# Europeiska unionens L 165/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 165 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången28 juni 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 165

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången28 juni 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivandena i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen | 1 |
| | * | Meddelande om ikraftträdande av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1141 av den 27 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1142 av den 27 juni 2017 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import (
  1
  ) | 29 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU, Euratom) 2017/1143 av den 26 juni 2017 om utnämning av en ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Frankrike | 36 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1144 av den 26 juni 2017 om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)
  [delgivet med nr C(2017) 4136] | 37 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivandena i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen

1

*

Meddelande om ikraftträdande av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1141 av den 27 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1142 av den 27 juni 2017 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import (
  1
  )

1

29

BESLUT

*

Rådets beslut (EU, Euratom) 2017/1143 av den 26 juni 2017 om utnämning av en ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Frankrike

36

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1144 av den 26 juni 2017 om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)
  [delgivet med nr C(2017) 4136]

[delgivet med nr C(2017) 4136]

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/1

---

Meddelande om ikraftträdandet av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivandena i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen

Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien i enlighet med artiklarna XXIV.6 och XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden i Republiken Kroatiens bindningslista i samband med anslutningen till Europeiska unionen (1), vilket undertecknades i Bryssel den 25 november 2016, kommer att träda i kraft den 30 juni 2017.

1

---

(1)  
  EUT L 108, 26.4.2017, s. 3.

1

---

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/1

---

Meddelande om ikraftträdande av protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut

Protokollet till avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, vilket utvidgar bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet till att omfatta bilateral handel med textilprodukter, med hänsyn till att det bilaterala avtalet om handel med textilprodukter löper ut (1) kommer att träda i kraft den 1 juli 2017.

1

---

(1)  
  EUT L 81, 28.3.2017, s. 3.

1

---

FÖRORDNINGAR

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1141

av den 27 juni 2017

om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (nedan kallad grundförordningen) (1), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Rådet införde i april 2011, till följd av en antisubventionsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), genom genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde i april 2011, till följd av en antisubventionsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), genom genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål, för närvarande klassificerade enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.

den ursprungliga undersökningen

2

förordningen om slutgiltig tull

| (2) | Genom förordningen om slutgiltig tull infördes utjämningstullsatser på mellan 3,3 % och 4,3 % på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 4,0 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och 4,3 % för alla andra företag i Indien. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordningen om slutgiltig tull infördes utjämningstullsatser på mellan 3,3 % och 4,3 % på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 4,0 % för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och 4,3 % för alla andra företag i Indien.

| (3) | Efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad interimsöversynen) ändrade rådet i juli 2013, genom genomförandeförordning (EU) nr 721/2013 (3) (nedan kallad ändringsförordningen), den tillämpliga tullsatsen för den indiska exporterande tillverkaren Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra och Mumbai, Maharashtra (nedan kallad Viraj) från 4,3 % till 0 % och justerade tullsatsen för alla andra företag från 4,3 % till 4,0 %. |
| --- | --- |

(3)

Efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad interimsöversynen) ändrade rådet i juli 2013, genom genomförandeförordning (EU) nr 721/2013 (3) (nedan kallad ändringsförordningen), den tillämpliga tullsatsen för den indiska exporterande tillverkaren Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra och Mumbai, Maharashtra (nedan kallad Viraj) från 4,3 % till 0 % och justerade tullsatsen för alla andra företag från 4,3 % till 4,0 %.

interimsöversynen

3

ändringsförordningen

Viraj

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | I juni 2015 publicerade kommissionen ett tillkännagivande om det förestående upphörandet av gällande utjämningsåtgärder på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien i Europeiska unionens officiella tidning (4). |
| --- | --- |

(4)

I juni 2015 publicerade kommissionen ett tillkännagivande om det förestående upphörandet av gällande utjämningsåtgärder på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien i Europeiska unionens officiella tidning (4).

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (5) | Den 28 januari 2016 ingav European Steel Association (nedan kallad Eurofer), vars medlemmar svarar för över 25 % av den totala produktionen av stänger av rostfritt stål i Europeiska unionen (nedan kallad unionen), en begäran om översyn i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (5). |
| --- | --- |

(5)

Den 28 januari 2016 ingav European Steel Association (nedan kallad Eurofer), vars medlemmar svarar för över 25 % av den totala produktionen av stänger av rostfritt stål i Europeiska unionen (nedan kallad unionen), en begäran om översyn i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 (5).

Eurofer

unionen

5

| (6) | Eurofer motiverade sin begäran med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering och fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(6)

Eurofer motiverade sin begäran med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering och fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

1.3   Inledande

Inledande

| (7) | Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 27 april 2016 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha fastställt att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 27 april 2016 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (8) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades alla berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen.

| (9) | Dessutom informerade kommissionen särskilt Eurofer, kända unionstillverkare och deras organisationer, kända importörer och användare av stänger av rostfritt stål i unionen samt Indiens regering och kända exporterande tillverkare i Indien om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom informerade kommissionen särskilt Eurofer, kända unionstillverkare och deras organisationer, kända importörer och användare av stänger av rostfritt stål i unionen samt Indiens regering och kända exporterande tillverkare i Indien om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta.

| (10) | Alla berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Alla berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4.1   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

1.4.1.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett antal unionstillverkare. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande att den preliminärt hade valt ut ett antal unionstillverkare.

| (13) | I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet utifrån den största representativa försäljningsvolym som kunde undersökas med beaktande av den tid som stod till förfogande samtidigt som en geografisk spridning säkerställdes. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet utifrån den största representativa försäljningsvolym som kunde undersökas med beaktande av den tid som stod till förfogande samtidigt som en geografisk spridning säkerställdes.

| (14) | Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare som svarade för omkring 50 % av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(14)

Det preliminära urvalet bestod av tre unionstillverkare som svarade för omkring 50 % av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (15) | Eftersom kommissionen fick information om att en unionstillverkare hade redovisat försäljning mellan koncernföretag som försäljning till unionen ersattes denna tillverkare med en annan. Också det slutliga urvalet täckte omkring 50 % av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas totala försäljning. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom kommissionen fick information om att en unionstillverkare hade redovisat försäljning mellan koncernföretag som försäljning till unionen ersattes denna tillverkare med en annan. Också det slutliga urvalet täckte omkring 50 % av de samarbetsvilliga unionstillverkarnas totala försäljning.

1.4.1.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (16) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen importörer och deras intresseorganisationer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som kommissionen behövde för att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Två importörer gav sig till känna. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen importörer och deras intresseorganisationer att ge sig till känna och lämna de uppgifter som kommissionen behövde för att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval. Två importörer gav sig till känna.

1.4.1.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (17) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de indiska myndigheterna att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (18) | Fjorton exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare, som representerade omkring 46 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien, lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde ett urval bestående av tre exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som svarade för den största exportförsäljning till unionen (62 % av de samarbetsvilliga företagens exportvolym) som rimligen skulle kunna undersökas inom den tid som stod till förfogande. |
| --- | --- |

(18)

Fjorton exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare, som representerade omkring 46 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien, lämnade den information till grund för stickprovsförfarandet som efterfrågades i bilaga I till tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gjorde ett urval bestående av tre exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som svarade för den största exportförsäljning till unionen (62 % av de samarbetsvilliga företagens exportvolym) som rimligen skulle kunna undersökas inom den tid som stod till förfogande.

| (19) | I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande och berörda tillverkare och myndigheterna i Indien. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande och berörda tillverkare och myndigheterna i Indien. Inga synpunkter lämnades.

1.4.1.4   Användare

| (20) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen användare och användarsammanslutningar samt representativa konsumentorganisationer att ge sig till känna och samarbeta. Inga användare i unionen eller deras sammanslutningar gav sig till känna. |
| --- | --- |

(20)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen användare och användarsammanslutningar samt representativa konsumentorganisationer att ge sig till känna och samarbeta. Inga användare i unionen eller deras sammanslutningar gav sig till känna.

1.4.2   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (21) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (22) | Dessa inbegrep Indiens regering, tre exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, tre unionstillverkare som ingick i urvalet, de två importörer som anges i skäl 16, Eurofer samt en annan sammanslutning av unionstillverkare. |
| --- | --- |

(22)

Dessa inbegrep Indiens regering, tre exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet, tre unionstillverkare som ingick i urvalet, de två importörer som anges i skäl 16, Eurofer samt en annan sammanslutning av unionstillverkare.

| (23) | Tre unionstillverkare som ingick i urvalet, Eurofer, Indiens regering och tre exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(23)

Tre unionstillverkare som ingick i urvalet, Eurofer, Indiens regering och tre exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet lämnade in svar på frågeformuläret.

| (24) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada och huruvida bibehållandet av utjämningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada och huruvida bibehållandet av utjämningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse.

| (25) | Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi i Indien, hos Eurofer i Bryssel samt hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Ugitech SA, Ugine, Frankrike. |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Kontrollbesök i enlighet med artikel 26 i grundförordningen genomfördes hos de indiska myndigheterna i Delhi i Indien, hos Eurofer i Bryssel samt hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Ugitech SA, Ugine, Frankrike.

| — | Acerinox SA, Madrid, Spanien. |
| --- | --- |

—

Acerinox SA, Madrid, Spanien.

| — | A.I. Olarra SA, Bilbao, Spanien. |
| --- | --- |

—

A.I. Olarra SA, Bilbao, Spanien.

| b) | Exporterande tillverkare i Indien:






  — | Chandan Steel Limited, Mumbai, Indien. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Indien:

—

Chandan Steel Limited, Mumbai, Indien.

| — | Isinox Steel Limited, Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

—

Isinox Steel Limited, Mumbai, Indien.

| — | Venusgruppen:






  — | Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Indien. |
| --- | --- | --- |

—

Venusgruppen:

—

Hindustan Inox Ltd, Mumbai, Indien.

| — | Precision Metals, Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

—

Precision Metals, Mumbai, Indien.

| — | Sieves Manufacturer Pvt. Ltd, Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

—

Sieves Manufacturer Pvt. Ltd, Mumbai, Indien.

| — | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Indien. |
| --- | --- |

—

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Indien.

1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (26) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2015 till och med den 31 mars 2016 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2015 till och med den 31 mars 2016 (nedan kallad översynsperioden).

översynsperioden

| (27) | Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (28) | Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm (nedan kallade stänger av rostfritt stål eller den undersökta produkten) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89 (nedan kallade den berörda produkten). |
| --- | --- |

(28)

Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm (nedan kallade stänger av rostfritt stål eller den undersökta produkten) med ursprung i Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89 (nedan kallade den berörda produkten).

stänger av rostfritt stål

den undersökta produkten

den berörda produkten

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (29) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(29)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (30) | Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SUBVENTIONERING

3.1   Inledning

Inledning

| (31) | I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt subventionering.

| (32) | På grundval av informationen i begäran om översyn undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas: | Landsomfattande system







  a) | Systemet med förhandstillstånd (AAS). |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

På grundval av informationen i begäran om översyn undersöktes följande system, som påstods innebära att subventioner beviljas:

Landsomfattande system

Landsomfattande system

a)

Systemet med förhandstillstånd (AAS).

| b) | Tullrestitutionssystemet (DDS). |
| --- | --- |

b)

Tullrestitutionssystemet (DDS).

| c) | Tullkreditsystemet (DEPBS). |
| --- | --- |

c)

Tullkreditsystemet (DEPBS).

| d) | Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA). |
| --- | --- |

d)

Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA).

| e) | Skattelättnader för exportkrediter. |
| --- | --- |

e)

Skattelättnader för exportkrediter.

| f) | Exportkreditsystemet (ECS). |
| --- | --- |

f)

Exportkreditsystemet (ECS).

| g) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS). |
| --- | --- |

g)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (EPCGS).

| h) | Lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering. |
| --- | --- |

h)

Lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering.

| i) | Systemet med varuexport från Indien (MEIS). |
| --- | --- |

i)

Systemet med varuexport från Indien (MEIS).

| | Regionala system







  j) | Stimulanssystemet (PSI). |
| --- | --- | --- |

Regionala system

Regionala system

j)

Stimulanssystemet (PSI).

| k) | Regionala subventioner |
| --- | --- |

k)

Regionala subventioner

| (33) | Systemen i leden a, c, d, g och i grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad utrikeshandelslagen). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i utrikeshandelspolitiska dokument som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Två utrikeshandelspolitiska dokument är av relevans för undersökningens översynsperiod: Dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2009–2014 (nedan kallat FTP 09–14) och dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2015–2020 (nedan kallat FTP 15–20). Det senare trädde i kraft i april 2015. De indiska myndigheterna fastställer även förfarandena för FTP 09–14 och FTP 15–20 i förfarandehandboken, volym I, 2009–2014 (nedan kallad HOP I 04–09) och i förfarandehandboken, volym I, 2015–2020 (nedan kallad HOP I 15–20). Förfarandehandböckerna uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

(33)

Systemen i leden a, c, d, g och i grundar sig på Foreign Trade (Development and Regulation) Act nr 22 från 1992, som trädde i kraft den 7 augusti 1992 (nedan kallad utrikeshandelslagen). Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i utrikeshandelspolitiska dokument som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Två utrikeshandelspolitiska dokument är av relevans för undersökningens översynsperiod: Dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2009–2014 (nedan kallat FTP 09–14) och dokumentet om utrikeshandelspolitiken 2015–2020 (nedan kallat FTP 15–20). Det senare trädde i kraft i april 2015. De indiska myndigheterna fastställer även förfarandena för FTP 09–14 och FTP 15–20 i förfarandehandboken, volym I, 2009–2014 (nedan kallad HOP I 04–09) och i förfarandehandboken, volym I, 2015–2020 (nedan kallad HOP I 15–20). Förfarandehandböckerna uppdateras regelbundet.

Foreign Trade (Development and Regulation) Act

utrikeshandelslagen

FTP 09–14

FTP 15–20

| (34) | Det tullrestitutionssystem som anges i led b är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

(34)

Det tullrestitutionssystem som anges i led b är baserat på avsnitt 75 i tullagen (Customs Act) från 1962, på avsnitt 37 i lagen om central punktskatt (Central Excise Act) från 1944, avsnitten 93A och 94 i skattelagen (Financial Act) från 1994 och på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules (reglerna om tullar, centrala punktskatter och restitution av skatt på tjänster) från 1995. Restitutionssatserna offentliggörs regelbundet.

Customs Act

Central Excise Act

Financial Act

Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules

| (35) | De skattelättnader för exportkrediter som anges i led e är baserade på ränteskattelagen (Interest Tax Act) från 1974. |
| --- | --- |

(35)

De skattelättnader för exportkrediter som anges i led e är baserade på ränteskattelagen (Interest Tax Act) från 1974.

Interest Tax Act

| (36) | Det exportkreditsystem som anges i led f ovan grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(36)

Det exportkreditsystem som anges i led f ovan grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilka Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

Banking Regulation Act

| (37) | De lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering som anges i led h styrs av policyn för statliga garantier (Government Guarantee Policy). |
| --- | --- |

(37)

De lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering som anges i led h styrs av policyn för statliga garantier (Government Guarantee Policy).

Government Guarantee Policy

| (38) | Det stimulanssystem som anges i led j är tillämpligt från och med den 1 april 2013 och grundar sig på resolution nr PSI–2013/(CR–54)/IND–8 från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor. |
| --- | --- |

(38)

Det stimulanssystem som anges i led j är tillämpligt från och med den 1 april 2013 och grundar sig på resolution nr PSI–2013/(CR–54)/IND–8 från delstaten Maharashtras ministerium för industri-, energi- och arbetskraftsfrågor.

| (39) | De regionala subventioner som anges i led k styrs av de regionala regeringarna. |
| --- | --- |

(39)

De regionala subventioner som anges i led k styrs av de regionala regeringarna.

3.2   Systemet med förhandstillstånd (AAS).

Systemet med förhandstillstånd (AAS).

3.2.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (40) | Detta system beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14, kapitlen 4.1–4.30 i HOP I 09–14, punkterna 4.03–4.24 i FTP 15–20 och kapitlen 4.04–4.52 i HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(40)

Detta system beskrivs närmare i punkterna 4.1.1–4.1.14 i FTP 09–14, kapitlen 4.1–4.30 i HOP I 09–14, punkterna 4.03–4.24 i FTP 15–20 och kapitlen 4.04–4.52 i HOP I 15–20.

3.2.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (41) | Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 42. Delsystemen skiljer sig åt bland annat avseende vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd inom delsystemen för fysisk export och för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 7.02 i FTP 15–20, till exempel leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för delsystemet leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs. |
| --- | --- |

(41)

Systemet med förhandstillstånd består av sex delsystem, som beskrivs närmare i skäl 42. Delsystemen skiljer sig åt bland annat avseende vilka företag och verksamheter som omfattas. Tillverkande exportörer och exporterande handlare som ”har anknytning till” tillverkare kan få förhandstillstånd inom delsystemen för fysisk export och för årligt behov. Exporterande tillverkare som levererar till en slutgiltig exportör har tillgång till förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Huvudleverantörer som levererar till företag som ingår i de kategorier av ”leverans likställd med export” som nämns i punkt 7.02 i FTP 15–20, till exempel leverantörer till exportorienterade företag, kan få förhandstillstånd för delsystemet leverans likställd med export. Slutligen kan mellanliggande leverantörer till exporterande tillverkare få förmåner från leveranser likställda med export inom ramen för delsystemen med dokument för förhandsbefrielse och med ömsesidig inhemsk remburs.

3.2.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (42) | Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:






  a) | Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt. |
| --- | --- | --- |

(42)

Förhandstillstånd kan utfärdas i fråga om följande:

a)

Fysisk export: Detta är det viktigaste delsystemet. Det möjliggör tullfri import av insatsvaror för att tillverka en specifik resulterande exportprodukt. Med ”fysisk” i detta avseende menas att exportprodukten måste lämna Indiens territorium. I licensen anges den tillåtna importmängden och exportskyldigheten, inbegripet typen av exportprodukt.

| b) | Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (till exempel kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material. |
| --- | --- |

b)

Årligt behov: Denna typ av tillstånd är inte knuten till någon specifik exportprodukt utan till en bredare produktgrupp (till exempel kemiska och närstående produkter). Licensinnehavaren kan – upp till ett visst tröskelvärde som bestäms av företagets tidigare exportresultat – tullfritt importera varje insatsvara som ska användas för att tillverka en produkt som ingår i en sådan produktgrupp. Företaget kan välja att exportera varje typ av resulterande produkt som ingår i produktgruppen och som tillverkats av sådant tullfritt material.

| c) | Mellanliggande leveranser: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten. |
| --- | --- |

c)

Mellanliggande leveranser: Detta delsystem omfattar fall där två tillverkare avser att tillverka en bestämd exportprodukt och delar upp tillverkningsprocessen mellan sig. Den tillverkande exportören som tillverkar halvfabrikatet kan tullfritt importera insatsvaror och för detta syfte få ett förhandstillstånd för mellanliggande leverans. Den slutgiltiga exportören slutför tillverkningen och är skyldig att exportera den färdiga produkten.

| d) | Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 7.02 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandel 15–20. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon. |
| --- | --- |

d)

Leverans likställd med export: Genom detta delsystem kan en huvudleverantör tullfritt importera insatsvaror som behövs för att tillverka varor som ska säljas som leveranser likställda med export till de kundkategorier som nämns i punkt 7.02 b–f, g, i och j i dokumentet om utrikeshandel 15–20. Enligt de indiska myndigheterna avses med leverans likställd med export sådana transaktioner där de levererade varorna inte lämnar landet. Ett flertal kategorier av leveranser betraktas som leveranser likställda med export förutsatt att varorna har tillverkats i Indien, t.ex. leveranser av varor till ett exportorienterat företag eller till ett företag beläget i en särskild ekonomisk zon.

| e) | Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 7.03 i FTP 15–20 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror. |
| --- | --- |

e)

Dokument för förhandsbefrielse: En innehavare av ett förhandstillstånd som avser att anskaffa insatsvaror från inhemska källor i stället för att direktimportera dem har möjlighet att göra detta med hjälp av dokument för förhandsbefrielse. I sådana fall godkänns förhandstillstånden som dokument för förhandsbefrielse och gottskrivs den inhemska leverantören vid leverans av de varor som anges i dessa. Gottskrivningen av dokument för förhandsbefrielse berättigar den inhemska leverantören till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 7.03 i FTP 15–20 (dvs. förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). Genom systemet med dokument för förhandsbefrielse återbetalas skatter och tullar till leverantören i stället för till den slutgiltiga exportören i form av tullrestitution/återbetalning av tull. Skatter och tullar kan återbetalas såväl för inhemska insatsvaror som för importerade insatsvaror.

| f) | Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen med avseende på de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 7.03 i FTP 15–20 (det vill säga förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export). |
| --- | --- |

f)

Ömsesidig inhemsk remburs: Även detta delsystem täcker inhemska leveranser till en innehavare av ett förhandstillstånd. Innehavaren av ett sådant tillstånd kan vända sig till en bank för att teckna en inhemsk remburs till förmån för en inhemsk leverantör. Banken godkänner tillståndet för direkt import endast i fråga om värdet och volymen med avseende på de varor som anskaffas på den inhemska marknaden i stället för att importeras. Den inhemska leverantören får rätt till de förmåner enligt systemet med leveranser likställda med export som beskrivs i punkt 7.03 i FTP 15–20 (det vill säga förhandstillstånd för mellanliggande leverans/leverans likställd med export, tullrestitution eller återbetalning av slutlig punktskatt vid leverans likställd med export).

| (43) | Kommissionen konstaterade att de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som använde systemet erhöll förmåner inom det första delsystemet, det vill säga förhandstillstånd för fysisk export under översynsperioden. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen konstaterade att de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som använde systemet erhöll förmåner inom det första delsystemet, det vill säga förhandstillstånd för fysisk export under översynsperioden. Det är därför inte nödvändigt att fastställa huruvida de andra outnyttjade delsystemen är utjämningsbara.

| (44) | För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.47 och 4.51 samt tillägg 4H i HOP I 15–20), det vill säga föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 4H är korrekta i alla avseenden. |
| --- | --- |

(44)

För att det ska vara möjligt för de indiska myndigheterna att företa kontroller har innehavaren av ett förhandstillstånd rättslig skyldighet att i ett särskilt format korrekt redovisa förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor (se kapitlen 4.47 och 4.51 samt tillägg 4H i HOP I 15–20), det vill säga föra ett register över den faktiska förbrukningen. Detta register måste kontrolleras av en auktoriserad extern revisor och/eller kostnadsrevisor (cost and works accountant), som utfärdar ett intyg om att det föreskrivna registret och de relevanta underlagen har undersökts och att de uppgifter som lämnas enligt tillägg 4H är korrekta i alla avseenden.

cost and works accountant

| (45) | När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under översynsperioden, det vill säga det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera de motsvarande transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller det delsystem som de berörda företagen använde under översynsperioden, det vill säga det för fysisk export, fastställer de indiska myndigheterna volymen och värdet av vad som får importeras och vad som måste exporteras och anger detta på tillståndet. Dessutom ska myndigheternas tjänstemän vid import- och exporttillfällena dokumentera de motsvarande transaktionerna i tillståndet. Den importvolym som tillåts inom ramen för systemet med förhandstillstånd fastställs av de indiska myndigheterna på grundval av standardnormer för input/output, som finns för de flesta produkter inklusive den berörda produkten.

| (46) | Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar om 6 månader vardera). |
| --- | --- |

(46)

Importerade insatsvaror får inte överföras och måste användas för att tillverka den resulterande exportprodukten. Skyldigheten att exportera måste fullgöras inom en viss tidsfrist efter tillståndets utfärdande (18 månader med möjlighet till två förlängningar om 6 månader vardera).

| (47) | Kommissionen fastställde att det inte fanns någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade färdiga produkterna. De berättigande insatsvarorna importeras också och används för andra produkter än den berörda produkten. Dessutom kan tillstånd för olika produkter slås samman. Det betyder att export med förhandstillstånd av en produkt kan ge rätt till tullfri import av insatsvaror enligt ett förhandstillstånd för en annan produkt. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen fastställde att det inte fanns någon koppling mellan de importerade insatsvarorna och de exporterade färdiga produkterna. De berättigande insatsvarorna importeras också och används för andra produkter än den berörda produkten. Dessutom kan tillstånd för olika produkter slås samman. Det betyder att export med förhandstillstånd av en produkt kan ge rätt till tullfri import av insatsvaror enligt ett förhandstillstånd för en annan produkt.

| (48) | Under det kontrollbesök som genomfördes av kommissionen bekräftade en av de exporterande tillverkarna att denna brist på klar koppling gör att förbrukningen av insatsmaterial rapporteras på grundval av standardnormerna. Den andra exporterande tillverkare som använder systemet uppgav att den har ett spårningssystem med hjälp av vilket insatsvaror som har importerats inom ramen för systemet kan spåras till slutprodukten. Företaget kunde emellertid inte tillhandahålla någon beskrivning av detta system i sina interna dokument. Någon granskning av systemet genomfördes aldrig. |
| --- | --- |

(48)

Under det kontrollbesök som genomfördes av kommissionen bekräftade en av de exporterande tillverkarna att denna brist på klar koppling gör att förbrukningen av insatsmaterial rapporteras på grundval av standardnormerna. Den andra exporterande tillverkare som använder systemet uppgav att den har ett spårningssystem med hjälp av vilket insatsvaror som har importerats inom ramen för systemet kan spåras till slutprodukten. Företaget kunde emellertid inte tillhandahålla någon beskrivning av detta system i sina interna dokument. Någon granskning av systemet genomfördes aldrig.

| (49) | En av de exporterande tillverkarna kunde inte uppvisa några 4H-tillägg för sina förhandstillstånd. Den andra exporterande tillverkaren kunde uppvisa ett tillägg 4H-formulär, av vilket det framgick att tulleftergifterna inte var överdrivna. Det framgår emellertid klart av den auktoriserade revisorns utlåtande i 4H-tillägget och det har bekräftats av de indiska myndigheterna under kontrollbesöket att den auktoriserade revisorns granskning begränsar sig till en kontroll av om siffrorna i 4H-tillägget överensstämmer med företagets räkenskaper. En exporterande tillverkare bekräftade vidare att den auktoriserade revisorn inriktar sig på att kontrollera om exportskyldigheten motsvarar den tillåtna importmängden enligt standardnormerna för tillstånden i fråga. Den auktoriserade revisorn ifrågasätter eller granskar inte om den faktiska förbrukningen överensstämmer med standardnormerna. Således kontrollerar den auktoriserade revisorn inte om räkenskaperna korrekt redovisar förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor. Det bör också noteras att de indiska myndigheterna vare sig under eller efter kontrollbesöket kunde förse kommissionen med en kopia av ett enda tillägg 4H-formulär som de hade erhållit från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen drog därför slutsatsen att inget av de båda företag som använder systemet kunde påvisa att de relevanta FTP-bestämmelserna hade följts. |
| --- | --- |

(49)

En av de exporterande tillverkarna kunde inte uppvisa några 4H-tillägg för sina förhandstillstånd. Den andra exporterande tillverkaren kunde uppvisa ett tillägg 4H-formulär, av vilket det framgick att tulleftergifterna inte var överdrivna. Det framgår emellertid klart av den auktoriserade revisorns utlåtande i 4H-tillägget och det har bekräftats av de indiska myndigheterna under kontrollbesöket att den auktoriserade revisorns granskning begränsar sig till en kontroll av om siffrorna i 4H-tillägget överensstämmer med företagets räkenskaper. En exporterande tillverkare bekräftade vidare att den auktoriserade revisorn inriktar sig på att kontrollera om exportskyldigheten motsvarar den tillåtna importmängden enligt standardnormerna för tillstånden i fråga. Den auktoriserade revisorn ifrågasätter eller granskar inte om den faktiska förbrukningen överensstämmer med standardnormerna. Således kontrollerar den auktoriserade revisorn inte om räkenskaperna korrekt redovisar förbrukningen och användningen av tullfritt importerade/inhemskt anskaffade varor. Det bör också noteras att de indiska myndigheterna vare sig under eller efter kontrollbesöket kunde förse kommissionen med en kopia av ett enda tillägg 4H-formulär som de hade erhållit från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen drog därför slutsatsen att inget av de båda företag som använder systemet kunde påvisa att de relevanta FTP-bestämmelserna hade följts.

3.2.4   Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

Slutsatser om systemet för förhandstillstånd

| (50) | Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att den undersökta exportören beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar exportörens likviditet. |
| --- | --- |

(50)

Befrielsen från importtull utgör en subvention enligt artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen, dvs. ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom befrielsen minskar de tullintäkter som annars skulle erhållas, vilket innebär att den undersökta exportören beviljas en förmån genom att befrielsen förbättrar exportörens likviditet.

| (51) | Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera. |
| --- | --- |

(51)

Systemet med förhandstillstånd för fysisk export är dessutom rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Ett företag kan inte erhålla förmåner inom ramen för detta system om det inte åtar sig att exportera.

| (52) | Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler om restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler om restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt 4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den undersökta produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen). |
| --- | --- |

(52)

Det delsystem som använts i detta fall kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de regler som fastställs i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler om restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler om restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. De indiska myndigheterna tillämpade inte något effektivt kontrollsystem eller ett förfarande för att kunna avgöra vilka insatsvaror och vilka mängder av dem som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten (se avsnitt 4 i bilaga II till grundförordningen och, när det gäller restitutionssystem som tillåter substitution, avsnitt II.2 i bilaga III till grundförordningen). Vidare anses att standardnormerna för den undersökta produkten inte var tillräckligt exakta och att de inte i sig kan betraktas som ett system för att kontrollera den faktiska förbrukningen, eftersom utformningen av dem inte gör det möjligt för de indiska myndigheterna att med tillräcklig noggrannhet kontrollera vilka mängder insatsvaror som förbrukats i exporttillverkningen. De indiska myndigheterna utförde inte heller några ytterligare granskningar avseende de insatsvaror som faktiskt förbrukats, vilket de normalt sett borde ha gjort när det saknas ett effektivt tillämpat kontrollsystem (se avsnitt 5 i bilaga II och avsnitt II.3 i bilaga III till grundförordningen).

| (53) | Detta delsystem är således utjämningsbart. |
| --- | --- |

(53)

Detta delsystem är således utjämningsbart.

3.2.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (54) | Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivning av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen och led i i bilaga I till grundförordningen får endast avskrivning av ett alltför stort tullbelopp utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen uppfylls. Dessa villkor uppfylldes dock inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte rör sig om ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution, motsvarar den utjämningsbara förmånen avskrivning av de totala importtullar som normalt tas ut vid import av insatsvaror. I detta sammanhang ska det noteras att grundförordningen inte bara föreskriver att avskrivning av ett ”alltför stort” tullbelopp får utjämnas. Enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen och led i i bilaga I till grundförordningen får endast avskrivning av ett alltför stort tullbelopp utjämnas om villkoren i bilagorna II och III till grundförordningen uppfylls. Dessa villkor uppfylldes dock inte i detta fall. Om det inte fastställs att det finns ett adekvat kontrollsystem är det ovannämnda undantaget för restitutionssystem således inte tillämpligt och de normala reglerna för utjämning av beloppet av obetalda tullar (uteblivna intäkter), snarare än en föregiven alltför stor avskrivning, är tillämpliga. I enlighet med avsnitt II i bilaga II och avsnitt II i bilaga III till grundförordningen är den undersökande myndigheten inte skyldig att beräkna omfattningen av den alltför stora avskrivningen. Tvärtom behöver den undersökande myndigheten enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen bara fastställa att det föreligger tillräcklig bevisning för att det angivna kontrollsystemet inte är lämpligt.

| (55) | Som förklaras i skäl 47 är rätten till förmån (det vill säga export enligt licensen) och förmånstilldelningen (det vill säga tullfri import av produkten) endast löst förbundna med varandra. De behöver inte uppstå i någon särskild ordning eller tidsrum. Även om förmånen uppstår under översynsperioden kan tilldelningen uppstå både före och efter översynsperioden. Genom sammanslagning kan dessutom en förmån under en viss produktlicens överföras för att till slut tilldela en förmån för en annan produkt. |
| --- | --- |

(55)

Som förklaras i skäl 47 är rätten till förmån (det vill säga export enligt licensen) och förmånstilldelningen (det vill säga tullfri import av produkten) endast löst förbundna med varandra. De behöver inte uppstå i någon särskild ordning eller tidsrum. Även om förmånen uppstår under översynsperioden kan tilldelningen uppstå både före och efter översynsperioden. Genom sammanslagning kan dessutom en förmån under en viss produktlicens överföras för att till slut tilldela en förmån för en annan produkt.

| (56) | I förordningen om slutgiltig tull beräknades subventionsbeloppet enligt systemet med förhandstillstånd på grundval av uteblivna importtullar på det material till stänger av rostfritt stål som importerats inom ramen för delsystemet under den ursprungliga undersökningsperioden. Subventionsbeloppet fördelades sedan över exportomsättningen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(56)

I förordningen om slutgiltig tull beräknades subventionsbeloppet enligt systemet med förhandstillstånd på grundval av uteblivna importtullar på det material till stänger av rostfritt stål som importerats inom ramen för delsystemet under den ursprungliga undersökningsperioden. Subventionsbeloppet fördelades sedan över exportomsättningen för den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden.

| (57) | De två exporterande tillverkare som använder systemet med förhandstillstånd instämde i kommissionens bedömning i skäl 55 och bekräftade att exporten av den berörda produkten under översynsperioden gav dem en förmån, vilken de delvis hade erhållit eller skulle komma att erhålla utanför översynsperioden. Vidare bekräftade en av de exporterande tillverkarna att smältprocessen genomfördes på ett sådant sätt under översynsperioden att det inte kan uteslutas att insatsvaror som importerats enligt ett förhandstillstånd för stänger av rostfritt stål användes till andra produkter, eller att insatsvaror som importerats enligt ett förhandstillstånd för en annan produkt användes till stänger av rostfritt stål. Därför höll den exporterande tillverkaren med om att det inte var tillräckligt att bara beakta den uteblivna tullen för import av stänger av rostfritt stål enligt förhandstillstånd under översynsperioden för att fastställa den faktiska förmånen av systemet vid export av stänger av rostfritt stål under denna period. På grund av att relevanta uppgifter saknades var kommissionen inte i stånd att beräkna subventionsbeloppet på grundval av uteblivna importtullar på material som importerats för stänger av rostfritt stål inom ramen för systemet under översynsperioden som i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(57)

De två exporterande tillverkare som använder systemet med förhandstillstånd instämde i kommissionens bedömning i skäl 55 och bekräftade att exporten av den berörda produkten under översynsperioden gav dem en förmån, vilken de delvis hade erhållit eller skulle komma att erhålla utanför översynsperioden. Vidare bekräftade en av de exporterande tillverkarna att smältprocessen genomfördes på ett sådant sätt under översynsperioden att det inte kan uteslutas att insatsvaror som importerats enligt ett förhandstillstånd för stänger av rostfritt stål användes till andra produkter, eller att insatsvaror som importerats enligt ett förhandstillstånd för en annan produkt användes till stänger av rostfritt stål. Därför höll den exporterande tillverkaren med om att det inte var tillräckligt att bara beakta den uteblivna tullen för import av stänger av rostfritt stål enligt förhandstillstånd under översynsperioden för att fastställa den faktiska förmånen av systemet vid export av stänger av rostfritt stål under denna period. På grund av att relevanta uppgifter saknades var kommissionen inte i stånd att beräkna subventionsbeloppet på grundval av uteblivna importtullar på material som importerats för stänger av rostfritt stål inom ramen för systemet under översynsperioden som i den ursprungliga undersökningen.

| (58) | Under dessa omständigheter kom företagen överens om att beräkna subventionsbeloppet på grundval av det totala antalet exporttransaktioner som klarerats under översynsperioden enligt systemet med förhandstillstånd för den berörda produkten. Båda företagen föreslog metoder som lämpade sig för deras specifika situationer (i detta fall beroende på vilka råvaror som importerades för tillverkningen av den berörda produkten). Storleken av det insparade tullbeloppet på importerade insatsvaror kunde beräknas tillförlitligt med hjälp av standardnormerna eller det genomsnittliga mervärdet enligt alla tidigare utfärdade licenser för den berörda produkten. Kommissionen ansåg att dessa metoder var lämpliga och godtog dem. |
| --- | --- |

(58)

Under dessa omständigheter kom företagen överens om att beräkna subventionsbeloppet på grundval av det totala antalet exporttransaktioner som klarerats under översynsperioden enligt systemet med förhandstillstånd för den berörda produkten. Båda företagen föreslog metoder som lämpade sig för deras specifika situationer (i detta fall beroende på vilka råvaror som importerades för tillverkningen av den berörda produkten). Storleken av det insparade tullbeloppet på importerade insatsvaror kunde beräknas tillförlitligt med hjälp av standardnormerna eller det genomsnittliga mervärdet enligt alla tidigare utfärdade licenser för den berörda produkten. Kommissionen ansåg att dessa metoder var lämpliga och godtog dem.

| (59) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(59)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (60) | Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,88 % för Chandan Steel Limited och 1,56 % för Isinox Steel Limited. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 0,88 % för Chandan Steel Limited och 1,56 % för Isinox Steel Limited.

3.3   Tullrestitutionssystemet (DDS).

Tullrestitutionssystemet (DDS).

3.3.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (61) | Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden. |
| --- | --- |

(61)

Tullrestitutionssystemet beskrivs närmare i restitutionsreglerna för tull och centrala punktskatter (Customs & Central Excise Duties Drawback Rules) från 1995, ändrade genom efterföljande meddelanden.

Customs & Central Excise Duties Drawback Rules

3.3.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (62) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(62)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.3.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (63) | Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp, vilket beräknas som en procentandel av fob-värdet av de produkter som exporteras enligt systemet. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inbegripit den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet för material som används som insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Under översynsperioden var tullrestitutionssatsen 1,9 % fram till den 22 november 2015, därefter 2 % med ett högsta värde på 3,2 INR/kg fram till den 10 februari 2016 och sedan 2 % med ett högsta värde på 4,3 INR/kg. |
| --- | --- |

(63)

Exportörer som omfattas av detta system kan ansöka om ett restitutionsbelopp, vilket beräknas som en procentandel av fob-värdet av de produkter som exporteras enligt systemet. Tullrestitutionssatserna har fastställts av de indiska myndigheterna för ett antal produkter, inbegripit den berörda produkten. Tullrestitutionssatserna fastställs på grundval av den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet för material som används som insatsvaror vid tillverkning av en produkt och som de genomsnittliga tullbelopp som betalats på insatsvaror. De är tillämpliga oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Under översynsperioden var tullrestitutionssatsen 1,9 % fram till den 22 november 2015, därefter 2 % med ett högsta värde på 3,2 INR/kg fram till den 10 februari 2016 och sedan 2 % med ett högsta värde på 4,3 INR/kg.

| (64) | För att kunna använda detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (Icegate) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg (Export General Manifest, EGM), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel. |
| --- | --- |

(64)

För att kunna använda detta system måste ett företag exportera. Vid den tidpunkt då uppgifter om transporten matas in i tullservern (Icegate) anges det att exporten äger rum inom ramen för tullrestitutionssystemet och tullrestitutionsbeloppet fastställs oåterkalleligen. Efter att det levererande företaget har lämnat in sitt exportintyg (Export General Manifest, EGM), och tullkontoret med tillfredsställande resultat har jämfört dokumentet med uppgifterna i exporthandlingen, är alla villkor uppfyllda för utbetalning av restitutionsbeloppet, antingen genom direkt utbetalning till exportörens bankkonto eller i form av en växel.

| (65) | Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (Bank Realisation Certificate, BRC). Detta dokument kan tillhandahållas sedan restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(65)

Exportören måste också lämna bevis för exportinkomsten i form av ett bankintyg om att exporten utförts (Bank Realisation Certificate, BRC). Detta dokument kan tillhandahållas sedan restitutionsbeloppet har betalats ut, men de indiska myndigheterna kommer att återvinna det utbetalda beloppet om exportören inte lämnar in ett bankintyg om att exporten utförts inom en viss tidsfrist.

Bank Realisation Certificate, BRC

| (66) | Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål. |
| --- | --- |

(66)

Restitutionsbeloppet kan användas för valfritt ändamål.

| (67) | Enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfyllts. |
| --- | --- |

(67)

Enligt indiska redovisningsprinciper är det möjligt att periodisera tullrestitutionsbelopp och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen när exportåtagandet uppfyllts.

| (68) | Kommissionen fann att alla de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fortsatte att använda tullrestitutionssystemet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen fann att alla de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fortsatte att använda tullrestitutionssystemet under översynsperioden.

3.3.4   Slutsatser om tullrestitutionssystemet

Slutsatser om tullrestitutionssystemet

| (69) | Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a i) och 3.2 i grundförordningen. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(69)

Tullrestitutionssystemet innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a i) och 3.2 i grundförordningen. Det så kallade tullrestitutionsbeloppet är ett ekonomiskt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom det tillhandahålls som en direkt överföring. Det finns inga restriktioner för användandet av dessa medel. Tullrestitutionsbeloppet innebär vidare att exportören får en förmån, eftersom dennes likviditet förbättras.

| (70) | Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte knuten till faktiska betalningar av importtullar för råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar för tidigare eller framtida import av råvaror. |
| --- | --- |

(70)

Tullrestitutionsbeloppet för export bestäms av de indiska myndigheterna för varje produkt. Trots att subventionen kallas för tullrestitution har systemet inte de egenskaper som tillskrivs ett godkänt tullrestitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Den kontanta betalningen till exportören är inte knuten till faktiska betalningar av importtullar för råvaror och är ingen tullkredit för att avräkna importtullar för tidigare eller framtida import av råvaror.

| (71) | Under kontrollbesöket hävdade de indiska myndigheterna att det fanns ett lämpligt samband mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror. De indiska myndigheterna använder nämligen både den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av de insatsvaror som använts vid tillverkningen av produkten och det genomsnittliga tullbelopp som betalats för insatsvaror när man fastställer tullrestitutionssatserna. |
| --- | --- |

(71)

Under kontrollbesöket hävdade de indiska myndigheterna att det fanns ett lämpligt samband mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror. De indiska myndigheterna använder nämligen både den genomsnittliga mängden eller det genomsnittliga värdet av de insatsvaror som använts vid tillverkningen av produkten och det genomsnittliga tullbelopp som betalats för insatsvaror när man fastställer tullrestitutionssatserna.

| (72) | Kommissionen anser dock inte att det anförda sambandet mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror är tillräckligt för att systemet ska vara förenligt med bestämmelserna i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. I synnerhet gäller att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns vidare inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras belopp och ursprung) som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionen anser dock inte att det anförda sambandet mellan tullrestitutionssatserna och de tullar som betalats för råvaror är tillräckligt för att systemet ska vara förenligt med bestämmelserna i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. I synnerhet gäller att krediten inte beräknas på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns vidare inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror (inklusive deras belopp och ursprung) som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. Påståendet avvisades därför.

| (73) | Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer måste därmed betraktas som ett direkt bidrag från de indiska myndigheterna som är knutet till exportresultat, och därför betraktas det som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

Den betalning som sker i form av en direkt överföring av medel från de indiska myndigheterna efter export av exportörer måste därmed betraktas som ett direkt bidrag från de indiska myndigheterna som är knutet till exportresultat, och därför betraktas det som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

3.3.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (74) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte finns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. Vid denna tidpunkt blir de indiska myndigheterna förpliktade att erlägga restitutionsbeloppet, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. De indiska myndigheterna kan inte längre påverka beviljandet av subventionen när tullmyndigheterna väl utfärdat en exporthandling som innehåller uppgift om bl.a. storleken på tullrestitutionen för exporttransaktionen i fråga. Mot bakgrund av det ovanstående, och eftersom det inte finns tillförlitliga uppgifter som visar på motsatsen, bör förmånerna inom ramen för tullrestitutionssystemet beräknas som summan av de restitutionsbelopp som förvärvats i samband med exporttransaktioner inom ramen för detta system under översynsperioden.

| (75) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(75)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (76) | Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,02 % för Chandan Steel Limited, 0,66 % för Isinox Steel Limited och 1,82 % för Venusgruppen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,02 % för Chandan Steel Limited, 0,66 % för Isinox Steel Limited och 1,82 % för Venusgruppen.

3.4   Tullkreditsystemet (DEPBS)

Tullkreditsystemet (DEPBS)

| (77) | Undersökningen visade att detta system inte längre användes och inte medförde några förmåner för de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(77)

Undersökningen visade att detta system inte längre användes och inte medförde några förmåner för de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.5   Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA)

Systemet med tillstånd för tullfri import (DFIA)

| (78) | Undersökningen visade att detta system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(78)

Undersökningen visade att detta system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.6   Skattelättnader för exportkrediter

Skattelättnader för exportkrediter

| (79) | Undersökningen visade att detta system inte längre användes och inte medförde några förmåner för de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(79)

Undersökningen visade att detta system inte längre användes och inte medförde några förmåner för de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.7   Exportkreditsystemet (ECS)

Exportkreditsystemet (ECS)

| (80) | Undersökningen visade att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(80)

Undersökningen visade att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.8   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (81) | Undersökningen visade att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(81)

Undersökningen visade att alla de exporterande tillverkarna i urvalet använde detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.9   Lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering

Lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering

| (82) | Undersökningen visade att ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet erhöll lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering som skulle ge dem förmåner under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om dessa arrangemang är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(82)

Undersökningen visade att ingen av de exporterande tillverkarna i urvalet erhöll lånegarantier och direkta transfereringar av medel från Indiens regering som skulle ge dem förmåner under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om dessa arrangemang är utjämningsbara.

3.10   Systemet med varuexport från Indien (MEIS)

Systemet med varuexport från Indien (MEIS)

3.10.1   Rättslig grund

Rättslig grund

| (83) | En närmare beskrivning av MEIS finns i kapitel 3 i FTP 15–20 samt i kapitel 3 i HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(83)

En närmare beskrivning av MEIS finns i kapitel 3 i FTP 15–20 samt i kapitel 3 i HOP I 15–20.

| (84) | MEIS ersätter fem andra system (fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, det marknadskopplade fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för jordbruksinfrastruktur och VKGUY). |
| --- | --- |

(84)

MEIS ersätter fem andra system (fokusmarknadssystemet, fokusproduktsystemet, det marknadskopplade fokusproduktsystemet, incitamentsystemet för jordbruksinfrastruktur och VKGUY).

3.10.2   Stödberättigande

Stödberättigande

| (85) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(85)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

3.10.3   Praktiskt genomförande

Praktiskt genomförande

| (86) | Stödberättigade företag kan utnyttja MEIS genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingick i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som omfattas av varje grupp och produktförteckningen med motsvarande belöningssatser angavs i tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 B i FTP 15–20. Mot slutet av översynsperioden togs skillnaden mellan olika marknader bort och systemet blev tillgängligt för alla. |
| --- | --- |

(86)

Stödberättigade företag kan utnyttja MEIS genom att exportera vissa produkter till vissa länder som ingick i grupp A (traditionella marknader, inbegripet samtliga EU-medlemsstater), grupp B (nya marknader och fokusmarknader) och grupp C (övriga marknader). De länder som omfattas av varje grupp och produktförteckningen med motsvarande belöningssatser angavs i tabellerna 1 och 2 i tillägg 3 B i FTP 15–20. Mot slutet av översynsperioden togs skillnaden mellan olika marknader bort och systemet blev tillgängligt för alla.

| (87) | Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Procentsatsen för stänger av rostfritt stål visade sig vara 2 % för export till länder i grupp B och 0 % för export till länder i grupperna A och C i början av översynsperioden. Som nämndes i skäl 86 togs skillnaden mellan olika grupper av länder bort i slutet av översynsperioden och 2 % tillämpades för alla länder. Vissa typer av export omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. |
| --- | --- |

(87)

Förmånen ges i form av en tullkredit som motsvarar en procentsats av exportens fob-värde. Procentsatsen för stänger av rostfritt stål visade sig vara 2 % för export till länder i grupp B och 0 % för export till länder i grupperna A och C i början av översynsperioden. Som nämndes i skäl 86 togs skillnaden mellan olika grupper av länder bort i slutet av översynsperioden och 2 % tillämpades för alla länder. Vissa typer av export omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag.

| (88) | Tullkrediterna inom MEIS får överföras fritt och gäller under en period om 18 månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling. |
| --- | --- |

(88)

Tullkrediterna inom MEIS får överföras fritt och gäller under en period om 18 månader från och med utfärdandedagen. De kan användas för i) betalning av importtullar på insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror, ii) betalning av punktskatter på inhemsk upphandling av insatsvaror eller andra varor inbegripet kapitalvaror och iii) betalning av tjänsteskatt vid tjänsteupphandling.

| (89) | En ansökan om förmåner inom MEIS måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter. |
| --- | --- |

(89)

En ansökan om förmåner inom MEIS måste inges online på generaldirektoratet för utrikeshandels webbplats. Relevant dokumentation (fraktsedlar, bankintyg om att betalning erhållits och lossningsbevis) måste inges med den elektroniska ansökan. Relevant regional myndighet i Indien utfärdar tullkrediten efter att ha granskat dokumenten. Så länge som exportören tillhandahåller dokumentationen i fråga har inte den regionala myndigheten någon bestämmanderätt när det gäller beviljandet av tullkrediter.

| (90) | Kommissionen fann att de exporterande tillverkarna i urvalet erhöll förmåner inom MEIS under översynsperioden. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen fann att de exporterande tillverkarna i urvalet erhöll förmåner inom MEIS under översynsperioden.

3.10.4   Slutsatser om MEIS

Slutsatser om MEIS

| (91) | MEIS innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för MEIS utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för MEIS innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(91)

MEIS innebär att subventioner beviljas i enlighet med artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för MEIS utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för MEIS innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras.

| (92) | MEIS är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(92)

MEIS är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket led a i grundförordningen.

| (93) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt MEIS oavsett om insatsvaror har importerats eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Även exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och som inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har således ändå rätt till förmåner enligt MEIS. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt MEIS för att importera kapitalvaror, även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning. |
| --- | --- |

(93)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt tullrestitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och kreditbeloppet beräknas inte på grundval av de insatsvaror som faktiskt används. Det finns inget system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor betalning av importtull enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt MEIS oavsett om insatsvaror har importerats eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Även exportörer som köper alla sina insatsvaror lokalt och som inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror har således ändå rätt till förmåner enligt MEIS. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt MEIS för att importera kapitalvaror, även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt tullrestitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. De indiska myndigheterna gjorde inte heller någon närmare undersökning på grundval av faktiska insatsvaror och transaktioner för att fastställa huruvida det skett en alltför stor betalning.

3.10.5   Beräkning av subventionens storlek

Beräkning av subventionens storlek

| (94) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system. |
| --- | --- |

(94)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då exporttransaktionen sker enligt detta system.

| (95) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(95)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (96) | Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,31 % för Chandan Steel Limited, 1,33 % för Isinox Steel Limited och 1,00 % för Venusgruppen. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen fastslog således att subventionsmarginalen inom ramen för detta system under översynsperioden uppgick till 1,31 % för Chandan Steel Limited, 1,33 % för Isinox Steel Limited och 1,00 % för Venusgruppen.

| (97) | När resultaten hade offentliggjorts hävdade en part att endast den förmån som erhölls till följd av försäljningen till unionen under översynsperioden borde utjämnas. Som nämndes i skäl 95 fördelades emellertid subventionsbeloppet över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. Den del av förmånen som fördelades till den omsättning som genererades av exporten till unionen utjämnades sedan. |
| --- | --- |

(97)

När resultaten hade offentliggjorts hävdade en part att endast den förmån som erhölls till följd av försäljningen till unionen under översynsperioden borde utjämnas. Som nämndes i skäl 95 fördelades emellertid subventionsbeloppet över den totala exportomsättningen för den berörda produkten under översynsperioden, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. Den del av förmånen som fördelades till den omsättning som genererades av exporten till unionen utjämnades sedan.

3.11   Maharashtras stimulanssystem

Maharashtras stimulanssystem

| (98) | Undersökningen visade att detta system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart. |
| --- | --- |

(98)

Undersökningen visade att detta system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om detta system är utjämningsbart.

3.12   Regionala subventioner

Regionala subventioner

| (99) | Undersökningen visade att dessa system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om dessa system är utjämningsbara. |
| --- | --- |

(99)

Undersökningen visade att dessa system inte medförde några förmåner för någon av de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden. Därmed är det inte nödvändigt att vidare undersöka om dessa system är utjämningsbara.

3.13   De utjämningsbara subventionernas storlek

De utjämningsbara subventionernas storlek

| (100) | De utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta som en del av värdet, uppgick till följande för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren:

  Tabell 1


  Utjämningsbara subventioner










  SYSTEM
  FÖRETAG | AAS (%) | DDS (%) | MEIS (%) | Totalt (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chandan Steel Limited | 0,88 | 1,02 | 1,31 | 3,21 |
| Isinox Steels Limited | 1,56 | 0,66 | 1,33 | 3,55 |
| Venusgruppen | ej tillämpligt | 1,82 | 1,00 | 2,82 |
| Källa: Undersökningen. |

(100)

De utjämningsbara subventionernas storlek enligt bestämmelserna i grundförordningen, uttryckta som en del av värdet, uppgick till följande för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren:

Tabell 1

Tabell 1

Utjämningsbara subventioner

Utjämningsbara subventioner

SYSTEM

FÖRETAG

AAS (%)

DDS (%)

MEIS (%)

Totalt (%)

Chandan Steel Limited

0,88

1,02

1,31

3,21

Isinox Steels Limited

1,56

0,66

1,33

3,55

Venusgruppen

ej tillämpligt

1,82

1,00

2,82

Källa: Undersökningen.

Källa:

| (101) | Det totala subventionsbeloppet överstiger det försumbara tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

Det totala subventionsbeloppet överstiger det försumbara tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen.

3.14   Slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering

Slutsatser om sannolikheten för fortsatt subventionering

| (102) | I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(102)

I enlighet med artikel 18.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt subventionering.

| (103) | Det fastställdes att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter under översynsperioden (se skälen 31–101). |
| --- | --- |

(103)

Det fastställdes att indiska exportörer av den berörda produkten fortsatte att erhålla utjämningsbara subventioner från Indiens myndigheter under översynsperioden (se skälen 31–101).

| (104) | Subventionssystemen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Faktum är att subventioneringen inom ramen för DDS och MEIS ökade under översynsperioden. Tullrestitutionssatsen och högstavärdet enligt DDS ökade medan MEIS, som var tillgängligt för export till en grupp länder (där medlemsstaterna inte ingick) i början av översynsperioden blev tillgängligt för alla länder mot slutet. Denna förändring gjorde det mer intressant att exportera till unionen. |
| --- | --- |

(104)

Subventionssystemen ger återkommande förmåner och det finns inget som tyder på att dessa förmåner kommer att avvecklas inom överskådlig tid. Faktum är att subventioneringen inom ramen för DDS och MEIS ökade under översynsperioden. Tullrestitutionssatsen och högstavärdet enligt DDS ökade medan MEIS, som var tillgängligt för export till en grupp länder (där medlemsstaterna inte ingick) i början av översynsperioden blev tillgängligt för alla länder mot slutet. Denna förändring gjorde det mer intressant att exportera till unionen.

| (105) | Trots att priserna på stänger av rostfritt stål till unionen är likartade med priserna till tredjelandsmarknader har alla exporterande tillverkare i urvalet betydande outnyttjad kapacitet, från 14 % till 66 %. Kapacitetsutnyttjandet hos alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare (som svarar för omkring 46 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien) är cirka 42 %. Enbart dessa tillverkare har en outnyttjad kapacitet på omkring 156 000 ton, det vill säga 50 % av unionens hela förbrukning under översynsperioden. Med tanke på att denna siffra inte inkluderar den outnyttjade kapaciteten hos de exporterande tillverkare som svarar för resterande 54 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien eller hos de indiska tillverkare som inte exporterar till unionen är detta en försiktig uppskattning av den totala outnyttjade kapaciteten i Indien. |
| --- | --- |

(105)

Trots att priserna på stänger av rostfritt stål till unionen är likartade med priserna till tredjelandsmarknader har alla exporterande tillverkare i urvalet betydande outnyttjad kapacitet, från 14 % till 66 %. Kapacitetsutnyttjandet hos alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare (som svarar för omkring 46 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien) är cirka 42 %. Enbart dessa tillverkare har en outnyttjad kapacitet på omkring 156 000 ton, det vill säga 50 % av unionens hela förbrukning under översynsperioden. Med tanke på att denna siffra inte inkluderar den outnyttjade kapaciteten hos de exporterande tillverkare som svarar för resterande 54 % av unionens totala import av stänger av rostfritt stål från Indien eller hos de indiska tillverkare som inte exporterar till unionen är detta en försiktig uppskattning av den totala outnyttjade kapaciteten i Indien.

| (106) | Enligt utkastet till en nationell indisk stålpolitik 2017 var Indien 2015 den enda stora ekonomin i världen där efterfrågan på stål fortsatte att öka, med 5,3 %. Tillverkningen för inhemsk konsumtion bland de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden varierar mellan 1 och 17 % av den totala tillverkningen, och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet är omkring 58 %. Således skulle det ta många år innan den inhemska konsumtionstillväxten skulle kunna absorbera den outnyttjade kapaciteten, även om den låg kvar på 2015 års nivå. |
| --- | --- |

(106)

Enligt utkastet till en nationell indisk stålpolitik 2017 var Indien 2015 den enda stora ekonomin i världen där efterfrågan på stål fortsatte att öka, med 5,3 %. Tillverkningen för inhemsk konsumtion bland de exporterande tillverkarna i urvalet under översynsperioden varierar mellan 1 och 17 % av den totala tillverkningen, och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet är omkring 58 %. Således skulle det ta många år innan den inhemska konsumtionstillväxten skulle kunna absorbera den outnyttjade kapaciteten, även om den låg kvar på 2015 års nivå.

| (107) | Unionsmarknaden är attraktiv trots åtgärderna. Alla de exporterande tillverkarna i urvalet är exportorienterade och exporterar mellan 83 % och 99 % av sin totala tillverkning av stänger av rostfritt stål. Trots de gällande åtgärderna förblev unionen en viktig exportdestination för de exporterande tillverkarna i urvalet, och svarade för mellan 35 % och 53 % av deras totala export av stänger av rostfritt stål under översynsperioden. Om åtgärderna skulle upphöra är det troligt att exportvolymerna till unionen, som redan var betydande under översynsperioden, kommer att öka. Såsom beskrivs närmare i skäl 183 illustreras detta väl av exemplet med en exporterande tillverkare som fick sin tull nedsatt till 0 % efter en interimsöversyn 2013. |
| --- | --- |

(107)

Unionsmarknaden är attraktiv trots åtgärderna. Alla de exporterande tillverkarna i urvalet är exportorienterade och exporterar mellan 83 % och 99 % av sin totala tillverkning av stänger av rostfritt stål. Trots de gällande åtgärderna förblev unionen en viktig exportdestination för de exporterande tillverkarna i urvalet, och svarade för mellan 35 % och 53 % av deras totala export av stänger av rostfritt stål under översynsperioden. Om åtgärderna skulle upphöra är det troligt att exportvolymerna till unionen, som redan var betydande under översynsperioden, kommer att öka. Såsom beskrivs närmare i skäl 183 illustreras detta väl av exemplet med en exporterande tillverkare som fick sin tull nedsatt till 0 % efter en interimsöversyn 2013.

| (108) | Mot bakgrund av ovanstående fastslog kommissionen det att det finns en sannolikhet för fortsatt subventionering. |
| --- | --- |

(108)

Mot bakgrund av ovanstående fastslog kommissionen det att det finns en sannolikhet för fortsatt subventionering.

4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (109) | Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 25 företag. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(109)

Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 25 företag. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 9.1 i grundförordningen.

4.2   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (110) | Skadan har bedömts utifrån uppgifter om utvecklingstendenserna när det gäller produktion, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och tillväxt som samlats in för hela unionsindustrin samt utvecklingstendenserna för priser, lönsamhet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, lager, räntabilitet och löner som samlats in för de tillverkare i unionen som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(110)

Skadan har bedömts utifrån uppgifter om utvecklingstendenserna när det gäller produktion, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och tillväxt som samlats in för hela unionsindustrin samt utvecklingstendenserna för priser, lönsamhet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, investeringar, lager, räntabilitet och löner som samlats in för de tillverkare i unionen som ingick i urvalet.

| (111) | Under skadeundersökningsperioden var marknadsförhållandena positiva, utom 2013, och förbrukningen av stänger av rostfritt stål ökade i unionen. Såsom anges i skäl 3 sänktes tullsatsen för Viraj till 0 % efter en interimsöversyn 2013. |
| --- | --- |

(111)

Under skadeundersökningsperioden var marknadsförhållandena positiva, utom 2013, och förbrukningen av stänger av rostfritt stål ökade i unionen. Såsom anges i skäl 3 sänktes tullsatsen för Viraj till 0 % efter en interimsöversyn 2013.

4.3   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (112) | Kommissionen fastställde unionens förbrukning genom att summera






  a) | de tre unionstillverkarnas i urvalet verifierade försäljningssiffror i unionen, |
| --- | --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde unionens förbrukning genom att summera

a)

de tre unionstillverkarnas i urvalet verifierade försäljningssiffror i unionen,

| b) | försäljningssiffror i unionen från samarbetsvilliga unionstillverkare som inte ingick i urvalet, vilka erhölls från begäran om översyn och efter verifiering av data från Eurofer och |
| --- | --- |

b)

försäljningssiffror i unionen från samarbetsvilliga unionstillverkare som inte ingick i urvalet, vilka erhölls från begäran om översyn och efter verifiering av data från Eurofer och

| c) | importen, enligt rapport från Eurostat. |
| --- | --- |

c)

importen, enligt rapport från Eurostat.

| (113) | Unionens förbrukning av stänger av rostfritt stål utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionens totala förbrukning (ton) | 270 254 | 259 213 | 301 309 | 310 418 | 314 305 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 111 | 115 | 116 |
| Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär. |

(113)

Unionens förbrukning av stänger av rostfritt stål utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Unionens totala förbrukning (ton)

270 254

259 213

301 309

310 418

314 305

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

111

111

115

115

116

116

Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär.

Källa:

| (114) | Unionsförbrukningen ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att förbrukningen minskade med 4 % mellan 2012 och 2013, för att sedan successivt öka med 20 procentenheter eller mer än 55 000 ton från 2014 till översynsperiodens slut. |
| --- | --- |

(114)

Unionsförbrukningen ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att förbrukningen minskade med 4 % mellan 2012 och 2013, för att sedan successivt öka med 20 procentenheter eller mer än 55 000 ton från 2014 till översynsperiodens slut.

4.4   Import från Indien

Import från Indien

4.4.1   Volym och marknadsandel för importen från Indien

Volym och marknadsandel för importen från Indien

| (115) | Kommissionen fastställde importvolymen för stänger av rostfritt stål från Indien till unionen på grundval av uppgifter från Eurostat och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 2. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen fastställde importvolymen för stänger av rostfritt stål från Indien till unionen på grundval av uppgifter från Eurostat och marknadsandelarna för importen genom att jämföra dessa importvolymer med unionens förbrukning enligt tabell 2.

| (116) | Importen av stänger av rostfritt stål från Indien till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym från Indien (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Indien (ton) | 27 138 | 27 053 | 42 631 | 44 494 | 44 636 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 157 | 164 | 164 |
| Marknadsandel för importen från Indien (%) | 10 | 10 | 14 | 14 | 14 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 140 | 141 | 140 |
| Källa: Eurostat. |

(116)

Importen av stänger av rostfritt stål från Indien till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym från Indien (i ton) och marknadsandel

Importvolym från Indien (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Importvolym från Indien (ton)

27 138

27 053

42 631

44 494

44 636

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

157

157

164

164

164

164

Marknadsandel för importen från Indien (%)

10

10

14

14

14

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

140

140

141

141

140

140

Källa: Eurostat.

Källa:

| (117) | Importvolymen från Indien till unionen ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden, med 64 % eller nästan 18 000 ton. En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade obetydligt 2013 och sedan ökade med 57 procentenheter 2014 och ytterligare 7 procentenheter mellan 2015 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Importvolymen från Indien till unionen ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden, med 64 % eller nästan 18 000 ton. En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade obetydligt 2013 och sedan ökade med 57 procentenheter 2014 och ytterligare 7 procentenheter mellan 2015 och översynsperioden.

| (118) | Till en början, 2012 och 2013, var importen från Indien stabil medan unionens förbrukning minskade med 3 %. Från 2013 till översynsperioden ökade importen från Indien med 64 % medan unionens förbrukning ökade med 20 %. Eftersom importen från Indien ökade i högre takt än unionens förbrukning ökade marknadsandelen för denna import från 10 till 14 %. |
| --- | --- |

(118)

Till en början, 2012 och 2013, var importen från Indien stabil medan unionens förbrukning minskade med 3 %. Från 2013 till översynsperioden ökade importen från Indien med 64 % medan unionens förbrukning ökade med 20 %. Eftersom importen från Indien ökade i högre takt än unionens förbrukning ökade marknadsandelen för denna import från 10 till 14 %.

4.4.2   Priser på importvaror från Indien

Priser på importvaror från Indien

| (119) | Kommissionen använde de priser för importvaror från Indien som Eurostat rapporterade. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen använde de priser för importvaror från Indien som Eurostat rapporterade.

| (120) | Det genomsnittliga priset på importen av stänger av rostfritt stål från Indien till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser från Indien | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser från Indien
  (EUR per ton) | 2 509 | 2 233 | 2 095 | 2 225 | 2 165 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 84 | 89 | 86 |
| Källa: Eurostat. |

(120)

Det genomsnittliga priset på importen av stänger av rostfritt stål från Indien till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser från Indien

Importpriser från Indien

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Importpriser från Indien

(EUR per ton)

2 509

2 233

2 095

2 225

2 165

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

84

84

89

89

86

86

Källa: Eurostat.

Källa:

| (121) | Priserna på importvaror från Indien minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde från 2012 till 2013. De minskade med 11 % 2013 och med ytterligare 5 procentenheter 2014, steg åter med 5 procentenheter 2015 och minskade med ytterligare 3 procentenheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Priserna på importvaror från Indien minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Den största minskningen skedde från 2012 till 2013. De minskade med 11 % 2013 och med ytterligare 5 procentenheter 2014, steg åter med 5 procentenheter 2015 och minskade med ytterligare 3 procentenheter under översynsperioden.

| (122) | Även om denna minskning följde samma nedåtriktade trend som för råvarupriserna noterade kommissionen att under hela skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset per enhet från Indien avsevärt mycket lägre än såväl unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet som dess genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet enligt tabell 9, vilket ledde till ett kraftigt pristryck på unionens försäljningspriser. |
| --- | --- |

(122)

Även om denna minskning följde samma nedåtriktade trend som för råvarupriserna noterade kommissionen att under hela skadeundersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset per enhet från Indien avsevärt mycket lägre än såväl unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet som dess genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet enligt tabell 9, vilket ledde till ett kraftigt pristryck på unionens försäljningspriser.

4.4.3   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (123) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(123)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| b) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de indiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

b)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de indiska tillverkarna i urvalet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt) med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (124) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden.

| (125) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna visade jämförelsen en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 12 % på unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(125)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna visade jämförelsen en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på 12 % på unionsmarknaden under översynsperioden.

4.5   Import från andra länder

Import från andra länder

| (126) | Kommissionen fastställde importvolymen från andra länder än Indien på grundval av uppgifter från Eurostat och marknadsandelarna för denna import genom att jämföra importvolymerna med unionens förbrukning enligt tabell 2. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen fastställde importvolymen från andra länder än Indien på grundval av uppgifter från Eurostat och marknadsandelarna för denna import genom att jämföra importvolymerna med unionens förbrukning enligt tabell 2.

| (127) | Importen av stänger av rostfritt stål till unionen från andra länder utvecklades enligt följande:

  Tabell 5


  Import av stänger av rostfritt stål från övriga länder | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Övriga länder, totalt | Importvolym (i ton) | 22 035 | 19 243 | 20 326 | 20 367 | 20 262 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 87 | 92 | 92 | 92 |
| Marknadsandel (%) | 8 | 7 | 7 | 7 | 6 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) | 4 395 | 4 171 | 4 178 | 4 236 | 4 145 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 95 | 96 | 94 |
| Schweiz | Importvolym (ton) | 9 911 | 10 122 | 10 921 | 10 268 | 10 578 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 110 | 104 | 107 |
| Marknadsandel (%) | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) | 4 364 | 4 080 | 4 013 | 3 960 | 3 866 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 92 | 91 | 89 |
| Ukraina | Importvolym (ton) | 4 276 | 3 344 | 2 891 | 3 773 | 3 573 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 78 | 68 | 88 | 84 |
| Marknadsandel (%) | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) | 3 174 | 2 834 | 2 805 | 2 612 | 2 406 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 82 | 76 |
| Återstående övriga länder | Importvolym (ton) | 7 849 | 5 777 | 6 514 | 6 327 | 6 111 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 74 | 83 | 81 | 78 |
| Marknadsandel (%) | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| Genomsnittspris (EUR/ton) | 5 099 | 5 103 | 5 065 | 5 651 | 5 646 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 111 | 111 |
| Källa: Eurostat. |

(127)

Importen av stänger av rostfritt stål till unionen från andra länder utvecklades enligt följande:

Tabell 5

Tabell 5

Import av stänger av rostfritt stål från övriga länder

Import av stänger av rostfritt stål från övriga länder

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Övriga länder, totalt

Importvolym (i ton)

22 035

19 243

20 326

20 367

20 262

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

87

87

92

92

92

92

92

92

Marknadsandel (%)

8

7

7

7

6

Genomsnittspris (EUR/ton)

4 395

4 171

4 178

4 236

4 145

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

95

95

96

96

94

94

Schweiz

Importvolym (ton)

9 911

10 122

10 921

10 268

10 578

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

110

110

104

104

107

107

Marknadsandel (%)

4

4

4

3

3

Genomsnittspris (EUR/ton)

4 364

4 080

4 013

3 960

3 866

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

92

92

91

91

89

89

Ukraina

Importvolym (ton)

4 276

3 344

2 891

3 773

3 573

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

78

78

68

68

88

88

84

84

Marknadsandel (%)

2

1

1

1

1

Genomsnittspris (EUR/ton)

3 174

2 834

2 805

2 612

2 406

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

82

82

76

76

Återstående övriga länder

Importvolym (ton)

7 849

5 777

6 514

6 327

6 111

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

74

74

83

83

81

81

78

78

Marknadsandel (%)

3

2

2

2

2

Genomsnittspris (EUR/ton)

5 099

5 103

5 065

5 651

5 646

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

111

111

111

111

Källa: Eurostat.

Källa:

| (128) | Importvolymen från andra tredjeländer än Indien minskade med 8 % samtidigt som importvolymen från Indien ökade med 64 %. |
| --- | --- |

(128)

Importvolymen från andra tredjeländer än Indien minskade med 8 % samtidigt som importvolymen från Indien ökade med 64 %.

| (129) | Under skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för import från andra länder än Indien från 8 % till 6 % medan marknadsandelen för import från Indien ökade från 10 % till 14 %. |
| --- | --- |

(129)

Under skadeundersökningsperioden minskade marknadsandelen för import från andra länder än Indien från 8 % till 6 % medan marknadsandelen för import från Indien ökade från 10 % till 14 %.

| (130) | Marknadsandelarna för de två främsta importländerna efter Indien minskade under skadeundersökningsperioden: Schweiz marknadsandel minskade från 4 % till 3 % och Ukrainas från 2 % till 1 %. |
| --- | --- |

(130)

Marknadsandelarna för de två främsta importländerna efter Indien minskade under skadeundersökningsperioden: Schweiz marknadsandel minskade från 4 % till 3 % och Ukrainas från 2 % till 1 %.

| (131) | I en situation då unionens förbrukning ökade med 16 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden innebär detta att importen från Indien tog marknadsandelar på bekostnad av både unionsindustrin och annan import. |
| --- | --- |

(131)

I en situation då unionens förbrukning ökade med 16 % och unionsindustrins marknadsandel minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden innebär detta att importen från Indien tog marknadsandelar på bekostnad av både unionsindustrin och annan import.

| (132) | Det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer minskade mycket långsammare än importpriserna från Indien. Det minskade med 6 %, medan importpriserna från Indien minskade med 14 %. |
| --- | --- |

(132)

Det genomsnittliga priset på importen från andra tredjeländer minskade mycket långsammare än importpriserna från Indien. Det minskade med 6 %, medan importpriserna från Indien minskade med 14 %.

| (133) | Importpriserna från Schweiz och Ukraina var i genomsnitt betydligt högre än importpriserna från Indien under hela skadeundersökningsperioden. Dessa priser är emellertid inte direkt jämförbara, eftersom det genomsnittliga priset påverkas av att produktmixen inte är densamma. |
| --- | --- |

(133)

Importpriserna från Schweiz och Ukraina var i genomsnitt betydligt högre än importpriserna från Indien under hela skadeundersökningsperioden. Dessa priser är emellertid inte direkt jämförbara, eftersom det genomsnittliga priset påverkas av att produktmixen inte är densamma.

| (134) | Vidare ökade inte importvolymerna från Schweiz (+ 7 %) och Ukraina (– 16 %) eller från alla övriga tredjeländer (– 8 %) totalt sett lika kraftigt som importvolymerna från Indien (+ 64 %). |
| --- | --- |

(134)

Vidare ökade inte importvolymerna från Schweiz (+ 7 %) och Ukraina (– 16 %) eller från alla övriga tredjeländer (– 8 %) totalt sett lika kraftigt som importvolymerna från Indien (+ 64 %).

| (135) | Importvolymen från Indien ökade med över 17 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen från Ukraina minskade med cirka 700 ton, importen från Schweiz ökade med cirka 700 ton och importen från alla andra tredjeländer (inklusive Schweiz och Ukraina) ökade med cirka 1 700 ton. |
| --- | --- |

(135)

Importvolymen från Indien ökade med över 17 000 ton under skadeundersökningsperioden, medan importen från Ukraina minskade med cirka 700 ton, importen från Schweiz ökade med cirka 700 ton och importen från alla andra tredjeländer (inklusive Schweiz och Ukraina) ökade med cirka 1 700 ton.

| (136) | På grundval av det ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Schweiz och Ukraina jämfört med dem från Indien finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av det ovanstående och med tanke på de mycket mindre importvolymerna från Schweiz och Ukraina jämfört med dem från Indien finns det inget som tyder på att importen från dessa två länder vållade unionsindustrin skada.

| (137) | Prisnivån på import från andra länder än Indien (inklusive Schweiz och Ukraina) var i genomsnitt högre än på import från Indien, och marknadsandelarna för denna import minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Prisnivån på import från andra länder än Indien (inklusive Schweiz och Ukraina) var i genomsnitt högre än på import från Indien, och marknadsandelarna för denna import minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden.

4.6   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.6.1   Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| (138) | I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen granskade kommissionen den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin genom att bedöma alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

I enlighet med artikel 8.4 i grundförordningen granskade kommissionen den subventionerade importens inverkan på unionsindustrin genom att bedöma alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (139) | Såsom anges i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(139)

Såsom anges i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (140) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(140)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

| (141) | Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifterna i begäran om översyn, de uppgifter som lämnats av Eurofer och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna utifrån uppgifterna i begäran om översyn, de uppgifter som lämnats av Eurofer och de kontrollerade frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare.

| (142) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna utifrån de kontrollerade uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna utifrån de kontrollerade uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i urvalet.

| (143) | Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(143)

Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (144) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventioner. |
| --- | --- |

(144)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, storleken på de utjämningsbara subventionerna och återhämtning från tidigare subventioner.

| (145) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(145)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittliga priser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.6.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.6.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (146) | Unionsindustrins totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Unionstillverkarnas produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 285 000 | 269 000 | 314 000 | 325 000 | 326 000 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 110 | 114 | 114 |
| Produktionskapacitet (ton) | 475 000 | 470 000 | 491 000 | 494 000 | 493 500 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 | 104 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 60 | 57 | 64 | 66 | 66 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 107 | 110 | 110 |
| Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär. |

(146)

Unionsindustrins totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Unionstillverkarnas produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Unionstillverkarnas produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

285 000

269 000

314 000

325 000

326 000

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

110

110

114

114

114

114

Produktionskapacitet (ton)

475 000

470 000

491 000

494 000

493 500

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

103

103

104

104

104

104

Kapacitetsutnyttjande (%)

60

57

64

66

66

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

107

107

110

110

110

110

Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär.

Källa:

| (147) | Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade med 6 % 2013 och sedan successivt ökade med 16 procentenheter 2014 och ytterligare 4 procentenheter 2015, för att sedan vara oförändrad under översynsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade med 6 % 2013 och sedan successivt ökade med 16 procentenheter 2014 och ytterligare 4 procentenheter 2015, för att sedan vara oförändrad under översynsperioden.

| (148) | Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(148)

Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden.

| (149) | Till följd av ökningen av produktionsvolymen minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(149)

Till följd av ökningen av produktionsvolymen minskade unionsindustrins kapacitetsutnyttjande med 10 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (150) | Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i unionen (ton) | 221 081 | 212 917 | 238 352 | 245 557 | 249 407 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 108 | 111 | 113 |
| Marknadsandel (%) | 82 | 82 | 79 | 79 | 79 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 96 | 96 | 96 |
| Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär. |

(150)

Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Försäljningsvolym i unionen (ton)

221 081

212 917

238 352

245 557

249 407

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

108

108

111

111

113

113

Marknadsandel (%)

82

82

79

79

79

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

96

96

96

96

96

96

Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär.

Källa:

| (151) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med omkring 13 % eller över 28 000 ton under skadeundersökningsperioden, vilket är mindre än marknadens tillväxt på 16 % enligt tabell 2. |
| --- | --- |

(151)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med omkring 13 % eller över 28 000 ton under skadeundersökningsperioden, vilket är mindre än marknadens tillväxt på 16 % enligt tabell 2.

| (152) | En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade med 4 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 12 procentenheter 2014, 3 procentenheter 2015 och ytterligare 2 procentenheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(152)

En analys av utvecklingen från år till år visar att volymen först minskade med 4 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 12 procentenheter 2014, 3 procentenheter 2015 och ytterligare 2 procentenheter under översynsperioden.

| (153) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden, från 82 % 2012 och 2013 till 79 % under perioden från 2014 till översynsperioden. |
| --- | --- |

(153)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden, från 82 % 2012 och 2013 till 79 % under perioden från 2014 till översynsperioden.

4.6.2.3   Marknadstillväxt

| (154) | Unionens förbrukning ökade med 16 % eller över 44 000 ton under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 13 % eller över 23 000 ton, vilket ändå ledde till en minskad marknadsandel på 4 procentenheter. |
| --- | --- |

(154)

Unionens förbrukning ökade med 16 % eller över 44 000 ton under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 13 % eller över 23 000 ton, vilket ändå ledde till en minskad marknadsandel på 4 procentenheter.

4.6.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (155) | Sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 150 | 2 150 | 2 150 | 2 150 | 2 150 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 133 | 125 | 146 | 151 | 152 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 110 | 114 | 114 |
| Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär. |

(155)

Sysselsättningen och produktiviteten i unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet

Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Antal anställda

2 150

2 150

2 150

2 150

2 150

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Produktivitet (ton per anställd)

133

125

146

151

152

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

110

110

114

114

114

114

Källa: Eurostat, Eurofer och svar på frågeformulär.

Källa:

| (156) | Sysselsättningen inom unionsindustrin låg på samma nivå under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(156)

Sysselsättningen inom unionsindustrin låg på samma nivå under skadeundersökningsperioden.

| (157) | På grund av att produktionen ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden ökade även produktiviteten med 14 % under samma period. En analys av utvecklingen från år till år visar att produktiviteten först minskade med 6 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 16 procentenheter 2014 och ytterligare 4 procentenheter 2015 och vara oförändrad under översynsperioden. |
| --- | --- |

(157)

På grund av att produktionen ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden ökade även produktiviteten med 14 % under samma period. En analys av utvecklingen från år till år visar att produktiviteten först minskade med 6 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 16 procentenheter 2014 och ytterligare 4 procentenheter 2015 och vara oförändrad under översynsperioden.

4.6.2.5   Storleken på subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventioner

| (158) | Kommissionen konstaterade att stänger av rostfritt stål från Indien fortsatt importerades från Indien till unionsmarknaden till subventionerade priser. Den subventionsmarginal som fastställts för Indien under översynsperioden låg högt över miniminivån, såsom förklaras i skäl 100. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen konstaterade att stänger av rostfritt stål från Indien fortsatt importerades från Indien till unionsmarknaden till subventionerade priser. Den subventionsmarginal som fastställts för Indien under översynsperioden låg högt över miniminivån, såsom förklaras i skäl 100.

| (159) | Detta sammanföll med en minskning av importpriserna från Indien med 14 % under skadeundersökningsperioden. Följden blev att unionsindustrin inte till fullo kunde dra fördel av gällande utjämningsåtgärder, eftersom deras marknadsandel minskade med 4 % och deras lönsamhet med nästan 5 procentenheter. |
| --- | --- |

(159)

Detta sammanföll med en minskning av importpriserna från Indien med 14 % under skadeundersökningsperioden. Följden blev att unionsindustrin inte till fullo kunde dra fördel av gällande utjämningsåtgärder, eftersom deras marknadsandel minskade med 4 % och deras lönsamhet med nästan 5 procentenheter.

4.6.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.6.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (160) | Unionstillverkarnas i urvalet genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton) | 3 190 | 2 832 | 2 804 | 2 680 | 2 482 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 88 | 84 | 78 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton) | 3 012 | 2 772 | 2 681 | 2 561 | 2 459 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 89 | 85 | 82 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(160)

Unionstillverkarnas i urvalet genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro per ton)

3 190

2 832

2 804

2 680

2 482

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

88

88

84

84

78

78

Tillverkningskostnad per enhet (euro per ton)

3 012

2 772

2 681

2 561

2 459

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

89

89

85

85

82

82

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (161) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk stadigt med 22 % under översynsperioden och uppgick till 2 482 euro/ton under översynsperioden. Unionsindustrin tvingades sänka sina priser för att återspegla de allmänt lägre försäljningspriserna på marknaden för stänger av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(161)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen sjönk stadigt med 22 % under översynsperioden och uppgick till 2 482 euro/ton under översynsperioden. Unionsindustrin tvingades sänka sina priser för att återspegla de allmänt lägre försäljningspriserna på marknaden för stänger av rostfritt stål.

| (162) | Unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad minskade inte lika mycket, med 18 %, under skadeundersökningsperioden. Det som framför allt påverkade den minskade produktionskostnaden per enhet var de sänkta råvarupriserna, men också den högre produktiviteten. |
| --- | --- |

(162)

Unionsindustrins genomsnittliga produktionskostnad minskade inte lika mycket, med 18 %, under skadeundersökningsperioden. Det som framför allt påverkade den minskade produktionskostnaden per enhet var de sänkta råvarupriserna, men också den högre produktiviteten.

4.6.3.2   Arbetskraftskostnader

| (163) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd) | 51 304 | 52 672 | 54 130 | 54 393 | 52 462 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 106 | 107 | 103 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(163)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro per anställd)

51 304

52 672

54 130

54 393

52 462

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

106

106

107

107

103

103

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (164) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade marginellt under skadeundersökningsperioden, med 3 %. |
| --- | --- |

(164)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade marginellt under skadeundersökningsperioden, med 3 %.

4.6.3.3   Lager

| (165) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 6 857 | 9 336 | 8 493 | 6 331 | 5 778 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 124 | 92 | 84 |
| Utgående lager i procent av produktionen (%) | 6 | 8 | 7 | 5 | 5 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 134 | 114 | 85 | 77 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(165)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

6 857

9 336

8 493

6 331

5 778

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

124

124

92

92

84

84

Utgående lager i procent av produktionen (%)

6

8

7

5

5

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

134

134

114

114

85

85

77

77

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (166) | Nivån på unionsindustrins utgående lager minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden motsvarade lagernivåerna omkring 5 % av produktionen. |
| --- | --- |

(166)

Nivån på unionsindustrins utgående lager minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden motsvarade lagernivåerna omkring 5 % av produktionen.

4.6.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (167) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen.

| (168) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | 8,1 | 3,8 | 6,4 | 6,1 | 3,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 47 | 79 | 76 | 41 |
| Kassaflöde (miljoner euro) | 28,4 | 9,6 | 26,8 | 28,4 | 16,5 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 34 | 94 | 100 | 58 |
| Investeringar (miljoner euro) | 7,7 | 6,9 | 6,8 | 7,1 | 7,0 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 90 | 88 | 92 | 91 |
| Avkastning på investeringar (%) | 44 | 20 | 34 | 38 | 23 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 46 | 78 | 86 | 53 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(168)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2012

2013

2014

2015

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

8,1

3,8

6,4

6,1

3,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

47

47

79

79

76

76

41

41

Kassaflöde (miljoner euro)

28,4

9,6

26,8

28,4

16,5

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

34

34

94

94

100

100

58

58

Investeringar (miljoner euro)

7,7

6,9

6,8

7,1

7,0

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

90

90

88

88

92

92

91

91

Avkastning på investeringar (%)

44

20

34

38

23

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

46

46

78

78

86

86

53

53

Källa: Svar på frågeformuläret.

Källa:

| (169) | Unionsindustrins lönsamhet minskade gradvis från 8,1 % 2012 till 3,3 % under översynsperioden, vilket motsvarar en minskning på 59 %. En analys av utvecklingen från år till år visar att lönsamheten först minskade dramatiskt, med 53 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 32 procentenheter 2014, på nytt minska med 3 procentenheter 2015 och därefter minska med ytterligare hela 35 procentenheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(169)

Unionsindustrins lönsamhet minskade gradvis från 8,1 % 2012 till 3,3 % under översynsperioden, vilket motsvarar en minskning på 59 %. En analys av utvecklingen från år till år visar att lönsamheten först minskade dramatiskt, med 53 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 32 procentenheter 2014, på nytt minska med 3 procentenheter 2015 och därefter minska med ytterligare hela 35 procentenheter under översynsperioden.

| (170) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sina verksamheter. Nettokassaflödet minskade med 42 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att denna indikator har haft en oregelbunden utveckling. Nettokassaflödet minskade först dramatiskt, med 66 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 60 procentenheter 2014 och med 6 procentenheter 2015 och därefter minska med ytterligare hela 42 procentenheter under översynsperioden. |
| --- | --- |

(170)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sina verksamheter. Nettokassaflödet minskade med 42 % under skadeundersökningsperioden. En analys av utvecklingen från år till år visar att denna indikator har haft en oregelbunden utveckling. Nettokassaflödet minskade först dramatiskt, med 66 % mellan 2012 och 2013, för att sedan öka med 60 procentenheter 2014 och med 6 procentenheter 2015 och därefter minska med ytterligare hela 42 procentenheter under översynsperioden.

| (171) | Den stora minskningen i unionsindustrins kassaflöde förklaras huvudsakligen av den betydligt lägre lönsamheten, som nämns i skäl 169. |
| --- | --- |

(171)

Den stora minskningen i unionsindustrins kassaflöde förklaras huvudsakligen av den betydligt lägre lönsamheten, som nämns i skäl 169.

| (172) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins årliga investeringar i den likadana produkten med 9 %, från 7,7 miljoner euro 2012 till 7,0 miljoner euro under översynsperioden. |
| --- | --- |

(172)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins årliga investeringar i den likadana produkten med 9 %, från 7,7 miljoner euro 2012 till 7,0 miljoner euro under översynsperioden.

| (173) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Unionsindustrins räntabilitet från produktion och försäljning av den likadana produkten minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(173)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Unionsindustrins räntabilitet från produktion och försäljning av den likadana produkten minskade med 47 % under skadeundersökningsperioden.

4.6.4   Slutsats beträffande unionsindustrins situation

Slutsats beträffande unionsindustrins situation

| (174) | Undersökningen visade att de flesta skadeindikatorerna utvecklades negativt och att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation försämrades under skadeundersökningsperioden, trots gällande åtgärder. |
| --- | --- |

(174)

Undersökningen visade att de flesta skadeindikatorerna utvecklades negativt och att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation försämrades under skadeundersökningsperioden, trots gällande åtgärder.

| (175) | Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % och dess vinster, kassaflöde, investeringar och räntabilitet sjönk stadigt. |
| --- | --- |

(175)

Unionsindustrins marknadsandel minskade med 4 % och dess vinster, kassaflöde, investeringar och räntabilitet sjönk stadigt.

| (176) | Parallellt med denna negativa utveckling ökade unionens förbrukning med hela 16 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade importen från Indien stadigt, både sett till volym och andel av unionens marknad. |
| --- | --- |

(176)

Parallellt med denna negativa utveckling ökade unionens förbrukning med hela 16 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade importen från Indien stadigt, både sett till volym och andel av unionens marknad.

| (177) | Den subventionerade importen från Indien underskred unionsindustrins priser med 12 % under översynsperioden och utövade pristryck. Faktum är att pristrycket under översynsperioden var större än under den ursprungliga undersökningsperioden, då underskridandet var mindre än 2 %. |
| --- | --- |

(177)

Den subventionerade importen från Indien underskred unionsindustrins priser med 12 % under översynsperioden och utövade pristryck. Faktum är att pristrycket under översynsperioden var större än under den ursprungliga undersökningsperioden, då underskridandet var mindre än 2 %.

| (178) | Unionsindustrin tvingades därför sänka sina försäljningspriser för att försöka begränsa förlusten av marknadsandelar. Till följd av detta låg unionsindustrins vinst, även om den fortfarande var positiv (3,3 %) under översynsperioden, under den målvinst på 9,5 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(178)

Unionsindustrin tvingades därför sänka sina försäljningspriser för att försöka begränsa förlusten av marknadsandelar. Till följd av detta låg unionsindustrins vinst, även om den fortfarande var positiv (3,3 %) under översynsperioden, under den målvinst på 9,5 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (179) | Samtidigt var priserna på import av stänger av rostfritt stål från andra länder än Indien, såsom anges i skäl 133, högre än priserna på import från Indien, vilket innebar att denna import förlorade marknadsandelar på 2 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(179)

Samtidigt var priserna på import av stänger av rostfritt stål från andra länder än Indien, såsom anges i skäl 133, högre än priserna på import från Indien, vilket innebar att denna import förlorade marknadsandelar på 2 % under skadeundersökningsperioden.

| (180) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin fortsatt led skada under skadeundersökningsperioden och under översynsperioden. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin fortsatt led skada under skadeundersökningsperioden och under översynsperioden.

4.7   Sannolikhet för fortsatt skada

Sannolikhet för fortsatt skada

| (181) | För att fastställa sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna mot Indien skulle upphävas analyserade kommissionen produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, export från Indien till andra länder och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(181)

För att fastställa sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna mot Indien skulle upphävas analyserade kommissionen produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Indien, export från Indien till andra länder och unionsmarknadens attraktionskraft.

| (182) | Såsom förklaras i skäl 105 har Indiens outnyttjade kapacitet försiktigt uppskattats till över 156 000 ton under översynsperioden, vilket redan motsvarade 50 % av unionens förbrukning under samma period. |
| --- | --- |

(182)

Såsom förklaras i skäl 105 har Indiens outnyttjade kapacitet försiktigt uppskattats till över 156 000 ton under översynsperioden, vilket redan motsvarade 50 % av unionens förbrukning under samma period.

| (183) | Kommissionen noterade också att tillverkaren Viraj ökade sin närvaro på unionsmarknaden betydligt efter det att dess tullsats sänktes till 0 % 2013 som en följd av den översyn som beskrivs i skäl 3. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen noterade också att tillverkaren Viraj ökade sin närvaro på unionsmarknaden betydligt efter det att dess tullsats sänktes till 0 % 2013 som en följd av den översyn som beskrivs i skäl 3.

| (184) | Mellan 2013 och översynsperioden tillskansade sig Viraj huvuddelen av den indiska importen till unionen. Virajs import tredubblades nästan under denna period, och marknadsandelen ökade med över 60 %. |
| --- | --- |

(184)

Mellan 2013 och översynsperioden tillskansade sig Viraj huvuddelen av den indiska importen till unionen. Virajs import tredubblades nästan under denna period, och marknadsandelen ökade med över 60 %.

| (185) | Under samma period ökade den indiska importvolymen med 64 % och dess andel av unionsmarknaden med 40 %. Denna ökning berodde till den absolut övervägande delen på Virajs betydligt ökade importförsäljning. Detta tyder på att unionsmarknaden har blivit mer intressant för indiska tillverkare. Under samma period minskade unionsindustrins marknadsandel med 3 procentenheter och dess lönsamhet med nästan 5 procentenheter, vilket medförde att dess situation försämrades. |
| --- | --- |

(185)

Under samma period ökade den indiska importvolymen med 64 % och dess andel av unionsmarknaden med 40 %. Denna ökning berodde till den absolut övervägande delen på Virajs betydligt ökade importförsäljning. Detta tyder på att unionsmarknaden har blivit mer intressant för indiska tillverkare. Under samma period minskade unionsindustrins marknadsandel med 3 procentenheter och dess lönsamhet med nästan 5 procentenheter, vilket medförde att dess situation försämrades.

| (186) | Prisnivån för Indiens export till andra länder var jämförbar med prisnivån för dess export till unionen. |
| --- | --- |

(186)

Prisnivån för Indiens export till andra länder var jämförbar med prisnivån för dess export till unionen.

| (187) | Om åtgärderna skulle upphävas kommer, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 105, 182 och 183, åtminstone en del av den outnyttjade kapaciteten med all sannolikhet att riktas mot unionsmarknaden. Indiska tillverkare är dessutom mycket exportinriktade, såsom anges i skäl 107. |
| --- | --- |

(187)

Om åtgärderna skulle upphävas kommer, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs i skälen 105, 182 och 183, åtminstone en del av den outnyttjade kapaciteten med all sannolikhet att riktas mot unionsmarknaden. Indiska tillverkare är dessutom mycket exportinriktade, såsom anges i skäl 107.

| (188) | Den indiska importen underskred unionens försäljningspriser med 12 %. Detta visar de sannolika prisnivåerna för import från Indien, om åtgärderna skulle upphävas. På denna grundval är det sannolikt att pristrycket på unionsmarknaden kommer att öka avsevärt om åtgärden upphävs, vilket ytterligare skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(188)

Den indiska importen underskred unionens försäljningspriser med 12 %. Detta visar de sannolika prisnivåerna för import från Indien, om åtgärderna skulle upphävas. På denna grundval är det sannolikt att pristrycket på unionsmarknaden kommer att öka avsevärt om åtgärden upphävs, vilket ytterligare skulle förvärra unionsindustrins ekonomiska situation.

| (189) | Om åtgärder saknas kommer de indiska exporterande tillverkarna därför troligtvis att öka sin närvaro på unionsmarknaden, både när det gäller importvolymer och marknadsandelar, och till subventionerade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(189)

Om åtgärder saknas kommer de indiska exporterande tillverkarna därför troligtvis att öka sin närvaro på unionsmarknaden, både när det gäller importvolymer och marknadsandelar, och till subventionerade priser som väsentligt underskrider unionsindustrins försäljningspriser.

| (190) | Detta skulle skapa ett ökat pristryck på unionsmarknaden, med en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet och finansiella situation. Därmed skulle unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(190)

Detta skulle skapa ett ökat pristryck på unionsmarknaden, med en negativ inverkan på unionsindustrins lönsamhet och finansiella situation. Därmed skulle unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare.

| (191) | Kommission drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att skadan skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(191)

Kommission drog därför slutsatsen att det är mycket sannolikt att skadan skulle fortsätta om åtgärderna upphävdes.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (192) | I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna mot Indien skulle strida mot unionens intresse som helhet. |
| --- | --- |

(192)

I enlighet med artikel 31 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande utjämningsåtgärderna mot Indien skulle strida mot unionens intresse som helhet.

| (193) | Kommissionen baserade fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och användarnas. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 31.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen baserade fastställandet av unionens intresse på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland andra unionsindustrins, importörernas och användarnas. Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 31.2 i grundförordningen.

| (194) | På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt subventionering och fortsatt skada, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(194)

På denna grund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt subventionering och fortsatt skada, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (195) | Såsom förklaras i skäl 153 förlorade unionsindustrin trots åtgärderna 4 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Såsom förklaras i skäl 153 förlorade unionsindustrin trots åtgärderna 4 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

| (196) | I skäl 188 drog kommissionen samtidigt också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras om utjämningsåtgärderna mot Indien tilläts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(196)

I skäl 188 drog kommissionen samtidigt också slutsatsen att unionsindustrins situation sannolikt skulle försämras om utjämningsåtgärderna mot Indien tilläts upphöra att gälla.

| (197) | Därför drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder mot Indien skulle gynna unionsindustrin. |
| --- | --- |

(197)

Därför drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder mot Indien skulle gynna unionsindustrin.

5.2   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (198) | Kommissionen sände frågeformulär till de två samarbetsvilliga importörerna. Såsom anges i skäl 23 svarade eller samarbetade dessa inte i denna undersökning. Inga andra importörer gav sig till känna. |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen sände frågeformulär till de två samarbetsvilliga importörerna. Såsom anges i skäl 23 svarade eller samarbetade dessa inte i denna undersökning. Inga andra importörer gav sig till känna.

| (199) | Därför drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tecken på att upprätthållandet av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på importörerna som vägde tyngre än de positiva effekterna av åtgärderna. |
| --- | --- |

(199)

Därför drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tecken på att upprätthållandet av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på importörerna som vägde tyngre än de positiva effekterna av åtgärderna.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (200) | Såsom anges i skäl 20 gav sig inga användare i unionen till känna efter inledandet av denna översyn eller samarbetade i denna undersökning på annat sätt. |
| --- | --- |

(200)

Såsom anges i skäl 20 gav sig inga användare i unionen till känna efter inledandet av denna översyn eller samarbetade i denna undersökning på annat sätt.

| (201) | Stänger av rostfritt stål används i en stor mängd olika tillämpningar, inom bilindustrin, i hushållsapparater, medicinska instrument och laboratorieinstrument etc. |
| --- | --- |

(201)

Stänger av rostfritt stål används i en stor mängd olika tillämpningar, inom bilindustrin, i hushållsapparater, medicinska instrument och laboratorieinstrument etc.

| (202) | Trots detta är användarna, såsom kommissionen fann i sin ursprungliga undersökning, bara mellanföretag som tillverkar och tillhandahåller delarna till ovannämnda produkter. |
| --- | --- |

(202)

Trots detta är användarna, såsom kommissionen fann i sin ursprungliga undersökning, bara mellanföretag som tillverkar och tillhandahåller delarna till ovannämnda produkter.

| (203) | Detta innebär att dessa användare har möjlighet att övervältra hela eller nästan hela den prisökning som utjämningstullsatsen leder till på slutanvändarna, med tanke på att effekten av sådana åtgärder är försumbara för dessa. |
| --- | --- |

(203)

Detta innebär att dessa användare har möjlighet att övervältra hela eller nästan hela den prisökning som utjämningstullsatsen leder till på slutanvändarna, med tanke på att effekten av sådana åtgärder är försumbara för dessa.

| (204) | Detta bekräftades i denna översyn. Vid undersökningen framkom ingenting som motsade denna ursprungliga slutsats för perioden efter det att de gällande åtgärderna infördes. |
| --- | --- |

(204)

Detta bekräftades i denna översyn. Vid undersökningen framkom ingenting som motsade denna ursprungliga slutsats för perioden efter det att de gällande åtgärderna infördes.

| (205) | Trots att åtgärderna har varit i kraft sedan 2011 fortsatte dessutom användarna i unionen att anskaffa sina varor från bland annat Indien. Användarna lämnade inga uppgifter som visade att det var svårt att hitta andra leveranskällor, och sådana uppgifter framkom inte heller i undersökningen. |
| --- | --- |

(205)

Trots att åtgärderna har varit i kraft sedan 2011 fortsatte dessutom användarna i unionen att anskaffa sina varor från bland annat Indien. Användarna lämnade inga uppgifter som visade att det var svårt att hitta andra leveranskällor, och sådana uppgifter framkom inte heller i undersökningen.

| (206) | På denna grund, och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på användarna. |
| --- | --- |

(206)

På denna grund, och i linje med slutsatserna i den ursprungliga undersökningen, drog kommissionen slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på användarna.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (207) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl att anse att det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga utjämningsåtgärderna beträffande import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(207)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl att anse att det inte låg i unionens intresse att upprätthålla de befintliga utjämningsåtgärderna beträffande import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien.

6.   UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

| (208) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste uppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande utjämningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant. |
| --- | --- |

(208)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste uppgifter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande utjämningsåtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande av uppgifter och begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant.

| (209) | Av de ovanstående övervägandena följer att de utjämningsåtgärder för import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien som infördes genom förordningen om slutgiltig tull i dess ändrade lydelse genom genomförandeförordningen, bör bibehållas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(209)

Av de ovanstående övervägandena följer att de utjämningsåtgärder för import av stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien som infördes genom förordningen om slutgiltig tull i dess ändrade lydelse genom genomförandeförordningen, bör bibehållas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (210) | De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga av de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan i stället av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(210)

De individuella företagsspecifika utjämningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga av de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan i stället av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (211) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på den inhemska marknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Denna förordning kommer, om lämpligt, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(211)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella utjämningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på den inhemska marknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Denna förordning kommer, om lämpligt, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

7

| (212) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (8). |
| --- | --- |

(212)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (8).

8

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig utjämningstull införs härmed på import av stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89, med ursprung i Indien.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Chandan Steel Ltd, Mumbai | 3,4 | B002 |
| Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai
  Precision Metals, Mumbai
  Hindustan Inox Ltd, Mumbai
  Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai | 3,3 | B003 |
| Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra och Mumbai, Maharashtra. | 0 | B004 |
| Företag förtecknade i bilagan | 4,0 | B005 |
| Alla övriga företag | 4,0 | B999 |

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Chandan Steel Ltd, Mumbai

3,4

B002

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai

Precision Metals, Mumbai

Hindustan Inox Ltd, Mumbai

Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai

3,3

B003

Viraj Profiles Limited, Palghar, Maharashtra och Mumbai, Maharashtra.

0

B004

Företag förtecknade i bilagan

4,0

B005

Alla övriga företag

4,0

B999

3.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 av den 19 april 2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien (EUT L 108, 28.4.2011, s. 3).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 721/2013 av den 22 juli 2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien (EUT L 202, 27.7.2013, s. 2).

3

(4)  
  EUT C 248, 29.7.2015, s. 4.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93). Denna förordning har kodifierats genom grundförordningen.

5

(6)  
  EUT C 148, 27.4.2016, s. 8.

6

(7)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (EUT L 176, 30.6.2016, s. 21).

8

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Indien som inte ingick i stickprovet

Taric-tilläggsnummer B005

| Företag | Ort |
| --- | --- |
| Ambica Steel Ltd | New Delhi |
| Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd | Navi Mumbai |
| Chase Bright Steel Ltd | Navi Mumbai |
| D.H. Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Facor Steels Ltd | Nagpur |
| Global Smelters Ltd | Kanpur |
| Indian Steel Works Ltd | Navi Mumbai |
| Jyoti Steel Industries Ltd | Mumbai |
| Laxcon Steels Ltd | Ahmedabad |
| Meltroll Engineering Pvt. Ltd | Mumbai |
| Mukand Ltd | Thane |
| Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd | Mumbai |
| Panchmahal Steel Ltd | Kalol |
| Raajratna Metal Industries Ltd | Ahmedabad |
| Rimjhim Ispat Ltd | Kanpur |
| Sindia Steels Ltd | Mumbai |
| SKM Steels Ltd | Mumbai |
| Parekh Bright Bars Pvt. Ltd | Thane |
| Shah Alloys Ltd | Gandhinagar |

Företag

Ort

Ambica Steel Ltd

New Delhi

Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

Navi Mumbai

Chase Bright Steel Ltd

Navi Mumbai

D.H. Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Facor Steels Ltd

Nagpur

Global Smelters Ltd

Kanpur

Indian Steel Works Ltd

Navi Mumbai

Jyoti Steel Industries Ltd

Mumbai

Laxcon Steels Ltd

Ahmedabad

Meltroll Engineering Pvt. Ltd

Mumbai

Mukand Ltd

Thane

Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

Mumbai

Panchmahal Steel Ltd

Kalol

Raajratna Metal Industries Ltd

Ahmedabad

Rimjhim Ispat Ltd

Kanpur

Sindia Steels Ltd

Mumbai

SKM Steels Ltd

Mumbai

Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

Thane

Shah Alloys Ltd

Gandhinagar

---

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1142

av den 27 juni 2017

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 vad gäller förteckningen över foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid import

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) Nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 15.5, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen) vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 (2) fastställs bestämmelser om strängare offentlig kontroll av import av de foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga I till den förordningen (nedan kallad förteckningen) vid införselställena till de territorier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 882/2004.

| (2) | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet och minst två gånger om året, med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 669/2009 ska förteckningen ses över regelbundet och minst två gånger om året, med beaktande av åtminstone de informationskällor som anges i den artikeln.

| (3) | Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från revisioner som direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys vid generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet har genomfört i tredjeländer samt de halvårsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras. |
| --- | --- |

(3)

Förekomsten och relevansen av livsmedelstillbud som nyligen anmälts genom systemet för snabb varning för livsmedel och foder, resultaten från revisioner som direktoratet för hälsa och livsmedel: revision och analys vid generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet har genomfört i tredjeländer samt de halvårsrapporter om sändningar av foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som medlemsstaterna har lämnat till kommissionen i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 669/2009 visar att förteckningen bör ändras.

| (4) | De relevanta informationskällorna visar att nya risker uppkommit, i synnerhet när det gäller sändningar av torkade vindruvor från Turkiet och Iran, spanskpeppar (Capsicum spp.) från Sri Lanka, jordnötter och produkter därav från Senegal samt sesamfrön från Nigeria och Sudan, vilket kräver att en strängare offentlig kontroll införs. Poster avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen. |
| --- | --- |

(4)

De relevanta informationskällorna visar att nya risker uppkommit, i synnerhet när det gäller sändningar av torkade vindruvor från Turkiet och Iran, spanskpeppar (Capsicum spp.) från Sri Lanka, jordnötter och produkter därav från Senegal samt sesamfrön från Nigeria och Sudan, vilket kräver att en strängare offentlig kontroll införs. Poster avseende dessa sändningar bör därför läggas till i förteckningen.

| (5) | Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där tillgänglig information visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. Posten i förteckningen avseende torkade aprikoser från Turkiet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen bör även ändras genom att kontrollfrekvensen höjs för de varor där tillgänglig information visar på större brister i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed är motiverad. Posten i förteckningen avseende torkade aprikoser från Turkiet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Förteckningen bör dessutom ändras genom att kontrollfrekvensen sänks för de varor där de relevanta informationskällorna visar att det skett en förbättring totalt sett i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och där den befintliga nivån av offentlig kontroll inte längre är ändamålsenlig. Posterna i förteckningen avseende ärter med skida från Kenya och Brassica oleracea (”kinesisk broccoli”) från Kina bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förteckningen bör dessutom ändras genom att kontrollfrekvensen sänks för de varor där de relevanta informationskällorna visar att det skett en förbättring totalt sett i efterlevnaden av den relevanta unionslagstiftningen och där den befintliga nivån av offentlig kontroll inte längre är ändamålsenlig. Posterna i förteckningen avseende ärter med skida från Kenya och Brassica oleracea (”kinesisk broccoli”) från Kina bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Förteckningen bör också ändras genom strykning av posterna för de varor där den tillgängliga informationen visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posterna i förteckningen avseende auberginer från Kambodja och enzymer från Indien bör därför utgå. |
| --- | --- |

(7)

Förteckningen bör också ändras genom strykning av posterna för de varor där den tillgängliga informationen visar att de relevanta säkerhetskraven i unionslagstiftningen på det hela taget uppfylls på ett tillfredsställande sätt och för vilka en strängare offentlig kontroll därmed inte längre är motiverad. Posterna i förteckningen avseende auberginer från Kambodja och enzymer från Indien bör därför utgå.

| (8) | För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa enhetlighet och tydlighet bör bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

| (9) | Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 669/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 669/2009 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 669/2009 av den 24 juli 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 när det gäller strängare offentlig kontroll av import av visst foder och vissa livsmedel av icke-animaliskt ursprung och om ändring av beslut 2006/504/EG (EUT L 194, 25.7.2009, s. 11).

2

---

BILAGA

”BILAGA I

Foder och livsmedel av icke-animaliskt ursprung som omfattas av strängare offentlig kontroll vid de utsedda införselställena

| Foder och livsmedel
  (avsedd användning) | KN-nr (1) | Taric-undernummer | Ursprungsland | Fara | Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ananas

  (Livsmedel – färska eller kylda) | 0804 30 00 | | Benin (BJ) | Bekämpningsmedelsrester (2)
   (3) | 20 |
| — | Jordnötter, med skal |

Foder och livsmedel

(avsedd användning)

KN-nr (1)

Taric-undernummer

Ursprungsland

Fara

Fysiska kontroller och identitetskontroller (frekvens i procent)

Ananas

(Livsmedel – färska eller kylda)

0804 30 00

Benin (BJ)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (3)

20

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Bolivia (BO)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91 ,
  2008 11 96 ,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ,

2008 11 96 ,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Sparrisböna

(Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

ex 0708 20 00 ,

ex 0710 22 00

10

10

Kambodja (KH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (4)

50

Kinesisk bladselleri (Apium graveolens)

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

ex 0709 40 00

20

Kambodja (KH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (5)

50

Brassica oleracea

(andra ätbara kålarter, daggkål, ”kinesisk broccoli”) (6)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0704 90 90

40

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsrester (2)

20

Te, även aromatiserat

(Livsmedel)

0902

Kina (CN)

Bekämpningsmedelsreste (2)
   (7)

10

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ,

0710 80 51

Dominikanska republiken (DO)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (8)

20

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 ,
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ,

ex 0710 80 59

20

20

| — | Sparrisböna (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

| — | ex 0708 20 00 ,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ,

ex 0710 22 00

10

10

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

Jordgubbar

(Livsmedel – färska eller kylda)

0810 10 00

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (9)

10

| — | Sötpaprika (Capsicum annuum) |
| --- | --- |

—

Sötpaprika (Capsicum annuum)

| — | 0709 60 10 ,
  0710 80 51 |
| --- | --- |

—

0709 60 10 ,

0710 80 51

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (10)

10

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 ,
  ex 0710 80 59 |
| --- | --- |

—

ex 0709 60 99 ,

ex 0710 80 59

20

20

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

Bordsdruvor

(Livsmedel – färska eller kylda)

0806 10 10

Egypten (EG)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (3)

20

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gambia (GM)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91 ,
  2008 11 96 ,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ,

2008 11 96 ,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

| — | Hasselnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Hasselnötter, med skal

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Georgien (GE)

Aflatoxiner

20

| — | Hasselnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Hasselnötter, skalade

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

Palmolja

(Livsmedel)

1511 10 90 ,

1511 90 11 ,

Ghana (GH)

Färgämnet Sudan (11)

50

ex 1511 90 19 ,

1511 90 99

90

Torkade vindruvor

(Livsmedel)

0806 20

Iran (IR)

Ochratoxin A

5

Ärter med skida (ospritade)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0708 10 00

40

Kenya (KE)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (13)

5

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Madagascar (MG)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91 ,
  2008 11 96 ,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ,

2008 11 96 ,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Nigeria (NG)

Salmonella (12)

50

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Senegal (SN)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91 ,
  2008 11 96 ,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ,

2008 11 96 ,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Hallon

(Livsmedel – frysta)

0811 20 31 ,

Serbien (RS)

Norovirus

10

ex 0811 20 11 ,

ex 0811 20 19

10

10

Vattenmelonfrön (Egusi, Citrullus spp.) och produkter därav

(Livsmedel)

ex 1207 70 00 ,

ex 1106 30 90 ,

ex 2008 99 99

10

30

50

Sierra Leone (SL)

Aflatoxiner

50

Spanskpeppar (sötpaprika eller annan än sötpaprika) (Capsicum spp.)

(Livsmedel – torkade, rostade, krossade eller malda)

ex 2008 99 99 ,

0904 21 10 ,

79

Sri Lanka (LK)

Aflatoxiner

20

ex 0904 21 90 ,

ex 0904 22 00

20

11 , 19

| — | Jordnötter, med skal |
| --- | --- |

—

Jordnötter, med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Sudan (SD)

Aflatoxiner

50

| — | Jordnötter, skalade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, skalade

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötssmör |
| --- | --- |

—

Jordnötssmör

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Jordnötter, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 11 91 ,
  2008 11 96 ,
  2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91 ,

2008 11 96 ,

2008 11 98

(Foder och livsmedel)

Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Sudan (SD)

Salmonella (12)

50

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0709 60 99

20

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (14)

10

| — | Sparrisböna (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata) |
| --- | --- |

—

Sparrisböna (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis, vigna unguiculata spp. unguiculata)

| — | ex 0708 20 00 ,
  ex 0710 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 0708 20 00 ,

ex 0710 22 00

10

10

Thailand (TH)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (15)

20

| — | Auberginer (Solanum melongena) |
| --- | --- |

—

Auberginer (Solanum melongena)

| — | 0709 30 00 , |
| --- | --- |

—

0709 30 00 ,

ex 0710 80 95

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Torkade vindruvor

(Livsmedel)

0806 20

Turkiet (TR)

Ochratoxin A

5

| — | Torkade aprikoser |
| --- | --- |

—

Torkade aprikoser

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Turkiet (TR)

Sulfiter (16)

20

| — | Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

Citroner (Citrus limon, Citrus limonum)

(Livsmedel – färska, kylda eller torkade)

0805 50 10

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)

20

Sötpaprika (Capsicum annuum)

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta)

0709 60 10 ,

0710 80 51

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (17)

10

Vinblad

(Livsmedel)

ex 2008 99 99

11 , 19

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (18)

50

Granatäpplen

(Livsmedel – färska eller kylda)

ex 0810 90 75

30

Turkiet (TR)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (19)

20

| — | Auberginer (Solanum melongena) |
| --- | --- |

—

Auberginer (Solanum melongena)

| — | 0709 30 00 , |
| --- | --- |

—

0709 30 00 ,

Uganda (UG)

Bekämpningsmedelsrester (2)

20

ex 0710 80 95

72

| — | Röd aubergin (Solanum aethiopicum) |
| --- | --- |

—

Röd aubergin (Solanum aethiopicum)

| — | ex 0709 99 90 ,
  ex 0710 80 95 |
| --- | --- |

—

ex 0709 99 90 ,

ex 0710 80 95

80

72

(Livsmedel – färska, kylda eller frysta grönsaker)

Sesamfrön

(Livsmedel – färska eller kylda)

1207 40 90

Uganda (UG)

Salmonella (12)

50

| — | Pistaschmandlar, med skal |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, med skal

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Förenta staterna (US)

Aflatoxiner

10

| — | Pistaschmandlar, skalade |
| --- | --- |

—

Pistaschmandlar, skalade

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Torkade aprikoser |
| --- | --- |

—

Torkade aprikoser

| — | 0813 10 00 |
| --- | --- |

—

Uzbekistan (UZ)

Sulfiter (16)

50

| — | Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade |
| --- | --- |

—

Aprikoser, på annat sätt beredda eller konserverade

| — | 2008 50 61 |
| --- | --- |

—

(Livsmedel)

| — | Korianderblad |
| --- | --- |

—

Korianderblad

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

72

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (20)

50

| — | Basilika (helig, söt) |
| --- | --- |

—

Basilika (helig, söt)

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

20

| — | Mynta |
| --- | --- |

—

Mynta

| — | ex 1211 90 86 |
| --- | --- |

—

30

| — | Persilja |
| --- | --- |

—

Persilja

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

40

(Livsmedel – färska eller kylda örter)

| — | Okra |
| --- | --- |

—

Okra

| — | ex 0709 99 90 |
| --- | --- |

—

20

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (20)

50

| — | Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.) |
| --- | --- |

—

Spanskpeppar (med undantag av sötpaprika) (Capsicum spp.)

| — | ex 0709 60 99 |
| --- | --- |

—

20

(Livsmedel – färska eller kylda)

| — | Pitahaya (drakfrukt) |
| --- | --- |

—

Pitahaya (drakfrukt)

(Livsmedel – färska eller kylda)

| — | ex 0810 90 20 |
| --- | --- |

—

10

Vietnam (VN)

Bekämpningsmedelsrester (2)
   (20)

10

---

(1)  Om bara vissa produkter som omfattas av ett KN-nummer behöver undersökas och det inte finns någon särskild undergrupp inom detta nummer anges KN-numret med ”ex”.

1

(2)  Resthalter av åtminstone de bekämpningsmedel som anges i kontrollprogrammet antaget i enlighet med artikel 29.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1) som kan analyseras med GC-MS- och LC-MS-metoder för flera resthalter (endast övervakning av bekämpningsmedel i eller på produkter av vegetabiliskt ursprung).

2

(3)  Resthalter av etefon.

3

(4)  Resthalter av klorbufam.

4

(5)  Resthalter av fentoat.

5

(6)  Arter av Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, cultivar alboglabra. Även kallad ”Kai Lan”, ”Gai Lan”, ”Gailan”, ”Kailan” och ”Jielan”.

6

Brassica oleracea

botrytis

italica

alboglabra

(7)  Resthalter av trifluralin.

7

(8)  Resthalter av acefat, aldikarb (summan av aldikarb, dess sulfoxid och dess sulfon, uttryckt som aldikarb), amitraz (amitraz inklusive metaboliter innehållande 2,4-dimetylanilin, uttryckt som amitraz), diafentiuron, dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram) och metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb).

8

(9)  Resthalter av hexaflumuron, metiokarb (summan av metiokarb, metiokarbsulfoxid och metiokarbsulfon, uttryckt som metiokarb), fentoat och tiofanatmetyl.

9

(10)  Resthalter av dikofol (summan av p,p′- och o,p′-isomerer), dinotefuran, folpet, prokloraz (summan av prokloraz och dess metaboliter innehållande 2,4,6-triklorofenol, uttryckt som prokloraz), tiofanatmetyl och triforin.

10

(11)  I denna bilaga avses med färgämnet Sudan något av de kemiska ämnena i) Sudan I (CAS-nummer 842-07-9), ii) Sudan II (CAS-nummer 3118-97-6), iii) Sudan III (CAS-nummer 85-86-9), iv) Scarlet Red eller Sudan IV (CAS-nummer 85-83-6).

11

(12)  Referensmetod EN/ISO 6579–1 eller en metod som validerats mot den enligt den senaste versionen av EN/ISO 16140 eller andra liknande protokoll som är internationellt accepterade.

12

(13)  Resthalter av acefat och diafentiuron.

13

(14)  Resthalter av formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid), protiofos och triforin.

14

(15)  Resthalter av acefat, dikrotofos, protiofos, kvinalfos och triforin.

15

(16)  Referensmetoder: EN 1988–1:1998, EN 1988–2:1998 eller ISO 5522:1981.

16

(17)  Resthalter av diafentiuron, formetanat (summan av formetanat och dess salter, uttryckt som formetanathydroklorid) och tiofanatmetyl.

17

(18)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram) och metrafenon.

18

2

(19)  Resthalter av prokloraz.

19

(20)  Resthalter av ditiokarbamater (ditiokarbamater uttryckta som CS2, inklusive maneb, mankozeb, metiram, propineb, tiram och ziram), fentoat och kvinalfos.

20

2

---

BESLUT

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/36

---

RÅDETS BESLUT (EU, Euratom) 2017/1143

av den 26 juni 2017

om utnämning av en ledamot i Ekonomiska och sociala kommittén på förslag av Republiken Frankrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 302,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av den franska regeringens förslag,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 september 2015 och den 1 oktober 2015 antog rådet besluten (EU, Euratom) 2015/1600 (1) och (EU, Euratom) 2015/1790 (2) om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Michel DUBROMEL har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Michel DUBROMEL har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Arnaud SCHWARTZ, Secrétaire national de France Nature environnement, utnämns härmed till ledamot i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 20 september 2020.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 26 juni 2017.

På rådets vägnar

J. MIZZI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1600 av den 18 september 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 248, 24.9.2015, s. 53).

1

(2)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2015/1790 av den 1 oktober 2015 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2015–20 september 2020 (EUT L 260, 7.10.2015, s. 23).

2

---

| 28.6.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 165/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 165/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1144

av den 26 juni 2017

om undantagande från unionsfinansiering av vissa betalningar som verkställts av medlemsstaterna inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

[delgivet med nr C(2017) 4136]

(Endast de bulgariska, danska, engelska, franska, grekiska, italienska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, spanska och tyska texterna är giltiga)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 52,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2) och, från och med den 1 januari 2015, enligt artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska kommissionen genomföra nödvändiga kontroller, meddela de berörda medlemsstaterna resultaten av dessa kontroller, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala samtal i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dem om sina slutsatser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 31 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2) och, från och med den 1 januari 2015, enligt artikel 52 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska kommissionen genomföra nödvändiga kontroller, meddela de berörda medlemsstaterna resultaten av dessa kontroller, beakta medlemsstaternas synpunkter, kalla till bilaterala samtal i syfte att nå en överenskommelse med berörda medlemsstater och formellt underrätta dem om sina slutsatser.

| (2) | Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaterna har haft möjlighet att begära ett förlikningsförfarande. Denna möjlighet har utnyttjats i vissa fall och kommissionen har studerat rapporterna från förlikningsförfarandena i fråga.

| (3) | Enligt förordning (EU) nr 1306/2013 får endast de jordbruksutgifter som har verkställts i överensstämmelse med unionslagstiftningen finansieras. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) nr 1306/2013 får endast de jordbruksutgifter som har verkställts i överensstämmelse med unionslagstiftningen finansieras.

| (4) | De kontroller som genomförts, resultaten av de bilaterala samtalen och förlikningsförfarandena har visat att en del av de utgifter som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och därför inte kan finansieras inom ramen för EGFJ eller Ejflu. |
| --- | --- |

(4)

De kontroller som genomförts, resultaten av de bilaterala samtalen och förlikningsförfarandena har visat att en del av de utgifter som medlemsstaterna deklarerat inte uppfyller detta krav och därför inte kan finansieras inom ramen för EGFJ eller Ejflu.

| (5) | De belopp som inte anses kunna belasta EGFJ eller Ejflu bör anges. Dessa belopp avser inte utgifter som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna. |
| --- | --- |

(5)

De belopp som inte anses kunna belasta EGFJ eller Ejflu bör anges. Dessa belopp avser inte utgifter som verkställts mer än tjugofyra månader innan kommissionen skriftligen meddelade medlemsstaterna resultaten av kontrollerna.

| (6) | De belopp som ska undantas från unionsfinansiering genom detta beslut bör också beakta minskningar eller innehållanden i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013, eftersom sådana minskningar eller innehållanden till sin natur är tillfälliga och inte påverkar beslut som fattas i enlighet med artiklarna 51 och 52 i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

De belopp som ska undantas från unionsfinansiering genom detta beslut bör också beakta minskningar eller innehållanden i enlighet med artikel 41 i förordning (EU) nr 1306/2013, eftersom sådana minskningar eller innehållanden till sin natur är tillfälliga och inte påverkar beslut som fattas i enlighet med artiklarna 51 och 52 i den förordningen.

| (7) | Vad gäller de ärenden som omfattas av detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som kommer att undantas eftersom de inte är förenliga med unionslagstiftningen (3). |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller de ärenden som omfattas av detta beslut har kommissionen i en sammanfattande rapport underrättat medlemsstaterna om vilka belopp som kommer att undantas eftersom de inte är förenliga med unionslagstiftningen (3).

| (8) | Detta beslut påverkar inte eventuella finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av Europeiska unionens domstols domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 31 mars 2017. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut påverkar inte eventuella finansiella slutsatser som kommissionen kan komma att dra av Europeiska unionens domstols domar i mål som ännu inte hade avgjorts den 31 mars 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De belopp som anges i bilagan och som rör utgifter som verkställts av medlemsstaternas godkända utbetalande organ, och som deklarerats inom ramen för EGFJ eller Ejflu, ska undantas från unionsfinansiering.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Bulgarien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovakien och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 26 juni 2017.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

2

(3)  Ares(2017)2831484, 7 juni 2017.

3

---

BILAGA

Budgetpost: 05040501

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RO | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 22 850 154,78 | 6 418 693,16 | 16 431 461,62 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013) | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 8 507 107,30 | 1 459 929,21 | 7 047 178,09 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 13 471 514,97 | 2 311 644,65 | 11 159 870,32 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 129 773,68 | – 481,74 | 130 255,42 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013) | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 10 435,76 | 0,00 | – 10 435,76 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 1 924 121,26 | 330 203,99 | 1 593 917,27 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 394 552,63 | 0,00 | – 394 552,63 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013) | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 60 445,30 | 0,00 | – 60 445,30 |
| | | | | | Totalt RO: | EUR | 46 417 238,30 | 10 519 989,27 | 35 897 249,03 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LT | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2010 | Finansiell effekt av beslut C(2015) 6810 av den 9 oktober 2015 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioderna 16 oktober–31 december 2014, 1 januari–31 mars 2015 och 1 april–30 juni 2015 | ENGÅNGS-BELOPP | | EUR | 708 136,83 | 0,00 | 708 136,83 |
| | | | | | Totalt LT: | EUR | 708 136,83 | 0,00 | 708 136,83 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

22 850 154,78

6 418 693,16

16 431 461,62

Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013)

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

8 507 107,30

1 459 929,21

7 047 178,09

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

13 471 514,97

2 311 644,65

11 159 870,32

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

129 773,68

– 481,74

130 255,42

Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013)

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 10 435,76

0,00

– 10 435,76

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

1 924 121,26

330 203,99

1 593 917,27

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 394 552,63

0,00

– 394 552,63

Landsbygdsutveckling Ejflu tillägg till direktstöd (2007–2013)

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 60 445,30

0,00

– 60 445,30

Totalt RO:

EUR

46 417 238,30

10 519 989,27

35 897 249,03

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LT

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2010

Finansiell effekt av beslut C(2015) 6810 av den 9 oktober 2015 som minskade de mellanliggande utbetalningarna som gjorts för utgifter under perioderna 16 oktober–31 december 2014, 1 januari–31 mars 2015 och 1 april–30 juni 2015

ENGÅNGS-BELOPP

EUR

708 136,83

0,00

708 136,83

Totalt LT:

EUR

708 136,83

0,00

708 136,83

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | 47 125 375,13 | 10 519 989,27 | 36 605 385,86 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

EUR

47 125 375,13

10 519 989,27

36 605 385,86

Budgetpost: 05070107

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MT | Oegentligheter | 2016 | Återbetalning av belopp som tagits ut vid kontroll av fall av oegentligheter | Engångsbelopp | | EUR | 201 499,67 | 0,00 | 201 499,67 |
| | | | | | Totalt MT: | EUR | 201 499,67 | 0,00 | 201 499,67 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PL | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2012 | Återbetalning för perioden 16.10.2011–13.2.2012 | SCHABLONAVDRAG | 25,00 % | EUR | 12 517 258,69 | 5 006 903,48 | 7 510 355,21 |
| | | | | | Totalt PL: | EUR | 12 517 258,69 | 5 006 903,48 | 7 510 355,21 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| RO | Frikopplat direktstöd | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 60 723 392,19 | 2 629 950,76 | 58 093 441,43 |
| | Annat direktstöd – energigröda | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 185 062,92 | 370,13 | 184 692,79 |
| | Övrigt direktstöd | 2010 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 83 561,22 | 7 140,83 | 76 420,39 |
| | Frikopplat direktstöd | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 34 885 948,11 | 765 982,00 | 34 119 966,11 |
| | Övrigt direktstöd | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 40 279,67 | 0,00 | 40 279,67 |
| | Frikopplat direktstöd | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 14 498,34 | 29,00 | 14 469,34 |
| | Annat direktstöd – energigröda | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | 23,62 | 0,05 | 23,57 |
| | Övrigt direktstöd | 2011 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 6,62 | – 0,01 | – 6,61 |
| | Frikopplat direktstöd | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 40 874,57 | 0,00 | 40 874,57 |
| | Frikopplat direktstöd | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 98 628,64 | 0,00 | – 98 628,64 |
| | Annat direktstöd – energigröda | 2012 | Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 6,51 | 0,00 | – 6,51 |
| | | | | | Totalt RO: | EUR | 95 874 998,87 | 3 403 472,76 | 92 471 526,11 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

MT

Oegentligheter

2016

Återbetalning av belopp som tagits ut vid kontroll av fall av oegentligheter

Engångsbelopp

EUR

201 499,67

0,00

201 499,67

Totalt MT:

EUR

201 499,67

0,00

201 499,67

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PL

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2012

Återbetalning för perioden 16.10.2011–13.2.2012

SCHABLONAVDRAG

25,00 %

EUR

12 517 258,69

5 006 903,48

7 510 355,21

Totalt PL:

EUR

12 517 258,69

5 006 903,48

7 510 355,21

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Frikopplat direktstöd

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

60 723 392,19

2 629 950,76

58 093 441,43

Annat direktstöd – energigröda

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

185 062,92

370,13

184 692,79

Övrigt direktstöd

2010

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

83 561,22

7 140,83

76 420,39

Frikopplat direktstöd

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

34 885 948,11

765 982,00

34 119 966,11

Övrigt direktstöd

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

40 279,67

0,00

40 279,67

Frikopplat direktstöd

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

14 498,34

29,00

14 469,34

Annat direktstöd – energigröda

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

23,62

0,05

23,57

Övrigt direktstöd

2011

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 6,62

– 0,01

– 6,61

Frikopplat direktstöd

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

40 874,57

0,00

40 874,57

Frikopplat direktstöd

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 98 628,64

0,00

– 98 628,64

Annat direktstöd – energigröda

2012

Återbetalning till följd av utslaget i mål T-145/15

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 6,51

0,00

– 6,51

Totalt RO:

EUR

95 874 998,87

3 403 472,76

92 471 526,11

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | 108 593 757,23 | 8 410 376,24 | 100 183 380,99 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

EUR

108 593 757,23

8 410 376,24

100 183 380,99

Budgetpost: 6701

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2014 | 2 grundläggande kontroller saknas | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 677 033,31 | – 677 033,31 | 0,00 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2015 | 2 grundläggande kontroller saknas | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 763 280,20 | 0,00 | – 763 280,20 |
| | | | | | Totalt AT: | EUR | – 1 440 313,51 | – 677 033,31 | – 763 280,20 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| BG | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 3,00 % | EUR | – 174 830,40 | – 1 875,59 | – 172 954,81 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 6,00 % | EUR | – 8 128,40 | 0,00 | – 8 128,40 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 6,00 % | EUR | – 391 569,13 | – 150,78 | – 391 418,35 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 21 192,88 | 0,00 | – 21 192,88 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 1 172 970,16 | – 526,34 | – 1 172 443,82 |
| | | | | | Totalt BG: | EUR | – 1 768 690,97 | – 2 552,71 | – 1 766 138,26 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DE | Frikopplat direktstöd | 2013 | Ansökningsåret 2012 Icke-stödberättigande områden | Engångsbelopp | | EUR | – 23 056,56 | 0,00 | – 23 056,56 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Ansökningsåret 2013 Icke-stödberättigande områden | Engångsbelopp | | EUR | – 23 513,46 | 0,00 | – 23 513,46 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Ansökningsåret 2014 Icke-stödberättigande områden | Engångsbelopp | | EUR | – 27 314,63 | 0,00 | – 27 314,63 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Ansökningsåret 2014 Retroaktiva återkrav | Engångsbelopp | | EUR | – 9 023,01 | – 5 362,92 | – 3 660,09 |
| | Oegentligheter | 2011 | Försummelse på grund av underlåtenhet att driva in felaktigt utbetalt belopp | Engångsbelopp | | EUR | – 1 298,67 | 0,00 | – 1 298,67 |
| | Oegentligheter | 2013 | Omotiverat beslut att inte fortsätta indrivningen | Engångsbelopp | | EUR | – 4 523,94 | 0,00 | – 4 523,94 |
| | Oegentligheter | 2011 | Omotiverat avbrytande av indrivningsförfarandet | Engångsbelopp | | EUR | – 46 219,07 | 0,00 | – 46 219,07 |
| | | | | | Totalt DE: | EUR | – 134 949,34 | – 5 362,92 | – 129 586,42 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DK | Frikopplat direktstöd | 2015 | Budgetåret 2015 – kvaliteten på LPIS | Engångsbelopp | | EUR | – 174 979,00 | 0,00 | – 174 979,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Budgetåret 2015 – Retroaktiva återkrav | Engångsbelopp | | EUR | – 736 162,00 | 0,00 | – 736 162,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2016 | Budgetåret 2016 – kontroller på plats – kontroll av stödberättigande | Engångsbelopp | | EUR | – 522 366,00 | 0,00 | – 522 366,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2016 | Budgetåret 2016 – kontroller på plats – ekologiska fokusområden | Engångsbelopp | | EUR | – 54 849,00 | 0,00 | – 54 849,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2016 | Budgetåret 2016 – kvaliteten på LPIS | Engångsbelopp | | EUR | – 174 587,00 | 0,00 | – 174 587,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2016 | Budgetåret 2016 – Retroaktiva återkrav | Engångsbelopp | | EUR | – 1 243 766,00 | 0,00 | – 1 243 766,00 |
| | | | | | Totalt DK: | EUR | – 2 906 709,00 | 0,00 | – 2 906 709,00 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| ES | Frikopplat direktstöd | 2014 | Ansökningsåret 2013: Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats | Engångsbelopp | | EUR | – 9 312,36 | 0,00 | – 9 312,36 |
| | Frikopplat direktstöd | 2015 | Ansökningsåret 2013: Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats | Engångsbelopp | | EUR | – 26,35 | 0,00 | – 26,35 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i slumpdelen av stickprovet för kontroll av djurhälsa, ansökningsår 2012–2014 | Engångsbelopp | | EUR | – 66 615,68 | 0,00 | – 66 615,68 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – första pelaren – ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 240 657,88 | – 11 564,21 | – 229 093,67 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – vin – ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 30,18 | 0,00 | – 30,18 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – första pelaren – ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 222 425,22 | 0,00 | – 222 425,22 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – vin – ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 10 385,58 | 0,00 | – 10 385,58 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – vin – ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 448,95 | 0,00 | – 448,95 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – första pelaren – ansökningsår 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 247 147,90 | – 15 410,19 | – 231 737,71 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning av kontroller av förvaltningskrav 2, förvaltningskrav 4 och i genomförande och rapportering av djurhälsa, ansökningsår 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 89 033,37 | 0,00 | – 89 033,37 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning av kontroller av förvaltningskrav 2, förvaltningskrav 4, i genomförande och rapportering av djurhälsa och i kontroll på plats av jordlotter, ansökningsår 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 316 430,95 | 0,00 | – 316 430,95 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Brister i grundläggande kontroll med beräknad budgetkonsekvens – Katalonien | Engångsbelopp | | EUR | – 122 144,38 | 0,00 | – 122 144,38 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Brister i grundläggande kontroll med beräknad budgetkonsekvens – Katalonien | Engångsbelopp | | EUR | – 122 144,38 | 0,00 | – 122 144,38 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2011 | Schablonstödbetalning för personalkostnader | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 97 958,68 | – 97 958,68 | 0,00 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Schablonstödbetalning för personalkostnader | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 112 555,18 | – 91 488,65 | – 21 066,53 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Otillräckligt antal kontroller på plats under ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 5 707,30 | 0,00 | – 5 707,30 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Otillräckligt antal kontroller på plats under ansökningsåret 2013 för permanent betesmark | Engångsbelopp | | EUR | – 82 097,33 | – 82 097,33 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2013 för åren 2010–2012 saknas | Engångsbelopp | | EUR | – 12 884,58 | 0,00 | – 12 884,58 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2013 för åren 2010–2012 saknas (om permanent betesmark) | Engångsbelopp | | EUR | – 19 298,48 | – 19 298,48 | 0,00 |
| | Frikopplat direktstöd | 2014 | Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2014 för åren 2011–2013 saknas | Engångsbelopp | | EUR | – 9 603,76 | 0,00 | – 9 603,76 |
| | Attestering | 2012 | Överskridande av övergripande tak budgetåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 18 356 430,10 | – 287 742,17 | – 18 068 687,93 |
| | Vin – säljfrämjande åtgärder på marknader i tredjeland | 2014 | Genomförande av administrativa kontroller, inklusive dubbelkontroller, av alla stödansökningar och stödanspråk (art. 59 i förordning (EU) 1306/2013 och art. 77 i förordning (EG) 555/2008) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 44 060,79 | 0,00 | – 44 060,79 |
| | Vin – säljfrämjande åtgärder på marknader i tredjeland | 2015 | Genomförande av administrativa kontroller, inklusive dubbelkontroller, av alla stödansökningar och stödanspråk (art. 59 i förordning (EU) 1306/2013 och art. 77 i förordning (EG) 555/2008) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 19 149,42 | 0,00 | – 19 149,42 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Felaktigt erkänd PO – Katalonien | Engångsbelopp | | EUR | – 1 054 948,10 | 0,00 | – 1 054 948,10 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Felaktigt erkänd PO – Katalonien | Engångsbelopp | | EUR | – 1 139 900,05 | 0,00 | – 1 139 900,05 |
| | Granskning av transaktioner | 2012 | Brister i kontrollsystemet | SCHABLONAVDRAG | 0,50 % | EUR | – 798 575,83 | – 35 460,70 | – 763 115,13 |
| | Granskning av transaktioner | 2013 | Brister i kontrollsystemet | SCHABLONAVDRAG | 0,50 % | EUR | – 872 653,50 | 0,00 | – 872 653,50 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Brister i en grundläggande kontroll | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 536 412,02 | – 158 849,53 | – 1 377 562,49 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Brister i en grundläggande kontroll | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 2 943 353,24 | – 191 765,11 | – 2 751 588,13 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2014 | Brister i grundläggande kontroll | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 3 103 864,90 | – 135 618,25 | – 2 968 246,65 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2011 | Brister i godkännande av program – Valencia | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 27 829,89 | 0,00 | – 27 829,89 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Brister i godkännande av program – Valencia | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 20 026,86 | – 20 026,86 | 0,00 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Brister i godkännande av program – Valencia | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 27 546,54 | – 27 546,54 | 0,00 |
| | Granskning av transaktioner | 2011 | Brister i kontrollsystem | SCHABLONAVDRAG | 0,50 % | EUR | – 587 025,35 | – 93 858,22 | – 493 167,13 |
| | | | | | Totalt ES: | EUR | – 32 318 685,08 | – 1 268 684,92 | – 31 050 000,16 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FR | Mjölk – Skolmjölk | 2013 | Ofullständiga administrativa kontroller | SCHABLONAVDRAG | 3,78 % | EUR | – 237 587,74 | 0,00 | – 237 587,74 |
| | Mjölk – Skolmjölk | 2014 | Ofullständiga administrativa kontroller | SCHABLONAVDRAG | 3,78 % | EUR | – 437 243,59 | 0,00 | – 437 243,59 |
| | Attestering | 2013 | Försenade betalningar | Engångsbelopp | | EUR | – 646 948,97 | 0,00 | – 646 948,97 |
| | Attestering | 2012 | Brister i förvaltningen | Engångsbelopp | | EUR | – 109 959,83 | 0,00 | – 109 959,83 |
| | Attestering | 2013 | Brister i förvaltningen under budgetåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 137 612,96 | 0,00 | – 137 612,96 |
| | Mjölk – Skolmjölk | 2014 | Ingen nedsättning av betalning vid försenad ansökan | Engångsbelopp | | EUR | – 1 281 052,48 | – 374 599,36 | – 906 453,12 |
| | Mjölk – Skolmjölk | 2015 | Ingen nedsättning av betalning vid försenad ansökan | Engångsbelopp | | EUR | – 846 946,00 | 0,00 | – 846 946,00 |
| | Exportbidrag – övriga | 2011 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 94,00 % | EUR | – 11 000 810,21 | 0,00 | – 11 000 810,21 |
| | Exportbidrag – övriga | 2012 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 94,00 % | EUR | – 52 202 377,67 | 0,00 | – 52 202 377,67 |
| | Exportbidrag – övriga | 2013 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 94,00 % | EUR | – 27 340 769,48 | 0,00 | – 27 340 769,48 |
| | Exportbidrag – övriga | 2011 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 83,33 % | EUR | – 3 507 120,69 | 0,00 | – 3 507 120,69 |
| | Exportbidrag – övriga | 2012 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 83,33 % | EUR | – 16 247 139,77 | 0,00 | – 16 247 139,77 |
| | Exportbidrag – övriga | 2013 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 83,33 % | EUR | – 10 103 631,00 | 0,00 | – 10 103 631,00 |
| | Exportbidrag (2014+) | 2014 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 83,33 % | EUR | – 415 472,21 | 0,00 | – 415 472,21 |
| | Exportbidrag (2014+) | 2014 | Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits | EXTRAPOLERAT | 94,00 % | EUR | – 83 895,58 | 0,00 | – 83 895,58 |
| | | | | | Total FR: | EUR | – 124 598 568,18 | – 374 599,36 | – 124 223 968,82 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GR | Tvärvillkor | 2014 | Lättnader i påföljdssystemet, ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 149 585,87 | 0,00 | – 149 585,87 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Lättnader i påföljdssystemet, ansökningsåret 2014 | Engångsbelopp | | EUR | – 161 979,04 | 0,00 | – 161 979,04 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 589 334,72 | 0,00 | – 589 334,72 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | 5 986,07 | 0,00 | 5 986,07 |
| | | | | | Totalt GR: | EUR | – 894 913,56 | 0,00 | – 894 913,56 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| IT | Oegentligheter | 2009 | Ärende 2008000093: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 541 621,44 | 0,00 | – 541 621,44 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 3099: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 1 008 606,28 | 0,00 | – 1 008 606,28 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 3133: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 539 514,05 | 0,00 | – 539 514,05 |
| | Oegentligheter | 2010 | Ärende 3690: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 1 378 239,16 | 0,00 | – 1 378 239,16 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 8002: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 2 673 871,96 | 0,00 | – 2 673 871,96 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 8194 och 8558: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 1 809 767,13 | 0,00 | – 1 809 767,13 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 8522: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 739 489,65 | 0,00 | – 739 489,65 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 8802: Förseningar i indrivningsförfarandena | Engångsbelopp | | EUR | – 10 298,68 | 0,00 | – 10 298,68 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 9117: Förseningar i indrivningsförfarandena | Engångsbelopp | | EUR | – 585 884,28 | 0,00 | – 585 884,28 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 9172: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 743 929,98 | 0,00 | – 743 929,98 |
| | Oegentligheter | 2010 | Ärende 9298: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 152 704,50 | 0,00 | – 152 704,50 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende OLAF OF/2010/0942: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 101 410,87 | 0,00 | – 101 410,87 |
| | Oegentligheter | 2009 | Ärende 11353, 11354, 11355 och 14982: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 9 201 609,04 | 0,00 | – 9 201 609,04 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 3108 och 3109: Förseningar i indrivningsförfarandena | Engångsbelopp | | EUR | – 1 541 365,89 | 0,00 | – 1 541 365,89 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 8155 och 8187: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 1 694 447,20 | 0,00 | – 1 694 447,20 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 8316 och 8859: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten | Engångsbelopp | | EUR | – 6 812 811,90 | 0,00 | – 6 812 811,90 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärende 8433, 8434 och 8435: Förseningar i indrivningsförfarandena | Engångsbelopp | | EUR | – 8 321 237,00 | 0,00 | – 8 321 237,00 |
| | Oegentligheter | 2012 | Ärenden som korrigerats eller förklarats oindrivbara budgetåren 2010–2013: korrigering på grundval av försummelse i indrivningsförfaranden som påvisats i förvaltningen av de enskilda ärendena | SCHABLONAVDRAG | 100,00 % | EUR | – 37 925 444,68 | 0,00 | – 37 925 444,68 |
| | Attestering | 2011 | Korrigering av B-räkenskap – beslagtagande genom domstol | Engångsbelopp | | EUR | – 45 285,89 | 0,00 | – 45 285,89 |
| | Attestering | 2011 | Korrigering av B-räkenskap: Försenade betalningar | Engångsbelopp | | EUR | – 493 670,22 | 0,00 | – 493 670,22 |
| | Oegentligheter | 2009 | Felaktig klassificering av ärende som pågående rättssak, varvid 50/50-reglen inte tillämpats | Engångsbelopp | | EUR | – 1 106,60 | 0,00 | – 1 106,60 |
| | Attestering | 2007 | EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar | Engångsbelopp | | EUR | – 17 196,50 | 0,00 | – 17 196,50 |
| | Attestering | 2008 | EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar | Engångsbelopp | | EUR | – 364 988,16 | 0,00 | – 364 988,16 |
| | Attestering | 2009 | EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar | Engångsbelopp | | EUR | – 31 531,16 | 0,00 | – 31 531,16 |
| | Attestering | 2010 | EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar | Engångsbelopp | | EUR | – 99 765,05 | 0,00 | – 99 765,05 |
| | Attestering | 2011 | EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar | Engångsbelopp | | EUR | – 91 996,91 | 0,00 | – 91 996,91 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Lättnader i påföljdssystemet i fråga om djur, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 92 510,77 | 0,00 | – 92 510,77 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 1 148 562,11 | 0,00 | – 1 148 562,11 |
| | Attestering | 2007 | Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder | Engångsbelopp | | EUR | – 4 491 218,51 | 0,00 | – 4 491 218,51 |
| | Attestering | 2008 | Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder | Engångsbelopp | | EUR | – 95 324 148,63 | 0,00 | – 95 324 148,63 |
| | Attestering | 2009 | Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder | Engångsbelopp | | EUR | – 8 235 009,37 | 0,00 | – 8 235 009,37 |
| | Attestering | 2010 | Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder | Engångsbelopp | | EUR | – 26 055 691,76 | 0,00 | – 26 055 691,76 |
| | Attestering | 2011 | Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder | Engångsbelopp | | EUR | – 24 026 882,28 | 0,00 | – 24 026 882,28 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Ingen kontroll av ett krav beträffande standarderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och partiell kontroll av förvaltningskrav, jordbrukare utan djur, ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 449 776,89 | 0,00 | – 449 776,89 |
| | Oegentligheter | 2011 | OLAF-ärende OF/2007/0889: Resultat av oegentlighet i samband med försummelse av myndigheter i en medlemsstat | Engångsbelopp | | EUR | – 13 189 041,35 | 0,00 | – 13 189 041,35 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 237 679,39 | 0,00 | – 237 679,39 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 240 761,35 | 0,00 | – 240 761,35 |
| | Tvärvillkor | 2016 | Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2015 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 199 521,76 | 0,00 | – 199 521,76 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 3 323 958,59 | – 160,12 | – 3 323 798,47 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 7 033,28 | 0,00 | – 7 033,28 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 186,77 | 0,00 | – 186,77 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 3 271 891,50 | 0,00 | – 3 271 891,50 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 10 760,16 | 0,00 | – 10 760,16 |
| | | | | | Totalt IT: | EUR | – 257 232 428,65 | – 160,12 | – 257 232 268,53 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| PT | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: stöd felaktigt utbetalt till producentorganisationen ”X” | Engångsbelopp | | EUR | – 175 573,68 | 0,00 | – 175 573,68 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: stöd felaktigt utbetalt till producentorganisationen ”X” | Engångsbelopp | | EUR | – 252 204,60 | 0,00 | – 252 204,60 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2012 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: brister i kontrollsystemet budgetåret 2012 och 2013 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 244 696,30 | – 8 778,69 | – 235 917,61 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: brister i kontrollsystemet budgetåret 2012 och 2013 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 366 164,35 | – 12 610,23 | – 353 554,12 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2014 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: Brister i kontrollsystemet budgetåret 2014 och 2015 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 2 631,15 | 0,00 | – 2 631,15 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2015 | Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: Brister i kontrollsystemet budgetåret 2014 och 2015 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 8 500,96 | 0,00 | – 8 500,96 |
| | Attestering | 2011 | Betalningsfristerna har inte respekterats | Engångsbelopp | | EUR | – 1 995 329,97 | – 1 995 329,97 | 0,00 |
| | Attestering | 2011 | Överskridande av tak | Engångsbelopp | | EUR | – 112 617,66 | – 112 617,66 | 0,00 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2012 | Överskridande av tak | Engångsbelopp | | EUR | – 981 955,95 | – 981 955,95 | 0,00 |
| | Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna | 2012 | Överskridande av tak – ytterligare belopp som ska dras av | Engångsbelopp | | EUR | – 584 114,93 | 0,00 | – 584 114,93 |
| | | | | | Totalt PT: | EUR | – 4 723 789,55 | – 3 111 292,50 | – 1 612 497,05 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| RO | Oegentligheter | 2012 | Känt fel från substansgranskning av bilaga III A | Engångsbelopp | | EUR | – 18 439,35 | 0,00 | – 18 439,35 |
| | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2013 | Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 778 261,88 | 0,00 | – 778 261,88 |
| | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2014 | Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 589 910,80 | 0,00 | – 589 910,80 |
| | Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper | 2015 | Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 346 636,03 | 0,00 | – 346 636,03 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program | 2013 | Producentorganisation: Kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 20 646,29 | 0,00 | – 20 646,29 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2014 | Producentorganisationens kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 30 663,30 | 0,00 | – 30 663,30 |
| | Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag | 2015 | Producentorganisationens kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2015 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 47 987,50 | 0,00 | – 47 987,50 |
| | | | | | Totalt RO: | EUR | – 1 832 545,15 | 0,00 | – 1 832 545,15 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

AT

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2014

2 grundläggande kontroller saknas

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 677 033,31

– 677 033,31

0,00

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2015

2 grundläggande kontroller saknas

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 763 280,20

0,00

– 763 280,20

Totalt AT:

EUR

– 1 440 313,51

– 677 033,31

– 763 280,20

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BG

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

3,00 %

EUR

– 174 830,40

– 1 875,59

– 172 954,81

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013

SCHABLONAVDRAG

6,00 %

EUR

– 8 128,40

0,00

– 8 128,40

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013

SCHABLONAVDRAG

6,00 %

EUR

– 391 569,13

– 150,78

– 391 418,35

Tvärvillkor

2013

Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 21 192,88

0,00

– 21 192,88

Tvärvillkor

2015

Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 1 172 970,16

– 526,34

– 1 172 443,82

Totalt BG:

EUR

– 1 768 690,97

– 2 552,71

– 1 766 138,26

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DE

Frikopplat direktstöd

2013

Ansökningsåret 2012 Icke-stödberättigande områden

Engångsbelopp

EUR

– 23 056,56

0,00

– 23 056,56

Frikopplat direktstöd

2014

Ansökningsåret 2013 Icke-stödberättigande områden

Engångsbelopp

EUR

– 23 513,46

0,00

– 23 513,46

Frikopplat direktstöd

2015

Ansökningsåret 2014 Icke-stödberättigande områden

Engångsbelopp

EUR

– 27 314,63

0,00

– 27 314,63

Frikopplat direktstöd

2015

Ansökningsåret 2014 Retroaktiva återkrav

Engångsbelopp

EUR

– 9 023,01

– 5 362,92

– 3 660,09

Oegentligheter

2011

Försummelse på grund av underlåtenhet att driva in felaktigt utbetalt belopp

Engångsbelopp

EUR

– 1 298,67

0,00

– 1 298,67

Oegentligheter

2013

Omotiverat beslut att inte fortsätta indrivningen

Engångsbelopp

EUR

– 4 523,94

0,00

– 4 523,94

Oegentligheter

2011

Omotiverat avbrytande av indrivningsförfarandet

Engångsbelopp

EUR

– 46 219,07

0,00

– 46 219,07

Totalt DE:

EUR

– 134 949,34

– 5 362,92

– 129 586,42

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DK

Frikopplat direktstöd

2015

Budgetåret 2015 – kvaliteten på LPIS

Engångsbelopp

EUR

– 174 979,00

0,00

– 174 979,00

Frikopplat direktstöd

2015

Budgetåret 2015 – Retroaktiva återkrav

Engångsbelopp

EUR

– 736 162,00

0,00

– 736 162,00

Frikopplat direktstöd

2016

Budgetåret 2016 – kontroller på plats – kontroll av stödberättigande

Engångsbelopp

EUR

– 522 366,00

0,00

– 522 366,00

Frikopplat direktstöd

2016

Budgetåret 2016 – kontroller på plats – ekologiska fokusområden

Engångsbelopp

EUR

– 54 849,00

0,00

– 54 849,00

Frikopplat direktstöd

2016

Budgetåret 2016 – kvaliteten på LPIS

Engångsbelopp

EUR

– 174 587,00

0,00

– 174 587,00

Frikopplat direktstöd

2016

Budgetåret 2016 – Retroaktiva återkrav

Engångsbelopp

EUR

– 1 243 766,00

0,00

– 1 243 766,00

Totalt DK:

EUR

– 2 906 709,00

0,00

– 2 906 709,00

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

ES

Frikopplat direktstöd

2014

Ansökningsåret 2013: Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats

Engångsbelopp

EUR

– 9 312,36

0,00

– 9 312,36

Frikopplat direktstöd

2015

Ansökningsåret 2013: Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats

Engångsbelopp

EUR

– 26,35

0,00

– 26,35

Tvärvillkor

2015

Brister i slumpdelen av stickprovet för kontroll av djurhälsa, ansökningsår 2012–2014

Engångsbelopp

EUR

– 66 615,68

0,00

– 66 615,68

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – första pelaren – ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 240 657,88

– 11 564,21

– 229 093,67

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – vin – ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 30,18

0,00

– 30,18

Tvärvillkor

2015

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – första pelaren – ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 222 425,22

0,00

– 222 425,22

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – vin – ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 10 385,58

0,00

– 10 385,58

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – vin – ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 448,95

0,00

– 448,95

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – bristande riskanalys – första pelaren – ansökningsår 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 247 147,90

– 15 410,19

– 231 737,71

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning av kontroller av förvaltningskrav 2, förvaltningskrav 4 och i genomförande och rapportering av djurhälsa, ansökningsår 2013

Engångsbelopp

EUR

– 89 033,37

0,00

– 89 033,37

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning av kontroller av förvaltningskrav 2, förvaltningskrav 4, i genomförande och rapportering av djurhälsa och i kontroll på plats av jordlotter, ansökningsår 2013

Engångsbelopp

EUR

– 316 430,95

0,00

– 316 430,95

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Brister i grundläggande kontroll med beräknad budgetkonsekvens – Katalonien

Engångsbelopp

EUR

– 122 144,38

0,00

– 122 144,38

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Brister i grundläggande kontroll med beräknad budgetkonsekvens – Katalonien

Engångsbelopp

EUR

– 122 144,38

0,00

– 122 144,38

Frukt och grönsaker – operativa program

2011

Schablonstödbetalning för personalkostnader

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 97 958,68

– 97 958,68

0,00

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Schablonstödbetalning för personalkostnader

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 112 555,18

– 91 488,65

– 21 066,53

Frikopplat direktstöd

2014

Otillräckligt antal kontroller på plats under ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 5 707,30

0,00

– 5 707,30

Frikopplat direktstöd

2014

Otillräckligt antal kontroller på plats under ansökningsåret 2013 för permanent betesmark

Engångsbelopp

EUR

– 82 097,33

– 82 097,33

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2013 för åren 2010–2012 saknas

Engångsbelopp

EUR

– 12 884,58

0,00

– 12 884,58

Frikopplat direktstöd

2014

Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2013 för åren 2010–2012 saknas (om permanent betesmark)

Engångsbelopp

EUR

– 19 298,48

– 19 298,48

0,00

Frikopplat direktstöd

2014

Retroaktiv analys utförd under ansökningsåret 2014 för åren 2011–2013 saknas

Engångsbelopp

EUR

– 9 603,76

0,00

– 9 603,76

Attestering

2012

Överskridande av övergripande tak budgetåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 18 356 430,10

– 287 742,17

– 18 068 687,93

Vin – säljfrämjande åtgärder på marknader i tredjeland

2014

Genomförande av administrativa kontroller, inklusive dubbelkontroller, av alla stödansökningar och stödanspråk (art. 59 i förordning (EU) 1306/2013 och art. 77 i förordning (EG) 555/2008)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 44 060,79

0,00

– 44 060,79

Vin – säljfrämjande åtgärder på marknader i tredjeland

2015

Genomförande av administrativa kontroller, inklusive dubbelkontroller, av alla stödansökningar och stödanspråk (art. 59 i förordning (EU) 1306/2013 och art. 77 i förordning (EG) 555/2008)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 19 149,42

0,00

– 19 149,42

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Felaktigt erkänd PO – Katalonien

Engångsbelopp

EUR

– 1 054 948,10

0,00

– 1 054 948,10

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Felaktigt erkänd PO – Katalonien

Engångsbelopp

EUR

– 1 139 900,05

0,00

– 1 139 900,05

Granskning av transaktioner

2012

Brister i kontrollsystemet

SCHABLONAVDRAG

0,50 %

EUR

– 798 575,83

– 35 460,70

– 763 115,13

Granskning av transaktioner

2013

Brister i kontrollsystemet

SCHABLONAVDRAG

0,50 %

EUR

– 872 653,50

0,00

– 872 653,50

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Brister i en grundläggande kontroll

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 536 412,02

– 158 849,53

– 1 377 562,49

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Brister i en grundläggande kontroll

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 2 943 353,24

– 191 765,11

– 2 751 588,13

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2014

Brister i grundläggande kontroll

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 3 103 864,90

– 135 618,25

– 2 968 246,65

Frukt och grönsaker – operativa program

2011

Brister i godkännande av program – Valencia

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 27 829,89

0,00

– 27 829,89

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Brister i godkännande av program – Valencia

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 20 026,86

– 20 026,86

0,00

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Brister i godkännande av program – Valencia

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 27 546,54

– 27 546,54

0,00

Granskning av transaktioner

2011

Brister i kontrollsystem

SCHABLONAVDRAG

0,50 %

EUR

– 587 025,35

– 93 858,22

– 493 167,13

Totalt ES:

EUR

– 32 318 685,08

– 1 268 684,92

– 31 050 000,16

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FR

Mjölk – Skolmjölk

2013

Ofullständiga administrativa kontroller

SCHABLONAVDRAG

3,78 %

EUR

– 237 587,74

0,00

– 237 587,74

Mjölk – Skolmjölk

2014

Ofullständiga administrativa kontroller

SCHABLONAVDRAG

3,78 %

EUR

– 437 243,59

0,00

– 437 243,59

Attestering

2013

Försenade betalningar

Engångsbelopp

EUR

– 646 948,97

0,00

– 646 948,97

Attestering

2012

Brister i förvaltningen

Engångsbelopp

EUR

– 109 959,83

0,00

– 109 959,83

Attestering

2013

Brister i förvaltningen under budgetåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 137 612,96

0,00

– 137 612,96

Mjölk – Skolmjölk

2014

Ingen nedsättning av betalning vid försenad ansökan

Engångsbelopp

EUR

– 1 281 052,48

– 374 599,36

– 906 453,12

Mjölk – Skolmjölk

2015

Ingen nedsättning av betalning vid försenad ansökan

Engångsbelopp

EUR

– 846 946,00

0,00

– 846 946,00

Exportbidrag – övriga

2011

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

94,00 %

EUR

– 11 000 810,21

0,00

– 11 000 810,21

Exportbidrag – övriga

2012

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

94,00 %

EUR

– 52 202 377,67

0,00

– 52 202 377,67

Exportbidrag – övriga

2013

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

94,00 %

EUR

– 27 340 769,48

0,00

– 27 340 769,48

Exportbidrag – övriga

2011

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

83,33 %

EUR

– 3 507 120,69

0,00

– 3 507 120,69

Exportbidrag – övriga

2012

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

83,33 %

EUR

– 16 247 139,77

0,00

– 16 247 139,77

Exportbidrag – övriga

2013

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

83,33 %

EUR

– 10 103 631,00

0,00

– 10 103 631,00

Exportbidrag (2014+)

2014

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

83,33 %

EUR

– 415 472,21

0,00

– 415 472,21

Exportbidrag (2014+)

2014

Allvarliga brister i kontroller av sund, god och marknadsmässig kvalitet på exporterade fjärderfän för vilka exportbidrag erhållits

EXTRAPOLERAT

94,00 %

EUR

– 83 895,58

0,00

– 83 895,58

Total FR:

EUR

– 124 598 568,18

– 374 599,36

– 124 223 968,82

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GR

Tvärvillkor

2014

Lättnader i påföljdssystemet, ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 149 585,87

0,00

– 149 585,87

Tvärvillkor

2015

Lättnader i påföljdssystemet, ansökningsåret 2014

Engångsbelopp

EUR

– 161 979,04

0,00

– 161 979,04

Tvärvillkor

2013

Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 589 334,72

0,00

– 589 334,72

Tvärvillkor

2014

Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

5 986,07

0,00

5 986,07

Totalt GR:

EUR

– 894 913,56

0,00

– 894 913,56

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

IT

Oegentligheter

2009

Ärende 2008000093: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 541 621,44

0,00

– 541 621,44

Oegentligheter

2009

Ärende 3099: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 1 008 606,28

0,00

– 1 008 606,28

Oegentligheter

2009

Ärende 3133: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 539 514,05

0,00

– 539 514,05

Oegentligheter

2010

Ärende 3690: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 1 378 239,16

0,00

– 1 378 239,16

Oegentligheter

2009

Ärende 8002: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 2 673 871,96

0,00

– 2 673 871,96

Oegentligheter

2012

Ärende 8194 och 8558: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 1 809 767,13

0,00

– 1 809 767,13

Oegentligheter

2009

Ärende 8522: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 739 489,65

0,00

– 739 489,65

Oegentligheter

2012

Ärende 8802: Förseningar i indrivningsförfarandena

Engångsbelopp

EUR

– 10 298,68

0,00

– 10 298,68

Oegentligheter

2009

Ärende 9117: Förseningar i indrivningsförfarandena

Engångsbelopp

EUR

– 585 884,28

0,00

– 585 884,28

Oegentligheter

2012

Ärende 9172: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 743 929,98

0,00

– 743 929,98

Oegentligheter

2010

Ärende 9298: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 152 704,50

0,00

– 152 704,50

Oegentligheter

2012

Ärende OLAF OF/2010/0942: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 101 410,87

0,00

– 101 410,87

Oegentligheter

2009

Ärende 11353, 11354, 11355 och 14982: Försummelse i indrivningsförfarandena som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 9 201 609,04

0,00

– 9 201 609,04

Oegentligheter

2012

Ärende 3108 och 3109: Förseningar i indrivningsförfarandena

Engångsbelopp

EUR

– 1 541 365,89

0,00

– 1 541 365,89

Oegentligheter

2012

Ärende 8155 och 8187: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 1 694 447,20

0,00

– 1 694 447,20

Oegentligheter

2012

Ärende 8316 och 8859: Förseningar i indrivningsförfarandena och försummelse som kan tillskrivas medlemsstaten

Engångsbelopp

EUR

– 6 812 811,90

0,00

– 6 812 811,90

Oegentligheter

2012

Ärende 8433, 8434 och 8435: Förseningar i indrivningsförfarandena

Engångsbelopp

EUR

– 8 321 237,00

0,00

– 8 321 237,00

Oegentligheter

2012

Ärenden som korrigerats eller förklarats oindrivbara budgetåren 2010–2013: korrigering på grundval av försummelse i indrivningsförfaranden som påvisats i förvaltningen av de enskilda ärendena

SCHABLONAVDRAG

100,00 %

EUR

– 37 925 444,68

0,00

– 37 925 444,68

Attestering

2011

Korrigering av B-räkenskap – beslagtagande genom domstol

Engångsbelopp

EUR

– 45 285,89

0,00

– 45 285,89

Attestering

2011

Korrigering av B-räkenskap: Försenade betalningar

Engångsbelopp

EUR

– 493 670,22

0,00

– 493 670,22

Oegentligheter

2009

Felaktig klassificering av ärende som pågående rättssak, varvid 50/50-reglen inte tillämpats

Engångsbelopp

EUR

– 1 106,60

0,00

– 1 106,60

Attestering

2007

EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar

Engångsbelopp

EUR

– 17 196,50

0,00

– 17 196,50

Attestering

2008

EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar

Engångsbelopp

EUR

– 364 988,16

0,00

– 364 988,16

Attestering

2009

EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar

Engångsbelopp

EUR

– 31 531,16

0,00

– 31 531,16

Attestering

2010

EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar

Engångsbelopp

EUR

– 99 765,05

0,00

– 99 765,05

Attestering

2011

EU-fordringar som bokförts som nationella fordringar

Engångsbelopp

EUR

– 91 996,91

0,00

– 91 996,91

Tvärvillkor

2013

Lättnader i påföljdssystemet i fråga om djur, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 92 510,77

0,00

– 92 510,77

Tvärvillkor

2015

Begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 1 148 562,11

0,00

– 1 148 562,11

Attestering

2007

Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder

Engångsbelopp

EUR

– 4 491 218,51

0,00

– 4 491 218,51

Attestering

2008

Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder

Engångsbelopp

EUR

– 95 324 148,63

0,00

– 95 324 148,63

Attestering

2009

Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder

Engångsbelopp

EUR

– 8 235 009,37

0,00

– 8 235 009,37

Attestering

2010

Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder

Engångsbelopp

EUR

– 26 055 691,76

0,00

– 26 055 691,76

Attestering

2011

Försummelse i förvaltningen av indrivningar och andra skulder

Engångsbelopp

EUR

– 24 026 882,28

0,00

– 24 026 882,28

Tvärvillkor

2014

Ingen kontroll av ett krav beträffande standarderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och partiell kontroll av förvaltningskrav, jordbrukare utan djur, ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 449 776,89

0,00

– 449 776,89

Oegentligheter

2011

OLAF-ärende OF/2007/0889: Resultat av oegentlighet i samband med försummelse av myndigheter i en medlemsstat

Engångsbelopp

EUR

– 13 189 041,35

0,00

– 13 189 041,35

Tvärvillkor

2014

Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 237 679,39

0,00

– 237 679,39

Tvärvillkor

2015

Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 240 761,35

0,00

– 240 761,35

Tvärvillkor

2016

Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2015

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 199 521,76

0,00

– 199 521,76

Tvärvillkor

2013

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 3 323 958,59

– 160,12

– 3 323 798,47

Tvärvillkor

2014

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 7 033,28

0,00

– 7 033,28

Tvärvillkor

2015

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 186,77

0,00

– 186,77

Tvärvillkor

2014

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 3 271 891,50

0,00

– 3 271 891,50

Tvärvillkor

2015

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 10 760,16

0,00

– 10 760,16

Totalt IT:

EUR

– 257 232 428,65

– 160,12

– 257 232 268,53

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

PT

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: stöd felaktigt utbetalt till producentorganisationen ”X”

Engångsbelopp

EUR

– 175 573,68

0,00

– 175 573,68

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: stöd felaktigt utbetalt till producentorganisationen ”X”

Engångsbelopp

EUR

– 252 204,60

0,00

– 252 204,60

Frukt och grönsaker – operativa program

2012

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: brister i kontrollsystemet budgetåret 2012 och 2013

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 244 696,30

– 8 778,69

– 235 917,61

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: brister i kontrollsystemet budgetåret 2012 och 2013

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 366 164,35

– 12 610,23

– 353 554,12

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2014

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: Brister i kontrollsystemet budgetåret 2014 och 2015

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 2 631,15

0,00

– 2 631,15

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2015

Regionala kontors kontroll av hur producentorganisationerna efterlever kriterierna för erkännande: Brister i kontrollsystemet budgetåret 2014 och 2015

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 8 500,96

0,00

– 8 500,96

Attestering

2011

Betalningsfristerna har inte respekterats

Engångsbelopp

EUR

– 1 995 329,97

– 1 995 329,97

0,00

Attestering

2011

Överskridande av tak

Engångsbelopp

EUR

– 112 617,66

– 112 617,66

0,00

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2012

Överskridande av tak

Engångsbelopp

EUR

– 981 955,95

– 981 955,95

0,00

Avslutande av räkenskaperna – granskning och godkännande av räkenskaperna

2012

Överskridande av tak – ytterligare belopp som ska dras av

Engångsbelopp

EUR

– 584 114,93

0,00

– 584 114,93

Totalt PT:

EUR

– 4 723 789,55

– 3 111 292,50

– 1 612 497,05

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Oegentligheter

2012

Känt fel från substansgranskning av bilaga III A

Engångsbelopp

EUR

– 18 439,35

0,00

– 18 439,35

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2013

Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 778 261,88

0,00

– 778 261,88

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2014

Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 589 910,80

0,00

– 589 910,80

Frukt och grönsaker – förhandserkända producentgrupper

2015

Producentgrupp: upprätthållande av erkännande och erkännandeplaner Budgetår 2013 och 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 346 636,03

0,00

– 346 636,03

Frukt och grönsaker – operativa program

2013

Producentorganisation: Kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2013

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 20 646,29

0,00

– 20 646,29

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2014

Producentorganisationens kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2014

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 30 663,30

0,00

– 30 663,30

Frukt och grönsaker – operativa program, inbegripet återtag

2015

Producentorganisationens kontroller av stödanspråk – utgifternas stödberättigande budgetåret 2015

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 47 987,50

0,00

– 47 987,50

Totalt RO:

EUR

– 1 832 545,15

0,00

– 1 832 545,15

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | – 427 851 592,99 | – 5 439 685,84 | – 422 411 907,15 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

EUR

– 427 851 592,99

– 5 439 685,84

– 422 411 907,15

Budgetpost: 6711

| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS | 2015 | Åtgärd 214: Införande av ett ändamålsenligt påföljdssystem | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 5 958,97 | 0,00 | – 5 958,97 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS | 2015 | Åtgärd 214 ”Ekologiskt jordbruk” – Ändamålsenligt tillsynsförfarande | EXTRAPOLERAT | 0,21 % | EUR | – 101 920,89 | 0,00 | – 101 920,89 |
| | | | | | Totalt AT: | EUR | – 107 879,86 | 0,00 | – 107 879,86 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| BG | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2010 | 5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 2 793 872,47 | – 2 793 872,47 | 0,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2011 | 5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 074 263,60 | – 1 074 263,60 | 0,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | 5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 780 941,24 | – 780 941,24 | 0,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | 5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 637 751,75 | 0,00 | – 1 637 751,75 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | 5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 690 283,33 | 0,00 | – 1 690 283,33 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2010 | Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp | Engångsbelopp | | EUR | 259 643,71 | 0,00 | 259 643,71 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2011 | Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp | Engångsbelopp | | EUR | 107 839,98 | 0,00 | 107 839,98 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp | Engångsbelopp | | EUR | 51 063,74 | 0,00 | 51 063,74 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 3,00 % | EUR | – 27 147,64 | 0,00 | – 27 147,64 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 6,00 % | EUR | – 105 957,72 | 0,00 | – 105 957,72 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2010 | Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter | EXTRAPOLERAT | 9,00 % | EUR | – 4 183 858,87 | – 418 385,89 | – 3 765 472,98 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2011 | Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter | EXTRAPOLERAT | 9,00 % | EUR | – 896 213,65 | – 89 621,36 | – 806 592,29 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter | EXTRAPOLERAT | 9,00 % | EUR | – 556 147,52 | – 55 614,76 | – 500 532,76 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter | EXTRAPOLERAT | 9,00 % | EUR | – 2 893 246,02 | 0,00 | – 2 893 246,02 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 350 314,96 | 0,00 | – 350 314,96 |
| | | | | | Totalt BG: | EUR | – 16 571 451,34 | – 5 212 699,32 | – 11 358 752,02 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| DE | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Finansiella fel i granskade offentliga upphandlingar | Engångsbelopp | | EUR | – 351 787,61 | – 349 181,08 | – 2 606,53 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – offentliga stödmottagare | 2015 | Finansiella fel i granskade offentliga upphandlingar | Engångsbelopp | | EUR | – 159 761,90 | 0,00 | – 159 761,90 |
| | Attestering | 2015 | Finansiella fel i populationen Ejflu | Engångsbelopp | | EUR | – 511 727,53 | 0,00 | – 511 727,53 |
| | | | | | Totalt DE: | EUR | – 1 023 277,04 | – 349 181,08 | – 674 095,96 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| ES | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | 2,40 | 0,00 | 2,40 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 2 272,97 | 0,00 | – 2 272,97 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – andra pelaren – ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | 1,06 | 0,00 | 1,06 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – andra pelaren – ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 2 493,06 | 0,00 | – 2 493,06 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – brister i stickprov av jordlotter för kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 180,81 | 0,00 | – 180,81 |
| | Attestering | 2013 | Materiellt fel i Ejflus räkenskaper | Engångsbelopp | | EUR | – 903 456,80 | – 17 985,15 | – 885 471,65 |
| | | | | | Totalt ES: | EUR | – 908 400,18 | – 17 985,15 | – 890 415,03 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| FR | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk Åtgärd 121 och 123 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 4 980 641,31 | – 41 685,40 | – 4 938 955,91 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk Åtgärd 121 och 123 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 396 917,70 | 0,00 | – 396 917,70 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk, åtgärd 121 och 123 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 4 482 936,52 | 0,00 | – 4 482 936,52 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare | 2016 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk, åtgärd 121 och 123 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 595 408,44 | 0,00 | – 1 595 408,44 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 3 184 129,20 | – 1 592 064,61 | – 1 592 064,59 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare | 2016 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 1 279 291,51 | – 639 645,75 | – 639 645,76 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 344 907,12 | – 171 577,47 | – 173 329,65 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 2 802 935,54 | – 1 404 390,37 | – 1 398 545,17 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare | 2014 | Undantag för icke-stödberättigade utgifter M321 | Engångsbelopp | | EUR | – 68 062,01 | 0,00 | – 68 062,01 |
| | Attestering | 2012 | Brister i förvaltningen | Engångsbelopp | | EUR | – 16 845 764,04 | 0,00 | – 16 845 764,04 |
| | Attestering | 2013 | Brister i förvaltningen under budgetåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 10 359 335,40 | 0,00 | – 10 359 335,40 |
| | | | | | Totalt FR: | EUR | – 46 340 328,79 | – 3 849 363,60 | – 42 490 965,19 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GB | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2014 | Åtgärd 214 – budgetår 2014: Brister i kontrollsystemet för djurtätheten (både administrativa och på plats) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 538 979,08 | 0,00 | – 538 979,08 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS | 2015 | Åtgärd 214 – budgetår 2015: Brister i kontrollsystemet för djurtätheten (både administrativa och på plats) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 543 702,51 | 0,00 | – 543 702,51 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2014 | Åtgärd 221 – budgetår 2014: Brister i kontrollen av kriterierna för stödberättigande | Engångsbelopp | | EUR | – 12 204,00 | 0,00 | – 12 204,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) åtgärder för skogarna | 2015 | Åtgärd 221 – budgetår 2015: Brister i kontrollen av kriterierna för stödberättigande | Engångsbelopp | | EUR | – 12 204,00 | 0,00 | – 12 204,00 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader | 2014 | En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 602 585,37 | 0,00 | – 602 585,37 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader | 2015 | En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 4 026,71 | 0,00 | 4 026,71 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader | 2016 | En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | 368,09 | 0,00 | 368,09 |
| | | | | | Totalt GB: | EUR | – 1 705 280,16 | 0,00 | – 1 705 280,16 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| GR | Tvärvillkor | 2013 | Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 229 711,85 | 0,00 | – 229 711,85 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 57 428,76 | 0,00 | – 57 428,76 |
| | | | | | Totalt GR: | EUR | – 287 140,61 | 0,00 | – 287 140,61 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| IT | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader | Engångsbelopp | | EUR | – 26 409,49 | 0,00 | – 26 409,49 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader | Engångsbelopp | | EUR | – 45 475,98 | 0,00 | – 45 475,98 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Riskhantering | 2015 | Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader | Engångsbelopp | | EUR | – 133 118,88 | 0,00 | – 133 118,88 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Lättnader i påföljdssystemet i fråga om djur, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 7 112,87 | 0,00 | – 7 112,87 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2014 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 175 426,91 | 0,00 | – 175 426,91 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Ingen kontroll av ett krav beträffande standarderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och partiell kontroll av förvaltningskrav, jordbrukare utan djur, ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 39 153,87 | 0,00 | – 39 153,87 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2013 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 61 526,63 | 0,00 | – 61 526,63 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2014 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 78 725,47 | 0,00 | – 78 725,47 |
| | Tvärvillkor | 2013 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 280 745,26 | – 41,98 | – 280 703,28 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | Engångsbelopp | | EUR | – 97 287,65 | 0,00 | – 97 287,65 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 13 600,21 | 0,00 | – 13 600,21 |
| | Tvärvillkor | 2014 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013 | Engångsbelopp | | EUR | – 203 367,80 | 0,00 | – 203 367,80 |
| | Tvärvillkor | 2015 | Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013 | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 27 839,23 | 0,00 | – 27 839,23 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS | 2015 | Två delåtgärder för miljövänligt jordbruk (214):
  olämplig uppföljning av resultaten av dubbelkontroller i alla förekommande fall med data från IACS. | SCHABLONAVDRAG | 3,00 % | EUR | – 148 200,00 | 0,00 | – 148 200,00 |
| | | | | | Totalt IT: | EUR | – 1 337 990,25 | – 41,98 | – 1 337 948,27 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LT | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2013 | Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 288 795,90 | 0,00 | – 1 288 795,90 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2014 | Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 1 530 512,90 | 0,00 | – 1 530 512,90 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2015 | Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura) | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 926 149,21 | 0,00 | – 926 149,21 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader | 2016 | Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura) Korrigeringsperiod: 16.10.2015–31.12.2015 | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 462 436,92 | 0,00 | – 462 436,92 |
| | | | | | Totalt LT: | EUR | – 4 207 894,93 | 0,00 | – 4 207 894,93 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| LU | Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse | 2010 | Stödkriterierna har inte följts | Engångsbelopp | 0,00 % | EUR | – 1 469 939,00 | 0,00 | – 1 469 939,00 |
| | | | | | Totalt LU: | EUR | – 1 469 939,00 | 0,00 | – 1 469 939,00 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| MT | Attestering | 2015 | Avslutande av räkenskaperna budgetåret 2015 | Engångsbelopp | | EUR | – 131 903,31 | 0,00 | – 131 903,31 |
| | | | | | Totalt MT: | EUR | – 131 903,31 | 0,00 | – 131 903,31 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| NL | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2014 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 217 083,50 | 0,00 | – 217 083,50 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2014 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | SCHABLONAVDRAG | 7,00 % | EUR | – 89 804,68 | 0,00 | – 89 804,68 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013) | 2015 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | SCHABLONAVDRAG | 7,00 % | EUR | – 314 873,64 | 0,00 | – 314 873,64 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader | 2016 | Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller | SCHABLONAVDRAG | 7,00 % | EUR | – 216 895,65 | 0,00 | – 216 895,65 |
| | | | | | Totalt NL: | EUR | – 838 657,47 | 0,00 | – 838 657,47 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| RO | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2015 | Kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 949 386,13 | 0,00 | – 949 386,13 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Stödmottagarens stödberättigande – kontroll av kompetens och kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 2 661 268,10 | 0,00 | – 2 661 268,10 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Stödmottagarens stödberättigande – kontroll av kompetens och kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg | SCHABLONAVDRAG | 5,00 % | EUR | – 648 249,31 | 0,00 | – 648 249,31 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2012 | Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå | Engångsbelopp | | EUR | – 1 478 707,10 | – 73 935,36 | – 1 404 771,74 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå | Engångsbelopp | | EUR | – 1 335 193,08 | 0,00 | – 1 335 193,08 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå | Engångsbelopp | | EUR | – 1 041 006,91 | 0,00 | – 1 041 006,91 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2010 | Verkställande av överlappande belopp | Engångsbelopp | | EUR | 0,00 | 5 907,74 | – 5 907,74 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2011 | Verkställande av överlappande belopp | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | 0,00 | 2 731 143,60 | – 2 731 143,60 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2011 | Verkställande av överlappande belopp | Engångsbelopp | | EUR | 0,00 | 53 937,77 | – 53 937,77 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder) | 2012 | Verkställande av överlappande belopp | Engångsbelopp | | EUR | 0,00 | 15 400,00 | – 15 400,00 |
| | Attestering | 2012 | Mest sannolika felet för Ejflu IAKS-populationen | Engångsbelopp | | EUR | – 4 212 281,45 | – 83 053,09 | – 4 129 228,36 |
| | Attestering | 2012 | Mest sannolika felet för Ejflu icke-IAKS-populationen | Engångsbelopp | | EUR | – 8 565 856,43 | – 852 487,19 | – 7 713 369,24 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 508 630,52 | 0,00 | – 508 630,52 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013) | 2013 | Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 1 533 681,75 | 0,00 | – 1 533 681,75 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet | SCHABLONAVDRAG | 2,00 % | EUR | – 220 258,09 | 0,00 | – 220 258,09 |
| | Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare | 2014 | Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet | SCHABLONAVDRAG | 10,00 % | EUR | – 511 227,25 | 0,00 | – 511 227,25 |
| | | | | | Totalt RO: | EUR | – 23 665 746,12 | 1 796 913,47 | – 25 462 659,59 |
| Medlemsstat | Åtgärd | Budgetår | Skäl | Typ | Korrigering % | Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| SK | Attestering | 2015 | Känt fel i EGFJ icke-IAKS-population | Engångsbelopp | | EUR | – 204 053,34 | 0,00 | – 204 053,34 |
| | | | | | Totalt SK: | EUR | – 204 053,34 | 0,00 | – 204 053,34 |

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

AT

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS

2015

Åtgärd 214: Införande av ett ändamålsenligt påföljdssystem

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 5 958,97

0,00

– 5 958,97

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS

2015

Åtgärd 214 ”Ekologiskt jordbruk” – Ändamålsenligt tillsynsförfarande

EXTRAPOLERAT

0,21 %

EUR

– 101 920,89

0,00

– 101 920,89

Totalt AT:

EUR

– 107 879,86

0,00

– 107 879,86

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

BG

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2010

5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 2 793 872,47

– 2 793 872,47

0,00

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 074 263,60

– 1 074 263,60

0,00

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 780 941,24

– 780 941,24

0,00

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 637 751,75

0,00

– 1 637 751,75

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare

2014

5 % schablonkorrigering för brister i kontroller på plats, kontroll av offentlig upphandling, kontroll av om kostnader är rimliga och av icke-stödberättigade utgifter

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 690 283,33

0,00

– 1 690 283,33

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2010

Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp

Engångsbelopp

EUR

259 643,71

0,00

259 643,71

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp

Engångsbelopp

EUR

107 839,98

0,00

107 839,98

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Justering på grund av att de nationella myndigheterna dragit in tidigare korrigerade belopp

Engångsbelopp

EUR

51 063,74

0,00

51 063,74

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

3,00 %

EUR

– 27 147,64

0,00

– 27 147,64

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats och rapportering av förvaltningskrav 7 och 8, användning av toleranser, ansökningsåret 2013

SCHABLONAVDRAG

6,00 %

EUR

– 105 957,72

0,00

– 105 957,72

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2010

Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter

EXTRAPOLERAT

9,00 %

EUR

– 4 183 858,87

– 418 385,89

– 3 765 472,98

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2011

Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter

EXTRAPOLERAT

9,00 %

EUR

– 896 213,65

– 89 621,36

– 806 592,29

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter

EXTRAPOLERAT

9,00 %

EUR

– 556 147,52

– 55 614,76

– 500 532,76

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Extrapolerad korrigering på 9 % – brister angående utgifternas rimlighet och i icke-stödberättigade utgifter

EXTRAPOLERAT

9,00 %

EUR

– 2 893 246,02

0,00

– 2 893 246,02

Tvärvillkor

2015

Bristande uppfyllelse av den obligatoriska kontrollfrekvensen för förvaltningskrav 7 och 8, brister i ökningen av kontrollfrekvensen, ansökningsåret 2014

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 350 314,96

0,00

– 350 314,96

Totalt BG:

EUR

– 16 571 451,34

– 5 212 699,32

– 11 358 752,02

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

DE

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Finansiella fel i granskade offentliga upphandlingar

Engångsbelopp

EUR

– 351 787,61

– 349 181,08

– 2 606,53

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – offentliga stödmottagare

2015

Finansiella fel i granskade offentliga upphandlingar

Engångsbelopp

EUR

– 159 761,90

0,00

– 159 761,90

Attestering

2015

Finansiella fel i populationen Ejflu

Engångsbelopp

EUR

– 511 727,53

0,00

– 511 727,53

Totalt DE:

EUR

– 1 023 277,04

– 349 181,08

– 674 095,96

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

ES

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

2,40

0,00

2,40

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 2 272,97

0,00

– 2 272,97

Tvärvillkor

2014

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – andra pelaren – ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

1,06

0,00

1,06

Tvärvillkor

2015

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – bristande rapportering av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – andra pelaren – ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 2 493,06

0,00

– 2 493,06

Tvärvillkor

2013

Brister i omfattning och kvalitet av kontroller på plats – sent genomförande av kontroller på plats – brister i stickprov av jordlotter för kontroller på plats – otillräcklig riskanalys – andra pelaren – ansökningsår 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 180,81

0,00

– 180,81

Attestering

2013

Materiellt fel i Ejflus räkenskaper

Engångsbelopp

EUR

– 903 456,80

– 17 985,15

– 885 471,65

Totalt ES:

EUR

– 908 400,18

– 17 985,15

– 890 415,03

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

FR

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk Åtgärd 121 och 123

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 4 980 641,31

– 41 685,40

– 4 938 955,91

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk Åtgärd 121 och 123

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 396 917,70

0,00

– 396 917,70

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk, åtgärd 121 och 123

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 4 482 936,52

0,00

– 4 482 936,52

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare

2016

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga och av stödanspråk, åtgärd 121 och 123

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 595 408,44

0,00

– 1 595 408,44

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare

2015

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 3 184 129,20

– 1 592 064,61

– 1 592 064,59

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Investeringar – privata stödmottagare

2016

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 1 279 291,51

– 639 645,75

– 639 645,76

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 344 907,12

– 171 577,47

– 173 329,65

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i kontrollen av om kostnader är rimliga: korrigering på grund av upprepning för åtgärd 121C4 och 123A

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 2 802 935,54

– 1 404 390,37

– 1 398 545,17

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – offentliga stödmottagare

2014

Undantag för icke-stödberättigade utgifter M321

Engångsbelopp

EUR

– 68 062,01

0,00

– 68 062,01

Attestering

2012

Brister i förvaltningen

Engångsbelopp

EUR

– 16 845 764,04

0,00

– 16 845 764,04

Attestering

2013

Brister i förvaltningen under budgetåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 10 359 335,40

0,00

– 10 359 335,40

Totalt FR:

EUR

– 46 340 328,79

– 3 849 363,60

– 42 490 965,19

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GB

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2014

Åtgärd 214 – budgetår 2014: Brister i kontrollsystemet för djurtätheten (både administrativa och på plats)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 538 979,08

0,00

– 538 979,08

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS

2015

Åtgärd 214 – budgetår 2015: Brister i kontrollsystemet för djurtätheten (både administrativa och på plats)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 543 702,51

0,00

– 543 702,51

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2014

Åtgärd 221 – budgetår 2014: Brister i kontrollen av kriterierna för stödberättigande

Engångsbelopp

EUR

– 12 204,00

0,00

– 12 204,00

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) åtgärder för skogarna

2015

Åtgärd 221 – budgetår 2015: Brister i kontrollen av kriterierna för stödberättigande

Engångsbelopp

EUR

– 12 204,00

0,00

– 12 204,00

Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader

2014

En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 602 585,37

0,00

– 602 585,37

Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader

2015

En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

4 026,71

0,00

4 026,71

Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader

2016

En bristande grundläggande kontroll och en stödkontroll saknas

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

368,09

0,00

368,09

Totalt GB:

EUR

– 1 705 280,16

0,00

– 1 705 280,16

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

GR

Tvärvillkor

2013

Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 229 711,85

0,00

– 229 711,85

Tvärvillkor

2014

Brister i riskanalysen, goda miljöförhållanden och förvaltningskrav 1, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 57 428,76

0,00

– 57 428,76

Totalt GR:

EUR

– 287 140,61

0,00

– 287 140,61

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

IT

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader

Engångsbelopp

EUR

– 26 409,49

0,00

– 26 409,49

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader

Engångsbelopp

EUR

– 45 475,98

0,00

– 45 475,98

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014-2020) Riskhantering

2015

Brister i grundläggande kontroll: ”Ändamålsenlig bedömning av kostnadernas rimlighet med hjälp av lämpligt bedömningssystem” för allmänna kostnader

Engångsbelopp

EUR

– 133 118,88

0,00

– 133 118,88

Tvärvillkor

2013

Lättnader i påföljdssystemet i fråga om djur, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 7 112,87

0,00

– 7 112,87

Tvärvillkor

2015

Begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2014

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 175 426,91

0,00

– 175 426,91

Tvärvillkor

2014

Ingen kontroll av ett krav beträffande standarderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och partiell kontroll av förvaltningskrav, jordbrukare utan djur, ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 39 153,87

0,00

– 39 153,87

Tvärvillkor

2014

Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2013

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 61 526,63

0,00

– 61 526,63

Tvärvillkor

2015

Partiell kontroll av två krav, användning av sektorkontroll utan att begära garanti, jordbruk med djur, ansökningsår 2014

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 78 725,47

0,00

– 78 725,47

Tvärvillkor

2013

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 280 745,26

– 41,98

– 280 703,28

Tvärvillkor

2014

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

Engångsbelopp

EUR

– 97 287,65

0,00

– 97 287,65

Tvärvillkor

2015

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2012

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 13 600,21

0,00

– 13 600,21

Tvärvillkor

2014

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013

Engångsbelopp

EUR

– 203 367,80

0,00

– 203 367,80

Tvärvillkor

2015

Förvaltningskrav 1 och 5 har inte kontrollerats utanför Natura 2000-område, brister i kontrollen av förvaltningskrav 7 och 16, begränsad tillgång till veterinärs kontrollrapporter, ansökningsåret 2013

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 27 839,23

0,00

– 27 839,23

Landsbygdsutveckling Ejflu (2014–2020) Stöd som omfattas av IACS

2015

Två delåtgärder för miljövänligt jordbruk (214):

olämplig uppföljning av resultaten av dubbelkontroller i alla förekommande fall med data från IACS.

SCHABLONAVDRAG

3,00 %

EUR

– 148 200,00

0,00

– 148 200,00

Totalt IT:

EUR

– 1 337 990,25

– 41,98

– 1 337 948,27

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LT

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2013

Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 288 795,90

0,00

– 1 288 795,90

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2014

Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 1 530 512,90

0,00

– 1 530 512,90

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2015

Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura)

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 926 149,21

0,00

– 926 149,21

Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader

2016

Brister i grundläggande kontroller: 1) Kvaliteten på kontroller på plats 2) Bedömning av kostnadernas rimlighet i ansökningsfasen 3) Kostnaders stödberättigande under drift (bidrag in natura) Korrigeringsperiod: 16.10.2015–31.12.2015

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 462 436,92

0,00

– 462 436,92

Totalt LT:

EUR

– 4 207 894,93

0,00

– 4 207 894,93

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

LU

Avslutande av räkenskaperna – kontroll av överensstämmelse

2010

Stödkriterierna har inte följts

Engångsbelopp

0,00 %

EUR

– 1 469 939,00

0,00

– 1 469 939,00

Totalt LU:

EUR

– 1 469 939,00

0,00

– 1 469 939,00

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

MT

Attestering

2015

Avslutande av räkenskaperna budgetåret 2015

Engångsbelopp

EUR

– 131 903,31

0,00

– 131 903,31

Totalt MT:

EUR

– 131 903,31

0,00

– 131 903,31

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

NL

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2014

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 217 083,50

0,00

– 217 083,50

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2014

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

SCHABLONAVDRAG

7,00 %

EUR

– 89 804,68

0,00

– 89 804,68

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 4, Leader (2007–2013)

2015

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

SCHABLONAVDRAG

7,00 %

EUR

– 314 873,64

0,00

– 314 873,64

Landsbygdsutveckling Ejflu, Leader

2016

Brister i grundläggande kontroller och stödkontroller

SCHABLONAVDRAG

7,00 %

EUR

– 216 895,65

0,00

– 216 895,65

Totalt NL:

EUR

– 838 657,47

0,00

– 838 657,47

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

RO

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2015

Kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 949 386,13

0,00

– 949 386,13

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Stödmottagarens stödberättigande – kontroll av kompetens och kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 2 661 268,10

0,00

– 2 661 268,10

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Stödmottagarens stödberättigande – kontroll av kompetens och kontroller av förutsättningar som skapats på konstlad väg

SCHABLONAVDRAG

5,00 %

EUR

– 648 249,31

0,00

– 648 249,31

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2012

Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå

Engångsbelopp

EUR

– 1 478 707,10

– 73 935,36

– 1 404 771,74

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå

Engångsbelopp

EUR

– 1 335 193,08

0,00

– 1 335 193,08

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Kostnadernas stödberättigande – iakttagande av tak/stödnivå

Engångsbelopp

EUR

– 1 041 006,91

0,00

– 1 041 006,91

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2010

Verkställande av överlappande belopp

Engångsbelopp

EUR

0,00

5 907,74

– 5 907,74

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2011

Verkställande av överlappande belopp

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

0,00

2 731 143,60

– 2 731 143,60

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2011

Verkställande av överlappande belopp

Engångsbelopp

EUR

0,00

53 937,77

– 53 937,77

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 2 (2007–2013, arealrelaterade åtgärder)

2012

Verkställande av överlappande belopp

Engångsbelopp

EUR

0,00

15 400,00

– 15 400,00

Attestering

2012

Mest sannolika felet för Ejflu IAKS-populationen

Engångsbelopp

EUR

– 4 212 281,45

– 83 053,09

– 4 129 228,36

Attestering

2012

Mest sannolika felet för Ejflu icke-IAKS-populationen

Engångsbelopp

EUR

– 8 565 856,43

– 852 487,19

– 7 713 369,24

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 508 630,52

0,00

– 508 630,52

Landsbygdsutveckling Ejflu, axel 1 + 3 – investeringsinriktade åtgärder (2007–2013)

2013

Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 1 533 681,75

0,00

– 1 533 681,75

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet

SCHABLONAVDRAG

2,00 %

EUR

– 220 258,09

0,00

– 220 258,09

Landsbygdsutveckling Ejflu, Investeringar – privata stödmottagare

2014

Upphandling – brister i kontroll av kostnadernas rimlighet

SCHABLONAVDRAG

10,00 %

EUR

– 511 227,25

0,00

– 511 227,25

Totalt RO:

EUR

– 23 665 746,12

1 796 913,47

– 25 462 659,59

Medlemsstat

Åtgärd

Budgetår

Skäl

Typ

Korrigering %

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

SK

Attestering

2015

Känt fel i EGFJ icke-IAKS-population

Engångsbelopp

EUR

– 204 053,34

0,00

– 204 053,34

Totalt SK:

EUR

– 204 053,34

0,00

– 204 053,34

| Valuta | Belopp | Avdrag | Budgetkonsekvenser |
| --- | --- | --- | --- |
| EUR | – 98 799 942,40 | – 7 632 357,66 | – 91 167 584,74 |

Valuta

Belopp

Avdrag

Budgetkonsekvenser

EUR

– 98 799 942,40

– 7 632 357,66

– 91 167 584,74

---