast, kes paiknesid neljas eri liikmesriigis ja kelle toodang moodustas üle 30 % liidu korrosioonikindla terase toodangust. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (11) | Kaks äriühingut teatasid kirjalikult, et neil ei ole võimalik vajalikku küsimustikku täita. Jättes jõusse oma toetuse kaebusele, loobusid nad esialgses valimis osalemast. |
| --- | --- |

(11)

Kaks äriühingut teatasid kirjalikult, et neil ei ole võimalik vajalikku küsimustikku täita. Jättes jõusse oma toetuse kaebusele, loobusid nad esialgses valimis osalemast.

| (12) | Komisjon hindas nende kahe äriühingu valimist väljajäämise mõju ja tuli järeldusele, et kaasates kaks muud äriühingut, on valim ikkagi representatiivne olukorra kohta liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon hindas nende kahe äriühingu valimist väljajäämise mõju ja tuli järeldusele, et kaasates kaks muud äriühingut, on valim ikkagi representatiivne olukorra kohta liidu tootmisharus.

| (13) | Suurim kahest äriühingust, kes palusid end valimisse mitte kaasata, teatas oma taotluses, et on valitsuse kontrolli all ja müügis avaliku pakkumismenetluse kaudu. Neid asjaolusid arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et äriühingu kaasamine mõjutaks valimi mikromajanduslikke finantsnäitajaid olulisel määral negatiivselt, eriti arvesse võttes hõlmatud märkimisväärseid tootmis- ja müügimahtusid. |
| --- | --- |

(13)

Suurim kahest äriühingust, kes palusid end valimisse mitte kaasata, teatas oma taotluses, et on valitsuse kontrolli all ja müügis avaliku pakkumismenetluse kaudu. Neid asjaolusid arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et äriühingu kaasamine mõjutaks valimi mikromajanduslikke finantsnäitajaid olulisel määral negatiivselt, eriti arvesse võttes hõlmatud märkimisväärseid tootmis- ja müügimahtusid.

| (14) | Teine äriühing selgitas, et teeb aktiivselt koostööd teises dumpinguvastases menetluses ja viitas ressursside puudumisele ka käesoleva asja haldamiseks. Võttes arvesse asjaolu, et äriühingut on võimalik ilma valimi representatiivsust kahjustamata asendada, jõudis komisjon järeldusele, et on mõistlik ja proportsionaalne nõustuda äriühingu taotlusega mitteosalemise kohta valimis. |
| --- | --- |

(14)

Teine äriühing selgitas, et teeb aktiivselt koostööd teises dumpinguvastases menetluses ja viitas ressursside puudumisele ka käesoleva asja haldamiseks. Võttes arvesse asjaolu, et äriühingut on võimalik ilma valimi representatiivsust kahjustamata asendada, jõudis komisjon järeldusele, et on mõistlik ja proportsionaalne nõustuda äriühingu taotlusega mitteosalemise kohta valimis.

| (15) | Seepärast teatas komisjon huvitatud isikutele kahe muu äriühingu valimisse valimisest ja palus huvitatud isikutel taas märkusi esitada. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast teatas komisjon huvitatud isikutele kahe muu äriühingu valimisse valimisest ja palus huvitatud isikutel taas märkusi esitada.

| (16) | Eurofer esitas märkused ja tegi ettepaneku lisada viies äriühing, et parandada valimi geograafilist representatiivsust. Pärast nende märkuste analüüsimist jõudis komisjon siiski järeldusele, et muudetud valim on piisavalt representatiivne, sest see esindab 29 % liidu korrosioonikindla terase toodangust ja paikneb neljas eri liikmesriigis. Peale selle ei oleks pakutud äriühing valimisse kaasatud kontsernide valikut mitmekesistanud. Lisaks ei oleks pakutud viies äriühing juurde andnud piisavalt tootmis- ja müügimahtusid, et selle kaasamine oleks olnud õigustatud. Seepärast kinnitas komisjon neljast äriühingust koosneva muudetud valimi. Äriühingut siiski külastati huvi tõttu tutvuda lähemalt konkurentsitiheda ja muutuva olukorraga Itaalia turul nii teiste liidu tootjate kui ka Hiina impordi poolt pakutava konkurentsi tõttu. |
| --- | --- |

(16)

Eurofer esitas märkused ja tegi ettepaneku lisada viies äriühing, et parandada valimi geograafilist representatiivsust. Pärast nende märkuste analüüsimist jõudis komisjon siiski järeldusele, et muudetud valim on piisavalt representatiivne, sest see esindab 29 % liidu korrosioonikindla terase toodangust ja paikneb neljas eri liikmesriigis. Peale selle ei oleks pakutud äriühing valimisse kaasatud kontsernide valikut mitmekesistanud. Lisaks ei oleks pakutud viies äriühing juurde andnud piisavalt tootmis- ja müügimahtusid, et selle kaasamine oleks olnud õigustatud. Seepärast kinnitas komisjon neljast äriühingust koosneva muudetud valimi. Äriühingut siiski külastati huvi tõttu tutvuda lähemalt konkurentsitiheda ja muutuva olukorraga Itaalia turul nii teiste liidu tootjate kui ka Hiina impordi poolt pakutava konkurentsi tõttu.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (17) | Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon palus sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates täpsustatud teave, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim.

| (18) | Palutud teabe esitasid ainult kaks importijat, kes nõustusid ka valimisse kaasamisega. Seepärast otsustati loobuda väljavõttelise uuringu tegemisest ning mõlemale äriühingule saadeti importija küsimustik. Küsimustikule esitas vastuse vaid üks neist. |
| --- | --- |

(18)

Palutud teabe esitasid ainult kaks importijat, kes nõustusid ka valimisse kaasamisega. Seepärast otsustati loobuda väljavõttelise uuringu tegemisest ning mõlemale äriühingule saadeti importija küsimustik. Küsimustikule esitas vastuse vaid üks neist.

1.5.3.   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (19) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(19)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (20) | Kuusteist asjaomase riigi eksportivat tootjat (kontserni) esitasid küsitud teabe ettenähtud tähtajaks ning nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga kontserni, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(20)

Kuusteist asjaomase riigi eksportivat tootjat (kontserni) esitasid küsitud teabe ettenähtud tähtajaks ning nõustusid valimisse kaasamisega. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga kontserni, mida oli võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Märkusi ei esitatud.

1.6.   Individuaalne kohtlemine

Individuaalne kohtlemine

| (21) | Kolm HRV eksportivate tootjate kontserni, kuhu kuulusid mitmed ettevõtjad, teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kohtlemist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(21)

Kolm HRV eksportivate tootjate kontserni, kuhu kuulusid mitmed ettevõtjad, teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kohtlemist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel.

| (22) | Kõnealuste individuaalse kohtlemise taotluste kontrollimine ei olnud uurimise esialgses etapis võimalik kontrollitavate äriühingute suure arvu, külastamist vajavate eri kohtade arvu, uurimiseks määratud aja ja komisjoni käsutuses olevate ressursside tõttu. Nagu jaotises 1.9 märgitud, on komisjon kontrollinud kokku juba 17 äriühingut, kes moodustavad osa kolmest kontsernist, kellest moodustati valim. Sellest tuleneva töökoormuse tõttu ei olnud esialgses etapis võimalik kontrollida ka ühe valimisse kaasatud isikuga seotud oluliste importijate vastuseid küsimustikule; need tuleb ühes hilisemas etapis kontrollida. Kolmele täiendavale kontsernile hinnangu andmine oleks selles etapis osutunud ülemäära koormavaks ja oleks takistanud uurimise lõpetamist alusmääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(22)

Kõnealuste individuaalse kohtlemise taotluste kontrollimine ei olnud uurimise esialgses etapis võimalik kontrollitavate äriühingute suure arvu, külastamist vajavate eri kohtade arvu, uurimiseks määratud aja ja komisjoni käsutuses olevate ressursside tõttu. Nagu jaotises 1.9 märgitud, on komisjon kontrollinud kokku juba 17 äriühingut, kes moodustavad osa kolmest kontsernist, kellest moodustati valim. Sellest tuleneva töökoormuse tõttu ei olnud esialgses etapis võimalik kontrollida ka ühe valimisse kaasatud isikuga seotud oluliste importijate vastuseid küsimustikule; need tuleb ühes hilisemas etapis kontrollida. Kolmele täiendavale kontsernile hinnangu andmine oleks selles etapis osutunud ülemäära koormavaks ja oleks takistanud uurimise lõpetamist alusmääruses sätestatud rangete tähtaegade jooksul.

| (23) | Üks kontserni kuuluvatest äriühingutest, kes taotles individuaalset kohtlemist, väitis, et nende tootevalik ei ole komisjoni moodustatud valimis kajastatud. Tuleb siiski märkida, et valimis esindatud tootevalik on asjaomase impordi kohta representatiivne. |
| --- | --- |

(23)

Üks kontserni kuuluvatest äriühingutest, kes taotles individuaalset kohtlemist, väitis, et nende tootevalik ei ole komisjoni moodustatud valimis kajastatud. Tuleb siiski märkida, et valimis esindatud tootevalik on asjaomase impordi kohta representatiivne.

| (24) | Komisjon otsustab individuaalse kohtlemise võimaldamise alles uurimise lõppetapis. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon otsustab individuaalse kohtlemise võimaldamise alles uurimise lõppetapis.

1.7.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (25) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõikidele valimisse kaasatud HRV eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ükski kolmest valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernist ei tagastanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Vaatamata sellele, et individuaalse kontrollimise taotlused on esialgu tagasi lükatud, annab komisjon hinnangu kahe valimisse kaasamata koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide kohta juhul, kui otsustab, et lõppetapis on võimalik nõustuda nende individuaalse kontrollimise taotlustega. |
| --- | --- |

(25)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõikidele valimisse kaasatud HRV eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ükski kolmest valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernist ei tagastanud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Vaatamata sellele, et individuaalse kontrollimise taotlused on esialgu tagasi lükatud, annab komisjon hinnangu kahe valimisse kaasamata koostööd tegeva eksportivate tootjate kontserni esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormide kohta juhul, kui otsustab, et lõppetapis on võimalik nõustuda nende individuaalse kontrollimise taotlustega.

1.8.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (26) | Komisjon saatis küsimustikud kaebuse esitajale, valimisse kaasatud liidu tootjatele ja endast teada andnud importijatele/kasutajatele, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja individuaalset kontrollimist taotlenud eksportivatele tootjatele ning potentsiaalse võrdlusriigi tootjatele. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon saatis küsimustikud kaebuse esitajale, valimisse kaasatud liidu tootjatele ja endast teada andnud importijatele/kasutajatele, valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele ja individuaalset kontrollimist taotlenud eksportivatele tootjatele ning potentsiaalse võrdlusriigi tootjatele.

| (27) | Vastused küsimustikule saatsid Eurofer, neli liidu tootjat ja üks importija/kasutaja, kolm HRV eksportivate tootjate kontserni, kolm valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kontserni, kes taotlesid individuaalset kontrollimist, ja üks võrdlusriigi tootjate kontsern. |
| --- | --- |

(27)

Vastused küsimustikule saatsid Eurofer, neli liidu tootjat ja üks importija/kasutaja, kolm HRV eksportivate tootjate kontserni, kolm valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate kontserni, kes taotlesid individuaalset kontrollimist, ja üks võrdlusriigi tootjate kontsern.

1.9.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (28) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute/ühenduste valdustesse. | Ühendus:






  — | Eurofer, Brüssel, Belgia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute/ühenduste valdustesse.

Ühendus:

—

Eurofer, Brüssel, Belgia

| | Liidu tootjad:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

Liidu tootjad:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Madalmaad

| — | ArcelorMittal Belgium N.V., Gent, Belgia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium N.V., Gent, Belgia

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkerque, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkerque, Prantsusmaa;

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Poola |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Poola

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itaalia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itaalia

| | Liidus asuv sõltumatu importija/kasutaja:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (osa korporatsioonist the Kingspan Group, Kingscourt, Iirimaa) |
| --- | --- | --- |

Liidus asuv sõltumatu importija/kasutaja:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (osa korporatsioonist the Kingspan Group, Kingscourt, Iirimaa)

| | HRV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad/importijad: | Hebei Iron and Steel Group („HBIS“):







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- | --- | --- |

HRV eksportivad tootjad ja seotud kauplejad/importijad:

Hebei Iron and Steel Group („HBIS“):

Hebei Iron and Steel Group („HBIS“):

—

Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, HRV

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, HRV

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd., Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd., Handan, Hebei, HRV

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited Handan, Hebei, HRV

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, HRV

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, HRV

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, HRV

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, HRV

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, HRV

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, HRV |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, HRV

| | Shagang group:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV |
| --- | --- | --- |

Shagang group:

Shagang group:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, HRV

| | Shougang Group:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Peking, HRV |
| --- | --- | --- |

Shougang Group:

Shougang Group:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Peking, HRV

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Peking, HRV |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Peking, HRV

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Peking, HRV |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Peking, HRV

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Viin, Austria |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Viin, Austria

| | Võrdlusriigi tootjad:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasiilia |
| --- | --- | --- |

Võrdlusriigi tootjad:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasiilia

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasiilia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasiilia

| (29) | Komisjon ei külastanud koostööd tegevate Hiina äriühingutega seotud kolme eksportija valdusi, mis asusid Hong Kongis ja Singapuris, nimelt eksportijaid Xinsha International PTE, Ltd ja Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (Shagang Groupiga seotud eksportijad) ja Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (Shougang Groupiga seotud eksportija). Nende äridokumendid ja raamatupidamisarvestus tehti siiski komisjoni taotletud ulatuses uurimise jaoks kättesaadavaks nende vastavate HRVs asuvate seotud tootjate valdustes toimunud kohapealsete kontrollkäikude ajaks. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon ei külastanud koostööd tegevate Hiina äriühingutega seotud kolme eksportija valdusi, mis asusid Hong Kongis ja Singapuris, nimelt eksportijaid Xinsha International PTE, Ltd ja Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (Shagang Groupiga seotud eksportijad) ja Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (Shougang Groupiga seotud eksportija). Nende äridokumendid ja raamatupidamisarvestus tehti siiski komisjoni taotletud ulatuses uurimise jaoks kättesaadavaks nende vastavate HRVs asuvate seotud tootjate valdustes toimunud kohapealsete kontrollkäikude ajaks.

1.10.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (30) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(30)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (31) | Vaatlusalune toode on teatav korrosioonikindel teras. Need on rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; alumiiniumiga desoksüdeeritud; kuumsukeldusgalvaanimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja mitte mõne muu metalliga; keemiliselt passiveeritud; mis sisaldavad massiprotsentides: 0,015–0,170 % süsinikku, 0,015–0,100 % alumiiniumi, kuni 0,045 % nioobiumi, kuni 0,010 % titaani ning kuni 0,010 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad.
  Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:






  — | roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted; |
| --- | --- | --- |

(31)

Vaatlusalune toode on teatav korrosioonikindel teras. Need on rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstooted; alumiiniumiga desoksüdeeritud; kuumsukeldusgalvaanimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja mitte mõne muu metalliga; keemiliselt passiveeritud; mis sisaldavad massiprotsentides: 0,015–0,170 % süsinikku, 0,015–0,100 % alumiiniumi, kuni 0,045 % nioobiumi, kuni 0,010 % titaani ning kuni 0,010 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad.

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

—

roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted;

| — | edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted. |
| --- | --- |

—

edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted.

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) ja on pärit HRVst.

| (32) | Korrosioonikindel teras valmistatakse lehtvaltsitud terasest rullide, lehtede ja ribade sukeldamise teel pindamisega sulametalli või tsingist metallisulami vannis. Pindamismetall ühineb terasest aluskihiga metallurgilise reaktsiooni teel, moodustades sulamitest mitmekihilise struktuuri, mille tulemuseks on terasega metallurgiliselt seotud kattekiht. Edasi töödeldakse toote pinda keemiliselt passiveerides, et kaitsta seda niiskuse eest ja vähendada korrodeerumise riski ladustamisel ja transportimisel. |
| --- | --- |

(32)

Korrosioonikindel teras valmistatakse lehtvaltsitud terasest rullide, lehtede ja ribade sukeldamise teel pindamisega sulametalli või tsingist metallisulami vannis. Pindamismetall ühineb terasest aluskihiga metallurgilise reaktsiooni teel, moodustades sulamitest mitmekihilise struktuuri, mille tulemuseks on terasega metallurgiliselt seotud kattekiht. Edasi töödeldakse toote pinda keemiliselt passiveerides, et kaitsta seda niiskuse eest ja vähendada korrodeerumise riski ladustamisel ja transportimisel.

| (33) | Korrosioonikindlat terast kasutatakse peamiselt ehitussektoris mitmesugustes hoonete fassaadide ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks. |
| --- | --- |

(33)

Korrosioonikindlat terast kasutatakse peamiselt ehitussektoris mitmesugustes hoonete fassaadide ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks.

| (34) | Palju küsiti selgitusi vaatlusaluse toote eripära kohta, et see peab olema keemiliselt passiveeritud; peamiselt tunti huvi, kas korrosioonikindel teras, mis on pinna kaitseks ainult õlitatud, ei kuulu uurimise alla ja seetõttu ei kohaldata selle suhtes ka meetmeid. Mõned isikud märgivad, et see kujutab endast „kutset“ meetmetest kõrvalehoidmiseks. |
| --- | --- |

(34)

Palju küsiti selgitusi vaatlusaluse toote eripära kohta, et see peab olema keemiliselt passiveeritud; peamiselt tunti huvi, kas korrosioonikindel teras, mis on pinna kaitseks ainult õlitatud, ei kuulu uurimise alla ja seetõttu ei kohaldata selle suhtes ka meetmeid. Mõned isikud märgivad, et see kujutab endast „kutset“ meetmetest kõrvalehoidmiseks.

| (35) | Komisjon kinnitab, et õlitatud korrosioonikindel teras ei kuulu uurimise alla, juhul kui see on ainult õlitatud (ja mitte keemiliselt passiveeritud ja samas ka õlitatud). |
| --- | --- |

(35)

Komisjon kinnitab, et õlitatud korrosioonikindel teras ei kuulu uurimise alla, juhul kui see on ainult õlitatud (ja mitte keemiliselt passiveeritud ja samas ka õlitatud).

| (36) | Mis puutub väitesse, et õlitatud korrosioonikindla terase väljajätmine tekitaks potentsiaalse kõrvalehoidmise riski, siis uurimine seda ei kinnitanud. Mõned isikud ütlevad, et kasutajad peavad enne toote kasutamist korrosioonikindla terase rullid lahti rullima ja õlise kihi eemaldama, milleks on vaja spetsiifilist sisseseadet, ja mis, kui Hiina eksportivad tootjad selle töö sisse ostaksid, teeks protsessi keerukamaks, kuna kolmandast isikust töövõtja peaks puhastatud korrosioonikindla terase kasutajale transportimiseks ka uuesti rulli kerima. Teised isikud ütlevad, et kasutajad võivad õli kergesti eemaldada rullide lõikamisel, kasutades selleks spetsiaalset absorbeerivat materjali. |
| --- | --- |

(36)

Mis puutub väitesse, et õlitatud korrosioonikindla terase väljajätmine tekitaks potentsiaalse kõrvalehoidmise riski, siis uurimine seda ei kinnitanud. Mõned isikud ütlevad, et kasutajad peavad enne toote kasutamist korrosioonikindla terase rullid lahti rullima ja õlise kihi eemaldama, milleks on vaja spetsiifilist sisseseadet, ja mis, kui Hiina eksportivad tootjad selle töö sisse ostaksid, teeks protsessi keerukamaks, kuna kolmandast isikust töövõtja peaks puhastatud korrosioonikindla terase kasutajale transportimiseks ka uuesti rulli kerima. Teised isikud ütlevad, et kasutajad võivad õli kergesti eemaldada rullide lõikamisel, kasutades selleks spetsiaalset absorbeerivat materjali.

| (37) | Komisjon hindas sellel uurimisetapil, et arvestades täiendavat logistikat ja lisakulutusi, ei ole riski, et hoitakse kõrvale dumpinguvastastest tollimaksudest, jättes tegemata korrosioonikindla terase rullide keemilise passiveerimise ja neid selle asemel õlitades. Seetõttu lükatakse väide esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon hindas sellel uurimisetapil, et arvestades täiendavat logistikat ja lisakulutusi, ei ole riski, et hoitakse kõrvale dumpinguvastastest tollimaksudest, jättes tegemata korrosioonikindla terase rullide keemilise passiveerimise ja neid selle asemel õlitades. Seetõttu lükatakse väide esialgu tagasi.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (38) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  (a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(38)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

(a)

vaatlusalune toode;

| (b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Brasiilia siseturul ning |
| --- | --- |

(b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Brasiilia siseturul ning

| (c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

(c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (39) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (40) | Kuna ükski valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks kolmanda turumajandusliku riigi hindade või arvestusliku normaalväärtuse alusel, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. |
| --- | --- |

(40)

Kuna ükski valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus kindlaks kolmanda turumajandusliku riigi hindade või arvestusliku normaalväärtuse alusel, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a.

| (41) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Kanadat. Kaks isikut vaidlustasid Kanada valimise väidetava samasuguse toote hinnaerinevuse tõttu ja seose tõttu võimaliku koostööd tegeva Kanada tootja ja ühe kaebuse esitaja vahel. |
| --- | --- |

(41)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb kolmanda turumajandusliku riigina algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kasutada Kanadat. Kaks isikut vaidlustasid Kanada valimise väidetava samasuguse toote hinnaerinevuse tõttu ja seose tõttu võimaliku koostööd tegeva Kanada tootja ja ühe kaebuse esitaja vahel.

| (42) | Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele algatamisteates nimetatud riikides ja muudele riikidele, kus oli märke samasuguse toote tootmisest ja müügist. Lisaks võttis komisjon ühendust ka asjaomaste ametiasutustega nendes riikides. 25st tootjast ja neljast ühendusest Kanadas, Austraalias, Brasiilias, Indias, Korea Vabariigis, Norras, Türgis ja Taiwanis, kelle poole pöörduti, avaldasid soovi koostööd teha kolm tootjat kolmest eri riigist (Austraalia, Brasiilia ja Kanada). |
| --- | --- |

(42)

Komisjon saatis küsimustikud kõikidele teadaolevatele tootjatele algatamisteates nimetatud riikides ja muudele riikidele, kus oli märke samasuguse toote tootmisest ja müügist. Lisaks võttis komisjon ühendust ka asjaomaste ametiasutustega nendes riikides. 25st tootjast ja neljast ühendusest Kanadas, Austraalias, Brasiilias, Indias, Korea Vabariigis, Norras, Türgis ja Taiwanis, kelle poole pöörduti, avaldasid soovi koostööd teha kolm tootjat kolmest eri riigist (Austraalia, Brasiilia ja Kanada).

| (43) | Võttes arvesse konkurentsiolukorda ja kolme kõnealuse turu suurust, samuti huvitatud isikutelt saadud märkusi, otsustas komisjon valida esialgu võrdlusriigiks Brasiilia. Brasiilia on avatud turg kolme tootja ja märkimisväärsete impordimahtudega, kus imporditollimaksud on 12–14 % ja kus uurimisperioodil ei olnud korrosioonikindla terase impordile kehtestatud dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse konkurentsiolukorda ja kolme kõnealuse turu suurust, samuti huvitatud isikutelt saadud märkusi, otsustas komisjon valida esialgu võrdlusriigiks Brasiilia. Brasiilia on avatud turg kolme tootja ja märkimisväärsete impordimahtudega, kus imporditollimaksud on 12–14 % ja kus uurimisperioodil ei olnud korrosioonikindla terase impordile kehtestatud dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid tollimakse.

| (44) | Komisjon teatas 14. märtsil 2017. aastal huvitatud isikutele, et ta valis esialgu võrdlusriigiks Brasiilia. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Ükski isik ei vaidlustanud, et Brasiilia on kõige sobivam valik kolme riigi hulgast, kes olid valmis koostööd tegema; kuigi üks eksportiv tootja ja China Iron & Steel Association („CISA“) tegid mõlemad mõned märkused. Nad mõlemad tõid välja seose Brasiilia koostööd tegeva tootja ja ühe kaebuse esitaja vahel ning CISA viitas ka ühe teise isiku 23. juunil 2008. aastal avaldatud protestile sarnase uurimise raames (4), mille kohaselt Brasiilia kuumtsingitud lehtede tootjate käitumine oli olnud konkurentsi kahjustav. Nende küsimuste osas ei ole tõendeid, et uurimisperioodil oleks Brasiilia korrosioonikindla terase tootjate käitumine olnud konkurentsi kahjustav (nt korrosioonikindla terase impordimahud on märkimisväärsed). Mis puudutab seost võrdlusriigi ja liidu tootja vahel, siis jätsid isikud selgitamata, kuidas võiks kõnealune seos mõjutada andmete usaldusväärsust. Komisjoni arvates ei muuda see seos kehtetuks ega mõjuta normaalväärtuse määramist, mis põhineb nõuetekohaselt kontrollitud andmetel. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon teatas 14. märtsil 2017. aastal huvitatud isikutele, et ta valis esialgu võrdlusriigiks Brasiilia. Huvitatud isikuid kutsuti üles selle valiku kohta arvamust avaldama. Ükski isik ei vaidlustanud, et Brasiilia on kõige sobivam valik kolme riigi hulgast, kes olid valmis koostööd tegema; kuigi üks eksportiv tootja ja China Iron & Steel Association („CISA“) tegid mõlemad mõned märkused. Nad mõlemad tõid välja seose Brasiilia koostööd tegeva tootja ja ühe kaebuse esitaja vahel ning CISA viitas ka ühe teise isiku 23. juunil 2008. aastal avaldatud protestile sarnase uurimise raames (4), mille kohaselt Brasiilia kuumtsingitud lehtede tootjate käitumine oli olnud konkurentsi kahjustav. Nende küsimuste osas ei ole tõendeid, et uurimisperioodil oleks Brasiilia korrosioonikindla terase tootjate käitumine olnud konkurentsi kahjustav (nt korrosioonikindla terase impordimahud on märkimisväärsed). Mis puudutab seost võrdlusriigi ja liidu tootja vahel, siis jätsid isikud selgitamata, kuidas võiks kõnealune seos mõjutada andmete usaldusväärsust. Komisjoni arvates ei muuda see seos kehtetuks ega mõjuta normaalväärtuse määramist, mis põhineb nõuetekohaselt kontrollitud andmetel.

4

| (45) | Brasiilia koostööd tegev tootja saatis vastuse küsimustikule nõuetekohases vormis ja õigel ajal. |
| --- | --- |

(45)

Brasiilia koostööd tegev tootja saatis vastuse küsimustikule nõuetekohases vormis ja õigel ajal.

| (46) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Brasiilias on tüüpiline. Leiti, et koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(46)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt selgitas komisjon esmalt välja, kas samasuguse toote müük sõltumatutele klientidele Brasiilias on tüüpiline. Leiti, et koostööd tegeva tootja samasuguse toote müük toimus siseturul representatiivsetes kogustes, mis on võrreldavad liitu eksporditud vaatlusaluse toote müügiga, mille eksportisid valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad.

| (47) | Seejärel uuris komisjon, kas neid müügitehinguid võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehingud loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli võrdne või kõrgem kui Brasiilia tootja tootmiskulu uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(47)

Seejärel uuris komisjon, kas neid müügitehinguid võiks käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti kindlaks kasumliku müügi osakaal sõltumatutele klientidele. Müügitehingud loeti kasumlikuks, kui ühiku hind oli võrdne või kõrgem kui Brasiilia tootja tootmiskulu uurimisperioodil.

| (48) | Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuluga või ületas seda, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte. |
| --- | --- |

(48)

Nende tooteliikide puhul, mille siseturu müügimahust üle 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmise kaalutud tootmiskuluga või ületas seda, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

| (49) | Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(49)

Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

| (50) | Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud või mida ei müüdud siseturul piisavates kogustes, arvutati normaalväärtus välja alusmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, võttes aluseks Brasiilia tootja toote valmistamise maksumuse, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud (10–20 %) ning kasum (10–20 %) nendelt Brasiilia tootja tooteliikidelt, mis olid kasumlikud. Arvutatud normaalväärtust kasutati arvutustes liitu suunatud müügimahust 77–99,6 % puhul, sõltuvalt Hiina eksportivast tootjast. |
| --- | --- |

(50)

Tooteliikide puhul, mis ei olnud kasumlikud või mida ei müüdud siseturul piisavates kogustes, arvutati normaalväärtus välja alusmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, võttes aluseks Brasiilia tootja toote valmistamise maksumuse, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud (10–20 %) ning kasum (10–20 %) nendelt Brasiilia tootja tooteliikidelt, mis olid kasumlikud. Arvutatud normaalväärtust kasutati arvutustes liitu suunatud müügimahust 77–99,6 % puhul, sõltuvalt Hiina eksportivast tootjast.

| (51) | Mõnda Hiina eksportivate tootjate eksporditavat tooteliiki ei saanud käsitada ühtivana Brasiilia omamaisel turul müüdavate koostööd tegeva võrdlusriigi tootja toodetega. Seetõttu tuli ühitamatute tooteliikide normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 võrdlusriigi tootja tootmiskulude alusel. Seejärel lisas komisjon neile müügi-, üld- ja halduskulude jaoks mõistliku summa (10–20 %), mis põhineb tootmise ja müügiga seotud tegelikel andmetel, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 6. Viimaks liitis ta mõistliku kasumi (10–20 %), kasutades kasumlike toodete müügi keskmist kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(51)

Mõnda Hiina eksportivate tootjate eksporditavat tooteliiki ei saanud käsitada ühtivana Brasiilia omamaisel turul müüdavate koostööd tegeva võrdlusriigi tootja toodetega. Seetõttu tuli ühitamatute tooteliikide normaalväärtus arvutada vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 3 võrdlusriigi tootja tootmiskulude alusel. Seejärel lisas komisjon neile müügi-, üld- ja halduskulude jaoks mõistliku summa (10–20 %), mis põhineb tootmise ja müügiga seotud tegelikel andmetel, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõikes 6. Viimaks liitis ta mõistliku kasumi (10–20 %), kasutades kasumlike toodete müügi keskmist kasumimarginaali.

3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (52) | Tehingute puhul, kus eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude põhjal. Kohandamised tehti seotud importijate tegelike kulude alusel liidus seoses transpordi-, panga-, käitlemis- ja lisakulude, krediidikulude, komisjonitasude ning müügi-, üld- ja halduskuludega ning seotud importijate kasumit arvesse võttes. Kohandamiste tase jäi vahemikku 5–10 %. Igale valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale, kes kauples liidus seotud importija kaudu, edastati üksikasjalikud arvutused konkreetsele järeldusele viinud kohanduste kohta. |
| --- | --- |

(52)

Tehingute puhul, kus eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liitu importijana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kindlaks selle hinna alusel, millega imporditud toode liidus esimest korda sõltumatutele klientidele edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude põhjal. Kohandamised tehti seotud importijate tegelike kulude alusel liidus seoses transpordi-, panga-, käitlemis- ja lisakulude, krediidikulude, komisjonitasude ning müügi-, üld- ja halduskuludega ning seotud importijate kasumit arvesse võttes. Kohandamiste tase jäi vahemikku 5–10 %. Igale valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale, kes kauples liidus seotud importija kaudu, edastati üksikasjalikud arvutused konkreetsele järeldusele viinud kohanduste kohta.

| (53) | Muude tehingute puhul põhinesid ekspordihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(53)

Muude tehingute puhul põhinesid ekspordihinnad alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (54) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(54)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade alusel. Dumpingumarginaalide määramiseks võrreldi valimisse kaasatud eksportivate tootjate individuaalseid tehasehindu võrdlusriigi tootja omamaise müügi hindadega või vajaduse korral arvestusliku normaalväärtusega.

| (55) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandamised tehti transpordi-, kindlustuse ja pangakulusid, käitlemis- ja lisakulusid, krediidikulusid, komisjonitasusid ja kaubandustasandit arvesse võttes. Võrdlusriigi hindade kohandamise tase omamaiste hindadega jäi vahemikku 10–15 %. Ekspordihindade puhul jäi see vahemikku 8,5–20 %, olenevalt konkreetsest eksportivast tootjast ja turustuskanalist. Igale valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale edastati üksikasjalikud arvutused konkreetsele järeldusele viinud kohanduste kohta. |
| --- | --- |

(55)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandamised tehti transpordi-, kindlustuse ja pangakulusid, käitlemis- ja lisakulusid, krediidikulusid, komisjonitasusid ja kaubandustasandit arvesse võttes. Võrdlusriigi hindade kohandamise tase omamaiste hindadega jäi vahemikku 10–15 %. Ekspordihindade puhul jäi see vahemikku 8,5–20 %, olenevalt konkreetsest eksportivast tootjast ja turustuskanalist. Igale valimisse kaasatud Hiina eksportivale tootjale edastati üksikasjalikud arvutused konkreetsele järeldusele viinud kohanduste kohta.

| (56) | Hiina rakendab käibemaksu tagastamist ekspordi puhul üksnes osaliselt ning sellel juhul 4 % käibemaksu ei tagastata. Et tagada normaalväärtuse väljendamine samal maksustamistasemel kui ekspordihinna puhul, kohandati normaalväärtust ülespoole vaatlusaluse toote ekspordile kehtestatud käibemaksu selle osa võrra, mida Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud (5). |
| --- | --- |

(56)

Hiina rakendab käibemaksu tagastamist ekspordi puhul üksnes osaliselt ning sellel juhul 4 % käibemaksu ei tagastata. Et tagada normaalväärtuse väljendamine samal maksustamistasemel kui ekspordihinna puhul, kohandati normaalväärtust ülespoole vaatlusaluse toote ekspordile kehtestatud käibemaksu selle osa võrra, mida Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud (5).

5

3.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (57) | Valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(57)

Valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigis toodetud samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (58) | Valimise kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal. |
| --- | --- |

(58)

Valimise kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali vastavalt alusmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal arvutati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul nende marginaalide kaalutud keskmise põhjal.

| (59) | Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaalid kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Seda mõõdeti, hinnates Eurostati impordistatistika alusel koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osakaalu kogu asjaomase riigi liitu suunatud ekspordimahus. |
| --- | --- |

(59)

Kõikide teiste HRV eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaalid kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Seda mõõdeti, hinnates Eurostati impordistatistika alusel koostööd tegevate tootjate liitu suunatud ekspordimahu osakaalu kogu asjaomase riigi liitu suunatud ekspordimahus.

| (60) | Koostöötase on kõrge, kuna koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt pärinev import moodustas uurimisperioodil umbes 76 % kogu liitu suunatud ekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(60)

Koostöötase on kõrge, kuna koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt pärinev import moodustas uurimisperioodil umbes 76 % kogu liitu suunatud ekspordist. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate kõrgeima dumpingumarginaali tasemel.

| (61) | Kindlaksmääratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.






  Kontsern ja äriühing | Ajutine dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan haru |

(61)

Kindlaksmääratud ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Kontsern ja äriühing

Ajutine dumpingumarginaal (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd. Handan haru

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

62,9

Shougang'i kontsern:

Shougang'i kontsern:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

Shagang'i kontsern:

Shagang'i kontsern:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

58,5

Kõik teised äriühingud

62,9

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (62) | Käesoleva uurimise raames esitasid liidus tootmis- ja müügiandmeid 16 äriühingut, kes teatasid, et nad tootsid uurimisperioodil samasugust toodet. Kaebuse esitajalt saadud teabe põhjal on liidus veel vähemalt viis samasuguse toote tootjat. Need 21 tootjat moodustavad alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu ning nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva uurimise raames esitasid liidus tootmis- ja müügiandmeid 16 äriühingut, kes teatasid, et nad tootsid uurimisperioodil samasugust toodet. Kaebuse esitajalt saadud teabe põhjal on liidus veel vähemalt viis samasuguse toote tootjat. Need 21 tootjat moodustavad alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses liidu tootmisharu ning nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks“ alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (63) | Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 9,9 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharult ja kaebuse esitajalt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

(63)

Uurimisperioodil oli liidu kogutoodang hinnanguliselt ligikaudu 9,9 miljonit tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks liidu tootmisharult ja kaebuse esitajalt saadud teabe alusel.

| (64) | Koostööd tegevate liidu tootjate toodang moodustab 64 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(64)

Koostööd tegevate liidu tootjate toodang moodustab 64 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (65) | Nagu on märgitud põhjenduses 29, kuuluvad korrosioonikindlast terasest tooted mitme CN-koodi, sealhulgas teatavate ex-koodide alla. Selleks, et liidu tarbimist mitte alahinnata, on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud liidu tarbimise arvutamisel täielikult arvesse võetud. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on märgitud põhjenduses 29, kuuluvad korrosioonikindlast terasest tooted mitme CN-koodi, sealhulgas teatavate ex-koodide alla. Selleks, et liidu tarbimist mitte alahinnata, on ex CN-koodide alla kuuluvad impordimahud liidu tarbimise arvutamisel täielikult arvesse võetud.

| (66) | Kuna liidu tootmisharu on enamjaolt vertikaalselt integreeritud ja korrosioonikindlast terasest tooteid käsitatakse esmase materjalina orgaanilise kattega terastoodete tootmisel, analüüsiti eraldi tootmisharusisest tarbimist ja tarbimist vabal turul. |
| --- | --- |

(66)

Kuna liidu tootmisharu on enamjaolt vertikaalselt integreeritud ja korrosioonikindlast terasest tooteid käsitatakse esmase materjalina orgaanilise kattega terastoodete tootmisel, analüüsiti eraldi tootmisharusisest tarbimist ja tarbimist vabal turul.

| (67) | Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturuhinnad. |
| --- | --- |

(67)

Tootmisharusisese ja vabal turul toimuva tarbimise eristamine on kahju analüüsimisel oluline, sest tootmisharusiseseks kasutamiseks ettenähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga ning nende siirdehinnad määratakse kindlaks kontsernisiseselt vastavalt mitmesugustele hinnakujunduspõhimõtetele. Vabale turule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt vaatlusaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturuhinnad.

| (68) | Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vaba turu jaoks. Komisjon leidis, et ligikaudu 32 % liidu tootjate kogutoodangust on määratud liidu tootmisharusisesele turule. |
| --- | --- |

(68)

Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu korrosioonikindla terasega seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vaba turu jaoks. Komisjon leidis, et ligikaudu 32 % liidu tootjate kogutoodangust on määratud liidu tootmisharusisesele turule.

4.2.1.   Tootmisharusisene tarbimine

Tootmisharusisene tarbimine

| (69) | Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

  Tabel 1


  Tootmisharusisene tarbimine (tonnides) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene tarbimine | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud). |

(69)

Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise ja tootmisharusisese müügi liidu turul. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmisharusisene tarbimine (tonnides)

Tootmisharusisene tarbimine (tonnides)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Tootmisharusisene tarbimine

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud).

Allikas:

| (70) | Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidus ligikaudu 5 %. Kõnealune suurenemine on peamiselt tingitud nõudluse kasvust tootmisharusisestel turgudel, peamiselt orgaanilise kattega lehtede järele. |
| --- | --- |

(70)

Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisharusisene tarbimine liidus ligikaudu 5 %. Kõnealune suurenemine on peamiselt tingitud nõudluse kasvust tootmisharusisestel turgudel, peamiselt orgaanilise kattega lehtede järele.

4.2.2.   Tarbimine vabal turul

Tarbimine vabal turul

| (71) | Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele. Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt.

  Tabel 2


  Tarbimine vabal turul (tonnides) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine vabal turul | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) |

(71)

Liidu vabal turul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) impordi liitu kõikidest kolmandatest riikidest vastavalt Eurostati andmetele. Selle põhjal muutus vabal turul tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Tarbimine vabal turul (tonnides)

Tarbimine vabal turul (tonnides)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Tarbimine vabal turul

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (72) | Vaatlusalusel perioodil suurenes vabal turul tarbimine liidus 27 %. Suurenemine oli tingitud eelkõige nõudluse kasvust peamistes järgtööstustes. |
| --- | --- |

(72)

Vaatlusalusel perioodil suurenes vabal turul tarbimine liidus 27 %. Suurenemine oli tingitud eelkõige nõudluse kasvust peamistes järgtööstustes.

4.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.3.1.   HRV impordi maht ja turuosa

HRV impordi maht ja turuosa

| (73) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi impordi mahtu tarbimisega liidu vabal turul, nagu on esitatud eespool tabelis 2. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasi põhjal. Impordi turuosa kindlakstegemiseks võrreldi impordi mahtu tarbimisega liidu vabal turul, nagu on esitatud eespool tabelis 2.

| (74) | Üks huvitatud isik teatas, et Eurostati näitajad hõlmasid ka autotööstuse toodete importi HRVst, mis ei ole vaatlusalune toode. Hiina eksportivate tootjate vastustest küsimustikule ilmnes, et väikese osa liidu turule eksporditavast moodustasid tõepoolest autotööstuse tooted, ja kuigi need impordimahud tõepoolest sisaldusid HRV kohta käivates impordiandmetes, siis nagu on märgitud põhjenduses 57, oli selle mõju tähtsusetu ja see ei muutnud Eurostati näitajaid ebausaldusväärseteks. |
| --- | --- |

(74)

Üks huvitatud isik teatas, et Eurostati näitajad hõlmasid ka autotööstuse toodete importi HRVst, mis ei ole vaatlusalune toode. Hiina eksportivate tootjate vastustest küsimustikule ilmnes, et väikese osa liidu turule eksporditavast moodustasid tõepoolest autotööstuse tooted, ja kuigi need impordimahud tõepoolest sisaldusid HRV kohta käivates impordiandmetes, siis nagu on märgitud põhjenduses 57, oli selle mõju tähtsusetu ja see ei muutnud Eurostati näitajaid ebausaldusväärseteks.

| (75) | HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| HRV turuosa (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Allikas: Eurostat |

(75)

HRVst pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2013

2014

2015

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

HRV turuosa (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (76) | Eespool toodud tabelist selgub, et absoluutarvudes on HRVst pärit import vaatlusalusel perioodil suurenenud 146 %. Sellega paralleelselt kasvas liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi kogu turuosa vaatlusalusel perioodil kokku 11 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(76)

Eespool toodud tabelist selgub, et absoluutarvudes on HRVst pärit import vaatlusalusel perioodil suurenenud 146 %. Sellega paralleelselt kasvas liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi kogu turuosa vaatlusalusel perioodil kokku 11 protsendipunkti.

4.3.2.   HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

HRVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (77) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Nende hindade õigsus leidis kinnitust võrdluses eksportivate tootjate esitatud andmetega. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV impordihinnad | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Allikas: Eurostat |

(77)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Nende hindade õigsus leidis kinnitust võrdluses eksportivate tootjate esitatud andmetega. Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurot/tonn)

Impordihinnad (eurot/tonn)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

HRV impordihinnad

595

574

548

465

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (78) | Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad langesid uurimisperioodil 595 eurolt tonni eest 2013. aastal 465 euroni tonni eest. Vaatlusalusel perioodil oli dumpinguhinnaga impordi keskmise ühikuhinna langus 22 %. |
| --- | --- |

(78)

Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad langesid uurimisperioodil 595 eurolt tonni eest 2013. aastal 465 euroni tonni eest. Vaatlusalusel perioodil oli dumpinguhinnaga impordi keskmise ühikuhinna langus 22 %.

| (79) | Komisjon hindas hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldes:






  (a) | nelja valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(79)

Komisjon hindas hinna allalöömist uurimisperioodil, võrreldes:

(a)

nelja valimisse kaasatud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| (b) | vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega kolme valimisse kaasatud tootja tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. |
| --- | --- |

(b)

vastavaid kaalutud keskmisi CIF-hindu liidu piiril imporditud tooteliigi kohta, millega kolme valimisse kaasatud tootja tooteid müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mida oli asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele.

| (80) | Hindu võrreldi toimunud tehingutes tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(80)

Hindu võrreldi toimunud tehingutes tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil.

| (81) | Eespool kirjeldatu põhjal leiti, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu alla 9–15 %, sõltuvalt eksportivast tootjast. |
| --- | --- |

(81)

Eespool kirjeldatu põhjal leiti, et HRVst pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hindu alla 9–15 %, sõltuvalt eksportivast tootjast.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (82) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(82)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 5 kõiki majandusnäitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (83) | Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, varud, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja esitatud teabel, mida võrreldi liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistikaga (Eurostat). |
| --- | --- |

(83)

Makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, varud, kasv, turuosa, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaalide suurusjärk) hinnati kogu liidu tootmisharu tasandil. Hinnang põhines kaebuse esitaja esitatud teabel, mida võrreldi liidu tootjate esitatud andmete ja kättesaadava ametliku statistikaga (Eurostat).

| (84) | Mikromajanduslikke näitajaid (müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulud) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud teabel, mida nõuetekohaselt kontrolliti. |
| --- | --- |

(84)

Mikromajanduslikke näitajaid (müügihinnad, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, kapitali kaasamise võime, töötasud ja tootmiskulud) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil. Hinnang põhines nende esitatud teabel, mida nõuetekohaselt kontrolliti.

| (85) | Teatavate liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Need tegurid on järgmised: müük ja turuosa, ühikuhind, ühikukulu ja kasumlikkus. Muude majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Need tegurid on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharule tekitatud kahjust, sest kõnealuseid andmeid ei saa tootmisharusisesel ja vabal turul toimuva müügi vahel eristada. |
| --- | --- |

(85)

Teatavate liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul uuris komisjon vaba ja tootmisharusisest turgu käsitlevaid andmeid eraldi ning tegi nende võrdleva analüüsi. Need tegurid on järgmised: müük ja turuosa, ühikuhind, ühikukulu ja kasumlikkus. Muude majandusnäitajate uurimisel on aga mõttekas tugineda kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharu tarbimisele tootmisharusisesel turul, sest need sõltuvad kogu tegevusest, olenemata sellest, kas toodang on suunatud tootmisharusisesele turule või seda müüakse vabal turul. Need tegurid on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Nende näitajate puhul on kogu liidu tootmisharu analüüs põhjendatud, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharule tekitatud kahjust, sest kõnealuseid andmeid ei saa tootmisharusisesel ja vabal turul toimuva müügi vahel eristada.

| (86) | Üks huvitatud isik märkis, et komisjon peaks kahju kohta järelduste tegemisel tuginema ainult vaatlusalust toodet puudutavatele andmetele. Kõnealuse huvitatud isiku arvamuse kohaselt oli see punkt asjakohane, kuna liidu tootmisharu tootis ka muid korrosioonikindlast terasest tooteid, näiteks autotööstuse tooteid. Komisjon kinnitab, et liidu tootmisharu esitatud andmed ei hõlmanud autotööstuse tooteid, vaid ainult uurimises vaatlusaluseid tooteid. Nagu on selgitatud põhjenduses 57, võttis komisjon tarbimise arvutamisel teatavate kõnealuse uurimisega hõlmatud ex CN-koodide puhul arvesse täielikke CN-koodide andmeid. Selle mõju hinnangulisele tarbimisnäitajale oli tähtsusetu ja see ei avaldanud mõju ühelegi muule kahjutegurile. |
| --- | --- |

(86)

Üks huvitatud isik märkis, et komisjon peaks kahju kohta järelduste tegemisel tuginema ainult vaatlusalust toodet puudutavatele andmetele. Kõnealuse huvitatud isiku arvamuse kohaselt oli see punkt asjakohane, kuna liidu tootmisharu tootis ka muid korrosioonikindlast terasest tooteid, näiteks autotööstuse tooteid. Komisjon kinnitab, et liidu tootmisharu esitatud andmed ei hõlmanud autotööstuse tooteid, vaid ainult uurimises vaatlusaluseid tooteid. Nagu on selgitatud põhjenduses 57, võttis komisjon tarbimise arvutamisel teatavate kõnealuse uurimisega hõlmatud ex CN-koodide puhul arvesse täielikke CN-koodide andmeid. Selle mõju hinnangulisele tarbimisnäitajale oli tähtsusetu ja see ei avaldanud mõju ühelegi muule kahjutegurile.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (87) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) |

(87)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Tootmisvõimsus (tonnides)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

74

77

79

79

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (88) | Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 4 %. Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud kohandamised seadistamise, hoolduse jms suhtes. Eespool toodud andmetes tootmisvõimsuse kohta on arvesse võetud, et hõlmatud terasetehased toodavad ka muid kuumtsingitud tooteid samadel tootmisliinidel ja analüüsis piirduti vaid vaatlusaluse tootega. Selle alusel vähenes tootlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 1 %. |
| --- | --- |

(88)

Vaatlusalusel perioodil suurenes liidu tootmisharu tootmismaht 4 %. Laekunud andmed tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud kohandamised seadistamise, hoolduse jms suhtes. Eespool toodud andmetes tootmisvõimsuse kohta on arvesse võetud, et hõlmatud terasetehased toodavad ka muid kuumtsingitud tooteid samadel tootmisliinidel ja analüüsis piirduti vaid vaatlusaluse tootega. Selle alusel vähenes tootlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 1 %.

| (89) | Suurem tootmisvõimsuse rakendamine tulenes tootmismahu kasvust, mis oli tingitud peamiselt tarbimise suurenemisest ja väikesest tootmisvõimsuse vähendamisest. |
| --- | --- |

(89)

Suurem tootmisvõimsuse rakendamine tulenes tootmismahu kasvust, mis oli tingitud peamiselt tarbimise suurenemisest ja väikesest tootmisvõimsuse vähendamisest.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (90) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa (vaba turg) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Turuosa (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) ja Eurostat |

(90)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vabal turul muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa (vaba turg)

Müügimaht ja turuosa (vaba turg)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Turuosa (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) ja Eurostat

Allikas:

| (91) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu vabal turul kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %: ligikaudu 6 miljonilt tonnilt 2013. aastal 6,3 miljonile tonnile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(91)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu vabal turul kasvas vaatlusalusel perioodil 5 %: ligikaudu 6 miljonilt tonnilt 2013. aastal 6,3 miljonile tonnile uurimisperioodil.

| (92) | Siiski ei olnud liidu tootmisharu müügimahu kasv piisav, et oma turuosa vabal turul säilitada. Liidu tootmisharu turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 78,8 %-lt 65,2 %-le, mis tähendab langust 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Siiski ei olnud liidu tootmisharu müügimahu kasv piisav, et oma turuosa vabal turul säilitada. Liidu tootmisharu turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 78,8 %-lt 65,2 %-le, mis tähendab langust 17 %.

| (93) | Tootmisharusisesel turul muutusid tootmisharusisese müügi/üleandmise maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene maht | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Turuosa (kogu tootmisharusisesest ja vabast turust) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) ja Eurostat |

(93)

Tootmisharusisesel turul muutusid tootmisharusisese müügi/üleandmise maht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Tootmisharusisene maht

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Turuosa (kogu tootmisharusisesest ja vabast turust) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) ja Eurostat

Allikas:

| (94) | Liidu tootmisharu sisene maht (mis hõlmab tootmisharusisest kasutamist ja müüki) liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %: ligikaudu 3,0 miljonilt tonnilt 2013. aastal 3,2 miljonile tonnile uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(94)

Liidu tootmisharu sisene maht (mis hõlmab tootmisharusisest kasutamist ja müüki) liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 5 %: ligikaudu 3,0 miljonilt tonnilt 2013. aastal 3,2 miljonile tonnile uurimisperioodil.

| (95) | Liidu tootmisharu sisene turuosa väljendatuna protsendina kogutarbimisest (nii tootmisharusisesel kui ka vabal turul) vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 13 %. |
| --- | --- |

(95)

Liidu tootmisharu sisene turuosa väljendatuna protsendina kogutarbimisest (nii tootmisharusisesel kui ka vabal turul) vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 13 %.

4.4.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (96) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (täistöökohtades) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Tootlikkus (toodang töötaja kohta) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) |

(96)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Töötajate arv (täistöökohtades)

8 569

7 949

8 027

8 358

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Tootlikkus (toodang töötaja kohta)

1 108

1 237

1 241

1 185

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (97) | Liidu tootmisharu tööhõive tase langes vaatlusalusel perioodil 2 %. Aastatel 2014 ja 2015 oli täistöökohtadel töötajaid palju vähem peamiselt seetõttu, et mittekoosseisulist tööjõudu tootmiskulude vähendamise ja tõhususe suurendamise eesmärgil ei palgatud, kuna dumpinguhinnaga impordi tõttu konkurents turul tihenes. Selle tulemusena ja võttes arvesse tootmismahu suurenemist vaatlusalusel perioodil (+ 4 %), suurenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus (mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas) 7 % võrra. See näitab liidu tootmisharu valmidust konkurentsivõime säilitamise nimel muutuvate turutingimustega kohaneda. |
| --- | --- |

(97)

Liidu tootmisharu tööhõive tase langes vaatlusalusel perioodil 2 %. Aastatel 2014 ja 2015 oli täistöökohtadel töötajaid palju vähem peamiselt seetõttu, et mittekoosseisulist tööjõudu tootmiskulude vähendamise ja tõhususe suurendamise eesmärgil ei palgatud, kuna dumpinguhinnaga impordi tõttu konkurents turul tihenes. Selle tulemusena ja võttes arvesse tootmismahu suurenemist vaatlusalusel perioodil (+ 4 %), suurenes liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus (mõõdetuna toodangus töötaja kohta aastas) 7 % võrra. See näitab liidu tootmisharu valmidust konkurentsivõime säilitamise nimel muutuvate turutingimustega kohaneda.

4.4.2.4.   Varud

| (98) | Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud) |

(98)

Liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

665 107

754 930

683 649

607 556

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Allikas: Euroferi vastus küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (99) | Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu tarbijate eritellimuste alusel. Seetõttu ei loetud laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitas ka lõppvarude muutumise analüüsimine protsendina toodangust. Nagu eespool tabelist näha, püsis see näitaja suhteliselt muutumatuna ligikaudu 6–8 % juures tootmismahust. |
| --- | --- |

(99)

Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 9 %. Enamikku samasuguse toote liike toodab liidu tootmisharu tarbijate eritellimuste alusel. Seetõttu ei loetud laovarusid selles tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks. Seda kinnitas ka lõppvarude muutumise analüüsimine protsendina toodangust. Nagu eespool tabelist näha, püsis see näitaja suhteliselt muutumatuna ligikaudu 6–8 % juures tootmismahust.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus

| (100) | Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse HRVst pärit impordi olulist mahtu ja madalaid hindu, mis avaldasid märkimisväärset survet hinnalanguseks. |
| --- | --- |

(100)

Kõik dumpingumarginaalid ületasid oluliselt miinimumtaset. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse HRVst pärit impordi olulist mahtu ja madalaid hindu, mis avaldasid märkimisväärset survet hinnalanguseks.

4.4.2.6.   Kasv

Kasv

| (101) | Liidu tarbimine vabal turul kasvas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 27 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes vaid 5 %. Liidu tootmisharu kaotas seega 17 % turuosast, erinevalt HRVst pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes 93 %. |
| --- | --- |

(101)

Liidu tarbimine vabal turul kasvas vaatlusalusel perioodil ligikaudu 27 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht liidu turul suurenes vaid 5 %. Liidu tootmisharu kaotas seega 17 % turuosast, erinevalt HRVst pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes 93 %.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Selgitused konfidentsiaalsuse kohta

| (102) | Liidu tootmisharust kuuluvad valimisse neli äriühingut kahest kontsernist. Konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatakse mikromajanduslikud näitajad allolevas indekseeritud kujul. Indeksid põhinevad 2013. aastal, mis võrdub 100ga. Kui 2013. aasta näitaja on negatiivne, siis vastav 2013. aasta näitaja võrdub – 100ga. |
| --- | --- |

(102)

Liidu tootmisharust kuuluvad valimisse neli äriühingut kahest kontsernist. Konfidentsiaalsusnõuete tõttu esitatakse mikromajanduslikud näitajad allolevas indekseeritud kujul. Indeksid põhinevad 2013. aastal, mis võrdub 100ga. Kui 2013. aasta näitaja on negatiivne, siis vastav 2013. aasta näitaja võrdub – 100ga.

4.4.3.2.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (103) | Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Müügihinnad liidus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihind (eurot/t)

  Indeks (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

  Indeks (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(103)

Liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad sõltumatutele klientidele liidus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Müügihind (eurot/t)

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (104) | Eespool toodud tabel näitab ühiku müügihinna muutumist liidu vabal turul võrrelduna ühiku toomiskuluga. Vaatlusalusel perioodil vähenesid müügihinnad 18 % võrra. Lisaks sellele on müügihinnad kogu vaatlusalusel perioodil olnud keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(104)

Eespool toodud tabel näitab ühiku müügihinna muutumist liidu vabal turul võrrelduna ühiku toomiskuluga. Vaatlusalusel perioodil vähenesid müügihinnad 18 % võrra. Lisaks sellele on müügihinnad kogu vaatlusalusel perioodil olnud keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu.

| (105) | Turuosa kahanemise pidurdamiseks olid liidu tootjad sunnitud hindade langusspiraaliga kaasa minema ja müügihinda oluliselt langetama. Teisest küljest võib tootmiskulu vähenemist seletada peamiselt tooraine hindade langusega. Kui ei oleks olnud dumpinguhinnaga Hiina impordi survet müügihindade langetamiseks, oleks tooraine hindade langus võimaldanud liidu tootjatel kasumlikkust taastada. |
| --- | --- |

(105)

Turuosa kahanemise pidurdamiseks olid liidu tootjad sunnitud hindade langusspiraaliga kaasa minema ja müügihinda oluliselt langetama. Teisest küljest võib tootmiskulu vähenemist seletada peamiselt tooraine hindade langusega. Kui ei oleks olnud dumpinguhinnaga Hiina impordi survet müügihindade langetamiseks, oleks tooraine hindade langus võimaldanud liidu tootjatel kasumlikkust taastada.

| (106) | Valimisse kuuluvad tootjad suunasid suurema osa tootmisharusiseseks tarbimiseks ettenähtud korrosioonikindlast terasest toodetest edasi sama majandusüksuse siseselt ja seetõttu arveid ei koostatud. Muu müüdi eri hinnastamispoliitikaid kasutades siirdehindadega. Seetõttu ei saa tootmisharusisese kasutamise hinna muutumise kohta asjakohaseid järeldusi teha. |
| --- | --- |

(106)

Valimisse kuuluvad tootjad suunasid suurema osa tootmisharusiseseks tarbimiseks ettenähtud korrosioonikindlast terasest toodetest edasi sama majandusüksuse siseselt ja seetõttu arveid ei koostatud. Muu müüdi eri hinnastamispoliitikaid kasutades siirdehindadega. Seetõttu ei saa tootmisharusisese kasutamise hinna muutumise kohta asjakohaseid järeldusi teha.

| (107) | Üks huvitatud isik väitis, et kuumtsingitud toodete müügihinnad tegelikult kahekordistusid 2016. aasta veebruarist kuni 2017. aasta märtsini, ja et seetõttu kahju ei tekkinud. Kõnealune hinna liikumine ülespoole väidetavalt viitas liidu tootmisharu kasumimarginaalide automaatsele suurenemisele ja positiivseteks arvudeks muutumisele. |
| --- | --- |

(107)

Üks huvitatud isik väitis, et kuumtsingitud toodete müügihinnad tegelikult kahekordistusid 2016. aasta veebruarist kuni 2017. aasta märtsini, ja et seetõttu kahju ei tekkinud. Kõnealune hinna liikumine ülespoole väidetavalt viitas liidu tootmisharu kasumimarginaalide automaatsele suurenemisele ja positiivseteks arvudeks muutumisele.

| (108) | Uurimine ei kinnitanud selle väite paikapidavust, kuna selles hõlmati palju erinevaid tooteid, millest enamik ei kuulunud vaatlusaluse toote hulka. Lisaks hõlmasid selle väite tõestuseks esitatud tõendid 6-kuulist perioodi, mis ei kuulunud uurimise all olevasse ajavahemikku ja esitatud hindade võrdlust peeti uurimise jaoks ebasobivaks, kuna selles puudus piisav detailsus, nagu näiteks viited toorainehindadele ja mõju kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(108)

Uurimine ei kinnitanud selle väite paikapidavust, kuna selles hõlmati palju erinevaid tooteid, millest enamik ei kuulunud vaatlusaluse toote hulka. Lisaks hõlmasid selle väite tõestuseks esitatud tõendid 6-kuulist perioodi, mis ei kuulunud uurimise all olevasse ajavahemikku ja esitatud hindade võrdlust peeti uurimise jaoks ebasobivaks, kuna selles puudus piisav detailsus, nagu näiteks viited toorainehindadele ja mõju kasumlikkusele.

4.4.3.3.   Tööjõukulud

| (109) | Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta | 2013 | 2014 | 2015 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja täistööaja ekvivalendi kohta (eurodes)

  Indeks (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(109)

Liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta

Keskmine tööjõukulu täistööaja ekvivalendi kohta

2013

2014

2015

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja täistööaja ekvivalendi kohta (eurodes)

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (110) | Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta 2 %. Tööhõive tase veidi langes, nagu on näidatud tabelis 8. Kõnealune areng näitab, et tootmisharu säilitas kontrolli oma tööjõukulude üle pärast 2014. aastal ja eriti 2015. aastal selles osas kogetud raskusi. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta 2 %. Tööhõive tase veidi langes, nagu on näidatud tabelis 8. Kõnealune areng näitab, et tootmisharu säilitas kontrolli oma tööjõukulude üle pärast 2014. aastal ja eriti 2015. aastal selles osas kogetud raskusi.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (111) | Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

  Indeks (2013 = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Rahavoog (eurodes)

  Indeks (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Investeeringud (eurodes)

  Indeks (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Investeeringutasuvus (%)

  Indeks (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(111)

Liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

Indeks (2013 = – 100)

Indeks (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Rahavoog (eurodes)

Indeks (2013 = – 100)

Indeks (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Investeeringud (eurodes)

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Investeeringutasuvus (%)

Indeks (2013 = – 100)

Indeks (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (112) | Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu sõltumatutele tarbijatele toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest. |
| --- | --- |

(112)

Liidu tootjate kasumlikkuse kindlakstegemiseks võttis komisjon liidu sõltumatutele tarbijatele toimunud samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokahjumi protsendina sellise müügi käibest.

| (113) | Kasumlikkus oli negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi vältel, mis näitas, et liidu tootmisharu oli allasurutud olukorras. Veidi paremad turutingimused tähendasid, et kahjumid vähenesid, ent kokkuvõttes oli vaatlusalusel perioodil olukord kasumlikkuse seisukohast jätkusuutmatu. |
| --- | --- |

(113)

Kasumlikkus oli negatiivne kogu vaatlusaluse perioodi vältel, mis näitas, et liidu tootmisharu oli allasurutud olukorras. Veidi paremad turutingimused tähendasid, et kahjumid vähenesid, ent kokkuvõttes oli vaatlusalusel perioodil olukord kasumlikkuse seisukohast jätkusuutmatu.

| (114) | Turutingimused olid siiski ideaalsed kasumlikkuse taastamiseks, kuna tooraine hinnad langesid märgatavalt. Hiinast pärit impordi surve hindade langetamiseks sundis liidu tootmisharu oma hindu langetama tasemeni, kus kahjud küll vähenesid, ent jäädi siiski kahjumisse. |
| --- | --- |

(114)

Turutingimused olid siiski ideaalsed kasumlikkuse taastamiseks, kuna tooraine hinnad langesid märgatavalt. Hiinast pärit impordi surve hindade langetamiseks sundis liidu tootmisharu oma hindu langetama tasemeni, kus kahjud küll vähenesid, ent jäädi siiski kahjumisse.

| (115) | 2013. aasta kahjud on osaliselt seotud ka Euroopa võlakriisiga ja sellele järgnenud majanduskriisiga. Oli selge, et liidu tootmisharu ei olnud siiski suutnud jõuda kasumisse või saada kasu (arvestataval määral) Euroopa majanduse aeglasest taastumisest. |
| --- | --- |

(115)

2013. aasta kahjud on osaliselt seotud ka Euroopa võlakriisiga ja sellele järgnenud majanduskriisiga. Oli selge, et liidu tootmisharu ei olnud siiski suutnud jõuda kasumisse või saada kasu (arvestataval määral) Euroopa majanduse aeglasest taastumisest.

| (116) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus järgis käibest saadud kogutulu arengut selles, et see oli kogu perioodi vältel negatiivne, ent kergelt paranemas. Investeeringutasuvus järgis sama arengut. |
| --- | --- |

(116)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoo suundumus järgis käibest saadud kogutulu arengut selles, et see oli kogu perioodi vältel negatiivne, ent kergelt paranemas. Investeeringutasuvus järgis sama arengut.

| (117) | Liidu tootmisharu siiski jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud olid kavandatud tõhususe ja tootlikkuse säilitamiseks ja mitte toodangu suurendamiseks. |
| --- | --- |

(117)

Liidu tootmisharu siiski jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud olid kavandatud tõhususe ja tootlikkuse säilitamiseks ja mitte toodangu suurendamiseks.

| (118) | Kuigi valimisse kaasatud liidu tootjad kuulusid suurtesse rahvusvahelistesse kontsernidesse, väitsid nad, et nende võime kontserni ressurssidest kapitali kaasata oli vähenenud. Samas vaatlusalusel perioodil investeeringud suurenesid. |
| --- | --- |

(118)

Kuigi valimisse kaasatud liidu tootjad kuulusid suurtesse rahvusvahelistesse kontsernidesse, väitsid nad, et nende võime kontserni ressurssidest kapitali kaasata oli vähenenud. Samas vaatlusalusel perioodil investeeringud suurenesid.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (119) | Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel allasurutud olukorras. Kõnealune olukord on ilmne nii seoses tootmisharusisese kui ka vaba turuga. Tootmisharusisese turu müügimaht moodustas 25 % kogu uurimisperioodi müügimahust. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel allasurutud olukorras. Kõnealune olukord on ilmne nii seoses tootmisharusisese kui ka vaba turuga. Tootmisharusisese turu müügimaht moodustas 25 % kogu uurimisperioodi müügimahust.

| (120) | Liidu tootmisharu jaoks oli uurimisperioodil olukord vabal turul halvem kui 2013. aastal. Kuigi tootmis- ja müügimahtude osas olukord veidi paranes, kaotas liidu tootmisharu 17 % oma turuosast. Käibest saadud kogutulu, investeeringutasuvuse ja rahavoogude tulemuslikkuse näitajad olid kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivsed, ja kuigi need paranesid, ei olnud kõnealune muutus piisav Hiinast pärit dumpinguhindade tasemel impordi hinnaalandamise surve tõttu. Need arengud leidsid aset vaatamata võetud meetmetele, et tõhusust parandada, vähendades tööjõudu ja suurendades tootlikkust, suurendades tootmisvõimsuse rakendamist ning hoides tootmiskulusid kindlalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(120)

Liidu tootmisharu jaoks oli uurimisperioodil olukord vabal turul halvem kui 2013. aastal. Kuigi tootmis- ja müügimahtude osas olukord veidi paranes, kaotas liidu tootmisharu 17 % oma turuosast. Käibest saadud kogutulu, investeeringutasuvuse ja rahavoogude tulemuslikkuse näitajad olid kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivsed, ja kuigi need paranesid, ei olnud kõnealune muutus piisav Hiinast pärit dumpinguhindade tasemel impordi hinnaalandamise surve tõttu. Need arengud leidsid aset vaatamata võetud meetmetele, et tõhusust parandada, vähendades tööjõudu ja suurendades tootlikkust, suurendades tootmisvõimsuse rakendamist ning hoides tootmiskulusid kindlalt kontrolli all.

| (121) | Üks huvitatud isik märkis, et kaebuses sisalduvate andmete põhjal näisid teatud kahjutegurid näitavat mitte-kahjustavat olukorda. Selliste tegurite hulka kuulusid müügimaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive ja varud. Kõnealune areng tehti kindlaks uurimise käigus kontrollitud andmete alusel. Tõepoolest osutasid mitmed näitajad, sealhulgas mõned eespool toodud väites sisalduvad, positiivsetele suundumustele. Kuna vaba turg kasvas siiski 27 % (nagu on selgitatud tabelis 2), on selge, et mõned näitajad osutasid ka positiivsetele arengusuundadele. Liidu tootmisharu olukorra analüüsimise ja käesoleva kokkuvõtte käigus kindlakstehtud põhjustel tuleb neid positiivseid suundumusi vaadelda siiski olulisemate negatiivsete (näiteks turuosa ja müügihinda puudutavate) suundumuste valguses ja negatiivsete tulemuste taustal. Õiges kontekstis vaatlemisel, s.o kõiki kahjutegureid arvesse võttes, oli selge, et liidu tootmisharu oli kahjustada saanud. |
| --- | --- |

(121)

Üks huvitatud isik märkis, et kaebuses sisalduvate andmete põhjal näisid teatud kahjutegurid näitavat mitte-kahjustavat olukorda. Selliste tegurite hulka kuulusid müügimaht, tootmisvõimsuse rakendamine, tööhõive ja varud. Kõnealune areng tehti kindlaks uurimise käigus kontrollitud andmete alusel. Tõepoolest osutasid mitmed näitajad, sealhulgas mõned eespool toodud väites sisalduvad, positiivsetele suundumustele. Kuna vaba turg kasvas siiski 27 % (nagu on selgitatud tabelis 2), on selge, et mõned näitajad osutasid ka positiivsetele arengusuundadele. Liidu tootmisharu olukorra analüüsimise ja käesoleva kokkuvõtte käigus kindlakstehtud põhjustel tuleb neid positiivseid suundumusi vaadelda siiski olulisemate negatiivsete (näiteks turuosa ja müügihinda puudutavate) suundumuste valguses ja negatiivsete tulemuste taustal. Õiges kontekstis vaatlemisel, s.o kõiki kahjutegureid arvesse võttes, oli selge, et liidu tootmisharu oli kahjustada saanud.

| (122) | Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et liidu tootmisharu, nii oma kummaski segmendis eraldi kui ka tervikuna, kandis vaatlusalusel perioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(122)

Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et liidu tootmisharu, nii oma kummaski segmendis eraldi kui ka tervikuna, kandis vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (123) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordimüügi tulemused. |
| --- | --- |

(123)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordimüügi tulemused.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (124) | Nagu eespool öeldud, suurenes Hiinast pärit import 146 % analüüsitaval perioodil. Nende hinnad langesid 22 % tonni kohta, mis isegi ületas tooraine 20 %-lise hinnalanguse. Lisaks lõi see import olulisel määral, 17–28 % ulatuses alla liidu tootmisharu hindu. Arvestades et korrosioonikindel teras on hinnatundlik kaup, on kõnealused marginaalid olulised ja need on avaldanud väga kahjustavat mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(124)

Nagu eespool öeldud, suurenes Hiinast pärit import 146 % analüüsitaval perioodil. Nende hinnad langesid 22 % tonni kohta, mis isegi ületas tooraine 20 %-lise hinnalanguse. Lisaks lõi see import olulisel määral, 17–28 % ulatuses alla liidu tootmisharu hindu. Arvestades et korrosioonikindel teras on hinnatundlik kaup, on kõnealused marginaalid olulised ja need on avaldanud väga kahjustavat mõju liidu tootmisharule.

| (125) | Selle tulemusena õnnestus ainult Hiinal kasu saada turu taastumisest, mis analüüsitaval perioodil kasvas 27 %. Hiinast pärit import suurendas nende turuosa 11,7–22,7 %, samal ajal kui liidu tootmisharu suurendas oma müügimahtu vaid 5 % võrra, kusjuures turuosa langes 78,8 %-lt 65,2 %-ni. |
| --- | --- |

(125)

Selle tulemusena õnnestus ainult Hiinal kasu saada turu taastumisest, mis analüüsitaval perioodil kasvas 27 %. Hiinast pärit import suurendas nende turuosa 11,7–22,7 %, samal ajal kui liidu tootmisharu suurendas oma müügimahtu vaid 5 % võrra, kusjuures turuosa langes 78,8 %-lt 65,2 %-ni.

| (126) | Vaatamata analüüsitava perioodi soodsatele turutingimustele, kus tooraine hinnad langesid ja tarbimine suurenes, oli liidu tootmisharu kogu asjaomase perioodi vältel jätkuvalt kahjumis Hiinast pärit impordi hinnalanguse surve ja kasvavate mahtude tõttu. |
| --- | --- |

(126)

Vaatamata analüüsitava perioodi soodsatele turutingimustele, kus tooraine hinnad langesid ja tarbimine suurenes, oli liidu tootmisharu kogu asjaomase perioodi vältel jätkuvalt kahjumis Hiinast pärit impordi hinnalanguse surve ja kasvavate mahtude tõttu.

| (127) | Hiina majanduskasvu süvenev aeglustumine ning Hiina terasetööstuse tootmisvõimsuse ülejääk, mis on toimiku andmetel väga märkimisväärne, on sundinud Hiina terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht. |
| --- | --- |

(127)

Hiina majanduskasvu süvenev aeglustumine ning Hiina terasetööstuse tootmisvõimsuse ülejääk, mis on toimiku andmetel väga märkimisväärne, on sundinud Hiina terasetootjaid suunama toodangu ülejäägi eksporditurgudele ning liidu turg on ekspordiks atraktiivne sihtkoht.

| (128) | Eespool kirjeldatut silmas pidades jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kahjustatud olukord oli tekkinud dumpinguhinnaga impordi tõttu. |
| --- | --- |

(128)

Eespool kirjeldatut silmas pidades jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kahjustatud olukord oli tekkinud dumpinguhinnaga impordi tõttu.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (129) | Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides), CIF-hind tonni kohta ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| CIF-hinnad eurot/tonn | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Turuosa (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Impordimaht Korea Vabariigist | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| CIF-hinnad eurot/tonn | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Turuosa (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Indiast pärit impordi maht | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| CIF-hinnad eurot/tonn | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Turuosa (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| CIF-hinnad eurot/tonn | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Turuosa (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Allikas: Eurostat |

(129)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides), CIF-hind tonni kohta ja turuosa

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides), CIF-hind tonni kohta ja turuosa

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Kolmandatest riikidest pärit impordi kogumaht

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

CIF-hinnad eurot/tonn

698

701

641

572

Turuosa (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Impordimaht Korea Vabariigist

344 542

406 685

530 377

579 712

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

CIF-hinnad eurot/tonn

716

718

665

610

Turuosa (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Indiast pärit impordi maht

81 489

42 301

61 739

157 212

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

CIF-hinnad eurot/tonn

627

696

550

471

Turuosa (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht

290 663

235 676

317 866

424 457

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

CIF-hinnad eurot/tonn

698

673

618

556

Turuosa (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Allikas: Eurostat

Allikas:

| (130) | Import HRVst moodustab 65 % liitu suunatud koguimpordist. Muu import (nagu on näidatud tabelis 13) suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 9,5 %-lt 2013. aastal 12,1 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(130)

Import HRVst moodustab 65 % liitu suunatud koguimpordist. Muu import (nagu on näidatud tabelis 13) suurenes vaatlusalusel perioodil 33 %. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 9,5 %-lt 2013. aastal 12,1 %-le uurimisperioodil.

| (131) | Import Korea Vabariigist kasvas 68 % vaatlusalusel perioodil. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 4,6 %-lt 2013. aastal 6,0 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(131)

Import Korea Vabariigist kasvas 68 % vaatlusalusel perioodil. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 4,6 %-lt 2013. aastal 6,0 %-le uurimisperioodil.

| (132) | Import Indiast kasvas 93 % vaatlusalusel perioodil. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 1,1 %-lt 2013. aastal 1,6 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(132)

Import Indiast kasvas 93 % vaatlusalusel perioodil. Kõnealuse impordi turuosa suurenes seega 1,1 %-lt 2013. aastal 1,6 %-le uurimisperioodil.

| (133) | Võttes arvesse kõnealuste mahtude suurenemist, uuris komisjon, kas kõnealustest riikidest pärit import oli kaasa aidanud kahju tekkimisele, mida liidu tootmisharu kandis. Eespool tabelis 13 esitatud Eurostati andmed siiski näitasid, et kuigi Koreast pärit impordi turuosa suurenes, olid CIF-hinnad palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi või liidu tootmisharu hinnad. Indiast pärit impordi hinnad olid samuti kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad ja India impordi turuosa oli igal aastal väiksem kui 2 %. Import muudest kolmandatest riikidest ei olnud samuti kahjustav, kuna impordihinnad olid kõrgemad kui Hiinast pärit impordil või liidu tootmisharul. |
| --- | --- |

(133)

Võttes arvesse kõnealuste mahtude suurenemist, uuris komisjon, kas kõnealustest riikidest pärit import oli kaasa aidanud kahju tekkimisele, mida liidu tootmisharu kandis. Eespool tabelis 13 esitatud Eurostati andmed siiski näitasid, et kuigi Koreast pärit impordi turuosa suurenes, olid CIF-hinnad palju kõrgemad kui Hiinast pärit impordi või liidu tootmisharu hinnad. Indiast pärit impordi hinnad olid samuti kõrgemad kui Hiinast pärit impordi hinnad ja India impordi turuosa oli igal aastal väiksem kui 2 %. Import muudest kolmandatest riikidest ei olnud samuti kahjustav, kuna impordihinnad olid kõrgemad kui Hiinast pärit impordil või liidu tootmisharul.

| (134) | Seetõttu jõuti järeldusele, et kas üksikult võttes või eraldi uurides ei olnud kolmandatest riikidest pärit impordil suuremat mõju liidu tootmisharule ja igal juhul ei saanud sel olla sellist mõju, mis oleks kõrvaldanud põhjusliku seose HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahjude vahel. |
| --- | --- |

(134)

Seetõttu jõuti järeldusele, et kas üksikult võttes või eraldi uurides ei olnud kolmandatest riikidest pärit impordil suuremat mõju liidu tootmisharule ja igal juhul ei saanud sel olla sellist mõju, mis oleks kõrvaldanud põhjusliku seose HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud kahjude vahel.

5.2.2.   Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

| (135) | Liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Eksporditulemused | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) sõltumatutele isikutele | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Indeks (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Allikas: Euroferi ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud) |

(135)

Liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Eksporditulemused

Eksporditulemused

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Ekspordimaht

662 224

770 547

678 823

570 471

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Keskmine hind (eurot/tonn) sõltumatutele isikutele

545

547

508

477

Indeks (2013 = 100)

Indeks (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Allikas: Euroferi ja valimisse kaasatud liidu tootjate vastused küsimustikule (kontrollitud)

Allikas:

| (136) | Ekspordimaht langes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel 14 %. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 12 % toorainehindade langemise tõttu. |
| --- | --- |

(136)

Ekspordimaht langes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel 14 %. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 12 % toorainehindade langemise tõttu.

| (137) | Pidades silmas, et ekspordimaht moodustas vaid 6 % toodangust ja võttes arvesse hindade langemise, mis oli küll vähem väljendunud kui liidu turul, ei leidnud komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused oleksid olulisel määral kaasa aidanud kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(137)

Pidades silmas, et ekspordimaht moodustas vaid 6 % toodangust ja võttes arvesse hindade langemise, mis oli küll vähem väljendunud kui liidu turul, ei leidnud komisjon, et liidu tootmisharu eksporditulemused oleksid olulisel määral kaasa aidanud kahju tekkimisele.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (138) | Põhjuslik seos tehti esialgu kindlaks liidu tootjate poolt kantud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(138)

Põhjuslik seos tehti esialgu kindlaks liidu tootjate poolt kantud kahju ja asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (139) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Esialgu leiti, et muud tuvastatud tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordimüügi tulemused, ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, isegi mitte nende võimalikku kombineeritud mõju arvesse võttes. Impordil kolmandatest riikidest võis olla väike kahjustav mõju, ent see ei oleks olukorda liidu tootmisharus kindlasti nii märkimisväärselt mõjutanud. Eelkõige ei oleks müügihinnad nii madalale langenud ja kasumlikkus oleks olnud suurem. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Esialgu leiti, et muud tuvastatud tegurid, nagu import kolmandatest riikidest ja liidu tootjate ekspordimüügi tulemused, ei kõrvaldanud põhjuslikku seost, isegi mitte nende võimalikku kombineeritud mõju arvesse võttes. Impordil kolmandatest riikidest võis olla väike kahjustav mõju, ent see ei oleks olukorda liidu tootmisharus kindlasti nii märkimisväärselt mõjutanud. Eelkõige ei oleks müügihinnad nii madalale langenud ja kasumlikkus oleks olnud suurem.

| (140) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna. |
| --- | --- |

(140)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (141) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(141)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (142) | Liidu tootmisharu paikneb vähemalt 15 liikmesriigis ja annab seoses korrosioonikindla terasega tööd üle 8 000-le inimesele. |
| --- | --- |

(142)

Liidu tootmisharu paikneb vähemalt 15 liikmesriigis ja annab seoses korrosioonikindla terasega tööd üle 8 000-le inimesele.

| (143) | Kuusteist tootjat tegi uurimise ajal koostööd. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool kahjunäitajate analüüsist näha, paranes kogu liidu tootmisharu olukord, ent mitte nii palju kui oodatud, kuna dumpinguhinnaga import avaldas negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(143)

Kuusteist tootjat tegi uurimise ajal koostööd. Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool kahjunäitajate analüüsist näha, paranes kogu liidu tootmisharu olukord, ent mitte nii palju kui oodatud, kuna dumpinguhinnaga import avaldas negatiivset mõju.

| (144) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hindade allasurumise kui ka võimaldades liidu tootmisharul oma hindu tõsta. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. Liidu tootmisharu on HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. |
| --- | --- |

(144)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hindade allasurumise kui ka võimaldades liidu tootmisharul oma hindu tõsta. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. Liidu tootmisharu on HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju.

| (145) | Kuigi mitmed mahunäitajad on positiivsed, nagu näiteks tootmis- ja müügimaht, ei paranenud liidu tootmisharu olukord kooskõlas tarbimise kasvuga. Kõnealune fakt osutab, et liidu tootmisharu ei saanud kasu liidu turu taastumisest samal määral, kui see oleks kasu saanud dumpinguhinnaga Hiina impordi puudumisel. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või vähemalt mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil eri tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. Korrosioonikindla terase segmendi halvad tulemused mõjutaksid paljude liidu tootjate järgneva (orgaaniline katmine) ja eelneva (kuumvaltsitud rullid) etapi tootmist, sest tootmisvõimsuse kasutamine nendes etappides on tihedalt seotud uurimisaluse toote tootmisega. Mõju oleks tunda ka muude kuumtsingitud toodete, näiteks autotööstuse sektori tarbeks toodetavate toodete tasandil. |
| --- | --- |

(145)

Kuigi mitmed mahunäitajad on positiivsed, nagu näiteks tootmis- ja müügimaht, ei paranenud liidu tootmisharu olukord kooskõlas tarbimise kasvuga. Kõnealune fakt osutab, et liidu tootmisharu ei saanud kasu liidu turu taastumisest samal määral, kui see oleks kasu saanud dumpinguhinnaga Hiina impordi puudumisel. Eriti tõsine oli mõju valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu kasumlikkus ja investeeringutasuvus. Seepärast on oluline, et hinnad taastataks dumpinguvabale või vähemalt mittekahjustavale tasemele, et võimaldada kõigil eri tootjatel tegutseda liidu turul õiglase kauplemise tingimustes. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. Korrosioonikindla terase segmendi halvad tulemused mõjutaksid paljude liidu tootjate järgneva (orgaaniline katmine) ja eelneva (kuumvaltsitud rullid) etapi tootmist, sest tootmisvõimsuse kasutamine nendes etappides on tihedalt seotud uurimisaluse toote tootmisega. Mõju oleks tunda ka muude kuumtsingitud toodete, näiteks autotööstuse sektori tarbeks toodetavate toodete tasandil.

| (146) | Kuumtsingitud tooted on tüüpiliselt tooted, mis integreeritud terasetehaste müügist moodustavad ligikaudu 10 %. Tegelik number on olenevalt tootjast erinev. Ent need tooted asuvad peaaegu lisaväärtusahela lõpus. Liidu terasetööstuse strateegia on nii palju kui võimalik suurendada suure lisaväärtusega toodete tootmist, kuna nende kasumitase on traditsiooniliselt keskmisest kõrgem, sest üle kogu maailma on selliste äriühingute arv väiksem, kes suudavad selliste suure lisaväärtusega toodete osas konkureerida. Seetõttu viitab kasumi puudumine analüüsitaval perioodil tõsisele probleemile liidu tootmisharus, mis seab ohtu nende strateegia ja tulevikuväljavaated. |
| --- | --- |

(146)

Kuumtsingitud tooted on tüüpiliselt tooted, mis integreeritud terasetehaste müügist moodustavad ligikaudu 10 %. Tegelik number on olenevalt tootjast erinev. Ent need tooted asuvad peaaegu lisaväärtusahela lõpus. Liidu terasetööstuse strateegia on nii palju kui võimalik suurendada suure lisaväärtusega toodete tootmist, kuna nende kasumitase on traditsiooniliselt keskmisest kõrgem, sest üle kogu maailma on selliste äriühingute arv väiksem, kes suudavad selliste suure lisaväärtusega toodete osas konkureerida. Seetõttu viitab kasumi puudumine analüüsitaval perioodil tõsisele probleemile liidu tootmisharus, mis seab ohtu nende strateegia ja tulevikuväljavaated.

| (147) | Seetõttu võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda. |
| --- | --- |

(147)

Seetõttu võib teha esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (148) | Nagu osutatud põhjenduses 15, esitas vaid üks importija küsimustikule vastused. See importija kuulus kontserni, mis kasutas vaatlusalust toodet ehituses kasutatavate toodete valmistamiseks. Muud importijad ja kasutajad andsid endast teada huvitatud isikutena. Märkusi uurimise kohta esitas importijate ühendus. |
| --- | --- |

(148)

Nagu osutatud põhjenduses 15, esitas vaid üks importija küsimustikule vastused. See importija kuulus kontserni, mis kasutas vaatlusalust toodet ehituses kasutatavate toodete valmistamiseks. Muud importijad ja kasutajad andsid endast teada huvitatud isikutena. Märkusi uurimise kohta esitas importijate ühendus.

| (149) | Koostööd tegev importija/kasutaja viitas, et vaatlusaluse toote maksumuse osakaal tema tootmiskuludes on suur ja ta kartis hindade tõusu, mis võib tollimaksude kehtestamisele järgneda. Kuigi uurimises leidis kinnitust väide vaatlusaluse toote osakaalu kohta tema kuludes, tuleb siiski märkida, et on olemas ka teised tarneallikad, mida importija tegelikult juba ka kasutas, mis tähendab, et tema kuludele ja konkurentsivõimele ei tohiks meetmete kehtestamine olulist mõju avaldada. |
| --- | --- |

(149)

Koostööd tegev importija/kasutaja viitas, et vaatlusaluse toote maksumuse osakaal tema tootmiskuludes on suur ja ta kartis hindade tõusu, mis võib tollimaksude kehtestamisele järgneda. Kuigi uurimises leidis kinnitust väide vaatlusaluse toote osakaalu kohta tema kuludes, tuleb siiski märkida, et on olemas ka teised tarneallikad, mida importija tegelikult juba ka kasutas, mis tähendab, et tema kuludele ja konkurentsivõimele ei tohiks meetmete kehtestamine olulist mõju avaldada.

| (150) | Mis puutub üldiselt importijatesse, siis ei ole tõendeid selle kohta, nagu ei saaks importijad või terasetöötlemiskeskused hinna suurenemist klientidele edasi kanda. Peale selle võivad nad importida ka muudest riikidest, mida käesolev uurimine ei hõlma. |
| --- | --- |

(150)

Mis puutub üldiselt importijatesse, siis ei ole tõendeid selle kohta, nagu ei saaks importijad või terasetöötlemiskeskused hinna suurenemist klientidele edasi kanda. Peale selle võivad nad importida ka muudest riikidest, mida käesolev uurimine ei hõlma.

| (151) | Importijaid esindav ühendus väitis, et liidu tootmisharu ei suuda alati tema liikmeid vaatlusaluse tootega tootmisvõimsuse puudumise tõttu varustada. See väide ei olnud põhjendatud. Arvestades, et ühendus ei esitanud ühtegi tõendit kõnealuse väite kinnituseks, ja nagu tabelis 5 on näha, ei ületanud liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 80 %, ei leidnud komisjon ühtegi argumenti, mis oleks kinnitanud selle väite õigsust. |
| --- | --- |

(151)

Importijaid esindav ühendus väitis, et liidu tootmisharu ei suuda alati tema liikmeid vaatlusaluse tootega tootmisvõimsuse puudumise tõttu varustada. See väide ei olnud põhjendatud. Arvestades, et ühendus ei esitanud ühtegi tõendit kõnealuse väite kinnituseks, ja nagu tabelis 5 on näha, ei ületanud liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil 80 %, ei leidnud komisjon ühtegi argumenti, mis oleks kinnitanud selle väite õigsust.

| (152) | Üks teine huvitatud isik kommenteeris, et ühel liidu tootjal on probleeme klientide varustamisega „kärbete“ tõttu. See väide oli seotud siiski vaid ühe konkreetse probleemiga ühe liidu tootja juures ja seetõttu ei olnud see tootmisharu kui terviku tarneolukorrale tüüpiline. Isegi kui selline olukord ükskord esines, olid olemas alternatiivsed tarneallikad ja toimikus ei olnud midagi, mis oleks näidanud, et tarnimine oleks olnud importijate ja kauplejate üldine probleem. Üks põhjustest, miks liidu tootjatel on probleeme, on seotud dumpinguhinnaga terastoodetega, mis peale muude kohtade pärinevad ka Hiinast, nagu käesolev uurimine ongi välja toonud. |
| --- | --- |

(152)

Üks teine huvitatud isik kommenteeris, et ühel liidu tootjal on probleeme klientide varustamisega „kärbete“ tõttu. See väide oli seotud siiski vaid ühe konkreetse probleemiga ühe liidu tootja juures ja seetõttu ei olnud see tootmisharu kui terviku tarneolukorrale tüüpiline. Isegi kui selline olukord ükskord esines, olid olemas alternatiivsed tarneallikad ja toimikus ei olnud midagi, mis oleks näidanud, et tarnimine oleks olnud importijate ja kauplejate üldine probleem. Üks põhjustest, miks liidu tootjatel on probleeme, on seotud dumpinguhinnaga terastoodetega, mis peale muude kohtade pärinevad ka Hiinast, nagu käesolev uurimine ongi välja toonud.

| (153) | Peamine korrosioonikindla terase lõppkasutaja on ehitussektor, kus seda kasutatakse mitmesugustes hoonete fassaadi ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks. Nagu eespool on selgitatud, tegi ainult üks kasutaja menetluses koostööd. |
| --- | --- |

(153)

Peamine korrosioonikindla terase lõppkasutaja on ehitussektor, kus seda kasutatakse mitmesugustes hoonete fassaadi ehitusmaterjalides, ent ka kodumasinate tootmiseks, sügavtõmbamise ja stantsimisprotsessides ja väikesteks keevistorudeks. Nagu eespool on selgitatud, tegi ainult üks kasutaja menetluses koostööd.

| (154) | Isegi kui meetmete rakendamine mõjutaks kõrgemate ostuhindade tõttu mõnda kasutajat negatiivselt, ei näidanud toimikus miski, et mõju kasutajate kasumlikkusele oleks ebaproportsionaalne või et see ajendaks suurte tööstuskontsernide mujale viimist. Tollimaksu kavandatud määra ei saa pidada ka pärssivaks. |
| --- | --- |

(154)

Isegi kui meetmete rakendamine mõjutaks kõrgemate ostuhindade tõttu mõnda kasutajat negatiivselt, ei näidanud toimikus miski, et mõju kasutajate kasumlikkusele oleks ebaproportsionaalne või et see ajendaks suurte tööstuskontsernide mujale viimist. Tollimaksu kavandatud määra ei saa pidada ka pärssivaks.

| (155) | Tuleb märkida, et tollimaksud peaksid aitama tagada turustajatele ja nende klientidele püsiva tarnekindluse. Kui tollimakse ei kehtestata, võib osa liidu korrosioonikindla terase tootjaid olla sunnitud korrosioonikindla terase tootmise lõpetama või seda vähendama, mis piiraks veelgi enam paljude liidu kasutajate tarneallikaid. Peale selle toob meetmete ulatus kaasa võrdsed tingimused, ent võimaldab endiselt importi asjaomastest riigist (õiglaste hindadega) ja muudest allikatest. |
| --- | --- |

(155)

Tuleb märkida, et tollimaksud peaksid aitama tagada turustajatele ja nende klientidele püsiva tarnekindluse. Kui tollimakse ei kehtestata, võib osa liidu korrosioonikindla terase tootjaid olla sunnitud korrosioonikindla terase tootmise lõpetama või seda vähendama, mis piiraks veelgi enam paljude liidu kasutajate tarneallikaid. Peale selle toob meetmete ulatus kaasa võrdsed tingimused, ent võimaldab endiselt importi asjaomastest riigist (õiglaste hindadega) ja muudest allikatest.

| (156) | Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate ja kasutajate huvidele. |
| --- | --- |

(156)

Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju ELi importijate ja kasutajate huvidele.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (157) | Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele, võimaldades tõsta hindu, mis aitaks tootmisharul tervikuna taas kasumisse jõuda. Sellel suure lisaväärtusega segmendil on oluline koht liidu terasetööstuse üldises strateegias ja selle tulevikuväljavaadete ja majandusliku edenemise seisukohalt. |
| --- | --- |

(157)

Eespool öeldu põhjal tehti esialgne järeldus, et meetmete kehtestamine aitaks kaasa liidu tootmisharu taastumisele, võimaldades tõsta hindu, mis aitaks tootmisharul tervikuna taas kasumisse jõuda. Sellel suure lisaväärtusega segmendil on oluline koht liidu terasetööstuse üldises strateegias ja selle tulevikuväljavaadete ja majandusliku edenemise seisukohalt.

| (158) | Meetmete mõju nendele üksikutele muudele isikutele liidus, kes endast teada andsid, ei saa pidada oluliseks. Uurimine ei näidanud, et võimalik mõju muudele turuosalistele (kes ei andnud endast teada) oleks suurem kui meetmete soodne mõju liidu tootmisharule. Leiti, et meetmed on kasulikud sellistele eelneva etapi tööstusharudele nagu toorainetarnijad ja masinatootjad, mis ei varusta (või varustavad piiratud määral) asjaomase riigi tootjaid. |
| --- | --- |

(158)

Meetmete mõju nendele üksikutele muudele isikutele liidus, kes endast teada andsid, ei saa pidada oluliseks. Uurimine ei näidanud, et võimalik mõju muudele turuosalistele (kes ei andnud endast teada) oleks suurem kui meetmete soodne mõju liidu tootmisharule. Leiti, et meetmed on kasulikud sellistele eelneva etapi tööstusharudele nagu toorainetarnijad ja masinatootjad, mis ei varusta (või varustavad piiratud määral) asjaomase riigi tootjaid.

| (159) | Kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine avaldab tarneahela hindadele ja kasutajate tulemustele üksnes piiratud mõju. Meetmete ulatus toob kaasa võrdsed tingimused, võimaldades endiselt õiglaste hindadega importi asjaomasest riigist. Importijad võivad hinnatõusu klientidele edasi kanda või vahetada tarneallikaid. |
| --- | --- |

(159)

Kavandatud ulatusega meetmete kehtestamine avaldab tarneahela hindadele ja kasutajate tulemustele üksnes piiratud mõju. Meetmete ulatus toob kaasa võrdsed tingimused, võimaldades endiselt õiglaste hindadega importi asjaomasest riigist. Importijad võivad hinnatõusu klientidele edasi kanda või vahetada tarneallikaid.

| (160) | Kokkuvõttes teeb komisjon uurimise praeguses etapis järelduse, et mõjuvad põhjused puuduvad, mille tõttu ei oleks liidu huvides kehtestada HRVst pärit korrosioonikindlast terasest toodete impordi suhtes ajutisi meetmeid. |
| --- | --- |

(160)

Kokkuvõttes teeb komisjon uurimise praeguses etapis järelduse, et mõjuvad põhjused puuduvad, mille tõttu ei oleks liidu huvides kehtestada HRVst pärit korrosioonikindlast terasest toodete impordi suhtes ajutisi meetmeid.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (161) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(161)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleb kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (162) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantav kahju. |
| --- | --- |

(162)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantav kahju.

| (163) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(163)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (164) | Et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. Komisjon leidis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne. Lisaks oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidu turul olulises koguses HRVst pärit madala hinnaga importi. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et vaatlusaluse perioodi alusel ei ole võimalik sihtkasumit kindlaks määrata. Kaebuse esitaja taotles oma kaebuses, et komisjon arvestaks mõistlikuks mittekahjustavaks kasumimarginaaliks vähemalt 10 % käibest. Kõnealuse väite kohta hinnangu andmiseks tegi komisjon analüüsi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kohta kümne aasta vältel, et teha kindlaks, milline oli tüüpiline kasumlikkuse tase dumpingu puudumisel. Komisjon tegi kindlaks, et viimati saadi kasumit 2008. aastal, nimelt 7,4 %. Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et kõige sobivam sihtkasum oleks 2008. aastal tegelikult saavutatud kasum. |
| --- | --- |

(164)

Et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. Komisjon leidis, et liidu tootmisharu kasumlikkus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel negatiivne. Lisaks oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel liidu turul olulises koguses HRVst pärit madala hinnaga importi. Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et vaatlusaluse perioodi alusel ei ole võimalik sihtkasumit kindlaks määrata. Kaebuse esitaja taotles oma kaebuses, et komisjon arvestaks mõistlikuks mittekahjustavaks kasumimarginaaliks vähemalt 10 % käibest. Kõnealuse väite kohta hinnangu andmiseks tegi komisjon analüüsi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse kohta kümne aasta vältel, et teha kindlaks, milline oli tüüpiline kasumlikkuse tase dumpingu puudumisel. Komisjon tegi kindlaks, et viimati saadi kasumit 2008. aastal, nimelt 7,4 %. Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et kõige sobivam sihtkasum oleks 2008. aastal tegelikult saavutatud kasum.

| (165) | Komisjon arvutas liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, liites eespool nimetatud 7,4 % suuruse kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon arvutas liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, liites eespool nimetatud 7,4 % suuruse kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.

| (166) | Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes asjaomases riigis koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(166)

Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes asjaomases riigis koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

7.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (167) | Asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(167)

Asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (168) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahjumarginaal (%) | Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd. Handan haru |

(168)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahjumarginaal (%)

Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd. Handan haru

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

61,2

23,5

23,5

Shougang'i kontsern:

Shougang'i kontsern:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

17,2

17,2

Shagang'i kontsern:

Shagang'i kontsern:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

28,5

28,5

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

57,4

23,4

23,4

Kõik teised äriühingud

61,2

28,5

28,5

| (169) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleb kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(169)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute käesoleva uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleb kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (170) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(170)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

6

Euroopa Liidu Teatajas

| (171) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tollile kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(171)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tollile kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (172) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(172)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (173) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 3, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/1238 registreerimisnõude HRVst pärit ja sealt saadetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Seda tehti alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohast dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades. Menetluse praeguses etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(173)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 3, kehtestas komisjon rakendusmäärusega (EL) 2017/1238 registreerimisnõude HRVst pärit ja sealt saadetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Seda tehti alusmääruse artikli 10 lõike 4 kohast dumpinguvastaste meetmete võimalikku tagasiulatuvat kohaldamist silmas pidades. Menetluse praeguses etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete võimaliku tagasiulatuva rakendamise kohta.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (174) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(174)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (175) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(175)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse rauast või legeerterasest või legeerimata terasest lehtvaltstoodetele; alumiiniumiga desoksüdeeritud; kuumsukeldusgalvaanimise teel pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga ja mitte mõne muu metalliga; keemiliselt passiveeritud; mis sisaldavad massiprotsentides: 0,015–0,170 % süsinikku, 0,015–0,100 % alumiiniumi, kuni 0,045 % nioobiumi, kuni 0,010 % titaani ning kuni 0,010 % vanaadiumi; rullides, mõõtu lõigatud lehed ja kitsad ribad.

Vaatlusalune toode ei hõlma järgmist:

| — | roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted; |
| --- | --- |

—

roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest ja kiirlõiketerasest tooted;

| — | edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted. |
| --- | --- |

—

edasi töötlemata kuum- või külmvaltsitud tooted.

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 alla (TARICi koodid: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) ja on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool nimetatud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd. Handan haru | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C112 |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 23,4 | C231 |
| Kõik teised äriühingud | 28,5 | C999 |

Äriühing

Ajutine tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Hesteel Co., Ltd. Handan haru

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan haru

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

28,5

C112

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

23,4

C231

Kõik teised äriühingud

28,5

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millele on lisatud kuupäevaga ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) avaldus järgmise tekstiga:
  „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdavad [kogus] [vaatlusalune toode] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomane riik]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“
  Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

| (a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

(a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| (b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

(b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| (c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

1.   Toll peab lõpetama rakendusmääruse (EL) 2017/1238 artikli 1 kohase impordi registreerimise.

2.   Kuni 90 päeva enne käesoleva määruse jõustumist liitu toodud toodete kohta kogutud andmeid säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 459, 9.12.2016, lk 17.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1238, 7. juuli 2017, millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatava korrosioonikindla terase impordi suhtes (ELT L 177, 8.7.2017, lk 39).

3

(4)  Komisjoni 6. veebruari 2009. aasta otsus 2009/106/EC Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta (ELT L 38, 7.2.2009, lk 34).

4

(5)  Üldkohus kiitis selle meetodi heaks oma kohtuotsuses, 16. detsember 2011, Dashiqiao vs. nõukogu, T-423/09, ECLI:EU: T:2011:764, punktid 34–50.

5

vs

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgium.

6

---

LISA

VALIMIST VÄLJA JÄÄNUD KOOSTÖÖD TEGEVAD EKSPORTIVAD TOOTJAD

TARICi LISAKOOD C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd

Nantong, Jiangsu

---

OTSUSED

| 10.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1445,

8. august 2017,

tooterühma kohta, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalises jõhvikas (Vaccinium Macrocarpon) leiduvatest proantotsüanidiinidest (PAC) ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5341 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 1,

võttes arvesse selle direktiivi artikli 13 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud Prantsusmaa taotlust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa on taotlenud kooskõlas direktiivi 93/42/EMÜ artikli 13 lõike 1 punktiga d, et komisjon võtaks vastu otsuse, et tooterühm, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalise jõhvika (Vaccinium Macrocarpon) ekstraktis leiduvatest proantotsüanidiinidest (PAC) ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks, ei kuulu direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud meditsiiniseadme mõiste alla. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa on taotlenud kooskõlas direktiivi 93/42/EMÜ artikli 13 lõike 1 punktiga d, et komisjon võtaks vastu otsuse, et tooterühm, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalise jõhvika (Vaccinium Macrocarpon) ekstraktis leiduvatest proantotsüanidiinidest (PAC) ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks, ei kuulu direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud meditsiiniseadme mõiste alla.

| (2) | Direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud meditsiiniseadme mõistega nähakse muu hulgas ette, et seade kuulub selle mõiste alla, kui ta ei avalda oma peamist ettenähtud toimet farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud meditsiiniseadme mõistega nähakse muu hulgas ette, et seade kuulub selle mõiste alla, kui ta ei avalda oma peamist ettenähtud toimet farmakoloogilisel, immunoloogilisel või ainevahetuslikul teel.

| (3) | Euroopa Ravimiamet (EMA) tuvastas oma 22. juuli 2016. aasta arvamuses, (2) et põhjenduses 1 nimetatud tooterühma kavandatud põhitoime on tõenäoliselt farmakoloogiline, kuna proantotsüanidiinide ja muude jõhvika koostisosade metaboliitidel on kõige tõenäolisemalt farmakoloogiline toime ning et proantotsüanidiinide mehaaniline toimemehhanism on väga ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ravimiamet (EMA) tuvastas oma 22. juuli 2016. aasta arvamuses, (2) et põhjenduses 1 nimetatud tooterühma kavandatud põhitoime on tõenäoliselt farmakoloogiline, kuna proantotsüanidiinide ja muude jõhvika koostisosade metaboliitidel on kõige tõenäolisemalt farmakoloogiline toime ning et proantotsüanidiinide mehaaniline toimemehhanism on väga ebatõenäoline.

| (4) | Mehaaniline toimemehhanism viitaks sellele, et kõnealune tooterühm kuulub meditsiiniseadme mõiste alla. Asjaolu, et selline toimemehhanism on väga ebatõenäoline ja farmakoloogiline toimemehhanism kõige tõenäolisem, viitab sellele, et kõnealune tooterühm ei peaks kuuluma meditsiiniseadme mõiste alla. |
| --- | --- |

(4)

Mehaaniline toimemehhanism viitaks sellele, et kõnealune tooterühm kuulub meditsiiniseadme mõiste alla. Asjaolu, et selline toimemehhanism on väga ebatõenäoline ja farmakoloogiline toimemehhanism kõige tõenäolisem, viitab sellele, et kõnealune tooterühm ei peaks kuuluma meditsiiniseadme mõiste alla.

| (5) | 2014. aasta novembris meditsiiniseadmete eksperdirühmas levitatud küsimustiku tulemused näitavad, et enamik liikmesriike on oma teaduslikule eksperditeabele toetudes seisukohal, et kõnealune tooterühm ei peaks kuuluma meditsiiniseadme mõiste alla. |
| --- | --- |

(5)

2014. aasta novembris meditsiiniseadmete eksperdirühmas levitatud küsimustiku tulemused näitavad, et enamik liikmesriike on oma teaduslikule eksperditeabele toetudes seisukohal, et kõnealune tooterühm ei peaks kuuluma meditsiiniseadme mõiste alla.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/42/EMÜ artikli 7 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/42/EMÜ artikli 7 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooterühm, mille kavandatud põhitoime sõltub suureviljalise jõhvika (Vaccinium Macrocarpon) ekstraktis leiduvatest proantotsüanidiinidest ja mis on ette nähtud tsüstiidi ennetamiseks või raviks, ei kuulu direktiivi 93/42/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud meditsiiniseadme mõiste alla.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. august 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liiget

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

1

(2)  Inimravimikomitee (CHMP) teaduslik arvamus siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadile, üksus GROW D.4. „Health Technology & Cosmetics“ on the principal mode of action of proanthocyanidins intended to be used for prevention and treatment of urinary tract infections, EMA/427414/2016, http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 10.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 207/30

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 103 – mootorsõidukite varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse ühtsete sätete kohta [2017/1446]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 4. täiendus – jõustumise kuupäev: 10. juuni 2014

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

Reguleerimisala

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

Mõisted

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

Tüübikinnituse taotlemine

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

Tüübikinnitus

| 5. | Nõuded |
| --- | --- |

5.

Nõuded

| 6. | Varu-saastekontrolliseadme tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

6.

Varu-saastekontrolliseadme tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

| 7. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

7.

Toodangu nõuetele vastavus

| 8. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

8.

Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

Tootmise lõpetamine

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

| 11. | Dokumenteerimine
  Liide – Teabedokument nr ... varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse kohta |
| --- | --- |

11.

Dokumenteerimine

Liide – Teabedokument nr ... varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse kohta

LISAD

| 1. | Teatis, mis käsitleb varu-saastekontrolliseadme tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist eeskirja nr 103 alusel |
| --- | --- |

1.

Teatis, mis käsitleb varu-saastekontrolliseadme tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist eeskirja nr 103 alusel

| 2. | Tüübikinnitustähiste kujunduse näited |
| --- | --- |

2.

Tüübikinnitustähiste kujunduse näited

1.   REGULEERIMISALA

Seda eeskirja kohaldatakse saastekontrolliseadme kui eraldi seadmestiku tüübikinnituse suhtes, mis on ette nähtud eeskirja nr 83 asjaomase versiooni reguleerimisalasse kuuluva mootorsõidukikategooria ühele või mitmele sõidukitüübile varuosana paigaldamiseks.

Käesoleva eeskirja kohaldamise korral loetakse saastekontrolliseadmeteks katalüüsmuundurid ja kübemefiltrid.

2.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Originaal-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus ning mille tüübid on esitatud eeskirja nr 83 (1) 2. lisa dokumentides. |
| --- | --- |

2.1.

„Originaal-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus ning mille tüübid on esitatud eeskirja nr 83 (1) 2. lisa dokumentides.

1

| 2.2. | „Varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, millele võib tüübikinnitust taotleda käesoleva eeskirja alusel, välja arvatud punktis 2.1 määratletud seadmed. |
| --- | --- |

2.2.

„Varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, millele võib tüübikinnitust taotleda käesoleva eeskirja alusel, välja arvatud punktis 2.1 määratletud seadmed.

| 2.3. | „Originaal-varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mille tüüp on märgitud eeskirja nr 83 (1) 2. lisa dokumentides, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena. |
| --- | --- |

2.3.

„Originaal-varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade või selliste seadmete koost, mille tüüp on märgitud eeskirja nr 83 (1) 2. lisa dokumentides, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena.

1

| 2.4. | „Saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest.






  a) | Kandeelementide arv, struktuur ja materjal |
| --- | --- | --- |

2.4.

„Saastekontrolliseadme tüüp“ – katalüüsmuundurid ja tahkete osakeste filtrid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest.

a)

Kandeelementide arv, struktuur ja materjal

| b) | iga kandeelemendi toimimisviis |
| --- | --- |

b)

iga kandeelemendi toimimisviis

| c) | maht, lauppinna ja kandeelemendi pikkuse suhe |
| --- | --- |

c)

maht, lauppinna ja kandeelemendi pikkuse suhe

| d) | katalüsaatorimaterjali koostis |
| --- | --- |

d)

katalüsaatorimaterjali koostis

| e) | katalüsaatorimaterjali suhe |
| --- | --- |

e)

katalüsaatorimaterjali suhe

| f) | elemendi tihedus |
| --- | --- |

f)

elemendi tihedus

| g) | mõõtmed ja kuju |
| --- | --- |

g)

mõõtmed ja kuju

| h) | termokaitse |
| --- | --- |

h)

termokaitse

| 2.5. | „Sõidukitüüp“ –
  vaata eeskirja nr 83 punkt 2.1. |
| --- | --- |

2.5.

„Sõidukitüüp“ –

vaata eeskirja nr 83 punkt 2.1.

| 2.6. | „Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitus“ – tüübikinnitus saastekontrolliseadmele, mis on ette nähtud varuosana ühele või mitmele sõidukitüübile paigaldamiseks, pidades silmas saasteainete heitkoguste piiramist, mürataset ja mõju sõiduki töövõimele ning vajaduse korral pardadiagnostikaseadmele. |
| --- | --- |

2.6.

„Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitus“ – tüübikinnitus saastekontrolliseadmele, mis on ette nähtud varuosana ühele või mitmele sõidukitüübile paigaldamiseks, pidades silmas saasteainete heitkoguste piiramist, mürataset ja mõju sõiduki töövõimele ning vajaduse korral pardadiagnostikaseadmele.

| 2.7. | „Kahjustatud varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade, mis on vananenud või mida on kahjustatud sellisel määral, et see vastab eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 1 nõuetele. |
| --- | --- |

2.7.

„Kahjustatud varu-saastekontrolliseade“ – saastekontrolliseade, mis on vananenud või mida on kahjustatud sellisel määral, et see vastab eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 1 nõuetele.

| 2.8. | „Perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – katalüüsmuundur, kübemefilter või muud saastekontrolliseadmed, mis peavad sõiduki tavapärase käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma. |
| --- | --- |

2.8.

„Perioodiliselt regenereeruv süsteem“ – katalüüsmuundur, kübemefilter või muud saastekontrolliseadmed, mis peavad sõiduki tavapärase käitamise korral perioodiliselt enne 4 000 km läbimist regenereeruma.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitustaotluse esitab selle tootja või tootja volitatud esindaja.

3.2.   Igale varu-saastekontrolliseadme tüübikinnitustaotlusele peavad olema lisatud järgmised dokumendid kolmes eksemplaris.

3.2.1.   Varu-saastekontrolliseadme joonised, milles esitatakse eelkõige kõik käesoleva eeskirja punktis 2.3 nimetatud tunnused.

3.2.2.   Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millele varu-saastekontrolliseade on ette nähtud. Tuleb märkida mootori- ja sõidukitüüpi iseloomustavad numbrid ja/või tähised.

3.2.3.   Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit väljalaskekollektor(ite) suhtes.

3.2.4.   Tüübikinnitustähise asukoha joonised.

3.2.5.   Märge selle kohta, kas varu-saastekontrolliseade peab olema ühilduv pardadiagnostikaseadme suhtes kehtivate nõuetega.

3.2.6.   Teatise näidis on esitatud liites.

3.3.   Tüübikinnituse taotleja esitab tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele:

| 3.3.1. | eeskirja nr 83 kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki (sõidukid), mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega. Taotleja valib kõnealuse sõiduki (kõnealused sõidukid) tehnilise teenistuse nõusolekul. Kui see (need) vastab (vastavad) eeskirja nr 83 4. lisa punkti 3.1 või 4a lisa punkti 3.2 nõuetele, vastavalt sellele, kumb kehtis sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.
  Katsesõiduki (katsesõidukite) heitekontrollisüsteem peab olema vigadeta; iga ülemäära kulunud või rikkis ja heitkoguseid mõjutav originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) olema enne heitkoguste mõõtmise katset nõuetekohaselt reguleeritud ja tootja spetsifikatsioonide kohaselt seadistatud; |
| --- | --- |

3.3.1.

eeskirja nr 83 kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki (sõidukid), mis on varustatud uue originaal-saastekontrolliseadmega. Taotleja valib kõnealuse sõiduki (kõnealused sõidukid) tehnilise teenistuse nõusolekul. Kui see (need) vastab (vastavad) eeskirja nr 83 4. lisa punkti 3.1 või 4a lisa punkti 3.2 nõuetele, vastavalt sellele, kumb kehtis sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.

Katsesõiduki (katsesõidukite) heitekontrollisüsteem peab olema vigadeta; iga ülemäära kulunud või rikkis ja heitkoguseid mõjutav originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) olema enne heitkoguste mõõtmise katset nõuetekohaselt reguleeritud ja tootja spetsifikatsioonide kohaselt seadistatud;

| 3.3.2. | ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus; |
| --- | --- |

3.3.2.

ühe varu-saastekontrolliseadme tüübi näidise. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus;

| 3.3.3. | varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrolliseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega varustatud sõidukile. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus. Lisanäidis peab olema kahjustatud punkti 2.7 kohaselt. |
| --- | --- |

3.3.3.

varu-saastekontrolliseadme lisanäidise, juhul kui varu-saastekontrolliseade on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega varustatud sõidukile. Näidisele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubamärk ja toote nimetus. Lisanäidis peab olema kahjustatud punkti 2.7 kohaselt.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saamiseks esitatud varu-saastekontrolliseade vastab punktis 5 esitatud nõuetele, antakse sellele varu-saastekontrolliseadme tüübile tüübikinnitus.

4.2.   Originaal-varu-saastekontrolliseadmed, millele on osutatud eeskirja nr 83 (2) 2. lisas ja mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta on koostatud asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei vaja käesoleva eeskirja kohast tüübikinnitust, kui ta vastab punktide 4.2.1 ja 4.2.2 nõuetele.

2

4.2.1.   Märgistus

Originaal-varu-saastekontrolliseadmel peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

4.2.1.1.   sõiduki tootja nimi või kaubamärk;

4.2.1.2.   originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 4.2.3 nimetatud teabe hulgas.

4.2.2.   Dokumenteerimine

Originaal-varu-saastekontrolliseadmega peab olema kaasas järgmine teave.

4.2.2.1.   Sõiduki tootja nimi või kaubamärk.

4.2.2.2.   Originaal-varu-saastekontrolliseadme mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number, mis on esitatud punktis 4.2.3 nimetatud teabe hulgas.

4.2.2.3.   Andmed sõidukite kohta, mille originaal-varu-saastekontrolliseade on sama tüüpi, nagu on osutatud eeskirja nr 83 (3) 2. lisas, kaasa arvatud vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas originaal-varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega varustatud sõidukile.

3

4.2.2.4.   Paigaldamisjuhend (vajaduse korral).

4.2.2.5.   Niisugune teave esitatakse:

| a) | originaal-varu-saastekontrolliseadmega kaasas oleval infolehel või |
| --- | --- |

a)

originaal-varu-saastekontrolliseadmega kaasas oleval infolehel või

| b) | originaal-varu-saastekontrolliseadme müügipakendil või |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastekontrolliseadme müügipakendil või

| c) | muul sobival viisil. |
| --- | --- |

c)

muul sobival viisil.

Teave peab igal juhul olema esitatud tootekataloogides, mida sõiduki tootja jagab müügikohtades.

4.2.3.   Sõiduki tootja esitab tehnilisele teenistusele ja/või tüübikinnitusasutusele elektroonilisel kujul teabe, mida on vaja vastavate osade numbrite ja tüübikinnitusdokumentide sidumiseks.

Vajalik teave sisaldab järgmist.

| a) | sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

a)

sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| b) | originaal-varu-saastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid) |
| --- | --- |

b)

originaal-varu-saastekontrolliseadme mark (margid) ja tüüp (tüübid)

| c) | originaal-varu-saastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid) |
| --- | --- |

c)

originaal-varu-saastekontrolliseadme osanumber (osanumbrid)

| d) | asjakohase sõidukitüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber |
| --- | --- |

d)

asjakohase sõidukitüübi (tüüpide) tüübikinnitusnumber

4.3.   Igale tüübikinnituse saanud varu-saastekontrolliseadme tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suuremate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit ühelegi muule varu-saastekontrolliseadme tüübile. Sama tüübikinnitusnumbriga varu-saastekontrolliseadme tüüpi võib kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.

4.4.   Kui tüübikinnituse taotleja suudab tüübikinnitusasutusele või tehnilisele teenistusele tõestada, et varu-saastekontrolliseade on sama tüüpi, nagu on osutatud 05-seeria või hilisema seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 2. lisas, ei sõltu tüübikinnitustunnistuse andmine punkti 5 nõuete täitmise tõendamisest.

4.5.   Teade varu-saastekontrolliseadme tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

4.6.   Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud varu-saastekontrolliseadme tüübile vastavale varu-saastekontrolliseadmele tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitustähis, millel on:

| 4.6.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4); |
| --- | --- |

4.6.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (4);

4

| 4.6.2. | punktis 4.6.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number. |
| --- | --- |

4.6.2.

punktis 4.6.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

4.7.   Kui varu-saastekontrolliseade vastab varu-saastekontrolliseadme tüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme asjaomasele kokkuleppele lisatud muu eeskirja alusel, ei ole punktis 4.6.1 sätestatud sümbolit vaja korrata. sellisel juhul paigutatakse punktis 4.6.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi nende eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.8.   Tüübikinnitustähis peab olema kustumatu ja selgesti loetav ka siis, kui varu-saastekontrolliseade on paigaldatud sõidukile.

4.9.   Tüübikinnitustähise kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.   NÕUDED

5.1.   Üldnõuded

5.1.1.   Varu-saastekontrolliseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ning seda peab saama paigaldada nii, et sõiduk säilitab oma esialgse vastavuse asjaomaste eeskirjade sätetele; saasteainete heitkoguseid peab saama tõhusalt piirata sõiduki kogu tavapärase kasutusaja jooksul harilikes kasutustingimustes.

5.1.2.   Varu-saastekontrolliseade tuleb paigaldada täpselt samale kohale, kus asus originaal-varu-saastekontrolliseade, ning hapnikusondi(de) ja muude andurite asetust väljalaskesüsteemis (kui neid kasutatakse) ei tohi muuta.

5.1.3.   Kui originaal-saastekontrolliseadmel on termokaitsed, peavad samaväärsed kaitsed olema ka varu-saastekontrolliseadmel.

5.1.4.   Varu-saastekontrolliseade peab olema vastupidav, st konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatav nii, et see oleks sõiduki kasutustingimusi arvestades piisavalt korrosiooni- ja oksüdatsioonikindel.

5.2.   Heitenõuded

Käesoleva eeskirja punktis 3.3.1 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varustatud seda tüüpi varu-saastekontrolliseadmega, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse I tüübi katsetus eeskirja nr 83 vastavates lisades esitatud tingimuste kohaselt, et võrrelda varu-saastekontrolliseadme ja originaal-varu-saastekontrolliseadme töövõimet allpool kirjeldatud menetluse kohaselt.

5.2.1.   Võrdlusaluse kindlaksmääramine

Sõidukile (sõidukitele) tuleb paigaldada originaal-varu-saastekontrolliseade (vt punkt 3.3.1), mis sõidetakse sisse 12 linnavälise sõidutsükliga (I tüübi katse teine osa). Pärast nimetatud eelkonditsioneerimist hoitakse sõidukit (sõidukeid) ruumis, mille temperatuur on suhteliselt konstantne, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ±2 K. Seejärel tehakse kolm I tüübi heitgaasikatset.

5.2.2.   Heitgaasikatse varu-saastekontrolliseadmega

Katsesõiduki (katsesõidukite) originaal-varu-saastekontrolliseade asendatakse varu-saastekontrolliseadmega (vt punkt 3.3.2), mis sõidetakse sisse 12 linnavälise sõidutsükliga (I tüübi katse teine osa). Pärast nimetatud eelkonditsioneerimist hoitakse sõidukit (sõidukeid) ruumis, mille temperatuur on suhteliselt konstantne, püsides vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimine peab kestma vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli temperatuur ja jahutusvedelik (kui see on olemas) saavutavad ruumi temperatuuri ± 2 K. Seejärel tehakse kolm I tüübi heitgaasikatset.

5.2.3.   Varu-saastekontrolliseadmetega varustatud sõidukite saasteainete eraldumise hindamine

Originaal-varu-saastekontrolliseadmega katsesõiduk peab (katsesõidukid peavad) vastama sõiduki (sõidukite) tüübikinnitusnõuetes ette nähtud piirnormidele, kusjuures vajaduse korral võetakse arvesse sõiduki (sõidukite) tüübikinnituse ajal kasutatud halvendustegureid.

Varu-saastekontrolliseadmega varustatud sõiduki(te) heidetega seotud nõuded loetakse täidetuks, kui iga reguleeritud saasteaine (CO, HC, NOx ja tahked osakesed) tulemused vastavad järgmistele tingimustele:

x

| 1. | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1.

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2. | M ≤ G |
| --- | --- |

2.

M ≤ G

kus:

| M | : | on ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, mis on saadud kolmes I tüübi katses varu-saastekontrolliseadmega. |
| --- | --- | --- |
| S | : | on ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, mis on saadud kolmes I tüübi katses originaal-saastekontrolliseadmega. |
| G | : | ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnituses ettenähtule:






  i) | vajaduse korral jagatud punkti 5.4 kohaselt kindlaksmääratud multiplikatiivsete halvendusteguritega või |

M

:

on ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, mis on saadud kolmes I tüübi katses varu-saastekontrolliseadmega.

x

x

S

:

on ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, mis on saadud kolmes I tüübi katses originaal-saastekontrolliseadmega.

x

x

G

:

ühe saasteaine (CO, HC, NOx tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) piirnorm vastavalt sõiduki(te) tüübikinnituses ettenähtule:

x

x

i)

vajaduse korral jagatud punkti 5.4 kohaselt kindlaksmääratud multiplikatiivsete halvendusteguritega või

| ii) | vajaduse korral miinus punkti 5.4 kohaselt kindlaksmääratud aditiivsed halvendustegurid. |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral miinus punkti 5.4 kohaselt kindlaksmääratud aditiivsed halvendustegurid.

Juhul kui tüübikinnitust taotletakse ühe sõidukitootja eri tüüpi sõidukitele ning tingimusel, et kõnealustele eri tüüpi sõidukitele on paigaldatud sama tüüpi originaal-saastekontrolliseade, võib I tüübi katse piirduda vähemalt kahe sõidukiga, mis on valitud kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega.

5.2.4.   Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste kohase tüübikinnitusega sõidukitele paigaldamiseks ette nähtud saastekontrolliseadmete puhul käsitatakse käesoleva eeskirja punktis 5.2.3 osutatud reguleeritud saasteainetena kõiki eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste punktis 5.3.1.4 sätestatud saasteaineid.

5.3.   Müra ja sõiduki töövõimega seotud nõuded

Varu-saastekontrolliseade peab vastama eeskirjas nr 59 esitatud tehnilistele nõuetele. Sõiduki tööomadusi võib lisaks eeskirjas nr 59 ettenähtud vasturõhu mõõtmisele kontrollida nii, et mõõdetakse šassiidünamomeetril neelduvat maksimumvõimsust kiiruse juures, mis vastab mootori maksimumvõimsusele. Varu-saastekontrolliseadme puhul väliskeskkonna võrdlustingimuste juures saadud tulemus, nagu määratletud eeskirjas nr 85, ei tohi olla originaal-saastekontrolliseadmega saadud tulemusest rohkem kui 5 % väiksem.

5.4.   Vastupidavusega seotud nõuded

Varu-saastekontrolliseade peab vastama eeskirja nr 83 punktis 5.3.6 esitatud nõuetele.

5.4.1.   Eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste kohase tüübikinnitusega sõidukitele paigaldamiseks ette nähtud saastekontrolliseadmete puhul kasutatakse eeskirja nr 83 07-seeria muudatuste punktis 5.3.6 sätestatud vastupidavusnõudeid ja nendega seotud halvendustegureid.

5.5.   Nõuded pardadiagnostikaseadmega ühildumise kohta (kehtivad üksnes varu-saastekontrolliseadmete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega sõidukitele)

Ühildumist pardadiagnostikaseadmega tuleb tõendada üksnes siis, kui originaal-saastekontrolliseadet on jälgitud originaalkonfiguratsioonis.

5.5.1.   Varu-saastekontrolliseadme pardadiagnostikaseadmega ühilduvuse tõendamiseks kasutatakse 05-, 06- või 07- (5) seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites kirjeldatud protseduure.

5

5.5.2.   05-, 06 või 07- (5) seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 11. lisa 1. liites sätestatud muudele kui saastekontrolliseadmetele ette nähtud nõudeid ei kohaldata.

5

5.5.3.   Sõiduki varuosade tootja võib kasutada sama eelkonditsioneerimis- ja katsemenetlust, nagu kasutati esialgse tüübikinnituse puhul. Sel juhul lisab tüübikinnitusasutus taotluse korral ja võrdse kohtlemise põhimõtet järgides tüübikinnitusteatisele liite, milles on märgitud originaalseadme tootja poolt saastekontrolliseadme pardadiagnostikakatses kasutatud eelkonditsioneerimistsüklite arv ja liik ning katsetsüklite liik.

5.5.4.   Et kontrollida kõigi muude pardadiagnostikaseadme poolt jälgitavate osade korrektset paigaldamist ja talitlust, ei tohi pardadiagnostikaseade enne varu-saastekontrolliseadme paigaldamist näidata ühtegi riket ega salvestatud veakoodi. Selle nõude rakendamiseks võib pärast katseid kasutada punktis 5.2.1 kirjeldatud pardadiagnostikaseadme seisundi hindamist.

5.5.5.   Punktis 5.2.2 ette nähtud toimingute jooksul ei tohi rikkeindikaator (vt 05-seeria või hilisema seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 11. lisa punkt 2.5) aktiveeruda.

5.5.6.   Ottomootoriga sõidukite puhul, millel originaalvarustusse kuuluval uuel originaalkatalüüsmuunduril käesoleva eeskirja punkti 5.2.1 kohase tõendamiskatse käigus mõõdetud süsivesinike üldheide ja mittemetaansete süsivesinike heide ületavad sõiduki tüübi kinnitamise käigus mõõdetud väärtusi, lisatakse see vahe pardadiagnostikaseadme läviväärtustele. Pardadiagnostikaseadme läviväärtused on esitatud eeskirja nr 83 11. lisa punktis 3.3.2.

5.5.7.   Pardadiagnostikaseadme muudetud läviväärtusi kohaldatakse pardadiagnostikaseadme ühilduvuskatsete käigus, mis on sätestatud käesoleva eeskirja punktides 5.5–5.5.5. Eelkõige juhul, kui kohaldatakse eeskirja nr 83 11. lisa 1. liite punkti 1 kohast lubatud ületamise määra.

5.6.   Nõuded perioodiliselt regenereeruvatele varusüsteemidele

5.6.1.   Heitenõuded

5.6.1.1.   Käesoleva eeskirja punkti 3.3.1 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varustatud selle tüübi perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 kirjeldatud katsed, et võrrelda selle süsteemi toimivust sama sõidukiga, millel on perioodiliselt regenereeruv originaalsüsteem.

5.6.2.   Võrdlusaluse kindlaksmääramine

5.6.2.1.   Sõidukile paigaldatakse uus perioodiliselt regenereeruv originaalsüsteem. Süsteemi toimivus seoses heitkogustega tehakse kindlaks eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.

5.6.2.2.   Varuosale tüübikinnitust taotleva isiku taotluse korral võib tüübikinnitusasutus teha iga katsetatava sõiduki puhul kättesaadavaks eeskirja nr 83 1. lisas esitatud teabedokumendi punktides 3.2.12.2.1.11.1 ja 3.2.12.2.6.4.1 sätestatud andmed, järgides seejuures võrdse kohtlemise põhimõtet.

5.6.3.   Heitgaasikatse perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga

5.6.3.1.   Katsesõiduki(te)l asendatakse perioodiliselt regenereeruv originaalsüsteem perioodiliselt regenereeruva varusüsteemiga. Süsteemi toimivus seoses heitkogustega tehakse kindlaks eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 sätestatud katsemenetlusega.

5.6.3.2.   Perioodiliselt regenereeruva varusüsteemi D-teguri kindlakstegemiseks võib kasutada üht eeskirja nr 83 13. lisa punktis 3 osutatud mootoristendimeetoditest.

5.6.4.   Muud nõuded

Perioodiliselt regenereeruvate varusüsteemide suhtes kohaldatakse käesoleva eeskirja punktides 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 5.5 sätestatud nõudeid. Neis punktides asendatakse sõna „katalüüsmuundur“ sõnadega „perioodiliselt regenereeruv süsteem“.

6.   VARU-SAASTEKONTROLLISEADME TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast varu-saastekontrolliseadme muudatusest tuleb teavitada sellele varu-saastekontrolliseadmele tüübikinnituse andnud asutust.

Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

| a) | otsustada, et tehtud muudatused ei avalda tõenäoliselt märgatavat kahjulikku mõju ja varu-saastekontrolliseade vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

a)

otsustada, et tehtud muudatused ei avalda tõenäoliselt märgatavat kahjulikku mõju ja varu-saastekontrolliseade vastab endiselt nõuetele, või

| b) | nõuda tüübikinnituskatsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõnede või kõikide käesoleva eeskirja punktis 5 nimetatud katsete kohta. |
| --- | --- |

b)

nõuda tüübikinnituskatsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõnede või kõikide käesoleva eeskirja punktis 5 nimetatud katsete kohta.

Tüübikinnituse andmisest või andmata jätmisest teatatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

7.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavusega seotud menetluste korral tuleb järgida kokkuleppe 2. liites (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud korda, milles nähakse ette järgmised nõuded.

7.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varu-saastekontrolliseadmeid toodetakse nii, et oleks täidetud käesoleva eeskirja punkti 2.3 kohaste oluliste tunnustega seotud nõuded. Need peavad vastama punktis 5 esitatud nõuetele ja vajaduse korral ka käesolevas eeskirjas nimetatud katsete tingimustele.

7.2.   Tüübikinnitusasutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ette nähtud kontrollimisi ja katseid. Eelkõige võib teha käesoleva eeskirja punktis 5.2 (heitenõuded) kirjeldatud katseid. Sellisel juhul võib tüübikinnituse omanik alternatiivina paluda, et võrdlusaluseks kasutataks originaal-saastekontrolliseadme asemel varu-saastekontrolliseadet, mida kasutati tüübikinnituskatses (või mõnda muud näidist, mille vastavus kinnitatud tüübile on tõendatud). Kontrollitava näidisega mõõdetud heitkoguste keskmised väärtused ei tohi olla üle 15 % suuremad kui võrdlusnäidisega mõõdetud keskmised väärtused.

8.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt varu-saastekontrolliseadmele antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 7 nõudeid ei täideta.

8.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevat andud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatist.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varu-saastekontrolliseadme tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatisega.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või tühistamise kohta.

11.   DOKUMENTEERIMINE

11.1.   Igale uuele varu-saastekontrolliseadmele märgitakse kustumatult tootja ärinimi või kaubamärk ja järgmised andmed:

| 11.1.1. | sõidukid (ja nende tootmisaastad), millel kasutamiseks on varu-saastekontrolliseadmele tüübikinnitus antud, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega varustatud sõidukile; |
| --- | --- |

11.1.1.

sõidukid (ja nende tootmisaastad), millel kasutamiseks on varu-saastekontrolliseadmele tüübikinnitus antud, sealhulgas vajaduse korral märgistus, mis näitab, kas varu-saastekontrolliseade sobib paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega varustatud sõidukile;

| 11.1.2. | Paigaldamisjuhend (vajaduse korral). |
| --- | --- |

11.1.2.

Paigaldamisjuhend (vajaduse korral).

11.2.   Niisugune teave esitatakse:

| a) | varu-saastekontrolliseadmega kaasas oleval infolehel või |
| --- | --- |

a)

varu-saastekontrolliseadmega kaasas oleval infolehel või

| b) | varu-saastekontrolliseadme müügipakendil või |
| --- | --- |

b)

varu-saastekontrolliseadme müügipakendil või

| c) | muul sobival viisil. |
| --- | --- |

c)

muul sobival viisil.

Igal juhul peab see teave olema kättesaadav varu-saastekontrolliseadme tootja poolt müügikohtades jaotatavates tootekataloogides.

---

(1)  06-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 2. lisa muudetakse vastavalt: 07-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 1. lisa punkt 3.2.12.2.1.

1

(2)  06-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 2. lisa muudetakse vastavalt: 07-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 1. lisa punkt 3.2.12.2.1.

2

(3)  06-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 2. lisa muudetakse vastavalt: 07-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 83 1. lisa punkt 3.2.12.2.1.

3

(4)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas, dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  Vastavalt sellele, milline neist kehtis sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.

5

---

LIIDE

Teabedokument nr ... varu-saastekontrolliseadmete tüübikinnituse kohta

Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4-formaadis paberil või A4-formaati voldituna. Kui lisatakse fotod, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemil, osadel või eraldi seadmestikel on elektroonilisi juhtseadiseid, tuleb esitada teave ka nende tööomaduste kohta.

1.   ÜLDTEAVE

1.1.   Mark (tootja kaubanimi):

1.2.   Tüüp:

1.2.1.   Kaubanimi/kaubanimed (olemasolu korral):

1.5.   Tootja nimi ja aadress:

1.7.   Osade ja eraldi seadmestike puhul ECE tüübikinnitustähise asukoht ja kinnitusviis:

1.8.   Koostetehas(t)e aadress(id):

2.   SEADME KIRJELDUS

2.1.   Varu-saastekontrolliseadme mark ja tüüp:

2.2.   Varu-saastekontrolliseadme joonised, millel märgitakse eelkõige kõik käesoleva liite punktides 2.3–2.3.2 nimetatud tunnused:

2.3.   Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millele varu-saastekontrolliseade on ette nähtud.

| 2.3.1. | Mootori ja sõiduki tüüpi iseloomustav number ja/või tähis (mootorite ja sõidukite tüüpe iseloomustavad numbrid ja/või tähised): |
| --- | --- |

2.3.1.

Mootori ja sõiduki tüüpi iseloomustav number ja/või tähis (mootorite ja sõidukite tüüpe iseloomustavad numbrid ja/või tähised):

| 2.3.2. | Kas varu-saastekontrolliseade peab olema ühilduv pardadiagnostikaseadme suhtes kehtivate nõuetega? Jah/ei (mittevajalik maha tõmmata).
  Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit väljalaskekollektor(ite) suhtes: |
| --- | --- |

2.3.2.

Kas varu-saastekontrolliseade peab olema ühilduv pardadiagnostikaseadme suhtes kehtivate nõuetega? Jah/ei (mittevajalik maha tõmmata).

Kirjeldus ja joonised, mis näitavad varu-saastekontrolliseadme asendit väljalaskekollektor(ite) suhtes:

---

1. LISA

TEATIS

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

(1)

Välja andnud: ametiasutuse nimi

mis käsitleb varu-saastekontrolliseadme (2) tüübikinnituse andmist

tüübikinnituse laiendamist

tüübikinnituse andmisest keeldumist

tüübikinnituse tühistamist

tootmise lõpetamist

eeskirja nr 103 alusel

Tüübikinnituse nr: Laienduse number:

Laiendamise põhjus:

1. Taotleja nimi ja aadress:

2. Tootja nimi ja aadress:

3. Tootja nimi või kaubamärk:

4. Varu-saastekontrolliseadme tootenimetus ja tüüp:

5. Tootetüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud:

5.1. Märgistuse asukoht:

6. Sõidukitüüp (-tüübid), millele saastekontrolliseadme tüüp varu-saastekontrolliseadmena sobib:

7. Sõidukitüübi või -tüüpide kirjeldus, millel varu-saastekontrolliseadet on katsetatud:

7.1. Kas varu-saastekontrolliseadme ühilduvus pardadiagnostikaseadme suhtes kehtivate nõuetega on tõendatud? Jah/Ei (2)

8. Tüübikinnitustähise asukoht ja kinnitusviis:

9. Esitatud tüübikinnituse saamiseks [kuupäev]:

10. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

10.1. Katsearuande kuupäev:

10.2. Katsearuande number:

11. Tüübikinnitus antud / laiendatud / andmata jäetud / tühistatud (2)

12. Koht:

13. Kuupäev:

14. Allkiri:

15. Käesolevale teatisele on lisatud loetelu tüübikinnituse andnud haldusasutuses hoitavate tüübikinnitusdokumentide kohta, mis tehakse kättesaadavaks taotluse korral.

(1) Tüübikinnituse andnud / seda laiendanud / selle andmisest keeldunud / selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskirja sätteid tüübikinnituse andmise kohta).

(2) Mittevajalik maha tõmmata.

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSTÄHISTE KUJUNDUSE NÄITED

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.6)

Image 3

Eespool kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud varu-saastekontrolliseadme osale, näitab, et asjaomane varu-saastekontrolliseadme tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) eeskirja nr 103 alusel ja tüübikinnitusnumbri 001234 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 103 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.7)

Image 4

Eespool kujutatud tüübikinnitustähis, mis on kinnitatud varu-saastekontrolliseadme osale, näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjadele nr 103 ja 59 (1).

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirjade nr 103 ja 59 algversiooni nõuetele.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---