# Eiropas Savienības L 212/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 212 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 17. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 212

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 17. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1442 (2017. gada 31. jūlijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5225)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1442 (2017. gada 31. jūlijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5225)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5225)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 17.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 212/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1442

(2017. gada 31. jūlijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5225)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisiju robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti LPTP secinājumos. |
| --- | --- |

(1)

Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisiju robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti LPTP secinājumos.

| (2) | Ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2016. gada 20. oktobrī Komisijai sniedza savu atzinumu par lielām sadedzināšanas stacijām piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2016. gada 20. oktobrī Komisijai sniedza savu atzinumu par lielām sadedzināšanas stacijām piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams.

| (3) | Minētā LPTP atsauces dokumenta galvenais elements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie LPTP secinājumi. |
| --- | --- |

(3)

Minētā LPTP atsauces dokumenta galvenais elements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie LPTP secinājumi.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz lielām sadedzināšanas stacijām.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 31. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  
  OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP)

TVĒRUMS

Šie LPTP secinājumi attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām:

| — | 1.1. Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 50 MW un vairāk, ja tas notiek sadedzināšanas stacijās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 50 MW un vairāk. |
| --- | --- |

—

1.1. Kurināmā sadedzināšana iekārtās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 50 MW un vairāk, ja tas notiek sadedzināšanas stacijās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 50 MW un vairāk.

| — | 1.4. Ogļu vai cita kurināmā gazifikācija iekārtās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 20 MW un vairāk, ja šī darbība ir tieši saistīta ar sadedzināšanas stacijas darbību. |
| --- | --- |

—

1.4. Ogļu vai cita kurināmā gazifikācija iekārtās ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu 20 MW un vairāk, ja šī darbība ir tieši saistīta ar sadedzināšanas stacijas darbību.

| — | 5.2. Atkritumu sadedzināšana vai to resursu atgūšana atkritumu līdzincinerācijas stacijās, kuru jauda pārsniedz trīs tonnas dienā nebīstamo atkritumu gadījumā vai 10 tonnas dienā bīstamo atkritumu gadījumā, ja šī darbība notiek iepriekš minētā 1.1. punkta aptvertajās sadedzināšanas stacijās. |
| --- | --- |

—

5.2. Atkritumu sadedzināšana vai to resursu atgūšana atkritumu līdzincinerācijas stacijās, kuru jauda pārsniedz trīs tonnas dienā nebīstamo atkritumu gadījumā vai 10 tonnas dienā bīstamo atkritumu gadījumā, ja šī darbība notiek iepriekš minētā 1.1. punkta aptvertajās sadedzināšanas stacijās.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver ar iepriekš minētajām darbībām tieši saistītas augšposma un lejasposma darbības, arī emisiju novēršanas un kontroles paņēmienus.

Šie LPTP secinājumi aptver visus cietos, šķidros un/vai gāzveida degmateriālus, tostarp:

| — | cietos kurināmos (piem., ogles, lignītu, kūdru), |
| --- | --- |

—

cietos kurināmos (piem., ogles, lignītu, kūdru),

| — | biomasu (atbilstoši Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 31. punktā iekļautajai definīcijai), |
| --- | --- |

—

biomasu (atbilstoši Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 31. punktā iekļautajai definīcijai),

| — | šķidros kurināmos (piem., smago degvieleļļu un gāzeļļu), |
| --- | --- |

—

šķidros kurināmos (piem., smago degvieleļļu un gāzeļļu),

| — | gāzveida kurināmos (piem., dabasgāzi, ūdeņradi saturošu gāzi un singāzi), |
| --- | --- |

—

gāzveida kurināmos (piem., dabasgāzi, ūdeņradi saturošu gāzi un singāzi),

| — | nozarspecifiskus kurināmos (piem., ķīmiskās rūpniecības un dzelzs un tērauda rūpniecības blakusproduktus), |
| --- | --- |

—

nozarspecifiskus kurināmos (piem., ķīmiskās rūpniecības un dzelzs un tērauda rūpniecības blakusproduktus),

| — | atkritumus, izņemot Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 39. punktā definētos dažādos sadzīves atkritumus un citus atkritumus, kas uzskaitīti minētās direktīvas 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā. |
| --- | --- |

—

atkritumus, izņemot Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 39. punktā definētos dažādos sadzīves atkritumus un citus atkritumus, kas uzskaitīti minētās direktīvas 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā.

Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:

| — | kurināmo sadedzināšana blokos, kuru nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 15 MW, |
| --- | --- |

—

kurināmo sadedzināšana blokos, kuru nominālā ievadītā siltumjauda ir mazāka par 15 MW,

| — | sadedzināšanas stacijas, uz kurām attiecas Direktīvas 2010/75/ES 33. un 35. pantā noteiktā ierobežota lietošanas laika atkāpe vai centralizētajai siltumapgādei piemērojamā atkāpe, līdz to atļaujās noteikto atkāpju termiņa apritēšanai, attiecībā uz atkāpes aptverto piesārņotāju LPTP SEL, kā arī citiem tādiem piesārņotājiem, kuru emisijas samazinātu ar atkāpi atceltie tehniskie pasākumi, |
| --- | --- |

—

sadedzināšanas stacijas, uz kurām attiecas Direktīvas 2010/75/ES 33. un 35. pantā noteiktā ierobežota lietošanas laika atkāpe vai centralizētajai siltumapgādei piemērojamā atkāpe, līdz to atļaujās noteikto atkāpju termiņa apritēšanai, attiecībā uz atkāpes aptverto piesārņotāju LPTP SEL, kā arī citiem tādiem piesārņotājiem, kuru emisijas samazinātu ar atkāpi atceltie tehniskie pasākumi,

| — | kurināmo gazifikācija, ja tā nav tieši saistīta ar iegūtās singāzes sadedzināšanu, |
| --- | --- |

—

kurināmo gazifikācija, ja tā nav tieši saistīta ar iegūtās singāzes sadedzināšanu,

| — | kurināmo gazifikācija un vēlāka singāzes sadedzināšana, ja tā tieši saistīta ar minerāleļļas un gāzes rafinēšanu, |
| --- | --- |

—

kurināmo gazifikācija un vēlāka singāzes sadedzināšana, ja tā tieši saistīta ar minerāleļļas un gāzes rafinēšanu,

| — | augšposma un lejasposma darbības, kas nav tieši saistītas ar sadedzināšanu vai gazifikāciju, |
| --- | --- |

—

augšposma un lejasposma darbības, kas nav tieši saistītas ar sadedzināšanu vai gazifikāciju,

| — | sadedzināšana rūpnieciskajās krāsnīs vai karsētājos, |
| --- | --- |

—

sadedzināšana rūpnieciskajās krāsnīs vai karsētājos,

| — | sadedzināšana pēcdedzināšanas stacijās, |
| --- | --- |

—

sadedzināšana pēcdedzināšanas stacijās,

| — | sadedzināšana lāpā, |
| --- | --- |

—

sadedzināšana lāpā,

| — | sadedzināšana reģenerācijas katlos un kopējā reducētā sēra degļos pulpas un papīra ražošanas iekārtās, jo uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz pulpas, papīra un kartona ražošanu, |
| --- | --- |

—

sadedzināšana reģenerācijas katlos un kopējā reducētā sēra degļos pulpas un papīra ražošanas iekārtās, jo uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz pulpas, papīra un kartona ražošanu,

| — | rafinētavas kurināmo sadedzināšana rafinētavā, jo uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz minerāleļļas un gāzes rafinēšanu, |
| --- | --- |

—

rafinētavas kurināmo sadedzināšana rafinētavā, jo uz to attiecas secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem attiecībā uz minerāleļļas un gāzes rafinēšanu,

| — | atkritumu likvidēšana vai to resursu atgūšana:






  — | atkritumu incinerācijas stacijās (kas Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 40. punktā definētas kā “atkritumu sadedzināšanas iekārtas”), |
| --- | --- | --- |

—

atkritumu likvidēšana vai to resursu atgūšana:

—

atkritumu incinerācijas stacijās (kas Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 40. punktā definētas kā “atkritumu sadedzināšanas iekārtas”),

| — | atkritumu līdzincinerācijas stacijās, ja vairāk nekā 40 % no izdalītās siltumenerģijas nāk no bīstamajiem atkritumiem, |
| --- | --- |

—

atkritumu līdzincinerācijas stacijās, ja vairāk nekā 40 % no izdalītās siltumenerģijas nāk no bīstamajiem atkritumiem,

| — | atkritumu līdzincinerācijas stacijās, kurās sadedzina tikai atkritumus, ja vien šie atkritumi vismaz daļēji nesastāv no biomasas atbilstoši Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta b) apakšpunktā iekļautajai definīcijai, |
| --- | --- |

—

atkritumu līdzincinerācijas stacijās, kurās sadedzina tikai atkritumus, ja vien šie atkritumi vismaz daļēji nesastāv no biomasas atbilstoši Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 31. punkta b) apakšpunktā iekļautajai definīcijai,

jo uz tām attiecas LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju.

Citi LPTP secinājumi un atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti attiecībā uz šajos LPTP secinājumos aplūkotajām darbībām:

| — | Vispārizmantojamas notekūdeņu un atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmas ķīmiskās rūpniecības nozarē (CWW) |
| --- | --- |

—

Vispārizmantojamas notekūdeņu un atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmas ķīmiskās rūpniecības nozarē (CWW)

| — | Ķimikālijām veltīto LPTP atsauces dokumentu sērija (LVOC utt.) |
| --- | --- |

—

Ķimikālijām veltīto LPTP atsauces dokumentu sērija (LVOC utt.)

| — | Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM) |
| --- | --- |

—

Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM)

| — | Ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS) |
| --- | --- |

—

Ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS)

| — | Energoefektivitāte (ENE) |
| --- | --- |

—

Energoefektivitāte (ENE)

| — | Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS) |
| --- | --- |

—

Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas (ICS)

| — | Dzelzs un tērauda ražošana (IS) |
| --- | --- |

—

Dzelzs un tērauda ražošana (IS)

| — | No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings (ROM) |
| --- | --- |

—

No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings (ROM)

| — | Pulpas, papīra un kartona ražošana (PP) |
| --- | --- |

—

Pulpas, papīra un kartona ražošana (PP)

| — | Minerāleļļas un gāzes rafinēšana (REF) |
| --- | --- |

—

Minerāleļļas un gāzes rafinēšana (REF)

| — | Atkritumu incinerācija (WI) |
| --- | --- |

—

Atkritumu incinerācija (WI)

| — | Atkritumu apstrāde (WT) |
| --- | --- |

—

Atkritumu apstrāde (WT)

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Vispārīgie termini |
| Katls | Jebkura sadedzināšanas stacija, izņemot dzinējus, gāzturbīnas un rūpnieciskās krāsnis vai karsētājus. |
| Kombinētā cikla gāzturbīna (KCGT) | KCGT ir sadedzināšanas stacija, kurā izmanto divus termodinamiskos ciklus (piem., Breitona ciklu un Renkina ciklu). Kombinētā cikla gāzturbīnā tādas gāzturbīnas dūmgāzu siltumenerģiju, kurā ražo elektroenerģiju pēc Breitona cikla, pārveido par lietderīgu enerģiju siltumenerģijas atgūšanas tvaika ģeneratorā (SATĢ), kurā ar to ražo tvaiku, kas pēc tam izplešas tvaika turbīnā (kurā pēc Renkina cikla ražo papildu elektroenerģiju).
  Šajos LPTP secinājumos KCGT ietver gan konfigurācijas ar piekurināšanu siltumenerģijas atgūšanas tvaika ģeneratorā, gan bez tās. |
| Sadedzināšanas stacija | Jebkura tehniska ierīce, kurā oksidē kurināmo, lai izmantotu tā iegūto siltumenerģiju. Šajos LPTP secinājumos kombināciju, ko veido:






  — | divas vai vairākas atsevišķas sadedzināšanas stacijas, kurās dūmgāzes novada pa kopīgu dūmeni, vai |

Termins

Definīcija

Vispārīgie termini

Katls

Jebkura sadedzināšanas stacija, izņemot dzinējus, gāzturbīnas un rūpnieciskās krāsnis vai karsētājus.

Kombinētā cikla gāzturbīna (KCGT)

KCGT ir sadedzināšanas stacija, kurā izmanto divus termodinamiskos ciklus (piem., Breitona ciklu un Renkina ciklu). Kombinētā cikla gāzturbīnā tādas gāzturbīnas dūmgāzu siltumenerģiju, kurā ražo elektroenerģiju pēc Breitona cikla, pārveido par lietderīgu enerģiju siltumenerģijas atgūšanas tvaika ģeneratorā (SATĢ), kurā ar to ražo tvaiku, kas pēc tam izplešas tvaika turbīnā (kurā pēc Renkina cikla ražo papildu elektroenerģiju).

Šajos LPTP secinājumos KCGT ietver gan konfigurācijas ar piekurināšanu siltumenerģijas atgūšanas tvaika ģeneratorā, gan bez tās.

Sadedzināšanas stacija

Jebkura tehniska ierīce, kurā oksidē kurināmo, lai izmantotu tā iegūto siltumenerģiju. Šajos LPTP secinājumos kombināciju, ko veido:

—

divas vai vairākas atsevišķas sadedzināšanas stacijas, kurās dūmgāzes novada pa kopīgu dūmeni, vai

| — | atsevišķas sadedzināšanas stacijas, attiecībā uz kurām atļauja pirmoreiz piešķirta 1987. gada 1. jūlijā vai vēlāk vai attiecībā uz kurām operatori minētajā dienā vai pēc tās iesnieguši pilnīgu pieteikumu un kuras uzstādītas tā, ka, ņemot vērā tehniskos un ekonomiskos faktorus, to dūmgāzes pēc kompetentās iestādes atzinuma varētu novadīt pa kopīgu dūmeni, |
| --- | --- |

—

atsevišķas sadedzināšanas stacijas, attiecībā uz kurām atļauja pirmoreiz piešķirta 1987. gada 1. jūlijā vai vēlāk vai attiecībā uz kurām operatori minētajā dienā vai pēc tās iesnieguši pilnīgu pieteikumu un kuras uzstādītas tā, ka, ņemot vērā tehniskos un ekonomiskos faktorus, to dūmgāzes pēc kompetentās iestādes atzinuma varētu novadīt pa kopīgu dūmeni,

uzskata par vienu sadedzināšanas staciju.

Aprēķinot šādas kombinācijas kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu, saskaita visu to attiecīgo atsevišķo sadedzināšanas staciju jaudu, kuru nominālā ievadītā siltumjauda ir vismaz 15 MW.

Sadedzināšanas bloks

Individuāla sadedzināšanas stacija

Nepārtraukta mērīšana

Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu (AMS), kas pastāvīgi uzstādīta objektā.

Tiešā novadīšana

Novadīšana (uz saņēmēju ūdensobjektu) vietā, kur notiek emisija no iekārtas, bez papildu apstrādes lejasposmā.

Dūmgāzu atsērošanas (DGA) sistēma

Sistēma, kurā ar vienu atsērošanas paņēmienu vai šādu paņēmienu kombināciju mazina sadedzināšanas stacijas radītās SOx emisijas.

Esoša dūmgāzu atsērošanas (DGA) sistēma

Dūmgāzu atsērošanas (DGA) sistēma, kas nav jauna DGA sistēma.

Jauna dūmgāzu atsērošanas (DGA) sistēma

Vai nu dūmgāzu atsērošanas sistēma jaunā stacijā, vai esošas stacijas DGA sistēma, kurā vismaz viens atsērošanas paņēmiens ieviests vai pilnīgi aizstāts pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas.

Gāzeļļa

Jebkurš no naftas iegūts šķidrais kurināmais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 vai 2710 20 19 ,

vai jebkurš no naftas iegūts šķidrais kurināmais, kas, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatūrā destilējas mazāk nekā par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus), bet 350 °C temperatūrā – vismaz par 85 tilp. % (ieskaitot zudumus).

Smagā degvieleļļa (SDE)

Jebkurš no naftas iegūts šķidrais kurināmais, uz kuru attiecas KN kods 2710 19 51 līdz 2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 vai 2710 20 39 ,

vai jebkurš no naftas iegūts šķidrais kurināmais, izņemot gāzeļļu, kurš pēc destilācijas rādītājiem ietilpst tādu smago eļļu grupā, ko izmanto par kurināmo, un kurš, izmantojot ASTM D86 metodi, 250 °C temperatūrā destilējas mazāk nekā par 65 tilp. % (ieskaitot zudumus). Naftas produktu pieskaita pie smagajām degvieleļļām arī tad, ja destilācijas rādītājus ar ASTM D86 metodi noteikt nevar.

Neto elektriskais lietderības koeficients (sadedzināšanas bloks un integrētās gazifikācijas kombinētais cikls jeb IGKC)

Neto saražotā elektroenerģija (galvenā transformatora augstsprieguma pusē saražotā elektroenerģija, no kā atņemta pievadītā enerģija, – piem., palīgsistēmu energoapgādei) attiecībā pret kurināmā/ievadmateriāla formā pievadīto enerģiju (ko izsaka kā kurināmā/ievadmateriāla zemāko siltumspēju) sadedzināšanas bloka robežpunktā noteiktā laika periodā.

Neto mehāniskais lietderības koeficients

Mehāniskā jauda slodzes pieslēguma vietā attiecībā pret termisko jaudu, kas pievadīta ar kurināmo.

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (sadedzināšanas bloks un IGKC)

Neto saražotā enerģija (saražotā elektroenerģija, karstais ūdens, tvaiks, mehāniskā enerģija, no kā atņemta pievadītā elektroenerģija un/vai siltumenerģija, – piem., palīgsistēmu energoapgādei) attiecībā pret kurināmā formā pievadīto enerģiju (ko izsaka kā kurināmā zemāko siltumspēju) sadedzināšanas bloka robežpunktā noteiktā laika periodā.

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (gazifikācijas bloks)

Neto saražotā enerģija (saražotā elektroenerģija, karstais ūdens, tvaiks, mehāniskā enerģija un singāze (ko izsaka kā singāzes zemāko siltumspēju), no kā atņemta pievadītā elektroenerģija un/vai siltumenerģija, – piem., palīgsistēmu energoapgādei) attiecībā pret kurināmā/ievadmateriāla formā pievadīto enerģiju (ko izsaka kā kurināmā/ievadmateriāla zemāko siltumspēju) gazifikācijas bloka robežpunktā noteiktā laika periodā.

Ekspluatācijas stundas

Stundās izteikts laiks, kurā sadedzināšanas stacija vai tās daļa tiek ekspluatēta un novada emisijas gaisā, izņemot palaišanas un apturēšanas periodus.

Periodiska mērīšana

Mērlieluma (konkrēta mērāmā lieluma) noteikšana konkrētos laika intervālos.

Esoša stacija

Sadedzināšanas stacija, kas nav jauna stacija.

Jauna stacija

Sadedzināšanas stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kura, saglabājot esošos pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta.

Pēcdedzināšanas stacija

Tāda sistēma dūmgāzu attīrīšanai sadedzināšanas ceļā, kas netiek ekspluatēta kā neatkarīga sadedzināšanas stacija, piem., termiskais oksidizators (t. i., atliekgāzu incinerators), ar ko no dūmgāzēm atdala vienu vai vairākus piesārņotājus (piem., GOS), atgūstot vai neatgūstot procesā radušos siltumu. Pakāpeniskas sadedzināšanas paņēmienus, kuros katrs degšanas posms norit atsevišķā kamerā, kur var būt īpaši degšanas apstākļi (piem., kurināmā un gaisa attiecība, temperatūras profils), uzskata par viena sadedzināšanas procesa daļu, nevis par sadedzināšanu pēcdedzināšanas stacijā. Tāpat arī tad, kad rūpnieciskajā karsētājā/krāsnī vai citā sadedzināšanas procesā radušās gāzes pēc tam oksidē atsevišķā sadedzināšanas stacijā, lai atgūtu to enerģētisko vērtību (ar palīgkurināmo vai bez tā) elektroenerģijas, tvaika, karstā ūdens/eļļas vai mehāniskās enerģijas ražošanai, šo staciju neuzskata par pēcdedzināšanas staciju.

Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma (PEMS)

Sistēma, ar kuru pēc vairākiem raksturīgiem nepārtraukti monitorētiem procesa parametriem (piem., deggāzu patēriņš, gaisa un kurināmā attiecībā) un datiem par kurināmā vai ievadmateriāla kvalitāti (piem., sēra saturu) nepārtraukti nosaka kāda avota emitēta piesārņotāja emisiju koncentrāciju.

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie

Gāzveida un/vai šķidri (petro)ķīmiskās rūpniecības blakusprodukti, ko sadedzināšanas stacijās izmanto par nekomerciāliem kurināmajiem.

Rūpnieciskās krāsnis vai karsētāji

Rūpnieciskās krāsnis vai karsētāji ir:

| — | sadedzināšanas stacijas, kuru dūmgāzes izmanto objektu vai ievadmateriāla termiskai apstrādei tieškontakta karsētājmehānismā (piem., cementa krāsnī/kaļķu ceplī, stikla krāsnī, asfalta krāsnī, žāvēšanas procesā, (petro)ķīmiskās rūpniecības reaktorā, melno metālu apstrādes krāsnīs), vai |
| --- | --- |

—

sadedzināšanas stacijas, kuru dūmgāzes izmanto objektu vai ievadmateriāla termiskai apstrādei tieškontakta karsētājmehānismā (piem., cementa krāsnī/kaļķu ceplī, stikla krāsnī, asfalta krāsnī, žāvēšanas procesā, (petro)ķīmiskās rūpniecības reaktorā, melno metālu apstrādes krāsnīs), vai

| — | sadedzināšanas stacijas, kuru izstarotais un/vai vadītais siltums uz objektiem vai ievadmateriāliem tiek novadīts caur cietu sienu, neizmantojot siltumpārneses fluīdu (piem., koksa baterijkrāsns, kaupers, krāsns vai reaktors procesplūsmas uzkarsēšanai (petro)ķīmiskajā rūpniecībā, piem., tvaika krekinga krāsns, rūpnieciskais karsētājs, ko izmanto sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) regazificēšanai LNG termināļos). |
| --- | --- |

—

sadedzināšanas stacijas, kuru izstarotais un/vai vadītais siltums uz objektiem vai ievadmateriāliem tiek novadīts caur cietu sienu, neizmantojot siltumpārneses fluīdu (piem., koksa baterijkrāsns, kaupers, krāsns vai reaktors procesplūsmas uzkarsēšanai (petro)ķīmiskajā rūpniecībā, piem., tvaika krekinga krāsns, rūpnieciskais karsētājs, ko izmanto sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) regazificēšanai LNG termināļos).

Ja izmanto labu enerģijas atgūšanas praksi, rūpnieciskajiem karsētājiem/krāsnīm var būt piesaistīta tvaika/elektroenerģijas ražošanas sistēma. To uzskata par neatņemamu rūpnieciskā karsētāja/krāsns konstrukcijas daļu, ko nevar vērtēt atsevišķi.

Rafinētavas kurināmais

Ciets, šķidrs vai gāzveida degmateriāls, kas radies jēlnaftas destilācijas un konversijas procesos, piem., rafinētavas deggāze (RDG), singāze, rafinētavas eļļas un naftas kokss.

Atlikumi

Vielas vai objekti, kas šā dokumenta aptvertajās darbībās radušies kā atkritumi vai blakusprodukti.

Palaišanas un apturēšanas periods

Stacijas ekspluatācijas laiks, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmumu 2012/249/ES (*1).

Esošs bloks

Sadedzināšanas bloks, kas nav jauns bloks.

Jauns bloks

Sadedzināšanas bloks, kura ekspluatācijai sadedzināšanas stacijā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai sadedzināšanas bloks, kurš, saglabājot esošos sadedzināšanas stacijas pamatus, pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīts.

Derīgs (stundas vidējais rādītājs)

Stundas vidējo rādītāju uzskata par derīgu, ja automātiskajai mērījumu sistēmai attiecīgajā laikā nav veikta apkope un tās darbība nav bijusi traucēta.

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Piesārņotāji/parametri |
| As | Arsēns un tā savienojumi kopā, izteikti kā As |
| C3 | Ogļūdeņraži, kuru oglekļa atomu skaits molekulā ir trīs |
| C4+ | Ogļūdeņraži, kuru oglekļa atomu skaits molekulā ir vismaz četri |
| Cd | Kadmijs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cd |
| Cd+Tl | Kadmijs, tallijs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cd+Tl |
| CH4 | Metāns |
| CO | Oglekļa monoksīds |
| ĶSP | Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu |
| COS | Karbonilsulfīds |
| Cr | Hroms un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cr |
| Cu | Varš un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cu |
| Putekļi | Visas daļiņas (gaisā) |
| Fluorīds | Izšķīdis fluorīds, izteikts kā F- |
| H2S | Sērūdeņradis |
| HCl | Visi neorganiskie gāzveida hlora savienojumi, izteikti kā HCl |
| HCN | Ciānūdeņradis |
| HF | Visi neorganiskie gāzveida fluora savienojumi, izteikti kā HF |
| Hg | Dzīvsudrabs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Hg |
| N2O | Dislāpekļa monoksīds (slāpekļa(I) oksīds) |
| NH3 | Amonjaks |
| Ni | Niķelis un tā savienojumi kopā, izteikti kā Ni |
| NOX | Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2 |
| Pb | Svins un tā savienojumi kopā, izteikti kā Pb |
| PCDD/F | Polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni |
| KND | Koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs. Gada vidējā SO2 koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs SOX mazināšanas sistēmas ievadpunktā (iedaļā “Vispārīgie apsvērumi” norādītajos standartapstākļos), izteikta pie skābekļa references satura, kas ir 6 tilp. % O2 |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V | Antimons, arsēns, svins, hroms, kobalts, varš, mangāns, niķelis, vanādijs un to savienojumi kopā, izteikti kā Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V |
| SO2 | Sēra dioksīds |
| SO3 | Sēra trioksīds |
| SOX | Sēra dioksīds (SO2) un sēra trioksīds (SO3) kopā, izteikti kā SO2 |
| Sulfāti | Izšķīduši sulfāti, izteikti kā SO4
  2- |
| Vieglizdalīgie sulfīdi | Izšķīdušie sulfīdi un tie neizšķīdušie sulfīdi, kas viegli izdalās paskābināšanās gadījumā, kopā, izteikti kā S2- |
| Sulfīti | Izšķīduši sulfīti, izteikti kā SO3
  2- |
| KOO | Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī) |
| KSC | Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem |
| KGOO | Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā) |
| Zn | Cinks un tā savienojumi kopā, izteikti kā Zn |

Termins

Definīcija

Piesārņotāji/parametri

As

Arsēns un tā savienojumi kopā, izteikti kā As

C3

Ogļūdeņraži, kuru oglekļa atomu skaits molekulā ir trīs

C4+

Ogļūdeņraži, kuru oglekļa atomu skaits molekulā ir vismaz četri

Cd

Kadmijs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cd

Cd+Tl

Kadmijs, tallijs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cd+Tl

CH4

Metāns

CO

Oglekļa monoksīds

ĶSP

Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu

COS

Karbonilsulfīds

Cr

Hroms un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cr

Cu

Varš un tā savienojumi kopā, izteikti kā Cu

Putekļi

Visas daļiņas (gaisā)

Fluorīds

Izšķīdis fluorīds, izteikts kā F-

H2S

Sērūdeņradis

HCl

Visi neorganiskie gāzveida hlora savienojumi, izteikti kā HCl

HCN

Ciānūdeņradis

HF

Visi neorganiskie gāzveida fluora savienojumi, izteikti kā HF

Hg

Dzīvsudrabs un tā savienojumi kopā, izteikti kā Hg

N2O

Dislāpekļa monoksīds (slāpekļa(I) oksīds)

NH3

Amonjaks

Ni

Niķelis un tā savienojumi kopā, izteikti kā Ni

NOX

Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2

Pb

Svins un tā savienojumi kopā, izteikti kā Pb

PCDD/F

Polihlorētie dibenz-p-dioksīni un polihlorētie dibenzfurāni

KND

Koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs. Gada vidējā SO2 koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs SOX mazināšanas sistēmas ievadpunktā (iedaļā “Vispārīgie apsvērumi” norādītajos standartapstākļos), izteikta pie skābekļa references satura, kas ir 6 tilp. % O2

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

Antimons, arsēns, svins, hroms, kobalts, varš, mangāns, niķelis, vanādijs un to savienojumi kopā, izteikti kā Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V

SO2

Sēra dioksīds

SO3

Sēra trioksīds

SOX

Sēra dioksīds (SO2) un sēra trioksīds (SO3) kopā, izteikti kā SO2

Sulfāti

Izšķīduši sulfāti, izteikti kā SO4
  2-

Vieglizdalīgie sulfīdi

Izšķīdušie sulfīdi un tie neizšķīdušie sulfīdi, kas viegli izdalās paskābināšanās gadījumā, kopā, izteikti kā S2-

Sulfīti

Izšķīduši sulfīti, izteikti kā SO3
  2-

KOO

Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī)

KSC

Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem

KGOO

Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā)

Zn

Cinks un tā savienojumi kopā, izteikti kā Zn

AKRONĪMI

Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:

| Akronīms | Definīcija |
| --- | --- |
| GPB | Gaisa padeves bloks |
| KCGT | Kombinētā cikla gāzturbīna, ar piekurināšanu vai bez tās |
| CVS | Cirkulējošs verdošais slānis |
| CHP | Koģenerācija |
| KKG | Koksa gāze |
| COS | Karbonilsulfīds |
| DLN | Sausie mazu NOX emisiju degļi |
| SIC | Sorbenta inžekcija cauruļvadā |
| ESP | Elektrostatiskais precipitators |
| SVS | Sadedzināšana verdošajā slānī |
| DGA | Dūmgāzu atsērošana |
| SDE | Smagā degvieleļļa |
| SATV | Siltuma atgūšanas tvaika ģenerators |
| IGKC | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls |
| ZSS | Zemākā siltumspēja |
| LNB | Mazu NOX emisiju degļi |
| LNG | Sašķidrināta dabasgāze |
| ACGT | Atvērtā cikla gāzturbīna |
| ĀEA | Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi |
| PKS | Pulverizēta kurināmā sadedzināšana |
| PEMS | Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma |
| SKR | Selektīva katalītiskā reducēšana |
| ISA | Izsmidzināms sausais absorbētājs |
| SNKR | Selektīva nekatalītiskā reducēšana |

Akronīms

Definīcija

GPB

Gaisa padeves bloks

KCGT

Kombinētā cikla gāzturbīna, ar piekurināšanu vai bez tās

CVS

Cirkulējošs verdošais slānis

CHP

Koģenerācija

KKG

Koksa gāze

COS

Karbonilsulfīds

DLN

Sausie mazu NOX emisiju degļi

SIC

Sorbenta inžekcija cauruļvadā

ESP

Elektrostatiskais precipitators

SVS

Sadedzināšana verdošajā slānī

DGA

Dūmgāzu atsērošana

SDE

Smagā degvieleļļa

SATV

Siltuma atgūšanas tvaika ģenerators

IGKC

Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls

ZSS

Zemākā siltumspēja

LNB

Mazu NOX emisiju degļi

LNG

Sašķidrināta dabasgāze

ACGT

Atvērtā cikla gāzturbīna

ĀEA

Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi

PKS

Pulverizēta kurināmā sadedzināšana

PEMS

Prognostiskā emisiju monitoringa sistēma

SKR

Selektīva katalītiskā reducēšana

ISA

Izsmidzināms sausais absorbētājs

SNKR

Selektīva nekatalītiskā reducēšana

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL)

Ja ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) ir norādīti atšķirīgiem vidējošanas periodiem, jāievēro visi šie LPTP SEL.

Šajos LPTP secinājumos izklāstītie LPTP SEL var neattiekties uz turbīnām, ko darbina ar šķidro kurināmo vai gāzi, un ārkārtas situācijās izmantojamiem dzinējiem, ko ekspluatē mazāk nekā 500 h gadā, ja šāds ārkārtas izmantojums nav savienojams ar LPTP SEL ievērošanu.

Emisijas gaisā: LPTP SEL

Šajos LPTP secinājumos norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām gaisā, ir norādīti kā koncentrācijas, kuras izsaka kā emitētās vielas masu dūmgāzu tilpuma vienībā šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena; tos izsaka, lietojot mērvienības g/Nm3, μg/Nm3 vai ng I-TEQ/Nm3.

Emisijām gaisā piemērojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir norādīts 4. LPTP.

Šajā dokumentā LPTP SEL izteikšanai izmantotais references skābekļa līmenis ir norādīts nākamajā tabulā.

| Darbība | Skābekļa references līmenis (OR) |
| --- | --- |
| Cieto kurināmo sadedzināšana | 6 tilp. % |
| Cieto kurināmo sadedzināšana kombinācijā ar šķidrajiem un/vai gāzveida kurināmajiem |
| Atkritumu līdzincinerācija |
| Šķidro un/vai gāzveida kurināmo sadedzināšana, kas nenotiek gāzturbīnā vai dzinējā | 3 tilp. % |
| Šķidro un/vai gāzveida kurināmo sadedzināšana gāzturbīnā vai dzinējā | 15 tilp. % |
| Sadedzināšana IGKC stacijās |

Darbība

Skābekļa references līmenis (OR)

Cieto kurināmo sadedzināšana

6 tilp. %

Cieto kurināmo sadedzināšana kombinācijā ar šķidrajiem un/vai gāzveida kurināmajiem

Atkritumu līdzincinerācija

Šķidro un/vai gāzveida kurināmo sadedzināšana, kas nenotiek gāzturbīnā vai dzinējā

3 tilp. %

Šķidro un/vai gāzveida kurināmo sadedzināšana gāzturbīnā vai dzinējā

15 tilp. %

Sadedzināšana IGKC stacijās

Formula emisiju koncentrācijas aprēķināšanai pie skābekļa references līmeņa ir šāda:

Formula

kur:

| ER | : | emisiju koncentrācija pie skābekļa references līmeņa OR; |
| --- | --- | --- |
| OR | : | skābekļa references līmenis tilp. %; |
| EM | : | izmērītā emisiju koncentrācija; |
| OM | : | izmērītais skābekļa līmenis tilp. %. |

ER

:

emisiju koncentrācija pie skābekļa references līmeņa OR;

OR

:

skābekļa references līmenis tilp. %;

EM

:

izmērītā emisiju koncentrācija;

OM

:

izmērītais skābekļa līmenis tilp. %.

Vidējošanas periodiem piemēro šādas definīcijas:

| Vidējošanas periods | Definīcija |
| --- | --- |
| Dienas vidējā vērtība | Attiecībā uz 24 stundu periodu vidējota vērtība, kas aprēķināta no derīgām nepārtrauktā mērīšanā iegūtām stundas vidējām vērtībām |
| Gada vidējā vērtība | Attiecībā uz gadu vidējota vērtība, kas aprēķināta no derīgām nepārtrauktā mērīšanā iegūtām stundas vidējām vērtībām |
| Paraugošanas perioda vidējā vērtība | Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (1) |
| Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība | To gada laikā iegūto vērtību vidējā vērtība, kuras noskaidrotas katra parametra periodiskos mērījumos, kas veikti tādā monitoringa biežumā, kāds noteikts attiecīgajam parametram |

Vidējošanas periods

Definīcija

Dienas vidējā vērtība

Attiecībā uz 24 stundu periodu vidējota vērtība, kas aprēķināta no derīgām nepārtrauktā mērīšanā iegūtām stundas vidējām vērtībām

Gada vidējā vērtība

Attiecībā uz gadu vidējota vērtība, kas aprēķināta no derīgām nepārtrauktā mērīšanā iegūtām stundas vidējām vērtībām

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (1)

Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

To gada laikā iegūto vērtību vidējā vērtība, kuras noskaidrotas katra parametra periodiskos mērījumos, kas veikti tādā monitoringa biežumā, kāds noteikts attiecīgajam parametram

Emisijas ūdenī: LPTP SEL

Šajos LPTP secinājumos norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir norādīti kā koncentrācijas, ko izsaka kā emitētās vielas masu ūdens tilpuma vienībā, lietojot mērvienības μg/l, mg/l vai g/l. LPTP SEL attiecas uz dienas vidējām vērtībām, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem. Ja var demonstrēt, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus.

Emisijām ūdenī piemērojamo LPTP SEL monitoringa biežums ir norādīts 5. LPTP.

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL)

Ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ir konkrētā bloka konstrukcijas noteiktā attiecība starp sadedzināšanas bloka neto saražoto enerģiju un sadedzināšanas blokam ar kurināmo/ievadmateriāliem pievadīto enerģiju. Neto saražoto enerģiju nosaka sadedzināšanas, gazifikācijas vai IGKC bloka robežpunktos (palīgsistēmām, piem., dūmgāzu attīrīšanas sistēmām, esot bloka pusē), blokam darbojoties ar pilnu noslodzi.

Koģenerācijas staciju gadījumā:

| — | neto kopējā kurināmā izmantojuma lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzināšanas bloku, kas darbojas ar pilnu noslodzi un noregulēts tā, lai iegūtu maksimālu siltumenerģijas daudzumu, elektroenerģijas ieguvi atstājot otrajā plānā, |
| --- | --- |

—

neto kopējā kurināmā izmantojuma lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzināšanas bloku, kas darbojas ar pilnu noslodzi un noregulēts tā, lai iegūtu maksimālu siltumenerģijas daudzumu, elektroenerģijas ieguvi atstājot otrajā plānā,

| — | neto elektriskā lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzināšanas bloku, kas ar pilnu noslodzi ražo tikai elektroenerģiju. |
| --- | --- |

—

neto elektriskā lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz sadedzināšanas bloku, kas ar pilnu noslodzi ražo tikai elektroenerģiju.

LPTP SEEL izsaka procentos. Kurināmā/ievadmateriāla formā pievadīto enerģiju izsaka kā zemāko siltumspēju.

LPTP SEEL monitoringa biežums ir norādīts 2. LPTP.

Sadedzināšanas staciju/bloku kategorizēšana pēc kopējās nominālās ievadītās siltumjaudas

Ja šajos LPTP secinājumos kopējā nominālā ievadītā siltumjauda ir norādīta kā vērtību diapazons, tā ir vienāda ar vai lielāka par diapazona apakšējo robežu un mazāka par diapazona augšējo robežu. Piemēram, 100–300 MWth staciju kategorija apzīmē sadedzināšanas stacijas ar kopējo nominālo ievadīto siltumjaudu, kas ir vienāda ar vai lielāka par 100 MW un mazāka par 300 MW.

Ja tāda sadedzināšanas stacijas daļa, kas dūmgāzes novada pa vienu vai vairākiem atsevišķiem dūmvadiem kopīgā dūmenī, darbojas mazāk nekā 1 500 h gadā, attiecīgo stacijas daļu šo LPTP secinājumu kontekstā var uzskatīt par atsevišķu vienību. Uz visām stacijas daļām attiecas stacijas kopējās nominālās ievadītās siltumjaudas LPTP SEL. Šādos gadījumos emisijas caur katru dūmvadu monitorē atsevišķi.

1.   VISPĀRĪGIE LPTP SECINĀJUMI

Līdztekus šajā punktā izklāstītajiem vispārīgajiem LPTP secinājumiem ir izmantojami arī 2. līdz 7. punktā izklāstītie konkrētiem kurināmajiem veltītie LPTP secinājumi.

1.1.   Vidiskās pārvaldības sistēmas

| 1. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir ieviest un konsekventi īstenot tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kas ietver visus šos aspektus:






  i) | vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts; |
| --- | --- | --- |

1. LPTP.

i)

vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts;

| ii) | vadības noteikta vidiskā politika, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidiskos rādītājus; |
| --- | --- |

ii)

vadības noteikta vidiskā politika, kas paredz pastāvīgi uzlabot iekārtas vidiskos rādītājus;

| iii) | nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem;

| iv) | tādu procedūru īstenošana, kurās īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:






  a) | struktūra un atbildības sadalījums; |
| --- | --- | --- |

iv)

tādu procedūru īstenošana, kurās īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:

a)

struktūra un atbildības sadalījums;

| b) | darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana; |
| --- | --- |

b)

darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana;

| c) | saziņa; |
| --- | --- |

c)

saziņa;

| d) | darbinieku iesaistīšana; |
| --- | --- |

d)

darbinieku iesaistīšana;

| e) | dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

dokumentācija;

| f) | efektīva procesu kontrole; |
| --- | --- |

f)

efektīva procesu kontrole;

| g) | plānotas regulāras tehniskās apkopes programmas; |
| --- | --- |

g)

plānotas regulāras tehniskās apkopes programmas;

| h) | gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; |
| --- | --- |

h)

gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām;

| i) | garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana; |
| --- | --- |

i)

garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana;

| v) | darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, kuros īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:






  a) | monitorings un mērījumi (sk. arī JRC atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM); |
| --- | --- | --- |

v)

darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, kuros īpaša uzmanība pievērsta šādiem aspektiem:

a)

monitorings un mērījumi (sk. arī JRC atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM);

| b) | koriģējoši un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

b)

koriģējoši un profilaktiski pasākumi;

| c) | uzskaitvedība; |
| --- | --- |

c)

uzskaitvedība;

| d) | neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās un ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota;

| vi) | EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

vi)

EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji;

| vii) | sekošana mazākpiesārņojošu tehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

vii)

sekošana mazākpiesārņojošu tehnoloģiju izstrādei;

| viii) | jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa tās darbmūža laikā – tās vidiskās ietekmes izvērtēšana, ko radīs eventuāla iekārtas izņemšana no ekspluatācijas (dezekspluatēšana), arī:






  a) | izvairīšanās no pazemes struktūru izveidošanas; |
| --- | --- | --- |

viii)

jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa tās darbmūža laikā – tās vidiskās ietekmes izvērtēšana, ko radīs eventuāla iekārtas izņemšana no ekspluatācijas (dezekspluatēšana), arī:

a)

izvairīšanās no pazemes struktūru izveidošanas;

| b) | demontāžu atvieglojošu elementu iestrādāšana; |
| --- | --- |

b)

demontāžu atvieglojošu elementu iestrādāšana;

| c) | viegli dekontaminējamu virsmas pārklājumu izvēle; |
| --- | --- |

c)

viegli dekontaminējamu virsmas pārklājumu izvēle;

| d) | tādas aprīkojuma konfigurācijas izvēle, kas samazina ķimikāliju aiztures risku un atvieglo drenāžu vai tīrīšanu; |
| --- | --- |

d)

tādas aprīkojuma konfigurācijas izvēle, kas samazina ķimikāliju aiztures risku un atvieglo drenāžu vai tīrīšanu;

| e) | tādu elastīgu, noslēgtu aprīkojuma elementu izveidošana, kas rada iespēju staciju slēgt pakāpeniski, pa daļām; |
| --- | --- |

e)

tādu elastīgu, noslēgtu aprīkojuma elementu izveidošana, kas rada iespēju staciju slēgt pakāpeniski, pa daļām;

| f) | maksimāla bionoārdāmu un reciklējamu materiālu izmantošana; |
| --- | --- |

f)

maksimāla bionoārdāmu un reciklējamu materiālu izmantošana;

| ix) | regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana.
  Konkrēti šajā nozarē ir svarīgi apsvērt arī šādus EMS elementus, kas vajadzības gadījumā aprakstīti attiecīgajā LPTP: |
| --- | --- |

ix)

regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana.

Konkrēti šajā nozarē ir svarīgi apsvērt arī šādus EMS elementus, kas vajadzības gadījumā aprakstīti attiecīgajā LPTP:

| x) | kvalitātes nodrošināšanas / kvalitātes kontroles programmas, ar kurām nodrošinātu, ka tiek pilnīgi noteikti un kontrolēti visu kurināmo raksturlielumi (sk. 9. LPTP); |
| --- | --- |

x)

kvalitātes nodrošināšanas / kvalitātes kontroles programmas, ar kurām nodrošinātu, ka tiek pilnīgi noteikti un kontrolēti visu kurināmo raksturlielumi (sk. 9. LPTP);

| xi) | pārvaldības plāns, ar kuru samazinātu emisijas gaisā un/vai ūdenī ārpusnormālos ekspluatācijas apstākļos, arī palaišanas un apturēšanas periodos (sk. 10. LPTP un 11. LPTP); |
| --- | --- |

xi)

pārvaldības plāns, ar kuru samazinātu emisijas gaisā un/vai ūdenī ārpusnormālos ekspluatācijas apstākļos, arī palaišanas un apturēšanas periodos (sk. 10. LPTP un 11. LPTP);

| xii) | atkritumu apsaimniekošanas plāns, ar kuru nodrošinātu, ka tiek ierobežota atkritumu rašanās, tie tiek sagatavoti atkalizmantošanai, reciklēti vai no tiem kā citādi tiek atgūti resursi, arī ar 16. LPTP aprakstītajiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

xii)

atkritumu apsaimniekošanas plāns, ar kuru nodrošinātu, ka tiek ierobežota atkritumu rašanās, tie tiek sagatavoti atkalizmantošanai, reciklēti vai no tiem kā citādi tiek atgūti resursi, arī ar 16. LPTP aprakstītajiem paņēmieniem;

| xiii) | sistemātiska metode, kā apzināt nekontrolētas un/vai neplānotas emisijas vidē un tās novērst, it sevišķi:






  a) | emisijas augsnē un pazemes ūdeņos no manipulācijām ar kurināmajiem, piedevām, blakusproduktiem un atkritumiem, kā arī to glabāšanas; |
| --- | --- | --- |

xiii)

sistemātiska metode, kā apzināt nekontrolētas un/vai neplānotas emisijas vidē un tās novērst, it sevišķi:

a)

emisijas augsnē un pazemes ūdeņos no manipulācijām ar kurināmajiem, piedevām, blakusproduktiem un atkritumiem, kā arī to glabāšanas;

| b) | emisijas, kas saistītas ar kurināmā pašuzkaršanu un/vai pašaizdegšanos glabāšanas un manipulāciju laikā; |
| --- | --- |

b)

emisijas, kas saistītas ar kurināmā pašuzkaršanu un/vai pašaizdegšanos glabāšanas un manipulāciju laikā;

| xiv) | putekļu pārvaldības plāns, ar kuru novērstu vai, ja tas nav iespējams, samazinātu difūzās emisijas no kurināmo, atlikumu un piedevu iekraušanas, izkraušanas, glabāšanas un/vai manipulācijām ar tiem; |
| --- | --- |

xiv)

putekļu pārvaldības plāns, ar kuru novērstu vai, ja tas nav iespējams, samazinātu difūzās emisijas no kurināmo, atlikumu un piedevu iekraušanas, izkraušanas, glabāšanas un/vai manipulācijām ar tiem;

| xv) | trokšņu pārvaldības plāns, ja ir paredzams, ka troksnis apgrūtinās sensitīvus objektus vai tā jau notiek, arī:






  a) | protokols trokšņa monitorēšanai uz stacijas robežas; |
| --- | --- | --- |

xv)

trokšņu pārvaldības plāns, ja ir paredzams, ka troksnis apgrūtinās sensitīvus objektus vai tā jau notiek, arī:

a)

protokols trokšņa monitorēšanai uz stacijas robežas;

| b) | trokšņa mazināšanas programma; |
| --- | --- |

b)

trokšņa mazināšanas programma;

| c) | protokols reaģēšanai uz trokšņa incidentiem ar pienācīgām darbībām un laika grafikiem; |
| --- | --- |

c)

protokols reaģēšanai uz trokšņa incidentiem ar pienācīgām darbībām un laika grafikiem;

| d) | pārskats par agrākiem trokšņa incidentiem, novēršanas pasākumiem un to, kā ar informāciju par trokšņa incidentiem iepazīstinātas iesaistītās personas; |
| --- | --- |

d)

pārskats par agrākiem trokšņa incidentiem, novēršanas pasākumiem un to, kā ar informāciju par trokšņa incidentiem iepazīstinātas iesaistītās personas;

| xvi) | attiecībā uz smakojošu vielu sadedzināšanu, gazifikāciju vai līdzincinerāciju – smaku pārvaldības plāns, kurā ietilpst:






  a) | smaku monitoringa protokols; |
| --- | --- | --- |

xvi)

attiecībā uz smakojošu vielu sadedzināšanu, gazifikāciju vai līdzincinerāciju – smaku pārvaldības plāns, kurā ietilpst:

a)

smaku monitoringa protokols;

| b) | vajadzības gadījumā – smaku novēršanas programma smaku emisiju konstatēšanai un novēršanai vai mazināšanai; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā – smaku novēršanas programma smaku emisiju konstatēšanai un novēršanai vai mazināšanai;

| c) | smaku incidentu reģistrēšanas protokols un attiecīgās darbības un laika grafiki; |
| --- | --- |

c)

smaku incidentu reģistrēšanas protokols un attiecīgās darbības un laika grafiki;

| d) | pārskats par agrākiem smaku incidentiem, novēršanas pasākumiem un ar smaku incidentu saistīto zināšanu izplatīšanu iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

d)

pārskats par agrākiem smaku incidentiem, novēršanas pasākumiem un ar smaku incidentu saistīto zināšanu izplatīšanu iesaistītajām personām.

Ja novērtējums liecina, ka kāds no x)–xvi) punktā minētajiem elementiem nav vajadzīgs, lēmumu to neizmantot, arī lēmuma iemeslus, reģistrē.

Izmantojamība

EMS (piem., standarta vai nestandarta) tvērums (piem., detalizācijas līmenis) un veids parasti ir saistīts ar iekārtas veidu, lielumu un sarežģītību un tās iespējamo vidisko ietekmi.

1.2.   Monitorings

| 2. LPTP. | LPTP ir noskaidrot gazifikācijas, IGKC un/vai sadedzināšanas bloku neto elektrisko lietderības koeficientu un/vai neto kopējo kurināmā izmantojuma lietderības koeficientu, un/vai neto mehānisko lietderības koeficientu, izdarot veiktspējas testu pilnas slodzes apstākļos (2) saskaņā ar EN standartiem pēc bloka nodošanas ekspluatācijā un pēc katras pārveides, kas varētu būtiski ietekmēt bloka neto elektrisko lietderības koeficientu un/vai neto kopējo kurināmā izmantojuma lietderības koeficientu, un/vai neto mehānisko lietderības koeficientu. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

2. LPTP.

| 3. LPTP. | LPTP ir monitorēt galvenos procesa parametrus, kas relevanti attiecībā uz emisijām gaisā un ūdenī, tostarp šeit norādītos parametrus.







  Plūsma | Parametrs(-i) | Monitorings |
| --- | --- | --- | --- |
| Dūmgāzes | Caurplūdums | Periodiska vai nepārtraukta noteikšana |
| Skābekļa saturs, temperatūra un spiediens | Periodiska vai nepārtraukta mērīšana |
| Ūdens tvaika saturs (3) |
| Dūmgāzu attīrīšanas notekūdeņi | Caurplūdums, pH un temperatūra | Nepārtraukta mērīšana |

3. LPTP.

Plūsma

Parametrs(-i)

Monitorings

Dūmgāzes

Caurplūdums

Periodiska vai nepārtraukta noteikšana

Skābekļa saturs, temperatūra un spiediens

Periodiska vai nepārtraukta mērīšana

Ūdens tvaika saturs (3)

Dūmgāzu attīrīšanas notekūdeņi

Caurplūdums, pH un temperatūra

Nepārtraukta mērīšana

| 4. LPTP. | LPTP ir monitorēt emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.










  Viela/parametrs | Kurināmais, process vai sadedzināšanas stacijas tips | Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda | Standarts(-i) (4) | Minimālais monitoringa biežums (5) | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NH3 | — | SKR un/vai SNKR izmantojums |

4. LPTP.

Viela/parametrs

Kurināmais, process vai sadedzināšanas stacijas tips

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

Standarts(-i) (4)

Minimālais monitoringa biežums (5)

Monitorings saistīts ar

NH3

—

SKR un/vai SNKR izmantojums

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (6)
   (7)

7. LPTP

NOX

| — | Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji

| — | Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas |
| --- | --- |

—

Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas

| — | Ar dabasgāzi darbināmi katli, dzinēji un turbīnas |
| --- | --- |

—

Ar dabasgāzi darbināmi katli, dzinēji un turbīnas

| — | Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (6)
   (8)

20. LPTP

24. LPTP

28. LPTP

32. LPTP

37. LPTP

41. LPTP

42. LPTP

43. LPTP

47. LPTP

48. LPTP

56. LPTP

64. LPTP

65. LPTP

73. LPTP

| — | Sadedzināšanas stacijas uz atkrastes platformām |
| --- | --- |

—

Sadedzināšanas stacijas uz atkrastes platformām

Jebkāda

EN 14792

Reizi gadā (9)

53. LPTP

N2O

| — | Ogles un/vai lignīts cirkulējoša verdošā slāņa katlos |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts cirkulējoša verdošā slāņa katlos

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra cirkulējoša verdošā slāņa katlos |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra cirkulējoša verdošā slāņa katlos

Jebkāda

EN 21258

Reizi gadā (10)

20. LPTP

24. LPTP

CO

| — | Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji

| — | Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas |
| --- | --- |

—

Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas

| — | Ar dabasgāzi darbināmi katli, dzinēji un turbīnas |
| --- | --- |

—

Ar dabasgāzi darbināmi katli, dzinēji un turbīnas

| — | Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (6)
   (8)

20. LPTP

24. LPTP

28. LPTP

33. LPTP

38. LPTP

44. LPTP

49. LPTP

56. LPTP

64. LPTP

65. LPTP

73. LPTP

| — | Sadedzināšanas stacijas uz atkrastes platformām |
| --- | --- |

—

Sadedzināšanas stacijas uz atkrastes platformām

Jebkāda

EN 15058

Reizi gadā (9)

54. LPTP

SO2

| — | Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra, arī atkritumu līdzincinerācija

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji

| — | Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas |
| --- | --- |

—

Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas

| — | Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

Jebkāda

Parastie EN standarti un EN 14791

Nepārtraukts (6)
   (11)
   (12)

21. LPTP

25. LPTP

29. LPTP

34. LPTP

39. LPTP

50. LPTP

57. LPTP

66. LPTP

67. LPTP

74. LPTP

SO3

| — | SKR izmantojums |
| --- | --- |

—

SKR izmantojums

Jebkāda

EN standarta nav

Reizi gadā

—

Gāzveida hlorīdi, izteikti kā HCl

| — | Ogles un/vai lignīts |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

Jebkāda

EN 1911

Reizi trijos mēnešos (6)
   (13)
   (14)

21. LPTP

57. LPTP

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (15)
   (16)

25. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (6)
   (16)

66. LPTP

67. LPTP

HF

| — | Ogles un/vai lignīts |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

Jebkāda

EN standarta nav

Reizi trijos mēnešos (6)
   (13)
   (14)

21. LPTP

57. LPTP

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra

Jebkāda

EN standarta nav

Reizi gadā

25. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts (6)
   (16)

66. LPTP

67. LPTP

Putekļi

| — | Ogles un/vai lignīts |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli

| — | Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes |
| --- | --- |

—

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji

| — | Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas |
| --- | --- |

—

Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas

Jebkāda

Parastie EN standarti un EN 13284-1 un EN 13284-2

Nepārtraukts (6)
   (17)

22. LPTP

26. LPTP

30. LPTP

35. LPTP

39. LPTP

51. LPTP

58. LPTP

75. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija

Jebkāda

Parastie EN standarti un EN 13284-2

Nepārtraukts

68. LPTP

69. LPTP

Metāli un pusmetāli, izņemot dzīvsudrabu (As, Cd, Co, Cr, Cu, Mn, Ni, Pb, Sb, Se, Tl, V, Zn)

| — | Ogles un/vai lignīts |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli un dzinēji

Jebkāda

EN 14385

Reizi gadā (18)

22. LPTP

26. LPTP

30. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija

< 300 MWth

EN 14385

Reizi sešos mēnešos (13)

68. LPTP

69. LPTP

≥ 300 MWth

EN 14385

Reizi trijos mēnešos (19)
   (13)

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

≥ 100 MWth

EN 14385

Reizi gadā (18)

75. LPTP

Hg

| — | Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Ogles un/vai lignīts, arī atkritumu līdzincinerācija

< 300 MWth

EN 13211

Reizi trijos mēnešos (13)
   (20)

23. LPTP

≥ 300 MWth

Parastie EN standarti un EN 14884

Nepārtraukts (16)
   (21)

| — | Cietā biomasa un/vai kūdra |
| --- | --- |

—

Cietā biomasa un/vai kūdra

Jebkāda

EN 13211

Reizi gadā (22)

27. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija ar cieto biomasu un/vai kūdru |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija ar cieto biomasu un/vai kūdru

Jebkāda

EN 13211

Reizi trijos mēnešos (13)

70. LPTP

| — | IGKK stacijas |
| --- | --- |

—

IGKK stacijas

≥ 100 MWth

EN 13211

Reizi gadā (23)

75. LPTP

KGOO

| — | Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

Jebkāda

EN 12619

Reizi sešos mēnešos (13)

33. LPTP

59. LPTP

| — | Atkritumu līdzincinerācija ar oglēm, lignītu, cieto biomasu un/vai kūdru |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija ar oglēm, lignītu, cieto biomasu un/vai kūdru

Jebkāda

Parastie EN standarti

Nepārtraukts

71. LPTP

Formaldehīds

| — | Dabasgāze gāzes un divu kurināmo liesdedzes dzinējos ar dzirksteļaizdedzi |
| --- | --- |

—

Dabasgāze gāzes un divu kurināmo liesdedzes dzinējos ar dzirksteļaizdedzi

Jebkāda

EN standarta nav

Reizi gadā

45. LPTP

CH4

| — | Ar dabasgāzi darbināmi dzinēji |
| --- | --- |

—

Ar dabasgāzi darbināmi dzinēji

Jebkāda

EN ISO 25139

Reizi gadā (24)

45. LPTP

PCDD/F

| — | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos |
| --- | --- |

—

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie katlos

| — | Atkritumu līdzincinerācija |
| --- | --- |

—

Atkritumu līdzincinerācija

Jebkāda

EN 1948-1, EN 1948-2, EN 1948-3

Reizi sešos mēnešos (13)
   (25)

59. LPTP

71. LPTP

| 5. LPTP. | LPTP ir monitorēt dūmgāzu attīrīšanā radušās emisijas ūdenī vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.









  Viela/parametrs | Standarts(-i) | Minimālais monitoringa biežums | Monitorings saistīts ar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (26) | EN 1484 | Reize mēnesī | 15. LPTP |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (26) | EN standarta nav |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | EN 872 |
| Fluorīds (F-) | EN ISO 10304-1 |
| Sulfāti (SO4
  2-) | EN ISO 10304-1 |
| Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) | EN standarta nav |
| Sulfīti (SO3
  2-) | EN ISO 10304-3 |
| Metāli un pusmetāli | As | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2) |
| Cd |
| Cr |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Hg | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 12846 vai EN ISO 17852) |
| Hlorīdi (Cl-) | Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-1 vai EN ISO 15682) | — |
| Kopējais slāpeklis | EN 12260 | — |

5. LPTP.

Viela/parametrs

Standarts(-i)

Minimālais monitoringa biežums

Monitorings saistīts ar

Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (26)

EN 1484

Reize mēnesī

15. LPTP

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (26)

EN standarta nav

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

EN 872

Fluorīds (F-)

EN ISO 10304-1

Sulfāti (SO4
  2-)

EN ISO 10304-1

Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-)

EN standarta nav

Sulfīti (SO3
  2-)

EN ISO 10304-3

Metāli un pusmetāli

As

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 11885 vai EN ISO 17294-2)

Cd

Cr

Cu

Ni

Pb

Zn

Hg

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 12846 vai EN ISO 17852)

Hlorīdi (Cl-)

Pieejami dažādi EN standarti (piem., EN ISO 10304-1 vai EN ISO 15682)

—

Kopējais slāpeklis

EN 12260

—

1.3.   Vispārīgie vidiskie un sadegšanas rādītāji

| 6. LPTP. | LPTP, kā uzlabot sadedzināšanas staciju vispārīgos vidiskos rādītājus un mazināt CO un nesadegušu vielu emisijas gaisā, ir nodrošināt optimālu sadegšanu un izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmo maisījumi un sajaukšana | Nodrošināt stabilus degšanas apstākļus un/vai mazināt piesārņotāju emisiju, sajaucot dažādas kvalitātes viena veida kurināmo. | Vispārizmantojams. |
| b. | Sadedzes sistēmas apkope | Regulāra plānota apkope saskaņā ar piegādātāja ieteikumiem. |
| c. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.1. punktā. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| d. | Laba sadedzes aprīkojuma konstrukcija | Laba krāsns, degkameru, degļu un saistīto ietaišu konstrukcija. | Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams. |
| e. | Kurināmā izvēle | Izvēlēties vai pilnīgi vai daļēji sākt izmantot citu pieejamu kurināmo ar labāku vidisko profilu (piem., ar zemu sēra un/vai dzīvsudraba saturu), arī palaišanā vai par rezerves kurināmo. | Izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar to, vai pieejami piemērotu veidu kurināmie ar kopumā labāku vidisko profilu (to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika) vai integrētā objekta kurināmo bilanci, ja izmanto rūpniecības proceskurināmos.
  Esošu sadedzināšanas staciju gadījumā kurināmā izvēli var ietekmēt stacijas konfigurācija un konstrukcija. |

6. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmo maisījumi un sajaukšana

Nodrošināt stabilus degšanas apstākļus un/vai mazināt piesārņotāju emisiju, sajaucot dažādas kvalitātes viena veida kurināmo.

Vispārizmantojams.

b.

Sadedzes sistēmas apkope

Regulāra plānota apkope saskaņā ar piegādātāja ieteikumiem.

c.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.1. punktā.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

d.

Laba sadedzes aprīkojuma konstrukcija

Laba krāsns, degkameru, degļu un saistīto ietaišu konstrukcija.

Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams.

e.

Kurināmā izvēle

Izvēlēties vai pilnīgi vai daļēji sākt izmantot citu pieejamu kurināmo ar labāku vidisko profilu (piem., ar zemu sēra un/vai dzīvsudraba saturu), arī palaišanā vai par rezerves kurināmo.

Izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar to, vai pieejami piemērotu veidu kurināmie ar kopumā labāku vidisko profilu (to var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika) vai integrētā objekta kurināmo bilanci, ja izmanto rūpniecības proceskurināmos.

Esošu sadedzināšanas staciju gadījumā kurināmā izvēli var ietekmēt stacijas konfigurācija un konstrukcija.

| 7. LPTP. | LPTP, kā mazināt amonjaka emisijas gaisā no selektīvās katalītiskās reducēšanas (SKR) un/vai selektīvās nekatalītiskās reducēšanas (SNKR), lai panāktu mazākas NOX emisijas, ir optimizēt SKR un/vai SNKR teorētisko un praktisko norisi (piem., optimizēta reaģenta un NOX attiecība, homogēna reaģenta izkliede un optimāls reaģenta pilienu lielums).

  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi

  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NH3 emisijām gaisā no SKR un/vai SNKR ir < 3–10 mg/Nm3, kas ir gada vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība. Diapazona apakšgala vērtības var sasniegt, izmantojot SNR, bet diapazona augšgala vērtības var sasniegt, izmantojot SNKR bez slapjās attīrīšanas. Ja stacijā dedzina biomasu un to darbina ar mainīgu noslodzi vai ja dzinējā dedzina smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu, LPTP SEL diapazona augšējā vērtība ir 15 mg/Nm3. |
| --- | --- |

7. LPTP.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NH3 emisijām gaisā no SKR un/vai SNKR ir < 3–10 mg/Nm3, kas ir gada vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība. Diapazona apakšgala vērtības var sasniegt, izmantojot SNR, bet diapazona augšgala vērtības var sasniegt, izmantojot SNKR bez slapjās attīrīšanas. Ja stacijā dedzina biomasu un to darbina ar mainīgu noslodzi vai ja dzinējā dedzina smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu, LPTP SEL diapazona augšējā vērtība ir 15 mg/Nm3.

| 8. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt emisijas gaisā normālos ekspluatācijas apstākļos, ir ar pienācīgu konstrukciju, ekspluatāciju un apkopi nodrošināt, ka tiek optimāli izmantota emisiju mazināšanas sistēmu jauda un darbgatavība. |
| --- | --- |

8. LPTP.

| 9. LPTP. | LPTP, kā uzlabot sadedzināšanas un/vai gazifikācijas staciju vispārējos vidiskos rādītājus un mazināt emisijas gaisā, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) kvalitātes nodrošināšanas / kvalitātes kontroles programmās attiecībā uz visiem izmantotajiem kurināmajiem iekļaut šādus elementus:






  i) | izmantotā kurināmā pilnīga sākotnējā raksturlielumu noteikšana, kurā noskaidro vismaz tālāk norādītos parametrus un ko veic atbilstoši EN standartiem. Var izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskus standartus, ja vien tie nodrošina datus ar līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

9. LPTP.

i)

izmantotā kurināmā pilnīga sākotnējā raksturlielumu noteikšana, kurā noskaidro vismaz tālāk norādītos parametrus un ko veic atbilstoši EN standartiem. Var izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskus standartus, ja vien tie nodrošina datus ar līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti;

| ii) | regulāra kurināmā kvalitātes testēšana nolūkā pārliecināties, ka tā raksturlielumi joprojām ir tādi, kādi konstatēti sākotnējā noteikšanā, un ka tie atbilst stacijas projekta specifikācijām. Testēšanas biežumu un parametrus no nākamās tabulas izvēlas atkarībā no tā, cik ļoti kurināmais mēdz atšķirties, un piesārņotāju izmetes relevances (piem., koncentrācija kurināmajā, izmantotā dūmgāzu attīrīšana); |
| --- | --- |

ii)

regulāra kurināmā kvalitātes testēšana nolūkā pārliecināties, ka tā raksturlielumi joprojām ir tādi, kādi konstatēti sākotnējā noteikšanā, un ka tie atbilst stacijas projekta specifikācijām. Testēšanas biežumu un parametrus no nākamās tabulas izvēlas atkarībā no tā, cik ļoti kurināmais mēdz atšķirties, un piesārņotāju izmetes relevances (piem., koncentrācija kurināmajā, izmantotā dūmgāzu attīrīšana);

| iii) | vēlāka stacijas iestatījumu koriģēšana, ja un kad tas ir vajadzīgs un praktiski iespējams (piem., kurināmā raksturlielumu integrēšana un kontrole modernajā kontroles sistēmā (sk. aprakstu 8.1. punktā)). |
| --- | --- |

iii)

vēlāka stacijas iestatījumu koriģēšana, ja un kad tas ir vajadzīgs un praktiski iespējams (piem., kurināmā raksturlielumu integrēšana un kontrole modernajā kontroles sistēmā (sk. aprakstu 8.1. punktā)).

Apraksts

Kurināmā raksturlielumus sākotnēji noteikt un regulāri testēt var operators un/vai kurināmā piegādātājs. Ja to dara piegādātājs, operatoram produkta (kurināmā) piegādātāja specifikācijas un/vai garantijas formā nodod visus rezultātus.

| Kurināmais | Nosakāmās vielas/parametri |
| --- | --- |
| Biomasa/kūdra | — | ZSS |

Kurināmais

Nosakāmās vielas/parametri

Biomasa/kūdra

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | C, Cl, F, N, S, K, Na |
| --- | --- |

—

C, Cl, F, N, S, K, Na

| — | Metāli un pusmetāli (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) |
| --- | --- |

—

Metāli un pusmetāli (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn)

Ogles/lignīts

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Gaistošie savienojumi, pelni, saistītais ogleklis, C, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Gaistošie savienojumi, pelni, saistītais ogleklis, C, H, N, O, S

| — | Br, Cl, F |
| --- | --- |

—

Br, Cl, F

| — | Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Smagā degvieleļļa

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | C, S, N, Ni, V |
| --- | --- |

—

C, S, N, Ni, V

Gāzeļļa

| — | Pelni |
| --- | --- |

—

Pelni

| — | N, C, S |
| --- | --- |

—

N, C, S

Dabasgāze

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobes skaitlis |
| --- | --- |

—

CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobes skaitlis

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmie (27)

| — | Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes

| — | ZSS, CH4 (koksa gāzei), CXHY (koksa gāzei), CO2, H2, N2, kopējais sērs, putekļi, Vobes skaitlis |
| --- | --- |

—

ZSS, CH4 (koksa gāzei), CXHY (koksa gāzei), CO2, H2, N2, kopējais sērs, putekļi, Vobes skaitlis

Atkritumi (28)

| — | ZSS |
| --- | --- |

—

ZSS

| — | Mitrums |
| --- | --- |

—

Mitrums

| — | Gaistošie savienojumi, pelni, Br, C, Cl, F, H, N, O, S |
| --- | --- |

—

Gaistošie savienojumi, pelni, Br, C, Cl, F, H, N, O, S

| — | Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) |
| --- | --- |

—

Metāli un pusmetāli (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn)

| 10. LPTP. | LPTP, kā mazināt emisijas gaisā un/vai ūdenī ārpusnormālos ekspluatācijas apstākļos (ĀEA), ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) izveidot un īstenot pārvaldības plānu, kas atbilst potenciālo piesārņotāju izmetes relevancei un ietver šādus elementus:






  — | pienācīgi projektētas sistēmas, ko uzskata par relevantām ĀEA izraisīšanā un kas var ietekmēt emisijas gaisā, ūdenī un/vai augsnē (piem., pazeminātas slodzes projekti, kas samazina minimālās stabilai ģenerēšanai gāzturbīnās vajadzīgās palaišanas un apturēšanas slodzes), |
| --- | --- | --- |

10. LPTP.

—

pienācīgi projektētas sistēmas, ko uzskata par relevantām ĀEA izraisīšanā un kas var ietekmēt emisijas gaisā, ūdenī un/vai augsnē (piem., pazeminātas slodzes projekti, kas samazina minimālās stabilai ģenerēšanai gāzturbīnās vajadzīgās palaišanas un apturēšanas slodzes),

| — | konkrēta šo relevanto sistēmu profilaktiskās apkopes plāna izstrāde un ieviešana, |
| --- | --- |

—

konkrēta šo relevanto sistēmu profilaktiskās apkopes plāna izstrāde un ieviešana,

| — | ĀEA radīto emisiju un ar to saistīto apstākļu uzskaite un reģistrēšana un – vajadzības gadījumā – novēršanas pasākumu īstenošana, |
| --- | --- |

—

ĀEA radīto emisiju un ar to saistīto apstākļu uzskaite un reģistrēšana un – vajadzības gadījumā – novēršanas pasākumu īstenošana,

| — | periodiska visu ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emisiju kvantificēšana/aplēšana) un – vajadzības gadījumā – novēršanas pasākumu īstenošana. |
| --- | --- |

—

periodiska visu ĀEA radušos emisiju periodiska novērtēšana (piem., gadījumu biežums, ilgums, emisiju kvantificēšana/aplēšana) un – vajadzības gadījumā – novēršanas pasākumu īstenošana.

| 11. LPTP. | LPTP ir pienācīgi monitorēt emisijas gaisā un/vai ūdenī ārpusnormālos ekspluatācijas apstākļos.

  Apraksts

  Monitorēt emisijas var vai nu ar tiešiem mērījumiem, vai monitorējot aizstājparametrus, ja izrādās, ka tā var iegūt zinātniski tikpat kvalitatīvus vai pat kvalitatīvākus rezultātus nekā ar tiešiem emisiju mērījumiem. Palaišanas un apturēšanas (P/A) perioda emisijas var novērtēt, reizi gadā detalizēti izmērot tipiskas P/A procedūras emisijas un, balstoties uz šo mērījumu rezultātiem, aplēšot katras P/A emisijas visa gada laikā. |
| --- | --- |

11. LPTP.

Apraksts

Monitorēt emisijas var vai nu ar tiešiem mērījumiem, vai monitorējot aizstājparametrus, ja izrādās, ka tā var iegūt zinātniski tikpat kvalitatīvus vai pat kvalitatīvākus rezultātus nekā ar tiešiem emisiju mērījumiem. Palaišanas un apturēšanas (P/A) perioda emisijas var novērtēt, reizi gadā detalizēti izmērot tipiskas P/A procedūras emisijas un, balstoties uz šo mērījumu rezultātiem, aplēšot katras P/A emisijas visa gada laikā.

1.4.   Energoefektivitāte

| 12. LPTP. | LPTP, kā uzlabot tādu sadedzināšanas, gazifikācijas un/vai IGKC bloku energoefektivitāti, kurus ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.2. punktā.
  Sadegšanas optimizēšana līdz minimumam samazina nesadegušo vielu saturu dūmgāzēs un cietajos degšanas atlikumos. | Vispārizmantojams. |
| b. | Darba vielas izmantošanas apstākļu optimizācija | Augstākā iespējamā darba gāzes vai tvaika spiediena un temperatūras izmantošana, ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti, piem., ar NOX emisiju kontroli vai energopieprasījuma specifiku. |
| c. | Tvaika cikla optimizācija | Mazāka turbīnas attvaika spiediena panākšana, izmantojot zemāko iespējamo specifikācijā paredzēto kondensatora dzesēšanas ūdens temperatūru. |
| d. | Energopatēriņa samazināšana līdz minimumam | Iekšējā energopatēriņa samazināšana līdz minimumam (piem., lielāka barošanas ūdens sūkņa efektivitāte). |
| e. | Degšanas gaisa priekškarsēšana | No sadedzināšanas dūmgāzēm atgūtā siltuma daļēja atkalizmantošana sadedzināšanai izmantotā gaisa priekškarsēšanai. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzību kontrolēt NOX emisijas. |
| f. | Kurināmā priekškarsēšana | Kurināmā priekškarsēšana ar atgūto siltumu. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar katla konstrukciju un vajadzību kontrolēt NOX emisijas. |
| g. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.2. punktā.
  Datorizēta galveno degšanas parametru kontrole ļauj uzlabot degšanas efektivitāti. | Jaunos blokos vispārizmantojams. Izmantojamību vecos blokos var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| h. | Barošanas ūdens priekškarsēšana ar atgūto siltumu | No tvaika kondensatora izvadītā ūdens priekškarsēšana ar atgūto siltumu pirms tā atkalizmantošanas katlā. | Izmantojams tikai tvaika kontūros, nevis sildkatlos.
  Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota stacijas konfigurācijas ierobežojumu vai atgūstamā siltuma nepietiekamības dēļ. |
| i. | Siltuma atgūšana ar koģenerāciju | Siltuma atgūšana (galvenokārt no tvaika sistēmas) ūdens uzkarsēšanai / tvaika ieguvei, kurā iegūto karsto ūdeni vai tvaiku izmanto rūpnieciskos procesos/darbībās vai publiskā tīklā centralizētai siltumapgādei. Papildus siltumu var atgūt no:






  — | dūmgāzēm; |

12. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Sadegšanas optimizēšana līdz minimumam samazina nesadegušo vielu saturu dūmgāzēs un cietajos degšanas atlikumos.

Vispārizmantojams.

b.

Darba vielas izmantošanas apstākļu optimizācija

Augstākā iespējamā darba gāzes vai tvaika spiediena un temperatūras izmantošana, ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti, piem., ar NOX emisiju kontroli vai energopieprasījuma specifiku.

c.

Tvaika cikla optimizācija

Mazāka turbīnas attvaika spiediena panākšana, izmantojot zemāko iespējamo specifikācijā paredzēto kondensatora dzesēšanas ūdens temperatūru.

d.

Energopatēriņa samazināšana līdz minimumam

Iekšējā energopatēriņa samazināšana līdz minimumam (piem., lielāka barošanas ūdens sūkņa efektivitāte).

e.

Degšanas gaisa priekškarsēšana

No sadedzināšanas dūmgāzēm atgūtā siltuma daļēja atkalizmantošana sadedzināšanai izmantotā gaisa priekškarsēšanai.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzību kontrolēt NOX emisijas.

f.

Kurināmā priekškarsēšana

Kurināmā priekškarsēšana ar atgūto siltumu.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar katla konstrukciju un vajadzību kontrolēt NOX emisijas.

g.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Datorizēta galveno degšanas parametru kontrole ļauj uzlabot degšanas efektivitāti.

Jaunos blokos vispārizmantojams. Izmantojamību vecos blokos var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

h.

Barošanas ūdens priekškarsēšana ar atgūto siltumu

No tvaika kondensatora izvadītā ūdens priekškarsēšana ar atgūto siltumu pirms tā atkalizmantošanas katlā.

Izmantojams tikai tvaika kontūros, nevis sildkatlos.

Izmantojamība esošos blokos var būt ierobežota stacijas konfigurācijas ierobežojumu vai atgūstamā siltuma nepietiekamības dēļ.

i.

Siltuma atgūšana ar koģenerāciju

Siltuma atgūšana (galvenokārt no tvaika sistēmas) ūdens uzkarsēšanai / tvaika ieguvei, kurā iegūto karsto ūdeni vai tvaiku izmanto rūpnieciskos procesos/darbībās vai publiskā tīklā centralizētai siltumapgādei. Papildus siltumu var atgūt no:

—

dūmgāzēm;

| — | ārdu dzesēšanas; |
| --- | --- |

—

ārdu dzesēšanas;

| — | cirkulējošā verdošā slāņa. |
| --- | --- |

—

cirkulējošā verdošā slāņa.

Izmantojams, ciktāl to ļauj ar vietējo siltumenerģijas un elektroenerģijas pieprasījumu saistītie ierobežojumi.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja izmanto gāzes kompresorus ar neparedzamu ekspluatācijas siltuma profilu.

j.

Gatavība koģenerācijai

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Izmantojams tikai jaunos blokos un tad, ja ir reālistisks potenciāls siltumu nākotnē izmantot bloka tuvumā.

k.

Dūmgāzu kondensators

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Koģenerācijas blokos vispārizmantojams, ja vien ir pietiekams pieprasījums pēc zema potenciāla siltuma.

l.

Siltuma akumulācija

Siltuma akumulācija koģenerācijas režīmā.

Izmantojams tikai koģenerācijas stacijās.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja ir mazs pieprasījums pēc siltumslodzes.

m.

Slapjais dūmenis

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Jaunos un esošos blokos ar slapjās dūmgāzu atsērošanas aprīkojumu vispārizmantojams.

n.

Izvade pa dzeses torni

Emisiju izvade gaisā pa dzeses torni, nevis atsevišķu dūmeni.

Izmantojams tikai blokos, kuri aprīkoti ar slapjās dūmgāzu atsērošanas aprīkojumu, kuros dūmgāzes pirms izvades vēlreiz jāuzkarsē un kuros dzeses sistēma ir dzeses tornis.

o.

Kurināmā priekšžāvēšana

Kurināmā mitruma satura samazināšana pirms dedzināšanas, lai uzlabotu sadegšanu.

Izmantojams biomasas un/vai kūdras dedzināšanā, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar pašaizdegšanās risku (piem., kūdras mitruma saturu visā piegādes ķēdē uztur virs 40 %).

Esošu staciju modernizāciju var ierobežot tas, kādu papildu siltumspēju dotu žāvēšana un ierobežotās iespējas modernizēt dažu veidu katlus un staciju konfigurācijas.

p.

Siltuma zudumu samazināšana līdz minimumam

Atlikumsiltuma zudumu (piem., ar izdedžiem saistīto siltuma zudumu vai ar starojuma avotu izolēšanu samazināmo siltuma zudumu) samazināšana līdz minimumam.

Izmantojams tikai ar cieto kurināmo kurināmos sadedzināšanas blokos un gazifikācijas/IGKC blokos.

q.

Moderni materiāli

Tādu modernu materiālu izmantošana, kas, kā pierādīts, var izturēt lielu ekspluatācijas temperatūru un spiedienu un tādējādi ļauj panākt lielāku tvaika/sadedzināšanas procesu efektivitāti.

Izmantojams tikai jaunās stacijās.

r.

Tvaika turbīnu uzlabojumi

Te ietilpst tādi tehniskie paņēmieni kā vidēja spiediena tvaika temperatūras un spiediena palielināšana, zema spiediena turbīnas pievienošana un turbīnas rotora lāpstiņu konstrukcijas izmaiņas.

Izmantojamību var ierobežot pieprasījums, tvaika parametri un/vai ierobežots stacijas darbmūžs.

s.

Superkritiski un ultrasuperkritiski tvaika parametri

Tāda tvaika kontūra (tostarp tvaika atkaluzkarsēšanas sistēmu) izmantošana, kurā tvaika spiediens var pārsniegt 220,6 bārus un tvaika temperatūra – 374 °C superkritisko parametru gadījumā un attiecīgi 250–300 bārus un 580–600 °C ultrasuperkritisko parametru gadījumā.

Izmantojams tikai jaunos blokos ar ≥ 600 MWth, ko ekspluatē > 4 000  h gadā.

Nav izmantojams, ja bloka mērķis (pārstrādes nozarēs) ir ražot zemas temperatūras un/vai spiediena tvaiku.

Nav izmantojams gāzturbīnās un dzinējos, kas ražo tvaiku koģenerācijas režīmā.

Ja blokā dedzina biomasu, dažu biomasu gadījumā izmantojamību var ierobežot augsttemperatūras korozija.

1.5.   Ūdens patēriņš un emisijas ūdenī

| 13. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt ūdens patēriņu un novadīto kontaminēto notekūdeņu daudzumu, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ūdens reciklēšana | Stacijas atūdeņu plūsmas, tostarp noteces ūdeņus, izmanto citiem mērķiem. Reciklēšanas apmēru ierobežo saņēmējplūsmas ūdens kvalitātes prasības un stacijas ūdens bilance. | Nav izmantojams attiecībā uz dzeses sistēmu notekūdeņiem, kuros ir ūdens attīrīšanas ķimikālijas un/vai liela sāļu koncentrācija no jūras ūdens. |
| b. | Sauso smago pelnu apstrāde | Sausie, karstie smagie pelni no krāsns nokrīt uz mehāniska konveijera, kur tos atdzesē apkārtējais gaiss. Procesā netiek izmantots ūdens. | Izmantojams tikai stacijās, kurās dedzina cietos kurināmos.
  Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šādi modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas. |

13. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ūdens reciklēšana

Stacijas atūdeņu plūsmas, tostarp noteces ūdeņus, izmanto citiem mērķiem. Reciklēšanas apmēru ierobežo saņēmējplūsmas ūdens kvalitātes prasības un stacijas ūdens bilance.

Nav izmantojams attiecībā uz dzeses sistēmu notekūdeņiem, kuros ir ūdens attīrīšanas ķimikālijas un/vai liela sāļu koncentrācija no jūras ūdens.

b.

Sauso smago pelnu apstrāde

Sausie, karstie smagie pelni no krāsns nokrīt uz mehāniska konveijera, kur tos atdzesē apkārtējais gaiss. Procesā netiek izmantots ūdens.

Izmantojams tikai stacijās, kurās dedzina cietos kurināmos.

Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šādi modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas.

| 14. LPTP. | LPTP, kā novērst nekontaminētu notekūdeņu kontamināciju un samazināt emisijas ūdenī, ir notekūdeņu plūsmas nošķirt un attīrīt atsevišķi atkarībā no piesārņotāju satura.

  Apraksts

  Notekūdeņu plūsmas, ko parasti nošķir un attīra, ir, piem., virszemes noteces ūdeņi, dzesēšanas ūdens un dūmgāzu attīrīšanas notekūdeņi.

  Izmantojamība

  Esošo drenāžas sistēmu konfigurācijas dēļ izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota. |
| --- | --- |

14. LPTP.

Apraksts

Notekūdeņu plūsmas, ko parasti nošķir un attīra, ir, piem., virszemes noteces ūdeņi, dzesēšanas ūdens un dūmgāzu attīrīšanas notekūdeņi.

Izmantojamība

Esošo drenāžas sistēmu konfigurācijas dēļ izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota.

| 15. LPTP. | LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī no dūmgāzu attīrīšanas, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju un sekundāros paņēmienus izmantot pēc iespējas tuvāk avotam (lai izvairītos no atšķaidīšanās).








  Tehniskais paņēmiens | Tipiski piesārņotāji, kuru emisijas tiek novērstas vai samazinātas | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Primārie tehniskie paņēmieni |
| a. | Optimizēta sadedzināšana (sk. 6. LPTP) un dūmgāzu attīrīšanas sistēmas (piem., SKR/SNKR, sk. 7. LPTP) | Organiskie savienojumi, amonjaks (NH3) | Vispārizmantojams. |
| Sekundārie tehniskie paņēmieni (29) |
| b. | Adsorbcija uz aktivētās ogles | Organiskie savienojumi, dzīvsudrabs (Hg) | Vispārizmantojams. |
| c. | Aerobā bioloģiskā attīrīšana | Bionoārdāmi organiskie savienojumi, amonijs (NH4
  +) | Organisko savienojumu apstrādē vispārizmantojami. Amonija (NH4
  +) aerobā bioloģiskā apstrāde var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (t. i., apm. 10 g/l). |
| d. | Anoksiskā/anaerobā bioloģiskā attīrīšana | Dzīvsudrabs (Hg), nitrāti (NO3
  -), nitrīti (NO2
  -) | Vispārizmantojams. |
| e. | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas | Vispārizmantojams. |
| f. | Kristalizācija | Metāli un pusmetāli, sulfāti (SO4
  2-), fluorīds (F-) | Vispārizmantojams. |
| g. | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija) | Suspendētas cietvielas, metāli | Vispārizmantojams. |
| h. | Flotācija | Suspendētas cietvielas, brīvās eļļas | Vispārizmantojams. |
| i. | Jonu apmaiņa | Metāli | Vispārizmantojams. |
| j. | Neitralizācija | Skābes, sārmi | Vispārizmantojams. |
| k. | Oksidācija | Sulfīdi (S2-), sulfīti (SO3
  2-) | Vispārizmantojams. |
| l. | Izgulsnēšana | Metāli un pusmetāli, sulfāti (SO4
  2-), fluorīds (F-) | Vispārizmantojams. |
| m. | Nostādināšana | Suspendētas cietvielas | Vispārizmantojams. |
| n. | Atdestilēšana | Amonjaks (NH3) | Vispārizmantojams. |

15. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Tipiski piesārņotāji, kuru emisijas tiek novērstas vai samazinātas

Izmantojamība

Primārie tehniskie paņēmieni

a.

Optimizēta sadedzināšana (sk. 6. LPTP) un dūmgāzu attīrīšanas sistēmas (piem., SKR/SNKR, sk. 7. LPTP)

Organiskie savienojumi, amonjaks (NH3)

Vispārizmantojams.

Sekundārie tehniskie paņēmieni (29)

b.

Adsorbcija uz aktivētās ogles

Organiskie savienojumi, dzīvsudrabs (Hg)

Vispārizmantojams.

c.

Aerobā bioloģiskā attīrīšana

Bionoārdāmi organiskie savienojumi, amonijs (NH4
  +)

Organisko savienojumu apstrādē vispārizmantojami. Amonija (NH4
  +) aerobā bioloģiskā apstrāde var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (t. i., apm. 10 g/l).

d.

Anoksiskā/anaerobā bioloģiskā attīrīšana

Dzīvsudrabs (Hg), nitrāti (NO3
  -), nitrīti (NO2
  -)

Vispārizmantojams.

e.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas

Vispārizmantojams.

f.

Kristalizācija

Metāli un pusmetāli, sulfāti (SO4
  2-), fluorīds (F-)

Vispārizmantojams.

g.

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija)

Suspendētas cietvielas, metāli

Vispārizmantojams.

h.

Flotācija

Suspendētas cietvielas, brīvās eļļas

Vispārizmantojams.

i.

Jonu apmaiņa

Metāli

Vispārizmantojams.

j.

Neitralizācija

Skābes, sārmi

Vispārizmantojams.

k.

Oksidācija

Sulfīdi (S2-), sulfīti (SO3
  2-)

Vispārizmantojams.

l.

Izgulsnēšana

Metāli un pusmetāli, sulfāti (SO4
  2-), fluorīds (F-)

Vispārizmantojams.

m.

Nostādināšana

Suspendētas cietvielas

Vispārizmantojams.

n.

Atdestilēšana

Amonjaks (NH3)

Vispārizmantojams.

LPTP SEL attiecas uz tiešu novadīšanu saņēmējā ūdensobjektā punktā, kurā notiek emisija no iekārtas.

1. tabula

LPTP SEL tiešai novadīšanai saņēmējā ūdensobjektā pēc dūmgāzu attīrīšanas

| Viela/parametrs | LPTP SEL |
| --- | --- |
| Dienas vidējā vērtība |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) | 20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) | 60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32) |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | 10–30 mg/l |
| Fluorīds (F-) | 10–25 mg/l (32) |
| Sulfāti (SO4
  2-) | 1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35) |
| Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-) | 0,1–0,2 mg/l (32) |
| Sulfīti (SO3
  2-) | 1–20 mg/l (32) |
| Metāli un pusmetāli | As | 10–50 μg/l |
| Cd | 2–5 μg/l |
| Cr | 10–50 μg/l |
| Cu | 10–50 μg/l |
| Hg | 0,2–3 μg/l |
| Ni | 10–50 μg/l |
| Pb | 10–20 μg/l |
| Zn | 50–200 μg/l |

Viela/parametrs

LPTP SEL

Dienas vidējā vērtība

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)

20–50 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)

60–150 mg/l (30)
   (31)
   (32)

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

10–30 mg/l

Fluorīds (F-)

10–25 mg/l (32)

Sulfāti (SO4
  2-)

1,3–2,0 g/l (32)
   (33)
   (34)
   (35)

Vieglizdalīgie sulfīdi (S2-)

0,1–0,2 mg/l (32)

Sulfīti (SO3
  2-)

1–20 mg/l (32)

Metāli un pusmetāli

As

10–50 μg/l

Cd

2–5 μg/l

Cr

10–50 μg/l

Cu

10–50 μg/l

Hg

0,2–3 μg/l

Ni

10–50 μg/l

Pb

10–20 μg/l

Zn

50–200 μg/l

1.6.   Atkritumu apsaimniekošana

| 16. LPTP. | LPTP, kā samazināt likvidējamo atkritumu daudzumu no sadedzināšanas un/vai gazifikācijas procesa un piesārņojuma mazināšanas paņēmienu izmantošanas, ir organizēt darbību tā, lai prioritātes kārtībā pēc iespējas īstenotu un ņemtu vērā aprites cikla pieeju:






  a) | nepieļaut atkritumu rašanos, piem., panākt, ka pēc iespējas lielāka atlikumu daļa ir blakusprodukti; |
| --- | --- | --- |

16. LPTP.

a)

nepieļaut atkritumu rašanos, piem., panākt, ka pēc iespējas lielāka atlikumu daļa ir blakusprodukti;

| b) | sagatavot atkritumus atkalizmantošanai, piem., saskaņā ar konkrētajiem prasītajiem kvalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

sagatavot atkritumus atkalizmantošanai, piem., saskaņā ar konkrētajiem prasītajiem kvalitātes kritērijiem;

| c) | atkritumus reciklēt; |
| --- | --- |

c)

atkritumus reciklēt;

| d) | no atkritumiem atgūt resursus citos veidos (piem., atgūt enerģiju), |
| --- | --- |

d)

no atkritumiem atgūt resursus citos veidos (piem., atgūt enerģiju),

izmantojot piemērotu tālāk aprakstīto tehnisko paņēmienu kombināciju.

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| a. | Ģipša kā blakusprodukta ražošana | Slapjās DGA kalcija reakciju atlikumu kvalitātes optimizācija, lai ar tiem varētu aizstāt izrakto ģipsi (piem., to izmantot par jēlmateriālu ģipškartona ražošanā). Saražotā ģipša tīrību ietekmē slapjajā DGA izmantotā kaļķakmens kvalitāte. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzīgo ģipša kvalitāti, ar katru konkrēto lietojumu saistītajām prasībām attiecībā uz veselību un tirgus apstākļiem. |
| b. | Atlikumu reciklēšana vai atgūšana būvniecības nozarē | Atlikumu reciklēšana vai atgūšana (piem., no pussausas atsērošanas procesiem, vieglajiem pelniem, smagajiem pelniem) izmantošanai par būvmateriāliem (piem., ceļu būvniecībā, smilšu aizstāšanai betona ražošanā vai cementa ražošanā). | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar katram konkrētajam lietojumam vajadzīgo materiāla kvalitāti (piem., fizikālajām īpašībām, kaitīgu vielu saturu) un tirgus apstākļiem. |
| c. | Enerģijas atgūšana, kurināmo kombinācijā izmantojot atkritumus | Ja ogļu, lignīta, smagās degvieleļļas, kūdras vai biomasas sadedzināšanā rodas ar oglekli bagāti pelni un dūņas, tajos atlikušo enerģiju var atgūt, piem., tos sajaucot ar kurināmo. | Vispārizmantojams gadījumos, kad staciju kurināmo kombinācijā var izmantot atkritumus un ir tehniski iespējams kurināmos padot degkamerā. |
| d. | Izlietotā katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai | Katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai (piem., SKR gadījumā to var atkalizmantot pat četras reizes) daļēji vai pilnīgi atjauno tā sākotnējo iedarbīgumu, katalizatora darbmūžu pagarinot līdz vairākām desmitgadēm. Izlietotā katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai ir iekļauta katalizatora pārvaldības shēmā. | Izmantojamību var ierobežot katalizatora mehāniskais stāvoklis un vajadzīgais iedarbīgums NOX un NH3 emisiju kontrolei. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ģipša kā blakusprodukta ražošana

Slapjās DGA kalcija reakciju atlikumu kvalitātes optimizācija, lai ar tiem varētu aizstāt izrakto ģipsi (piem., to izmantot par jēlmateriālu ģipškartona ražošanā). Saražotā ģipša tīrību ietekmē slapjajā DGA izmantotā kaļķakmens kvalitāte.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzīgo ģipša kvalitāti, ar katru konkrēto lietojumu saistītajām prasībām attiecībā uz veselību un tirgus apstākļiem.

b.

Atlikumu reciklēšana vai atgūšana būvniecības nozarē

Atlikumu reciklēšana vai atgūšana (piem., no pussausas atsērošanas procesiem, vieglajiem pelniem, smagajiem pelniem) izmantošanai par būvmateriāliem (piem., ceļu būvniecībā, smilšu aizstāšanai betona ražošanā vai cementa ražošanā).

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar katram konkrētajam lietojumam vajadzīgo materiāla kvalitāti (piem., fizikālajām īpašībām, kaitīgu vielu saturu) un tirgus apstākļiem.

c.

Enerģijas atgūšana, kurināmo kombinācijā izmantojot atkritumus

Ja ogļu, lignīta, smagās degvieleļļas, kūdras vai biomasas sadedzināšanā rodas ar oglekli bagāti pelni un dūņas, tajos atlikušo enerģiju var atgūt, piem., tos sajaucot ar kurināmo.

Vispārizmantojams gadījumos, kad staciju kurināmo kombinācijā var izmantot atkritumus un ir tehniski iespējams kurināmos padot degkamerā.

d.

Izlietotā katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai

Katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai (piem., SKR gadījumā to var atkalizmantot pat četras reizes) daļēji vai pilnīgi atjauno tā sākotnējo iedarbīgumu, katalizatora darbmūžu pagarinot līdz vairākām desmitgadēm. Izlietotā katalizatora sagatavošana atkalizmantošanai ir iekļauta katalizatora pārvaldības shēmā.

Izmantojamību var ierobežot katalizatora mehāniskais stāvoklis un vajadzīgais iedarbīgums NOX un NH3 emisiju kontrolei.

1.7.   Trokšņa emisijas

| 17. LPTP. | LPTP, kā samazināt trokšņa emisijas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Operacionāli pasākumi | To ietvaros:






  — | aprīkojumu rūpīgi inspicē un veic tā tehnisko apkopi, |

17. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Operacionāli pasākumi

To ietvaros:

—

aprīkojumu rūpīgi inspicē un veic tā tehnisko apkopi,

| — | ja iespējams, aizver slēgtu telpu logus un durvis, |
| --- | --- |

—

ja iespējams, aizver slēgtu telpu logus un durvis,

| — | ar aprīkojumu strādā pieredzējis personāls, |
| --- | --- |

—

ar aprīkojumu strādā pieredzējis personāls,

| — | ja iespējams, izvairās no trokšņainām darbībām naktīs, |
| --- | --- |

—

ja iespējams, izvairās no trokšņainām darbībām naktīs,

| — | paredz apkopes darbu laikā īstenojamus trokšņa kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

—

paredz apkopes darbu laikā īstenojamus trokšņa kontroles pasākumus.

Vispārizmantojams.

b.

Kluss aprīkojums

Tostarp, ja vajadzīgs, kompresori, sūkņi un diski.

Jauna aprīkojuma uzstādīšanas vai aprīkojuma nomaiņas gadījumā vispārizmantojams.

c.

Trokšņa vājināšana

Trokšņa izplatīšanos var mazināt, izvietojot barjeras starp trokšņa avotu un uztvērēju. Piemērotas barjeras ir aizsargsienas, vaļņi un ēkas.

Jaunās stacijās vispārizmantojams. Esošu staciju gadījumā barjeru izvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums.

d.

Trokšņa kontroles aprīkojums

Tas ietver:

| — | trokšņa mazinātājus; |
| --- | --- |

—

trokšņa mazinātājus;

| — | aprīkojuma izolēšanu; |
| --- | --- |

—

aprīkojuma izolēšanu;

| — | trokšņaina aprīkojuma apvalkošanu; |
| --- | --- |

—

trokšņaina aprīkojuma apvalkošanu;

| — | ēku skaņizolēšanu. |
| --- | --- |

—

ēku skaņizolēšanu.

Izmantojamību var ierobežot vietas trūkums.

e.

Piemērots aprīkojuma un ēku izvietojums

Trokšņa līmeni var samazināt, palielinot atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju un izmantojot ēkas par trokšņa bloķētājiem.

Jaunās stacijās vispārizmantojams. Esošās stacijās iespējas pārvietot aprīkojumu un ražošanas blokus var ierobežot vietas trūkums vai pārmērīgas izmaksas.

2.   LPTP SECINĀJUMI PAR CIETO KURINĀMO SADEDZINĀŠANU

2.1.   LPTP secinājumi par ogļu un/vai lignīta sadedzināšanu

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi ogļu un/vai lignīta sadedzināšanā ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

2.1.1.   Vispārīgie vidiskie rādītāji

| 18. LPTP. | LPTP, kā uzlabot ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas vispārīgos vidiskos rādītājus, ir līdztekus 6. LPTP izmantot tālāk norādīto paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Integrēts sadedzināšanas process, kurš nodrošina augstu katla efektivitāti un kurā ietverti primārie NOX mazināšanas paņēmieni (piem., pakāpeniska gaisa padeve, pakāpeniska kurināmā padeve, mazu NOX emisiju degļi un/vai dūmgāzu recirkulācija) | Šādi integrēt var sadedzināšanas procesus, piem., pulverizēta kurināmā sadedzināšanu, sadedzināšanu verdošā slānī vai uz kustīgiem ārdiem. | Vispārizmantojams. |

18. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Integrēts sadedzināšanas process, kurš nodrošina augstu katla efektivitāti un kurā ietverti primārie NOX mazināšanas paņēmieni (piem., pakāpeniska gaisa padeve, pakāpeniska kurināmā padeve, mazu NOX emisiju degļi un/vai dūmgāzu recirkulācija)

Šādi integrēt var sadedzināšanas procesus, piem., pulverizēta kurināmā sadedzināšanu, sadedzināšanu verdošā slānī vai uz kustīgiem ārdiem.

Vispārizmantojams.

2.1.2.   Energoefektivitāte

| 19. LPTP. | LPTP, kā uzlabot ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas energoefektivitāti, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sauso smago pelnu apstrāde | Sausie, karstie smagie pelni no krāsns nokrīt uz mehāniska konveijera, kur pēc novadīšanas uz krāsni atkārtotai dedzināšanai tos atdzesē apkārtējais gaiss. Gan no pelnu atkārtotas dedzināšanas, gan no to atdzesēšanas atgūst lietderīgu enerģiju. | Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šādi modernizēt esošus sadedzināšanas blokus. |

19. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sauso smago pelnu apstrāde

Sausie, karstie smagie pelni no krāsns nokrīt uz mehāniska konveijera, kur pēc novadīšanas uz krāsni atkārtotai dedzināšanai tos atdzesē apkārtējais gaiss. Gan no pelnu atkārtotas dedzināšanas, gan no to atdzesēšanas atgūst lietderīgu enerģiju.

Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šādi modernizēt esošus sadedzināšanas blokus.

2. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ogļu un/vai lignīta sadedzināšanai

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (36)
   (37) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (38) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (38)
   (39)
   (40) |
| Jauns bloks (41)
   (42) | Esošs bloks (41)
   (43) | Jauns vai esošs bloks |
| Ogļu, ≥ 1 000 MWth | 45–46 | 33,5–44 | 75–97 |
| Lignīta, ≥ 1 000 MWth | 42–44 (44) | 33,5–42,5 | 75–97 |
| Ogļu, < 1 000 MWth | 36,5–41,5 (45) | 32,5–41,5 | 75–97 |
| Lignīta, < 1 000 MWth | 36,5–40 (46) | 31,5–39,5 | 75–97 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (36)
   (37)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (38)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (38)
   (39)
   (40)

Jauns bloks (41)
   (42)

Esošs bloks (41)
   (43)

Jauns vai esošs bloks

Ogļu, ≥ 1 000 MWth

45–46

33,5–44

75–97

Lignīta, ≥ 1 000 MWth

42–44 (44)

33,5–42,5

75–97

Ogļu, < 1 000 MWth

36,5–41,5 (45)

32,5–41,5

75–97

Lignīta, < 1 000 MWth

36,5–40 (46)

31,5–39,5

75–97

2.1.3.   NOX, N2O un CO emisijas gaisā

| 20. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO un N2O emisijas gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. | Vispārizmantojams. |
| b. | Citu primāro NOX mazināšanas paņēmienu (piem., pakāpeniska gaisa padeve, pakāpeniska kurināmā padeve, dūmgāzu recirkulācija, mazu NOX emisiju degļu izmantošana) kombinācija | Katra atsevišķā paņēmiena aprakstu sk. 8.3. punktā.
  Piemērota primārā paņēmiena (vai to kombinācijas) izvēli un efektivitāti var ietekmēt katla konstrukcija. |
| c. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Var izmantot kopā ar caurslīdes SKR. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja katli ar lielu šķērsgriezuma laukumu neļauj NH3 un NOX homogēni sajaukties.
  Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi. |
| d. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Nav izmantojams < 300 MWth sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā, un tādu esošu ≥ 300 MWth sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē < 500 h gadā. |
| e. | Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojamība jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no kurināmā raksturlielumiem un sadedzināšanas procesa. |

20. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Parasti to izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Vispārizmantojams.

b.

Citu primāro NOX mazināšanas paņēmienu (piem., pakāpeniska gaisa padeve, pakāpeniska kurināmā padeve, dūmgāzu recirkulācija, mazu NOX emisiju degļu izmantošana) kombinācija

Katra atsevišķā paņēmiena aprakstu sk. 8.3. punktā.

Piemērota primārā paņēmiena (vai to kombinācijas) izvēli un efektivitāti var ietekmēt katla konstrukcija.

c.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Var izmantot kopā ar caurslīdes SKR.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja katli ar lielu šķērsgriezuma laukumu neļauj NH3 un NOX homogēni sajaukties.

Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

d.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Nav izmantojams < 300 MWth sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā, un tādu esošu ≥ 300 MWth sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

e.

Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojamība jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no kurināmā raksturlielumiem un sadedzināšanas procesa.

3. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (47) | Jauna stacija | Esoša stacija (48)
   (49) |
| < 100 | 100–150 | 100–270 | 155–200 | 165–330 |
| 100–300 | 50–100 | 100–180 | 80–130 | 155–210 |
| ≥ 300, SVS katli, kurus kurina ar oglēm un/vai lignītu, un ar lignītu kurināti pulverizēto ogļu katli | 50–85 | < 85–150 (50)
   (51) | 80–125 | 140–165 (52) |
| ≥ 300, ar oglēm kurināti pulverizēto ogļu katli | 65–85 | 65–150 | 80–125 | < 85–165 (53) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (47)

Jauna stacija

Esoša stacija (48)
   (49)

< 100

100–150

100–270

155–200

165–330

100–300

50–100

100–180

80–130

155–210

≥ 300, SVS katli, kurus kurina ar oglēm un/vai lignītu, un ar lignītu kurināti pulverizēto ogļu katli

50–85

< 85–150 (50)
   (51)

80–125

140–165 (52)

≥ 300, ar oglēm kurināti pulverizēto ogļu katli

65–85

65–150

80–125

< 85–165 (53)

Tādu esošu sadedzināšanas staciju, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunu sadedzināšanas staciju orientējošie gada vidējie CO emisiju līmeņi parasti ir tādi, kā norādīts nākamajā tabulā.

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth) | Orientējošs CO emisiju līmenis (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| < 300 | < 30–140 |
| ≥ 300, SVS katli, kurus kurina ar oglēm un/vai lignītu, un ar lignītu kurināti pulverizēto ogļu katli | < 30–100 (54) |
| ≥ 300, ar oglēm kurināti pulverizēto ogļu katli | < 5–100 (54) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth)

Orientējošs CO emisiju līmenis (mg/Nm3)

< 300

< 30–140

≥ 300, SVS katli, kurus kurina ar oglēm un/vai lignītu, un ar lignītu kurināti pulverizēto ogļu katli

< 30–100 (54)

≥ 300, ar oglēm kurināti pulverizēto ogļu katli

< 5–100 (54)

2.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 21. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) | Sk. aprakstu 8.4. punktā.
  Ar šo tehnisko paņēmienu var atdalīt HCl/HF, ja netiek veikta dūmgāzu atsērošana tehnoloģiskā cikla beigās. |
| c. | Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. |
| d. | Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis |
| e. | Slapjā gāzu attīrīšana | Sk. aprakstu 8.4. punktā.
  Ar šo tehnisko paņēmienu var atdalīt HCl/HF, ja netiek veikta dūmgāzu atsērošana tehnoloģiskā cikla beigās. |
| f. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 300 MWth un tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |
| g. | Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni |
| h. | Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni | Izmantojamība jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no kurināmā raksturlielumiem un sadedzināšanas procesa. |
| i. | Aiz slapjās DGA aprīkojuma uzstādītā gāzes–gāzes sildītāja nomaiņa vai noņemšana | Aiz slapjās DGA aprīkojuma uzstādītā gāzes–gāzes sildītāja nomaiņa ar vairākcauruļu siltuma ekstraktoru vai dūmgāzu atdalīšana un novadīšana pa dzeses torni vai slapjo dūmeni. | Izmantojams tikai tad, ja sadedzināšanas stacijā, kurā uzstādīts slapjās DGA aprīkojums un gāzes–gāzes sildītājs, jāmaina vai jāaizstāj siltummainis. |
| j. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.4. punktā.
  Mazsēra (piem., līdz 0,1 % pēc sausnas masas), mazhlora vai mazfluora kurināmā izmantojums. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. Ja sadedzināšanas stacijā dedzina ļoti specifiskus vietējos kurināmos, izmantojamību var ierobežot ar stacijas konstrukciju saistīti ierobežojumi. |

21. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Ar šo tehnisko paņēmienu var atdalīt HCl/HF, ja netiek veikta dūmgāzu atsērošana tehnoloģiskā cikla beigās.

c.

Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

d.

Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis

e.

Slapjā gāzu attīrīšana

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Ar šo tehnisko paņēmienu var atdalīt HCl/HF, ja netiek veikta dūmgāzu atsērošana tehnoloģiskā cikla beigās.

f.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 300 MWth un tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

g.

Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni

h.

Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni

Izmantojamība jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no kurināmā raksturlielumiem un sadedzināšanas procesa.

i.

Aiz slapjās DGA aprīkojuma uzstādītā gāzes–gāzes sildītāja nomaiņa vai noņemšana

Aiz slapjās DGA aprīkojuma uzstādītā gāzes–gāzes sildītāja nomaiņa ar vairākcauruļu siltuma ekstraktoru vai dūmgāzu atdalīšana un novadīšana pa dzeses torni vai slapjo dūmeni.

Izmantojams tikai tad, ja sadedzināšanas stacijā, kurā uzstādīts slapjās DGA aprīkojums un gāzes–gāzes sildītājs, jāmaina vai jāaizstāj siltummainis.

j.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Mazsēra (piem., līdz 0,1 % pēc sausnas masas), mazhlora vai mazfluora kurināmā izmantojums.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. Ja sadedzināšanas stacijā dedzina ļoti specifiskus vietējos kurināmos, izmantojamību var ierobežot ar stacijas konstrukciju saistīti ierobežojumi.

4. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (55) | Jauna stacija | Esoša stacija (56) |
| < 100 | 150–200 | 150–360 | 170–220 | 170–400 |
| 100–300 | 80–150 | 95–200 | 135–200 | 135–220 (57) |
| ≥ 300, pulverizētu ogļu katli | 10–75 | 10–130 (58) | 25–110 | 25–165 (59) |
| ≥ 300, katli ar verdošo slāni (60) | 20–75 | 20–180 | 25–110 | 50–220 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (55)

Jauna stacija

Esoša stacija (56)

< 100

150–200

150–360

170–220

170–400

100–300

80–150

95–200

135–200

135–220 (57)

≥ 300, pulverizētu ogļu katli

10–75

10–130 (58)

25–110

25–165 (59)

≥ 300, katli ar verdošo slāni (60)

20–75

20–180

25–110

50–220

Ja sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda pārsniedz 300 MW, tā ir īpaši paredzēta vietējā lignīta dedzināšanai un ir iespējams pierādīt, ka tā tehniski ekonomisku iemeslu dēļ nespēj sasniegt 4. tabulā norādītos LPTP SEL, 4. tabulā norādītie dienas vidējās vērtības LPTP SEL nav piemērojami un gada vidējo vērtību LPTP SEL diapazons ir šāds:

| i) | jaunai DGA sistēmai: KND × 0,01, maksimāli 200 mg/Nm3; |
| --- | --- |

i)

jaunai DGA sistēmai: KND × 0,01, maksimāli 200 mg/Nm3;

| ii) | esošai DGA sistēmai: KND × 0,03, maksimāli 320 mg/Nm3,
  kur KND (koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs) ir gada vidējā SO2 koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs SOX mazināšanas sistēmas ievadpunktā (iedaļā “Vispārīgie apsvērumi” norādītajos standartapstākļos), izteikta pie skābekļa references satura, kas ir 6 tilp. % O2; |
| --- | --- |

ii)

esošai DGA sistēmai: KND × 0,03, maksimāli 320 mg/Nm3,

kur KND (koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs) ir gada vidējā SO2 koncentrācija neattīrītajās dūmgāzēs SOX mazināšanas sistēmas ievadpunktā (iedaļā “Vispārīgie apsvērumi” norādītajos standartapstākļos), izteikta pie skābekļa references satura, kas ir 6 tilp. % O2;

| iii) | ja DGA sistēma ietver sorbenta inžekciju katlā, KND var pielāgot, ņemot vērā šā paņēmiena SO2 mazināšanas spēju (ηΒSI), šādi: KND (pielāgotā) = KND (izmērītā)/(1-ηΒSI). |
| --- | --- |

iii)

ja DGA sistēma ietver sorbenta inžekciju katlā, KND var pielāgot, ņemot vērā šā paņēmiena SO2 mazināšanas spēju (ηΒSI), šādi: KND (pielāgotā) = KND (izmērītā)/(1-ηΒSI).

5. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) HCl un HF emisijām gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas

| Piesārņotājs | Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (61) |
| HCl | < 100 | 1–6 | 2–10 (62) |
| ≥ 100 | 1–3 | 1–5 (62)
   (63) |
| HF | < 100 | < 1–3 | < 1–6 (64) |
| ≥ 100 | < 1–2 | < 1–3 (64) |

Piesārņotājs

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (61)

HCl

< 100

1–6

2–10 (62)

≥ 100

1–3

1–5 (62)
   (63)

HF

< 100

< 1–3

< 1–6 (64)

≥ 100

< 1–2

< 1–3 (64)

2.1.5.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 22. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Sorbenta inžekcija katlā
  (krāsnī vai verdošajā slānī) | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma |
| e. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Informāciju par izmantojamību sk. 21. LPTP. |

22. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Sorbenta inžekcija katlā

(krāsnī vai verdošajā slānī)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

e.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Informāciju par izmantojamību sk. 21. LPTP.

6. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (65) | Jauna stacija | Esoša stacija (66) |
| < 100 | 2–5 | 2–18 | 4–16 | 4–22 (67) |
| 100–300 | 2–5 | 2–14 | 3–15 | 4–22 (68) |
| 300–1 000 | 2–5 | 2–10 (69) | 3–10 | 3–11 (70) |
| ≥ 1 000 | 2–5 | 2–8 | 3–10 | 3–11 (71) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (65)

Jauna stacija

Esoša stacija (66)

< 100

2–5

2–18

4–16

4–22 (67)

100–300

2–5

2–14

3–15

4–22 (68)

300–1 000

2–5

2–10 (69)

3–10

3–11 (70)

≥ 1 000

2–5

2–8

3–10

3–11 (71)

2.1.6.   Dzīvsudraba emisijas gaisā

| 23. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt dzīvsudraba emisijas gaisā no ogļu un/vai lignīta sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Līdzieguvumi no tehniskajiem paņēmieniem, ko galvenokārt izmanto citu piesārņotāju emisiju mazināšanai |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Dzīvsudraba atdalīšanas efektivitāte ir lielāka, ja dūmgāzu temperatūra ir zem 130 °C.
  Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto putekļu kontrolei. | Vispārizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto putekļu kontrolei. |
| c. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Informāciju par izmantojamību sk. 21. LPTP. |
| e. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šis paņēmiens izmantojams tikai kombinācijā ar citiem paņēmieniem, ar kuriem pastiprina vai mazina dzīvsudraba oksidāciju pirms uztveršanas tālākā DGA vai atputekļošanas sistēmā.
  Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto NOX kontrolei. | Informāciju par izmantojamību sk. 20. LPTP. |
| Īpaši paņēmieni dzīvsudraba emisiju mazināšanai |
| f. | Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  To galvenokārt izmanto kopā ar ESP/maisa filtru. Šā paņēmiena izmantošana var prasīt papildu apstrādi, lai pirms vieglo pelnu atkalizmantošanas varētu vēl nodalīt ogles frakciju, kas satur dzīvsudrabu. | Vispārizmantojams. |
| g. | Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Ja kurināmais satur maz halogēnu, vispārizmantojams. |
| h. | Kurināmā priekšapstrāde | Kurināmā skalošana, samaisīšana un sajaukšana tā, lai ierobežotu/mazinātu dzīvsudraba saturu vai uzlabotu dzīvsudraba uztveršanu piesārņojuma kontroles aprīkojumā. | Izmantojamība jānovērtē, vispirms nosakot kurināmā raksturlielumus un aplēšot paņēmiena potenciālo iedarbīgumu. |
| i. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

23. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Līdzieguvumi no tehniskajiem paņēmieniem, ko galvenokārt izmanto citu piesārņotāju emisiju mazināšanai

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Dzīvsudraba atdalīšanas efektivitāte ir lielāka, ja dūmgāzu temperatūra ir zem 130 °C.

Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto putekļu kontrolei.

Vispārizmantojams.

b.

Maisa filtrs

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto putekļu kontrolei.

c.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Informāciju par izmantojamību sk. 21. LPTP.

e.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šis paņēmiens izmantojams tikai kombinācijā ar citiem paņēmieniem, ar kuriem pastiprina vai mazina dzīvsudraba oksidāciju pirms uztveršanas tālākā DGA vai atputekļošanas sistēmā.

Šo tehnisko paņēmienu galvenokārt izmanto NOX kontrolei.

Informāciju par izmantojamību sk. 20. LPTP.

Īpaši paņēmieni dzīvsudraba emisiju mazināšanai

f.

Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

To galvenokārt izmanto kopā ar ESP/maisa filtru. Šā paņēmiena izmantošana var prasīt papildu apstrādi, lai pirms vieglo pelnu atkalizmantošanas varētu vēl nodalīt ogles frakciju, kas satur dzīvsudrabu.

Vispārizmantojams.

g.

Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Ja kurināmais satur maz halogēnu, vispārizmantojams.

h.

Kurināmā priekšapstrāde

Kurināmā skalošana, samaisīšana un sajaukšana tā, lai ierobežotu/mazinātu dzīvsudraba saturu vai uzlabotu dzīvsudraba uztveršanu piesārņojuma kontroles aprīkojumā.

Izmantojamība jānovērtē, vispirms nosakot kurināmā raksturlielumus un aplēšot paņēmiena potenciālo iedarbīgumu.

i.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

7. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) dzīvsudraba emisijām gaisā no ogļu un lignīta sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (μg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (72) |
| ogles | lignīts | ogles | lignīts |
| < 300 | < 1–3 | < 1–5 | < 1–9 | < 1–10 |
| ≥ 300 | < 1–2 | < 1–4 | < 1–4 | < 1–7 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (μg/Nm3)

Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (72)

ogles

lignīts

ogles

lignīts

< 300

< 1–3

< 1–5

< 1–9

< 1–10

≥ 300

< 1–2

< 1–4

< 1–4

< 1–7

2.2.   LPTP secinājumi par cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanu

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanā ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

2.2.1.   Energoefektivitāte

8. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanai

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (73)
   (74) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (75) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (76)
   (77) |
| Jauns bloks (78) | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Cietās biomasas un/vai kūdras katls | 33,5–> 38 | 28–38 | 73–99 | 73–99 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (73)
   (74)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (75)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (76)
   (77)

Jauns bloks (78)

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Cietās biomasas un/vai kūdras katls

33,5–> 38

28–38

73–99

73–99

2.2.2.   NOX, N2O un CO emisijas gaisā

| 24. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO un N2O emisijas gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Mazu NOX emisiju degļi |
| c. | Pakāpeniska gaisa padeve |
| d. | Pakāpeniska kurināmā padeve |
| e. | Dūmgāzu recirkulācija |
| f. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Var izmantot kopā ar caurslīdes SKR. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.
  Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.
  Esošu sadedzināšanas staciju gadījumā izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzīgo temperatūras diapazonu un ievadīto reaktantu rezidences laiku. |
| g. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Ļoti sārmainu kurināmo (piem., salmu) gadījumā SKR aprīkojums var būt jāuzstāda aiz atputekļošanas sistēmas. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas ar jaudu < 300 MWth var liegt ekonomiski ierobežojumi.
  Nav vispārizmantojams esošās sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth. |

24. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Mazu NOX emisiju degļi

c.

Pakāpeniska gaisa padeve

d.

Pakāpeniska kurināmā padeve

e.

Dūmgāzu recirkulācija

f.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Var izmantot kopā ar caurslīdes SKR.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

Esošu sadedzināšanas staciju gadījumā izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar vajadzīgo temperatūras diapazonu un ievadīto reaktantu rezidences laiku.

g.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Ļoti sārmainu kurināmo (piem., salmu) gadījumā SKR aprīkojums var būt jāuzstāda aiz atputekļošanas sistēmas.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas ar jaudu < 300 MWth var liegt ekonomiski ierobežojumi.

Nav vispārizmantojams esošās sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

9. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (79) | Jauna stacija | Esoša stacija (80) |
| 50–100 | 70–150 (81) | 70–225 (82) | 120–200 (83) | 120–275 (84) |
| 100–300 | 50–140 | 50–180 | 100–200 | 100–220 |
| ≥ 300 | 40–140 | 40–150 (85) | 65–150 | 95–165 (86) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (79)

Jauna stacija

Esoša stacija (80)

50–100

70–150 (81)

70–225 (82)

120–200 (83)

120–275 (84)

100–300

50–140

50–180

100–200

100–220

≥ 300

40–140

40–150 (85)

65–150

95–165 (86)

Gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši šādi:

| — | esošām 50–100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām 50–100 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–250 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošām 50–100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām 50–100 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–250 mg/Nm3,

| — | esošām 100–300 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām 100–300 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–160 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošām 100–300 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām 100–300 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–160 mg/Nm3,

| — | esošām ≥ 300 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām ≥ 300 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–80 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošām ≥ 300 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām ≥ 300 MWth sadedzināšanas stacijām: < 30–80 mg/Nm3.

2.2.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 25. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) |
| c. | Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA) |
| d. | Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis |
| e. | Slapjā gāzu attīrīšana |
| f. | Dūmgāzu kondensators |
| g. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |
| h. | Kurināmā izvēle | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

25. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

c.

Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA)

d.

Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis

e.

Slapjā gāzu attīrīšana

f.

Dūmgāzu kondensators

g.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

h.

Kurināmā izvēle

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

10. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (87) | Jauna stacija | Esoša stacija (88) |
| < 100 | 15–70 | 15–100 | 30–175 | 30–215 |
| 100–300 | < 10–50 | < 10–70 (89) | < 20–85 | < 20–175 (90) |
| ≥ 300 | < 10–35 | < 10–50 (89) | < 20–70 | < 20–85 (91) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (87)

Jauna stacija

Esoša stacija (88)

< 100

15–70

15–100

30–175

30–215

100–300

< 10–50

< 10–70 (89)

< 20–85

< 20–175 (90)

≥ 300

< 10–35

< 10–50 (89)

< 20–70

< 20–85 (91)

11. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) HCl un HF emisijām gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | HCl LPTP SEL (mg/Nm3) (92)
   (93) | HF LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība | Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (94)
   (95) | Jauna stacija | Esoša stacija (96) | Jauna stacija | Esoša stacija (96) |
| < 100 | 1–7 | 1–15 | 1–12 | 1–35 | < 1 | < 1,5 |
| 100–300 | 1–5 | 1–9 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |
| ≥ 300 | 1–5 | 1–5 | 1–12 | 1–12 | < 1 | < 1 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

HCl LPTP SEL (mg/Nm3) (92)
   (93)

HF LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība vai gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (94)
   (95)

Jauna stacija

Esoša stacija (96)

Jauna stacija

Esoša stacija (96)

< 100

1–7

1–15

1–12

1–35

< 1

< 1,5

100–300

1–5

1–9

1–12

1–12

< 1

< 1

≥ 300

1–5

1–5

1–12

1–12

< 1

< 1

2.2.4.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 26. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| d. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Informāciju par izmantojamību sk. 25. LPTP. |
| e. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

26. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

d.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Informāciju par izmantojamību sk. 25. LPTP.

e.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

12. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (97) | Jauna stacija | Esoša stacija (98) |
| < 100 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 |
| 100–300 | 2–5 | 2–12 | 2–10 | 2–18 |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 2–10 | 2–16 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (97)

Jauna stacija

Esoša stacija (98)

< 100

2–5

2–15

2–10

2–22

100–300

2–5

2–12

2–10

2–18

≥ 300

2–5

2–10

2–10

2–16

2.2.5.   Dzīvsudraba emisijas gaisā

| 27. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt dzīvsudraba emisijas gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Īpaši paņēmieni dzīvsudraba emisiju mazināšanai |
| a. | Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī | Ja kurināmais satur maz halogēnu, vispārizmantojams. |
| c. | Kurināmā izvēle | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |
| Līdzieguvumi no tehniskajiem paņēmieniem, ko galvenokārt izmanto citu piesārņotāju emisiju mazināšanai |
| d. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šos tehniskos paņēmienus galvenokārt izmanto putekļu kontrolei. | Vispārizmantojams. |
| e. | Maisa filtrs |
| f. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| g. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Informāciju par izmantojamību sk. 25. LPTP. |

27. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

Īpaši paņēmieni dzīvsudraba emisiju mazināšanai

a.

Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī

Ja kurināmais satur maz halogēnu, vispārizmantojams.

c.

Kurināmā izvēle

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

Līdzieguvumi no tehniskajiem paņēmieniem, ko galvenokārt izmanto citu piesārņotāju emisiju mazināšanai

d.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šos tehniskos paņēmienus galvenokārt izmanto putekļu kontrolei.

Vispārizmantojams.

e.

Maisa filtrs

f.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šos paņēmienus galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

g.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Informāciju par izmantojamību sk. 25. LPTP.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) dzīvsudraba emisijām gaisā no cietās biomasas un/vai kūdras sadedzināšanas ir < 1–5 μg/Nm3, kas ir paraugošanas perioda vidējā vērtība.

3.   LPTP SECINĀJUMI PAR ŠĶIDRO KURINĀMO SADEDZINĀŠANU

Šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi neattiecas uz sadedzināšanas stacijām, kas atrodas uz atkrastes platformām; tās ir aplūkotas 4.3. punktā.

3.1.   Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanā ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

3.1.1.   Energoefektivitāte

13. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanai katlos

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (99)
   (100) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (101) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (99)
   (100)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (101)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi katli

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

3.1.2.   NOX un CO emisijas gaisā

| 28. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Pakāpeniska gaisa padeve | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Pakāpeniska kurināmā padeve |
| c. | Dūmgāzu recirkulācija |
| d. | Mazu NOX emisiju degļi |
| e. | Ūdens/tvaika pievienošana | Izmantojams, ja vien ir pieejams ūdens. |
| f. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.
  Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi. |
| g. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.
  Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth. |
| h. | Moderna kontroles sistēma | Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams. Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| i. | Kurināmā izvēle | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

28. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Pakāpeniska gaisa padeve

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Pakāpeniska kurināmā padeve

c.

Dūmgāzu recirkulācija

d.

Mazu NOX emisiju degļi

e.

Ūdens/tvaika pievienošana

Izmantojams, ja vien ir pieejams ūdens.

f.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

g.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

h.

Moderna kontroles sistēma

Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams. Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

i.

Kurināmā izvēle

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

14. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (102) | Jauna stacija | Esoša stacija (103) |
| < 100 | 75–200 | 150–270 | 100–215 | 210–330 (104) |
| ≥ 100 | 45–75 | 45–100 (105) | 85–100 | 85–110 (106)
   (107) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (102)

Jauna stacija

Esoša stacija (103)

< 100

75–200

150–270

100–215

210–330 (104)

≥ 100

45–75

45–100 (105)

85–100

85–110 (106)
   (107)

Gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši šādi:

| — | esošām < 100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām < 100 MWth sadedzināšanas stacijām: 10–30 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošām < 100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām < 100 MWth sadedzināšanas stacijām: 10–30 mg/Nm3,

| — | esošām ≥ 100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām ≥ 100 MWth sadedzināšanas stacijām: 10–20 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošām ≥ 100 MWth sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām ≥ 100 MWth sadedzināšanas stacijām: 10–20 mg/Nm3.

3.1.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 29. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA) |
| c. | Dūmgāzu kondensators |
| d. | Slapjā dūmgāzu atsērošana
  (slapjā DGA) | Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |
| e. | Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni | Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |
| f. | Kurināmā izvēle | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

29. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA)

c.

Dūmgāzu kondensators

d.

Slapjā dūmgāzu atsērošana

(slapjā DGA)

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

e.

Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

f.

Kurināmā izvēle

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

15. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (108) | Jauna stacija | Esoša stacija (109) |
| < 300 | 50–175 | 50–175 | 150–200 | 150–200 (110) |
| ≥ 300 | 35–50 | 50–110 | 50–120 | 150–165 (111)
   (112) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (108)

Jauna stacija

Esoša stacija (109)

< 300

50–175

50–175

150–200

150–200 (110)

≥ 300

35–50

50–110

50–120

150–165 (111)
   (112)

3.1.4.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 30. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Multicikloni | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Multiciklonus var izmantot kombinācijā ar citiem atputekļošanas paņēmieniem. |
| d. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. |
| e. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. | Informāciju par izmantojamību sk. 29. LPTP. |
| f. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

30. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Multicikloni

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Multiciklonus var izmantot kombinācijā ar citiem atputekļošanas paņēmieniem.

d.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

e.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

Informāciju par izmantojamību sk. 29. LPTP.

f.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

16. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (113) | Jauna stacija | Esoša stacija (114) |
| < 300 | 2–10 | 2–20 | 7–18 | 7–22 (115) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 | 7–10 | 7–11 (116) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (113)

Jauna stacija

Esoša stacija (114)

< 300

2–10

2–20

7–18

7–22 (115)

≥ 300

2–5

2–10

7–10

7–11 (116)

3.2.   Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi dzinēji

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanā virzuļdzinējos ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

Kas attiecas uz dzinējiem, kuros dedzina smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu, tehnisku, ekonomisku un ar loģistiku/infrastruktūru saistītu ierobežojumu dēļ sekundārie NOX, SO2 un putekļu emisiju mazināšanas paņēmieni var nebūt izmantojami tādos dzinējos uz salām, kas ir mazu izolētu sistēmu (117) vai izolētu mikrosistēmu (118) daļa, ja vien nav starpsavienojuma starp šiem dzinējiem un kontinentālo elektrotīklu vai nav piekļuves dabasgāzei. Tāpēc jauniem šādu mazu izolētu sistēmu un izolētu mikrosistēmu dzinējiem attiecīgie LPTP SEL būs piemērojami no 2025. gada 1. janvāra, bet šādiem esošiem dzinējiem – no 2030. gada 1. janvāra.

3.2.1.   Energoefektivitāte

| 31. LPTP. | LPTP, kā padarīt energoefektīvāku smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanu virzuļdzinējos, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kombinētais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Jaunos blokos, ko ekspluatē ≥ 1 500  h gadā, vispārizmantojams.
  Izmantojams esošos blokos, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluatē < 1 500  h gadā. |

31. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kombinētais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Jaunos blokos, ko ekspluatē ≥ 1 500  h gadā, vispārizmantojams.

Izmantojams esošos blokos, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluatē < 1 500  h gadā.

17. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanai virzuļdzinējos

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (119) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (120) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi virzuļdzinēji, viencikla | 41,5–44,5 (121) | 38,3–44,5 (121) |
| Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi virzuļdzinēji, kombinētā cikla | > 48 (122) | LPTP SEEL nav |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (119)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (120)

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi virzuļdzinēji, viencikla

41,5–44,5 (121)

38,3–44,5 (121)

Ar smago degvieleļļu un/vai gāzeļļu darbināmi virzuļdzinēji, kombinētā cikla

> 48 (122)

LPTP SEEL nav

3.2.2.   NOX, CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisā

| 32. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Dīzeļdzinēji ar mazām NOX emisijām | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Izplūdes gāzu recirkulācija | Neattiecas uz četrtaktu dzinējiem. |
| c. | Ūdens/tvaika pievienošana | Izmantojams, ja vien ir pieejams ūdens.
  Izmantojamību var ierobežot tas, ka nav pieejama modernizācijas pakete. |
| d. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums. |

32. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Dīzeļdzinēji ar mazām NOX emisijām

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Izplūdes gāzu recirkulācija

Neattiecas uz četrtaktu dzinējiem.

c.

Ūdens/tvaika pievienošana

Izmantojams, ja vien ir pieejams ūdens.

Izmantojamību var ierobežot tas, ka nav pieejama modernizācijas pakete.

d.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

| 33. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt CO un gaistošo organisko savienojumu emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | | Vispārizmantojams |
| b. | Oksidācijas katalizatori | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Izmantojamību var ierobežot kurināmā sēra saturs. |

33. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Vispārizmantojams

b.

Oksidācijas katalizatori

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Izmantojamību var ierobežot kurināmā sēra saturs.

18. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (123) | Jauna stacija | Esoša stacija (124)
   (125) |
| ≥ 50 | 115–190 (126) | 125–625 | 145–300 | 150–750 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (123)

Jauna stacija

Esoša stacija (124)
   (125)

≥ 50

115–190 (126)

125–625

145–300

150–750

Tādu esošu sadedzināšanas staciju, kurās dedzina tikai smago degvieleļļu un kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunu sadedzināšanas staciju, kurās dedzina tikai smago degvieleļļu:

| — | gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši 50–175 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši 50–175 mg/Nm3,

| — | paraugošanas perioda vidējie KGOO emisiju līmeņi ir orientējoši 10–40 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

paraugošanas perioda vidējie KGOO emisiju līmeņi ir orientējoši 10–40 mg/Nm3.

3.2.3.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 34. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |
| b. | Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) | Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šo paņēmienu izmantot esošās sadedzināšanas stacijās.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā. |
| c. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |

34. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

b.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

Var būt tehniski ierobežojumi, kas liedz šo paņēmienu izmantot esošās sadedzināšanas stacijās.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

c.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi paņēmiena izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar < 300 MWth jaudu.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

19. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (127) | Jauna stacija | Esoša stacija (128) |
| Jebkāda | 45–100 | 100–200 (129) | 60–110 | 105–235 (129) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (127)

Jauna stacija

Esoša stacija (128)

Jebkāda

45–100

100–200 (129)

60–110

105–235 (129)

3.2.4.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 35. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |
| b. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā. |
| c. | Maisa filtrs |

35. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

b.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

c.

Maisa filtrs

20. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no smagās degvieleļļas un/vai gāzeļļas sadedzināšanas virzuļdzinējos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (130) | Jauna stacija | Esoša stacija (131) |
| ≥ 50 | 5–10 | 5–35 | 10–20 | 10–45 |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (130)

Jauna stacija

Esoša stacija (131)

≥ 50

5–10

5–35

10–20

10–45

3.3.   Ar gāzeļļu darbināmas gāzturbīnas

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi gāzeļļas sadedzināšanā gāzturbīnās ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

3.3.1.   Energoefektivitāte

| 36. LPTP. | LPTP, kā padarīt energoefektīvāku gāzeļļas sadedzināšanu gāzturbīnās, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kombinētais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Jaunos blokos, ko ekspluatē ≥ 1 500  h gadā, vispārizmantojams.
  Izmantojams esošos blokos, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluatē < 1 500  h gadā. |

36. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kombinētais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Jaunos blokos, ko ekspluatē ≥ 1 500  h gadā, vispārizmantojams.

Izmantojams esošos blokos, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošos blokos, kurus ekspluatē < 1 500  h gadā.

21. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ar gāzeļļu darbināmām gāzturbīnām

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (132) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (133) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Ar gāzeļļu darbināmas atvērtā cikla gāzturbīnas | > 33 | 25–35,7 |
| Ar gāzeļļu darbināmas kombinētā cikla gāzturbīnas | > 40 | 33–44 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (132)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%) (133)

Jauns bloks

Esošs bloks

Ar gāzeļļu darbināmas atvērtā cikla gāzturbīnas

> 33

25–35,7

Ar gāzeļļu darbināmas kombinētā cikla gāzturbīnas

> 40

33–44

3.3.2.   NOX un CO emisijas gaisā

| 37. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no gāzeļļas sadedzināšanas gāzturbīnās, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ūdens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens. |
| b. | Mazu NOX emisiju degļi | Izmantojams tikai tādu modeļu turbīnās, kurām tirgū pieejami mazu NOX emisiju degļi. |
| c. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums. |

37. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ūdens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens.

b.

Mazu NOX emisiju degļi

Izmantojams tikai tādu modeļu turbīnās, kurām tirgū pieejami mazu NOX emisiju degļi.

c.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

| 38. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt CO emisijas gaisā no gāzeļļas sadedzināšanas gāzturbīnās, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams |
| b. | Oksidācijas katalizatori | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums. |

38. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams

b.

Oksidācijas katalizatori

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

Dienas vidējās vai paraugošanas perioda vidējās NOX emisijas gaisā no gāzeļļas sadedzināšanas ārkārtas situācijās izmantojamās divu kurināmo gāzturbīnās, ko ekspluatē < 500 h gadā, varētu būt orientējoši 145–250 mg/Nm3.

3.3.3.   SOX un putekļu emisijas gaisā

| 39. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX un putekļu emisijas gaisā no gāzeļļas sadedzināšanas gāzturbīnās, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika. |

39. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, ko var ietekmēt dalībvalsts enerģētikas politika.

22. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi SO2 un putekļu emisijām gaisā no gāzeļļas sadedzināšanas gāzturbīnās, arī divu kurināmo gāzturbīnās

| Sadedzināšanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| SO2 | Putekļi |
| Gada vidējā vērtība (134) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (135) | Gada vidējā vērtība (134) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (135) |
| Jaunas un esošas stacijas | 35–60 | 50–66 | 2–5 | 2–10 |

Sadedzināšanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

SO2

Putekļi

Gada vidējā vērtība (134)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (135)

Gada vidējā vērtība (134)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (135)

Jaunas un esošas stacijas

35–60

50–66

2–5

2–10

4.   LPTP SECINĀJUMI PAR GĀZVEIDA KURINĀMO SADEDZINĀŠANU

4.1.   LPTP secinājumi par dabasgāzes sadedzināšanu

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi dabasgāzes sadedzināšanā ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā. Tos neattiecina uz sadedzināšanas stacijām, kas atrodas uz atkrastes platformām; tās ir aplūkotas 4.3. punktā.

4.1.1.   Energoefektivitāte

| 40. LPTP. | LPTP, kā padarīt energoefektīvāku dabasgāzes sadedzināšanu, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kombinētais cikls | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Vispārizmantojams jaunās gāzturbīnās un dzinējos, izņemot gadījumus, kad tos ekspluatē < 1 500  h gadā.
  Esošās gāzturbīnās un dzinējos izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.
  Nav izmantojams esošās gāzturbīnās un dzinējos, ko ekspluatē < 1 500  h gadā.
  Nav izmantojams nepastāvīgā režīmā darbinātās mehāniskā pievada gāzturbīnās, ko ekspluatē ar ļoti mainīgu slodzi un biežu palaišanu un apturēšanu.
  Nav izmantojams katlos. |

40. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kombinētais cikls

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Vispārizmantojams jaunās gāzturbīnās un dzinējos, izņemot gadījumus, kad tos ekspluatē < 1 500  h gadā.

Esošās gāzturbīnās un dzinējos izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar tvaika cikla specifiku un pieejamo vietu.

Nav izmantojams esošās gāzturbīnās un dzinējos, ko ekspluatē < 1 500  h gadā.

Nav izmantojams nepastāvīgā režīmā darbinātās mehāniskā pievada gāzturbīnās, ko ekspluatē ar ļoti mainīgu slodzi un biežu palaišanu un apturēšanu.

Nav izmantojams katlos.

23. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) dabasgāzes sadedzināšanai

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (136)
   (137) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (138)
   (139) | Neto mehāniskais lietderības koeficients (%) (139)
   (140) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Gāzes dzinēji | 39,5–44 (141) | 35–44 (141) | 56–85 (141) | LPTP SEEL nav |
| Ar gāzi darbināmi katli | 39–42,5 | 38–40 | 78–95 | LPTP SEEL nav |
| Atvērtā cikla gāzturbīnas, ≥ 50 MWth | 36–41,5 | 33–41,5 | LPTP SEEL nav | 36,5–41 | 33,5–41 |
| Kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT) |
| KCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | LPTP SEEL nav | LPTP SEEL nav |
| KCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | LPTP SEEL nav | LPTP SEEL nav |
| Koģenerācijas KCGT, 50–600 MWth | 53–58,5 | 46–54 | 65–95 | LPTP SEEL nav |
| Koģenerācijas KCGT, ≥ 600 MWth | 57–60,5 | 50–60 | 65–95 | LPTP SEEL nav |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (136)
   (137)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (138)
   (139)

Neto mehāniskais lietderības koeficients (%) (139)
   (140)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Gāzes dzinēji

39,5–44 (141)

35–44 (141)

56–85 (141)

LPTP SEEL nav

Ar gāzi darbināmi katli

39–42,5

38–40

78–95

LPTP SEEL nav

Atvērtā cikla gāzturbīnas, ≥ 50 MWth

36–41,5

33–41,5

LPTP SEEL nav

36,5–41

33,5–41

Kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT)

KCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

LPTP SEEL nav

LPTP SEEL nav

KCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

LPTP SEEL nav

LPTP SEEL nav

Koģenerācijas KCGT, 50–600 MWth

53–58,5

46–54

65–95

LPTP SEEL nav

Koģenerācijas KCGT, ≥ 600 MWth

57–60,5

50–60

65–95

LPTP SEEL nav

4.1.2.   NOX, CO, NMGOS UN CH4 emisijas gaisā

| 41. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no dabasgāzes sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Pakāpeniska gaisa un/vai kurināmā padeve | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Pakāpeniska gaisa padeve bieži vien ir saistīta ar mazu NOx emisiju degļu izmantošanu. | Vispārizmantojams. |
| b. | Dūmgāzu recirkulācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. |
| c. | Mazu NOX emisiju degļi |
| d. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| e. | Degšanas gaisa temperatūras pazemināšana | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar procesu vajadzībām. |
| f. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.
  Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi. |
| g. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |

41. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Pakāpeniska gaisa un/vai kurināmā padeve

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Pakāpeniska gaisa padeve bieži vien ir saistīta ar mazu NOx emisiju degļu izmantošanu.

Vispārizmantojams.

b.

Dūmgāzu recirkulācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

c.

Mazu NOX emisiju degļi

d.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

e.

Degšanas gaisa temperatūras pazemināšana

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar procesu vajadzībām.

f.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā ar ļoti mainīgu katlu noslodzi.

g.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

| 42. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no dabasgāzes sadedzināšanas gāzturbīnās, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| b. | Ūdens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens. |
| c. | Sausie mazu NOX emisiju degļi | Izmantojamība var būt ierobežota, ja turbīnām nav pieejama modernizācijas pakete vai ja ir uzstādītas ūdens/tvaika pievienošanas sistēmas. |
| d. | Pazeminātas noslodzes projekts | Procesu kontroles un saistītā aprīkojuma pielāgošana tā, lai uzturētu efektīvu degšanu brīžos, kad pieprasījums pēc enerģijas ir mainīgs, piem., uzlabojot gaisa plūsmas kontroli ievadpunktos vai degšanas procesu sadalot atsevišķos degšanas posmos. | Izmantojamību var ierobežot gāzturbīnu konstrukcija. |
| e. | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams siltuma atgūšanas tvaika ģeneratoru (SATV) piekurināšanai sadedzināšanas stacijās ar kombinētā cikla gāzturbīnu (KCGT). |
| f. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Nav vispārizmantojams esošās sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |

42. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

b.

Ūdens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens.

c.

Sausie mazu NOX emisiju degļi

Izmantojamība var būt ierobežota, ja turbīnām nav pieejama modernizācijas pakete vai ja ir uzstādītas ūdens/tvaika pievienošanas sistēmas.

d.

Pazeminātas noslodzes projekts

Procesu kontroles un saistītā aprīkojuma pielāgošana tā, lai uzturētu efektīvu degšanu brīžos, kad pieprasījums pēc enerģijas ir mainīgs, piem., uzlabojot gaisa plūsmas kontroli ievadpunktos vai degšanas procesu sadalot atsevišķos degšanas posmos.

Izmantojamību var ierobežot gāzturbīnu konstrukcija.

e.

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams siltuma atgūšanas tvaika ģeneratoru (SATV) piekurināšanai sadedzināšanas stacijās ar kombinētā cikla gāzturbīnu (KCGT).

f.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Nav vispārizmantojams esošās sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

| 43. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no dabasgāzes sadedzināšanas dzinējos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| b. | Liesdedze | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Parasti to izmanto kombinācijā ar SKR. | Izmantojams jaunos ar gāzi darbināmos dzinējos |
| c. | Modernizēta liesdedze | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojams tikai jaunos dzirksteļaizdedzes dzinējos |
| d. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |

43. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šo paņēmienu bieži vien izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem, bet to var izmantot vienu pašu sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē < 500 h gadā.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

b.

Liesdedze

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Parasti to izmanto kombinācijā ar SKR.

Izmantojams jaunos ar gāzi darbināmos dzinējos

c.

Modernizēta liesdedze

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojams tikai jaunos dzirksteļaizdedzes dzinējos

d.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

| 44. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt CO emisijas gaisā no dabasgāzes sadedzināšanas, ir nodrošināt optimizētu degšanu un/vai izmantot oksidācijas katalizatorus.

  Apraksts

  Sk. aprakstu 8.3. punktā.

  24. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no dabasgāzes dedzināšanas gāzturbīnās









  Sadedzināšanas stacijas veids | Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) (142)
   (143) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gada vidējā vērtība (144)
   (145) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Atvērtā cikla gāzturbīnas (ACGT) (146)
   (147) |
| Jaunas ACGT | ≥ 50 | 15–35 | 25–50 |
| Esošās ACGT (izņemot turbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem) – visas, izņemot stacijas, ko ekspluatē < 500 h gadā | ≥ 50 | 15–50 | 25–55 (148) |
| Kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT) (146)
   (149) |
| Jaunas KCGT | ≥ 50 | 10–30 | 15–40 |
| Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir < 75 % | ≥ 600 | 10–40 | 18–50 |
| Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir ≥ 75 % | ≥ 600 | 10–50 | 18–55 (150) |
| Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir < 75 % | 50–600 | 10–45 | 35–55 |
| Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir ≥ 75 % | 50–600 | 25–50 (151) | 35–55 (152) |
| Atvērtā un kombinētā cikla gāzturbīnas |
| Gāzturbīnas, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī, vai esošas ārkārtas situācijās izmantojamas gāzturbīnas, ko ekspluatē < 500 h gadā | ≥ 50 | LPTP SEL nav | 60–140 (153)
   (154) |
| Esošās gāzturbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem, – visas, izņemot stacijas, ko ekspluatē < 500 h gadā | ≥ 50 | 15–50 (155) | 25–55 (156) |

44. LPTP.

Apraksts

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

24. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no dabasgāzes dedzināšanas gāzturbīnās

Sadedzināšanas stacijas veids

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3) (142)
   (143)

Gada vidējā vērtība (144)
   (145)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Atvērtā cikla gāzturbīnas (ACGT) (146)
   (147)

Jaunas ACGT

≥ 50

15–35

25–50

Esošās ACGT (izņemot turbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem) – visas, izņemot stacijas, ko ekspluatē < 500 h gadā

≥ 50

15–50

25–55 (148)

Kombinētā cikla gāzturbīnas (KCGT) (146)
   (149)

Jaunas KCGT

≥ 50

10–30

15–40

Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir < 75 %

≥ 600

10–40

18–50

Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir ≥ 75 %

≥ 600

10–50

18–55 (150)

Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir < 75 %

50–600

10–45

35–55

Esošās KCGT, kuru neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients ir ≥ 75 %

50–600

25–50 (151)

35–55 (152)

Atvērtā un kombinētā cikla gāzturbīnas

Gāzturbīnas, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī, vai esošas ārkārtas situācijās izmantojamas gāzturbīnas, ko ekspluatē < 500 h gadā

≥ 50

LPTP SEL nav

60–140 (153)
   (154)

Esošās gāzturbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem, – visas, izņemot stacijas, ko ekspluatē < 500 h gadā

≥ 50

15–50 (155)

25–55 (156)

Katra tipa esošu sadedzināšanas staciju, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai katra tipa jaunu sadedzināšanas staciju orientējošie gada vidējie CO emisiju līmeņi parasti ir tādi, kā norādīts nākamajā tabulā.

| — | Jaunām ACGT ar ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 39 %, tad šā diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients vai neto mehāniskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos. |
| --- | --- |

—

Jaunām ACGT ar ≥ 50 MWth: < 5–40 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 39 %, tad šā diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients vai neto mehāniskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos.

| — | Esošām ACGT ar ≥ 50 MWth (izņemot turbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem): < 5–40 mg/Nm3. Esošām stacijām, kurās nav iespējams izmantot NOX mazināšanas sausos paņēmienus, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 80 mg/Nm3, savukārt stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, – 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošām ACGT ar ≥ 50 MWth (izņemot turbīnas, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem): < 5–40 mg/Nm3. Esošām stacijām, kurās nav iespējams izmantot NOX mazināšanas sausos paņēmienus, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 80 mg/Nm3, savukārt stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, – 50 mg/Nm3.

| — | Jaunām KCGT ar ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 55 %, tad diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos. |
| --- | --- |

—

Jaunām KCGT ar ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 55 %, tad diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos.

| — | Esošām KCGT ar ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošām KCGT ar ≥ 50 MWth: < 5–30 mg/Nm3. Stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 50 mg/Nm3.

| — | Esošām gāzturbīnas ar ≥ 50 MWth, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem: < 5–40 mg/Nm3. Stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 50 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

Esošām gāzturbīnas ar ≥ 50 MWth, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem: < 5–40 mg/Nm3. Stacijām, kas darbojas ar mazu noslodzi, šā diapazona augšējā robeža parasti ir 50 mg/Nm3.

Ja gāzturbīna ir aprīkota ar sauso mazu NOX emisiju degli, tad šos orientējošos līmeņus var sasniegt tad, ja sausā mazu NOX emisiju degļa ekspluatācija ir efektīva.

25. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no dabasgāzes dedzināšanas katlos un dzinējos

| Sadedzināšanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība (157) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (158) | Jauna stacija | Esoša stacija (159) |
| Katls | 10–60 | 50–100 | 30–85 | 85–110 |
| Dzinējs (160) | 20–75 | 20–100 | 55–85 | 55–110 (161) |

Sadedzināšanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība (157)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (158)

Jauna stacija

Esoša stacija (159)

Katls

10–60

50–100

30–85

85–110

Dzinējs (160)

20–75

20–100

55–85

55–110 (161)

Gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši šādi:

| — | esošiem katliem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 5–40 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošiem katliem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 5–40 mg/Nm3,

| — | jauniem katliem: < 5–15 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

jauniem katliem: < 5–15 mg/Nm3,

| — | esošiem dzinējiem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, un jauniem dzinējiem: 30–100 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošiem dzinējiem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, un jauniem dzinējiem: 30–100 mg/Nm3.

| 45. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) un metāna (CH4) emisijas gaisā no dabasgāzes dedzināšanas dzirksteļaizdedzes liesdedzes gāzes dzinējos, ir nodrošināt optimizētu sadedzināšanu un/vai izmantot oksidācijas katalizatorus.

  Apraksts

  Sk. aprakstu 8.3. punktā. Ar oksidācijas katalizatoriem nevar efektīvi samazināt tādu piesātināto ogļūdeņražu emisijas, kuri satur mazāk par četriem oglekļa atomiem.

  26. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) formaldehīda un CH4 emisijām gaisā no dabasgāzes dedzināšanas dzirksteļaizdedzes liesdedzes gāzes dzinējos









  Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Formaldehīds | CH4 |
| Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jaunas vai esošas stacijas | Jauna stacija | Esoša stacija |
| ≥ 50 | 5–15 (162) | 215–500 (163) | 215–560 (162)
   (163) |

45. LPTP.

Apraksts

Sk. aprakstu 8.3. punktā. Ar oksidācijas katalizatoriem nevar efektīvi samazināt tādu piesātināto ogļūdeņražu emisijas, kuri satur mazāk par četriem oglekļa atomiem.

26. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) formaldehīda un CH4 emisijām gaisā no dabasgāzes dedzināšanas dzirksteļaizdedzes liesdedzes gāzes dzinējos

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Formaldehīds

CH4

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jaunas vai esošas stacijas

Jauna stacija

Esoša stacija

≥ 50

5–15 (162)

215–500 (163)

215–560 (162)
   (163)

4.2.   LPTP secinājumi par dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanu

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi ir vispārizmantojami attiecībā uz dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu (domnas gāze, koksa gāze, skābekļa konvertora gāze) sadedzināšanu gan atsevišķi, gan kombinācijās, gan vienlaikus ar citiem gāzveida un/vai šķidrajiem kurināmajiem. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

4.2.1.   Energoefektivitāte

| 46. LPTP. | LPTP, kā uzlabot dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas energoefektivitāti, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Izmantojams tikai integrētās tēraudlietuvēs. |

46. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Izmantojams tikai integrētās tēraudlietuvēs.

27. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai katlos

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (164)
   (165) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (166) |
| Esošs vairāku kurināmo gāzes katls | 30–40 | 50–84 |
| Jauns vairāku kurināmo gāzes katls (167) | 36–42,5 | 50–84 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (164)
   (165)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (166)

Esošs vairāku kurināmo gāzes katls

30–40

50–84

Jauns vairāku kurināmo gāzes katls (167)

36–42,5

50–84

28. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai KCGT

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (168)
   (169) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (170) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Koģenerācijas KCGT | > 47 | 40–48 | 60–82 |
| KCGT | > 47 | 40–48 | LPTP SEEL nav |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (168)
   (169)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (170)

Jauns bloks

Esošs bloks

Koģenerācijas KCGT

> 47

40–48

60–82

KCGT

> 47

40–48

LPTP SEEL nav

4.2.2.   NOX un CO emisijas gaisā

| 47. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Īpaši konstruēti mazu NOX emisiju degļi, kas vai nu izvietoti vairākās rindās un paredzēti katram kurināmā veidam atsevišķi, vai ir īpaši konstruēti vairāku kurināmo dedzināšanai (piem., vairākas speciālas sprauslas dažādu kurināmo dedzināšanai vai kurināmā sajaukšana pirms dedzināšanas). | Vispārizmantojams. |
| b. | Pakāpeniska gaisa padeve | Sk. aprakstu 8.3. punktā. |
| c. | Pakāpeniska kurināmā padeve |
| d. | Dūmgāzu recirkulācija |
| e. | Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību. |
| f. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| g. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā. |
| h. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums un sadedzināšanas stacijas konfigurācija. |

47. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Īpaši konstruēti mazu NOX emisiju degļi, kas vai nu izvietoti vairākās rindās un paredzēti katram kurināmā veidam atsevišķi, vai ir īpaši konstruēti vairāku kurināmo dedzināšanai (piem., vairākas speciālas sprauslas dažādu kurināmo dedzināšanai vai kurināmā sajaukšana pirms dedzināšanas).

Vispārizmantojams.

b.

Pakāpeniska gaisa padeve

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

c.

Pakāpeniska kurināmā padeve

d.

Dūmgāzu recirkulācija

e.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību.

f.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

g.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

h.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums un sadedzināšanas stacijas konfigurācija.

| 48. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas KCGT, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sk. aprakstu 8.2. punktā. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību. |
| b. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| c. | Ūdens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Divu kurināmo gāzturbīnās, kur dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai izmanto sausos mazu NOX emisiju degļus, dabasgāzes sadedzināšanas procesā parasti izmanto ūdens/tvaika pievienošanu. | Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens. |
| d. | Sausie mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Sausie mazu NOX emisiju degļi, kas paredzēti dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai, atšķiras no tiem, kas paredzēti tikai dabasgāzes sadedzināšanai. | Izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu (piem., koksa gāzes) reaģētspēju.
  Izmantojamība var būt ierobežota, ja turbīnām nav pieejama modernizācijas pakete vai ja ir uzstādītas ūdens/tvaika pievienošanas sistēmas. |
| e. | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojams tikai siltuma atgūšanas tvaika ģeneratoru (SATV) piekurināšanai sadedzināšanas stacijās ar kombinētā cikla gāzturbīnu (KCGT). |
| f. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums. |

48. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību.

b.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šo paņēmienu izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

c.

Ūdens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Divu kurināmo gāzturbīnās, kur dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai izmanto sausos mazu NOX emisiju degļus, dabasgāzes sadedzināšanas procesā parasti izmanto ūdens/tvaika pievienošanu.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens.

d.

Sausie mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Sausie mazu NOX emisiju degļi, kas paredzēti dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanai, atšķiras no tiem, kas paredzēti tikai dabasgāzes sadedzināšanai.

Izmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu (piem., koksa gāzes) reaģētspēju.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja turbīnām nav pieejama modernizācijas pakete vai ja ir uzstādītas ūdens/tvaika pievienošanas sistēmas.

e.

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojams tikai siltuma atgūšanas tvaika ģeneratoru (SATV) piekurināšanai sadedzināšanas stacijās ar kombinētā cikla gāzturbīnu (KCGT).

f.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

| 49. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt CO emisijas gaisā no dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Oksidācijas katalizatori | Izmantojams tikai KCGT.
  Izmantojamību var ierobežot vietas trūkums, nepieciešamā noslodze un kurināmā sēra saturs. |

49. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Oksidācijas katalizatori

Izmantojams tikai KCGT.

Izmantojamību var ierobežot vietas trūkums, nepieciešamā noslodze un kurināmā sēra saturs.

29. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no 100 % dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas veids | O2 references līmenis (tilp. %) | LPTP SEL (mg/Nm3) (171) |
| --- | --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauns katls | 3 | 15–65 | 22–100 |
| Esošs katls | 3 | 20–100 (172)
   (173) | 22–110 (172)
   (174)
   (175) |
| Jauna KCGT | 15 | 20–35 | 30–50 |
| Esoša KCGT | 15 | 20–50 (172)
   (173) | 30–55 (175)
   (176) |

Sadedzināšanas stacijas veids

O2 references līmenis (tilp. %)

LPTP SEL (mg/Nm3) (171)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauns katls

3

15–65

22–100

Esošs katls

3

20–100 (172)
   (173)

22–110 (172)
   (174)
   (175)

Jauna KCGT

15

20–35

30–50

Esoša KCGT

15

20–50 (172)
   (173)

30–55 (175)
   (176)

Gada vidējie CO emisiju līmeņi ir orientējoši šādi:

| — | esošiem katliem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 5–100 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošiem katliem, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 5–100 mg/Nm3,

| — | jauniem katliem: < 5–35 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

jauniem katliem: < 5–35 mg/Nm3,

| — | esošām KCGT, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām KCGT: < 5–20 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

esošām KCGT, ko ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunām KCGT: < 5–20 mg/Nm3.

4.2.3.   SOX emisijas gaisā

| 50. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX emisijas gaisā no dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Procesu gāzu pārvaldības sistēma un palīgkurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.2. punktā.
  Tādā mērā, kādā tas dzelzslietuvē un tēraudlietuvē ir iespējams, maksimāli izmanto:






  — | lielākoties domnas gāzi ar zemu sēra saturu, |

50. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma un palīgkurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.2. punktā.

Tādā mērā, kādā tas dzelzslietuvē un tēraudlietuvē ir iespējams, maksimāli izmanto:

—

lielākoties domnas gāzi ar zemu sēra saturu,

| — | kurināmo kombināciju ar zemu vidējoto sēra saturu, piem., atsevišķus proceskurināmos ar ļoti zemu S saturu, kā:






  — | domnas gāzi ar sēra saturu < 10 mg/Nm3, |
| --- | --- | --- |

—

kurināmo kombināciju ar zemu vidējoto sēra saturu, piem., atsevišķus proceskurināmos ar ļoti zemu S saturu, kā:

—

domnas gāzi ar sēra saturu < 10 mg/Nm3,

| — | koksa gāzi ar sēra saturu < 300 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

koksa gāzi ar sēra saturu < 300 mg/Nm3,

| — | un palīgkurināmos, kā:






  — | dabasgāzi, |
| --- | --- | --- |

—

un palīgkurināmos, kā:

—

dabasgāzi,

| — | šķidros kurināmos ar sēra saturu ≤ 0,4 % (katlos). |
| --- | --- |

—

šķidros kurināmos ar sēra saturu ≤ 0,4 % (katlos).

Kurināmos ar augstāku sēra saturu izmanto ierobežotos daudzumos.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību.

b.

Koksa gāzes priekšapstrāde dzelzslietuvēs un tēraudlietuvēs

Izmanto vienu no šādiem paņēmieniem:

| — | atsērošana absorbcijas sistēmās, |
| --- | --- |

—

atsērošana absorbcijas sistēmās,

| — | mitrā oksidatīvā atsērošana. |
| --- | --- |

—

mitrā oksidatīvā atsērošana.

Izmantojams tikai stacijās, kur dedzina koksa gāzi.

30. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no 100 % dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas veids | O2 references līmenis (tilp. %) | SO2 LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Gada vidējā vērtība (177) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (178) |
| Jauns vai esošs katls | 3 | 25–150 | 50–200 (179) |
| Jauna vai esoša KCGT | 15 | 10–45 | 20–70 |

Sadedzināšanas stacijas veids

O2 references līmenis (tilp. %)

SO2 LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība (177)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (178)

Jauns vai esošs katls

3

25–150

50–200 (179)

Jauna vai esoša KCGT

15

10–45

20–70

4.2.4.   Putekļu emisijas gaisā

| 51. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu emisijas gaisā no dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmā izvēle/pārvaldība | Tādas procesu gāzu un palīgkurināmo kombinācijas izmantošana, kam ir zems vidējotais putekļu vai pelnu saturs. | Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību. |
| b. | Domnas gāzes priekšapstrāde dzelzslietuvēs un tēraudlietuvēs | Sausās atputekļošanas ierīču (piem., deflektoru, putekļu uztvērēju, ciklonu, elektrostatisko precipitatoru) izmantošana atsevišķi vai kombinācijās un/vai citu atputekļošanas ierīču (venturi skruberu, pinuma skruberu, gredzenspraugas skruberu, slapjo elektrostatisko precipitatoru, dezintegratoru) izmantošana pēc tam. | Izmantojams tikai tad, ja dedzina domnas gāzi. |
| c. | Skābekļa konvertora gāzes priekšapstrāde dzelzslietuvēs un tēraudlietuvēs | Sausās atputekļošanas (piem., ESP vai maisa filtra) vai slapjās atputekļošanas (piem., slapjā ESP vai skrubera) izmantošana. Sīkāks apraksts sniegts LPTP atsauces dokumentā par dzelzs un tērauda ražošanu. | Izmantojams tikai tad, ja dedzina skābekļa konvertora gāzi. |
| d. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tikai sadedzināšanas stacijās, kurās dedzina ievērojamu proporciju palīgkurināmā ar augstu pelnu saturu. |
| e. | Maisa filtrs |

51. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmā izvēle/pārvaldība

Tādas procesu gāzu un palīgkurināmo kombinācijas izmantošana, kam ir zems vidējotais putekļu vai pelnu saturs.

Vispārizmantojams, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību.

b.

Domnas gāzes priekšapstrāde dzelzslietuvēs un tēraudlietuvēs

Sausās atputekļošanas ierīču (piem., deflektoru, putekļu uztvērēju, ciklonu, elektrostatisko precipitatoru) izmantošana atsevišķi vai kombinācijās un/vai citu atputekļošanas ierīču (venturi skruberu, pinuma skruberu, gredzenspraugas skruberu, slapjo elektrostatisko precipitatoru, dezintegratoru) izmantošana pēc tam.

Izmantojams tikai tad, ja dedzina domnas gāzi.

c.

Skābekļa konvertora gāzes priekšapstrāde dzelzslietuvēs un tēraudlietuvēs

Sausās atputekļošanas (piem., ESP vai maisa filtra) vai slapjās atputekļošanas (piem., slapjā ESP vai skrubera) izmantošana. Sīkāks apraksts sniegts LPTP atsauces dokumentā par dzelzs un tērauda ražošanu.

Izmantojams tikai tad, ja dedzina skābekļa konvertora gāzi.

d.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tikai sadedzināšanas stacijās, kurās dedzina ievērojamu proporciju palīgkurināmā ar augstu pelnu saturu.

e.

Maisa filtrs

31. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no 100 % dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzu sadedzināšanas

| Sadedzināšanas stacijas veids | Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība (180) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (181) |
| Jauns vai esošs katls | 2–7 | 2–10 |
| Jauna vai esoša KCGT | 2–5 | 2–5 |

Sadedzināšanas stacijas veids

Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība (180)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (181)

Jauns vai esošs katls

2–7

2–10

Jauna vai esoša KCGT

2–5

2–5

4.3.   LPTP secinājumi par gāzveida un/vai šķidrā kurināmā sadedzināšanu uz atkrastes platformām

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi gāzveida un/vai šķidrā kurināmā sadedzināšanā uz atkrastes platformām ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

| 52. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārīgos vidiskos rādītājus gāzveida un/vai šķidrā kurināmā sadedzināšanai uz atkrastes platformām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Procesa optimizācija | Procesa optimizācija nolūkā līdz minimumam samazināt vajadzību pēc mehāniskās jaudas. | Vispārizmantojams. |
| b. | Spiediena zudumu kontrole | Ieplūdes un izplūdes sistēmu optimizācija un uzturēšana tā, lai nodrošinātu pēc iespējas mazākus spiediena zudumus. |
| c. | Noslodzes kontrole | Vairāku ģeneratorbloku vai kompresorbloku izmantošana noslodzes punktos emisiju samazināšanai. |
| d. | “Rotējošās rezerves jaudas” samazināšana | Ja darbības stabilitātes labad tiek izmantota rotējošās rezerves jauda, papildu turbīnu skaits ir samazināts līdz minimumam, izņemot izņēmuma apstākļos. |
| e. | Kurināmā izvēle | Deggāzi padod no platformas virsūdens struktūrā noritošu naftas un gāzes tehnoloģisko procesu punkta, kas ļauj nodrošināt deggāzes degšanas parametru minimumu (piem., siltumspēja) un minimālas sēra savienojumu koncentrācijas nolūkā līdz minimumam samazināt SO2 veidošanos. No šķidrā destilāta kurināmajiem priekšroku dod kurināmajiem ar zemu sēra saturu. |
| f. | Iesmidzināšanas momenta regulēšana | Dzinēju iesmidzināšanas momenta optimizācija. |
| g. | Siltuma atgūšana | Platformas apsildīšanas vajadzībām izmanto gāzturbīnas/dzinēja izplūdes gāzu siltumu. | Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams.
  Esošās sadedzināšanas stacijās izmantojamību var ierobežot siltumpieprasījuma līmenis un sadedzināšanas stacijas izvietojums (pieejamā vieta). |
| h. | Vairāku gāzes/naftas atradņu elektroapgādes integrēšana | Dažādās gāzes/naftas atradnēs izvietotu iesaistīto platformu elektroapgādē izmanto centralizētu avotu. | Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no dažādo gāzes/naftas atradņu atrašanās vietas un dažādo iesaistīto platformu organizācijas (t. sk. plānošanas, iedarbināšanas un ieguves izbeigšanas grafiku salāgošanas). |

52. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Procesa optimizācija

Procesa optimizācija nolūkā līdz minimumam samazināt vajadzību pēc mehāniskās jaudas.

Vispārizmantojams.

b.

Spiediena zudumu kontrole

Ieplūdes un izplūdes sistēmu optimizācija un uzturēšana tā, lai nodrošinātu pēc iespējas mazākus spiediena zudumus.

c.

Noslodzes kontrole

Vairāku ģeneratorbloku vai kompresorbloku izmantošana noslodzes punktos emisiju samazināšanai.

d.

“Rotējošās rezerves jaudas” samazināšana

Ja darbības stabilitātes labad tiek izmantota rotējošās rezerves jauda, papildu turbīnu skaits ir samazināts līdz minimumam, izņemot izņēmuma apstākļos.

e.

Kurināmā izvēle

Deggāzi padod no platformas virsūdens struktūrā noritošu naftas un gāzes tehnoloģisko procesu punkta, kas ļauj nodrošināt deggāzes degšanas parametru minimumu (piem., siltumspēja) un minimālas sēra savienojumu koncentrācijas nolūkā līdz minimumam samazināt SO2 veidošanos. No šķidrā destilāta kurināmajiem priekšroku dod kurināmajiem ar zemu sēra saturu.

f.

Iesmidzināšanas momenta regulēšana

Dzinēju iesmidzināšanas momenta optimizācija.

g.

Siltuma atgūšana

Platformas apsildīšanas vajadzībām izmanto gāzturbīnas/dzinēja izplūdes gāzu siltumu.

Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams.

Esošās sadedzināšanas stacijās izmantojamību var ierobežot siltumpieprasījuma līmenis un sadedzināšanas stacijas izvietojums (pieejamā vieta).

h.

Vairāku gāzes/naftas atradņu elektroapgādes integrēšana

Dažādās gāzes/naftas atradnēs izvietotu iesaistīto platformu elektroapgādē izmanto centralizētu avotu.

Izmantojamība var būt ierobežota atkarībā no dažādo gāzes/naftas atradņu atrašanās vietas un dažādo iesaistīto platformu organizācijas (t. sk. plānošanas, iedarbināšanas un ieguves izbeigšanas grafiku salāgošanas).

| 53. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt NOX emisijas gaisā no gāzveida un/vai šķidrā kurināmā sadedzināšanas uz atkrastes platformām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Moderna kontroles sistēma | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| b. | Sausie mazu NOX emisiju degļi | Izmantojams jaunās gāzturbīnās (standarta aprīkojums), ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar mainīgu kurināmā kvalitāti.
  Izmantojamību esošās gāzturbīnās var ierobežot modernizācijas paketes pieejamība (darbība pazeminātas noslodzes apstākļos), platformu organizācijas sarežģītība un vietas trūkums. |
| c. | Liesdedze | Izmantojams jaunos ar gāzi darbināmos dzinējos. |
| d. | Mazu NOX emisiju degļi | Izmantojams tikai katlos. |

53. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Moderna kontroles sistēma

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

b.

Sausie mazu NOX emisiju degļi

Izmantojams jaunās gāzturbīnās (standarta aprīkojums), ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar mainīgu kurināmā kvalitāti.

Izmantojamību esošās gāzturbīnās var ierobežot modernizācijas paketes pieejamība (darbība pazeminātas noslodzes apstākļos), platformu organizācijas sarežģītība un vietas trūkums.

c.

Liesdedze

Izmantojams jaunos ar gāzi darbināmos dzinējos.

d.

Mazu NOX emisiju degļi

Izmantojams tikai katlos.

| 54. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt CO emisijas gaisā no gāzveida un/vai šķidrā kurināmā sadedzināšanas gāzturbīnās uz atkrastes platformām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Oksidācijas katalizatori | Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums un masas ierobežojumi. |

54. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Oksidācijas katalizatori

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Modernizēt esošas sadedzināšanas stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums un masas ierobežojumi.

32. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no gāzveida kurināmā dedzināšanas atvērta cikla gāzturbīnās uz atkrastes platformām

| Sadedzināšanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) (182) |
| --- | --- |
| Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna gāzturbīna, kurā dedzina gāzveida kurināmo (183) | 15–50 (184) |
| Esoša gāzturbīna, kurā dedzina gāzveida kurināmo (183) | < 50–350 (185) |

Sadedzināšanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3) (182)

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna gāzturbīna, kurā dedzina gāzveida kurināmo (183)

15–50 (184)

Esoša gāzturbīna, kurā dedzina gāzveida kurināmo (183)

< 50–350 (185)

Vidējie CO emisiju līmeņi paraugošanas periodā ir orientējoši šādi:

| — | esošas, uz atkrastes platformām izvietotas gāzturbīnas, kurās dedzina gāzveida kurināmo un kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 100 mg/Nm3, |
| --- | --- |

—

esošas, uz atkrastes platformām izvietotas gāzturbīnas, kurās dedzina gāzveida kurināmo un kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā: < 100 mg/Nm3,

| — | jaunas, uz atkrastes platformām izvietotas gāzturbīnas, kurās dedzina gāzveida kurināmo: < 75 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

jaunas, uz atkrastes platformām izvietotas gāzturbīnas, kurās dedzina gāzveida kurināmo: < 75 mg/Nm3.

5.   LPTP SECINĀJUMI PAR STACIJĀM, KURĀS DEDZINA VAIRĀKUS KURINĀMOS

5.1.   LPTP secinājumi par ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanu

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi ir vispārizmantojami ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanā gan atsevišķi, gan kombinācijās, gan vienlaikus ar citiem gāzveida un/vai šķidrajiem kurināmajiem. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

5.1.1.   Vispārīgie vidiskie rādītāji

| 55. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārīgos vidiskos rādītājus ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanai katlos, ir izmantot piemērotu 6. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo priekšapstrāde | Lai uzlabotu kurināmā sadedzināšanas vidiskos rādītājus, veic kurināmā priekšapstrādi uz vietas sadedzināšanas stacijā un/vai ārpus tās. | Izmantojams, ciktāl to ļauj proceskurināmā parametri un pieejamā vieta. |

55. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo priekšapstrāde

Lai uzlabotu kurināmā sadedzināšanas vidiskos rādītājus, veic kurināmā priekšapstrādi uz vietas sadedzināšanas stacijā un/vai ārpus tās.

Izmantojams, ciktāl to ļauj proceskurināmā parametri un pieejamā vieta.

5.1.2.   Energoefektivitāte

33. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanai katlos

| Sadedzināšanas bloka veids | LPTP SEEL (186)
   (187) |
| --- | --- |
| Neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (188)
   (189) |
| Jauns bloks | Esošs bloks | Jauns bloks | Esošs bloks |
| Katls, kur izmanto ķīmiskās rūpniecības šķidros proceskurināmos, t. sk. sajauktus ar smago degvieleļļu, gāzeļļu un/vai citiem šķidrajiem kurināmajiem | > 36,4 | 35,6–37,4 | 80–96 | 80–96 |
| Katls, kur izmanto ķīmiskās rūpniecības gāzveida proceskurināmos, t. sk. sajauktus ar dabasgāzi un/vai citiem gāzveida kurināmajiem | 39–42,5 | 38–40 | 78–95 | 78–95 |

Sadedzināšanas bloka veids

LPTP SEEL (186)
   (187)

Neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) (188)
   (189)

Jauns bloks

Esošs bloks

Jauns bloks

Esošs bloks

Katls, kur izmanto ķīmiskās rūpniecības šķidros proceskurināmos, t. sk. sajauktus ar smago degvieleļļu, gāzeļļu un/vai citiem šķidrajiem kurināmajiem

> 36,4

35,6–37,4

80–96

80–96

Katls, kur izmanto ķīmiskās rūpniecības gāzveida proceskurināmos, t. sk. sajauktus ar dabasgāzi un/vai citiem gāzveida kurināmajiem

39–42,5

38–40

78–95

78–95

5.1.3.   NOX un CO emisijas gaisā

| 56. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO emisijas gaisā no ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Pakāpeniska gaisa padeve |
| c. | Pakāpeniska kurināmā padeve | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Ja šķidro kurināmo maisījumu padeve ir pakāpeniska, var būt vajadzīgi īpašas konstrukcijas degļi. |
| d. | Dūmgāzu recirkulācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams.
  Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar ķīmisko iekārtu drošumu. |
| e. | Ūdens/tvaika pievienošana | Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens. |
| f. | Kurināmā izvēle | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām. |
| g. | Moderna kontroles sistēma | Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu. |
| h. | Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar ķīmisko iekārtu drošumu.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē 500–1 500  h gadā ar biežu kurināmā maiņu un ļoti mainīgu noslodzi. |
| i. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar cauruļvadu konfigurāciju, pieejamo vietu un ķīmisko iekārtu drošumu.
  Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.
  Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth. |

56. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Pakāpeniska gaisa padeve

c.

Pakāpeniska kurināmā padeve

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Ja šķidro kurināmo maisījumu padeve ir pakāpeniska, var būt vajadzīgi īpašas konstrukcijas degļi.

d.

Dūmgāzu recirkulācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Jaunās sadedzināšanas stacijās vispārizmantojams.

Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar ķīmisko iekārtu drošumu.

e.

Ūdens/tvaika pievienošana

Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens.

f.

Kurināmā izvēle

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām.

g.

Moderna kontroles sistēma

Izmantojamību vecās sadedzināšanas stacijās var ierobežot vajadzība modernizēt sadedzes sistēmu un/vai kontroles komandu sistēmu.

h.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar ķīmisko iekārtu drošumu.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Izmantojamība var būt ierobežota sadedzināšanas stacijās, ko ekspluatē 500–1 500  h gadā ar biežu kurināmā maiņu un ļoti mainīgu noslodzi.

i.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar cauruļvadu konfigurāciju, pieejamo vietu un ķīmisko iekārtu drošumu.

Nav izmantojams sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu sadedzināšanas staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

Nav vispārizmantojams sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 100 MWth.

34. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no 100 % ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijā izmantotā kurināmā agregātstāvoklis | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (190) | Jauna stacija | Esoša stacija (191) |
| Gāzu un šķidrumu maisījums | 30–85 | 80–290 (192) | 50–110 | 100–330 (192) |
| Tikai gāzes | 20–80 | 70–100 (193) | 30–100 | 85–110 (194) |

Sadedzināšanas stacijā izmantotā kurināmā agregātstāvoklis

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (190)

Jauna stacija

Esoša stacija (191)

Gāzu un šķidrumu maisījums

30–85

80–290 (192)

50–110

100–330 (192)

Tikai gāzes

20–80

70–100 (193)

30–100

85–110 (194)

Tādu esošu staciju, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunu staciju orientējošie gada vidējie CO emisiju līmeņi parasti ir < 5–30 mg/Nm3.

5.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 57. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.4. punktā. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām. |
| b. | Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī) | Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar cauruļvadu konfigurāciju, pieejamo vietu un ķīmisko iekārtu drošumu.
  Slapjā DGA un jūras ūdens DGA nav izmantojama sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi slapjās DGA vai jūras ūdens DGA izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 300 MWth un esošu 500–1 500  h gadā ekspluatētu sadedzināšanas staciju modernizācijai ar slapjo DGA vai jūras ūdens DGA. |
| c. | Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) |
| d. | Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA) |
| e. | Slapjā attīrīšana | Sk. aprakstu 8.4. punktā.
  Slapjo attīrīšanu izmanto HCl un HF atdalīšanai, ja SOX emisiju samazināšanai neizmanto slapjo DGA. |
| f. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Sk. aprakstu 8.4. punktā. |
| g. | Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni |

57. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību, un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām.

b.

Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī)

Izmantojams esošās sadedzināšanas stacijās, ievērojot ierobežojumus, kas saistīti ar cauruļvadu konfigurāciju, pieejamo vietu un ķīmisko iekārtu drošumu.

Slapjā DGA un jūras ūdens DGA nav izmantojama sadedzināšanas stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi slapjās DGA vai jūras ūdens DGA izmantošanai sadedzināšanas stacijās ar jaudu < 300 MWth un esošu 500–1 500  h gadā ekspluatētu sadedzināšanas staciju modernizācijai ar slapjo DGA vai jūras ūdens DGA.

c.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

d.

Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA)

e.

Slapjā attīrīšana

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

Slapjo attīrīšanu izmanto HCl un HF atdalīšanai, ja SOX emisiju samazināšanai neizmanto slapjo DGA.

f.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Sk. aprakstu 8.4. punktā.

g.

Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni

35. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no 100 % ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijas veids | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība (195) | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (196) |
| Jauni vai esoši katli | 10–110 | 90–200 |

Sadedzināšanas stacijas veids

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība (195)

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība (196)

Jauni vai esoši katli

10–110

90–200

36. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) HCl un HF emisijām gaisā no ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | HF |
| Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (197) | Jauna stacija | Esoša stacija (197) |
| < 100 | 1–7 | 2–15 (198) | < 1–3 | < 1–6 (199) |
| ≥ 100 | 1–5 | 1–9 (198) | < 1–2 | < 1–3 (199) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

HCl

HF

Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (197)

Jauna stacija

Esoša stacija (197)

< 100

1–7

2–15 (198)

< 1–3

< 1–6 (199)

≥ 100

1–5

1–9 (198)

< 1–2

< 1–3 (199)

5.1.5.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 58. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt putekļu, daļiņām piesaistītu metālu un metālu palieku emisijas gaisā no ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Maisa filtrs |
| c. | Kurināmā izvēle | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Tādas ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo un palīgkurināmo kombinācijas izmantošana, kam ir zems vidējotais putekļu vai pelnu saturs. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām. |
| d. | Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei. | Informāciju par izmantojamību sk. 57. LPTP. |
| e. | Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) |

58. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Maisa filtrs

c.

Kurināmā izvēle

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Tādas ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo un palīgkurināmo kombinācijas izmantošana, kam ir zems vidējotais putekļu vai pelnu saturs.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dažādu veidu kurināmo pieejamību un/vai proceskurināmā izmantošanas alternatīvām.

d.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Šo paņēmienu galvenokārt izmanto SOX, HCl un/vai HF kontrolei.

Informāciju par izmantojamību sk. 57. LPTP.

e.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

37. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu emisijām gaisā no tādu gāzu un šķidrumu maisījumu sadedzināšanas katlos, kas sastāv no 100 % ķīmiskās rūpniecības proceskurināmajiem

| Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija (200) | Jauna stacija | Esoša stacija (201) |
| < 300 | 2–5 | 2–15 | 2–10 | 2–22 (202) |
| ≥ 300 | 2–5 | 2–10 (203) | 2–10 | 2–11 (202) |

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

Putekļu LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija (200)

Jauna stacija

Esoša stacija (201)

< 300

2–5

2–15

2–10

2–22 (202)

≥ 300

2–5

2–10 (203)

2–10

2–11 (202)

5.1.6.   Gaistošo organisko savienojumu un polihlorēto dibenzdioksīnu un polihlorēto dibenzfurānu emisijas gaisā

| 59. LPTP. | LPTP, kā mazināt gaistošo organisko savienojumu un polihlorēto dibenzdioksīnu un polihlorēto dibenzfurānu emisijas gaisā no ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos, ir izmantot kādu no 6. LPTP un tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktivētās ogles inžekcija | Sk. aprakstu 8.5. punktā. | Izmantojams tikai sadedzināšanas stacijās, kur izmanto kurināmo, kas iegūts ķīmiskos procesos ar hlorētām vielām.
  Ziņas par SKR un straujas atdzesināšanas izmantojamību sk. 56. un 57. LPTP. |
| b. | Strauja atdzesināšana, izmantojot slapjo attīrīšanu / dūmgāzu kondensatoru. | Slapjās attīrīšanas / dūmgāzu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punktā. |
| c. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  SKR sistēma ir pielāgota un ir lielāka par SKR sistēmu, ko izmanto tikai NOX samazināšanai. |

59. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Aktivētās ogles inžekcija

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Izmantojams tikai sadedzināšanas stacijās, kur izmanto kurināmo, kas iegūts ķīmiskos procesos ar hlorētām vielām.

Ziņas par SKR un straujas atdzesināšanas izmantojamību sk. 56. un 57. LPTP.

b.

Strauja atdzesināšana, izmantojot slapjo attīrīšanu / dūmgāzu kondensatoru.

Slapjās attīrīšanas / dūmgāzu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punktā.

c.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

SKR sistēma ir pielāgota un ir lielāka par SKR sistēmu, ko izmanto tikai NOX samazināšanai.

38. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) PCDD/F un KGOO emisijām gaisā no 100 % ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo sadedzināšanas katlos

| Piesārņotājs | Vienība | LPTP SEL |
| --- | --- | --- |
| Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| PCDD/F (204) | ng I-TEQ/Nm3 | < 0,012–0,036 |
| KGOS | mg/Nm3 | 0,6–12 |

Piesārņotājs

Vienība

LPTP SEL

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

PCDD/F (204)

ng I-TEQ/Nm3

< 0,012–0,036

KGOS

mg/Nm3

0,6–12

6.   LPTP SECINĀJUMI PAR ATKRITUMU LĪDZINCINERĀCIJU

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi atkritumu līdzincinerācijā sadedzināšanas stacijās ir vispārizmantojami. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

Ja notiek atkritumu līdzincinerācija, šajā punktā norādītie LPTP SEL attiecas uz visu radušos dūmgāzu daudzumu.

Ja atkritumi tiek līdzincinerēti kopā ar kurināmo, uz ko attiecas 2. punkts, tad 2. punktā minētie LPTP SEL attiecas arī uz i) visu radušos dūmgāzu daudzumu un ii) dūmgāzu daudzumu, kas radies, sadedzinot minētā punkta aptvertos kurināmos, izmantojot Direktīvas 2010/75/ES VI pielikumā (4. daļā) norādīto formulu (jaukšanas likums), proti, LPTP SEL to dūmgāzu [atgāzu] daudzumu, kas radies atkritumu sadedzināšanā, nosaka, pamatojoties uz 61. LPTP.

6.1.1.   Vispārīgie vidiskie rādītāji

| 60. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārīgos vidiskos rādītājus atkritumu līdzincinerācijai sadedzināšanas stacijās, nodrošināt stabilus degšanas apstākļus un samazināt emisijas gaisā, ir izmantot 60. LPTP a) punktā norādīto paņēmienu kopā ar 6. LPTP norādīto paņēmienu un/vai citu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Atkritumu pirmspieņemšana un pieņemšana | Sadedzināšanas stacijā ir atkritumu pieņemšanas procedūra saskaņā ar LPTP atsauces dokumentu par atkritumu apstrādi. Pieņemšanas kritēriji ir noteikti kritiskajiem parametriem, piem., siltumspējai, kā arī ūdens, pelnu, hlora, fluora, sēra, slāpekļa, PHB, metālu (gaistošie (piem., Hg, Tl, Pb, Co, Se) un negaistošie (piem., V, Cu, Cd, Cr, Ni)), fosfora un sārmu (ja izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus) saturam.
  Katrai atkritumu partijai piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, lai garantētu līdzincinerēto atkritumu īpašības un kontrolētu definēto kritisko parametru vērtības (piem., EN 15358 attiecībā uz nebīstamu reģenerētu cieto kurināmo). | Vispārizmantojams. |
| b. | Atkritumu atlase/limitēšana | Atkritumus rūpīgi atlasa pēc veida un masas plūsmas, kā arī nosaka ierobežojumus, cik lielu vispiesārņotāko atkritumu procentuālo apjomu var līdzincinerēt. Ierobežo pelnu, sēra, fluora, dzīvsudraba un/vai hlora proporcionālo daudzumu atkritumos, kas nonāk sadedzināšanas stacijā.
  Ierobežo līdzincinerējamo atkritumu daudzumu. | Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dalībvalsts atkritumu apsaimniekošanas politiku. |
| c. | Atkritumu sajaukšana ar galveno kurināmo | Atkritumu un galvenā kurināmā efektīva sajaukšana; heterogēna vai slikti sajaukta kurināmā plūsma vai nevienmērīga izkliede var ietekmēt aizdegšanos un degšanu katlā, tāpēc tā būtu jānovērš. | Sajaukšana ir iespējama tikai tad, ja galvenajam kurināmajam un atkritumiem piemīt līdzīga maļamība vai ja atkritumu daudzums salīdzinājumā ar galvenā kurināmā daudzumu ir ļoti mazs. |
| d. | Atkritumu žāvēšana | Lai uzturētu augstu katla veiktspēju, atkritumus pirms ievadīšanas degkamerā izžāvē. | Izmantojamību var ierobežot nepietiekams atgūstamais tehnoloģiskais siltums, nepieciešamie degšanas apstākļi vai atkritumu mitruma saturs. |
| e. | Atkritumu priekšapstrāde | Sk. paņēmienus, kas aprakstīti LPTP atsauces dokumentos par atkritumu apstrādi un atkritumu incinerāciju (t. sk. malšanu, pirolīzi un gazifikāciju). | Par izmantojamību sk. LPTP atsauces dokumentus par atkritumu apstrādi un atkritumu incinerāciju. |

60. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Atkritumu pirmspieņemšana un pieņemšana

Sadedzināšanas stacijā ir atkritumu pieņemšanas procedūra saskaņā ar LPTP atsauces dokumentu par atkritumu apstrādi. Pieņemšanas kritēriji ir noteikti kritiskajiem parametriem, piem., siltumspējai, kā arī ūdens, pelnu, hlora, fluora, sēra, slāpekļa, PHB, metālu (gaistošie (piem., Hg, Tl, Pb, Co, Se) un negaistošie (piem., V, Cu, Cd, Cr, Ni)), fosfora un sārmu (ja izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus) saturam.

Katrai atkritumu partijai piemēro kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, lai garantētu līdzincinerēto atkritumu īpašības un kontrolētu definēto kritisko parametru vērtības (piem., EN 15358 attiecībā uz nebīstamu reģenerētu cieto kurināmo).

Vispārizmantojams.

b.

Atkritumu atlase/limitēšana

Atkritumus rūpīgi atlasa pēc veida un masas plūsmas, kā arī nosaka ierobežojumus, cik lielu vispiesārņotāko atkritumu procentuālo apjomu var līdzincinerēt. Ierobežo pelnu, sēra, fluora, dzīvsudraba un/vai hlora proporcionālo daudzumu atkritumos, kas nonāk sadedzināšanas stacijā.

Ierobežo līdzincinerējamo atkritumu daudzumu.

Izmantojams tiktāl, ciktāl to ļauj ierobežojumi, kas saistīti ar dalībvalsts atkritumu apsaimniekošanas politiku.

c.

Atkritumu sajaukšana ar galveno kurināmo

Atkritumu un galvenā kurināmā efektīva sajaukšana; heterogēna vai slikti sajaukta kurināmā plūsma vai nevienmērīga izkliede var ietekmēt aizdegšanos un degšanu katlā, tāpēc tā būtu jānovērš.

Sajaukšana ir iespējama tikai tad, ja galvenajam kurināmajam un atkritumiem piemīt līdzīga maļamība vai ja atkritumu daudzums salīdzinājumā ar galvenā kurināmā daudzumu ir ļoti mazs.

d.

Atkritumu žāvēšana

Lai uzturētu augstu katla veiktspēju, atkritumus pirms ievadīšanas degkamerā izžāvē.

Izmantojamību var ierobežot nepietiekams atgūstamais tehnoloģiskais siltums, nepieciešamie degšanas apstākļi vai atkritumu mitruma saturs.

e.

Atkritumu priekšapstrāde

Sk. paņēmienus, kas aprakstīti LPTP atsauces dokumentos par atkritumu apstrādi un atkritumu incinerāciju (t. sk. malšanu, pirolīzi un gazifikāciju).

Par izmantojamību sk. LPTP atsauces dokumentus par atkritumu apstrādi un atkritumu incinerāciju.

| 61. LPTP. | LPTP, kā novērst paaugstinātas emisijas no atkritumu līdzincinerācijas sadedzināšanas stacijās, ir veikt pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piesārņotāju emisijas dūmgāzēs, kuras rodas atkritumu līdzincinerācijā, nav lielākas par emisijām, kuras rodas, ja tiek piemēroti LPTP secinājumi par atkritumu incinerāciju. |
| --- | --- |

61. LPTP.

| 62. LPTP. | LPTP, kā samazināt ietekmi, ko uz atlikumu reciklēšanu atstāj atkritumu līdzincinerācija sadedzināšanas stacijās, ir uzturēt labu ģipša, pelnu, izdedžu un citu atlikumu kvalitāti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas šo atlikumu reciklēšanai tad, ja stacijā nenotiek atkritumu līdzincinerācija, ir izmantot kādu no 60. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju un/vai līdzincinerēt tikai tādas atkritumu frakcijas, kurās piesārņotāju koncentrācija ir līdzīga piesārņotāju koncentrācijai citos sadedzinātajos kurināmajos. |
| --- | --- |

62. LPTP.

6.1.2.   Energoefektivitāte

| 63. LPTP. | LPTP, kā uzlabot atkritumu līdzincinerācijas energoefektivitāti, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un 19. LPTP norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju atkarībā no tā, kāds ir galvenais izmantotais kurināmais un kāda ir stacijas konfigurācija.
  Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ir norādīti 8. tabulā attiecībā uz atkritumu līdzincinerāciju kopā ar biomasu un/vai kūdru un 2. tabulā attiecībā uz atkritumu līdzincinerāciju kopā ar oglēm un/vai lignītu. |
| --- | --- |

63. LPTP.

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) ir norādīti 8. tabulā attiecībā uz atkritumu līdzincinerāciju kopā ar biomasu un/vai kūdru un 2. tabulā attiecībā uz atkritumu līdzincinerāciju kopā ar oglēm un/vai lignītu.

6.1.3.   NOX un CO emisijas gaisā

| 64. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO un N2O emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar oglēm un/vai lignītu, ir izmantot kādu no 20. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

64. LPTP.

| 65. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO un N2O emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu un/vai kūdru, ir izmantot kādu no 24. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

65. LPTP.

6.1.4.   SOX, HCl un HF emisijas gaisā

| 66. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar oglēm un/vai lignītu, ir izmantot kādu no 21. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

66. LPTP.

| 67. LPTP. | LPTP, kā novērst vai mazināt SOX, HCl un HF emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu un/vai kūdru, ir izmantot kādu no 25. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

67. LPTP.

6.1.5.   Putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā

| 68. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar oglēm un/vai lignītu, ir izmantot kādu no 22. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

  39. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) metālu emisijām gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar oglēm un/vai lignītu









  Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth) | LPTP SEL | Vidējošanas periods |
| --- | --- | --- | --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3) | Cd+Tl (μg/Nm3) |
| < 300 | 0,005–0,5 | 5–12 | Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| ≥ 300 | 0,005–0.2 | 5–6 | Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība |

68. LPTP.

39. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) metālu emisijām gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar oglēm un/vai lignītu

Sadedzināšanas stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda (MWth)

LPTP SEL

Vidējošanas periods

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

Cd+Tl (μg/Nm3)

< 300

0,005–0,5

5–12

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

≥ 300

0,005–0.2

5–6

Gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība

| 69. LPTP. | LPTP, kā mazināt putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu un/vai kūdru, ir izmantot kādu no 26. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.

  40. tabula


  Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) metālu emisijām gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu un/vai kūdru







  LPTP SEL
  (viena gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība) |
| --- | --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3) | Cd+Tl (μg/Nm3) |
| 0,075–0,3 | < 5 |

69. LPTP.

40. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) metālu emisijām gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu un/vai kūdru

LPTP SEL

(viena gada laikā ņemto paraugu vidējā vērtība)

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

Cd+Tl (μg/Nm3)

0,075–0,3

< 5

6.1.6.   Dzīvsudraba emisijas gaisā

| 70. LPTP. | LPTP, kā mazināt dzīvsudraba emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu, kūdru, oglēm un/vai lignītu, ir izmantot kādu no 23. LPTP un 27. LPTP norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

70. LPTP.

6.1.7.   Gaistošo organisko savienojumu un polihlorēto dibenzdioksīnu un polihlorēto dibenzfurānu emisijas gaisā

| 71. LPTP. | LPTP, kā mazināt gaistošo organisko savienojumu un polihlorēto dibenzdioksīnu un polihlorēto dibenzfurānu emisijas gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu, kūdru, oglēm un/vai lignītu, ir izmantot kādu no 6. LPTP, 26. LPTP un tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Aktivētās ogles inžekcija | Sk. aprakstu 8.5. punktā.
  Procesa pamatā ir piesārņotāja molekulu adsorbcija uz aktivētās ogles. | Vispārizmantojams. |
| b. | Strauja atdzesināšana, izmantojot slapjo attīrīšanu / dūmgāzu kondensatoru. | Slapjās attīrīšanas / dūmgāzu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punktā. |
| c. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  SKR sistēma ir pielāgota un ir lielāka par SKR sistēmu, ko izmanto tikai NOX samazināšanai. | Informāciju par izmantojamību sk. 20. LPTP un 24. LPTP. |

71. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Aktivētās ogles inžekcija

Sk. aprakstu 8.5. punktā.

Procesa pamatā ir piesārņotāja molekulu adsorbcija uz aktivētās ogles.

Vispārizmantojams.

b.

Strauja atdzesināšana, izmantojot slapjo attīrīšanu / dūmgāzu kondensatoru.

Slapjās attīrīšanas / dūmgāzu kondensatora aprakstu sk. 8.4. punktā.

c.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

SKR sistēma ir pielāgota un ir lielāka par SKR sistēmu, ko izmanto tikai NOX samazināšanai.

Informāciju par izmantojamību sk. 20. LPTP un 24. LPTP.

41. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) PCDD/F un KGOO emisijām gaisā no atkritumu līdzincinerācijas kopā ar biomasu, kūdru, oglēm un/vai lignītu

| Sadedzināšanas stacijas veids | LPTP SEL |
| --- | --- |
| PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3) | KGOO (mg/Nm3) |
| Paraugošanas perioda vidējā vērtība | Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība |
| Sadedzināšanas stacija, kurā dedzina biomasu, kūdru, ogles un/vai lignītu | < 0,01–0,03 | < 0,1–5 | 0,5–10 |

Sadedzināšanas stacijas veids

LPTP SEL

PCDD/F (ng I-TEQ/Nm3)

KGOO (mg/Nm3)

Paraugošanas perioda vidējā vērtība

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība

Sadedzināšanas stacija, kurā dedzina biomasu, kūdru, ogles un/vai lignītu

< 0,01–0,03

< 0,1–5

0,5–10

7.   LPTP SECINĀJUMI PAR GAZIFIKĀCIJU

Ja vien nav norādīts citādi, šajā punktā izklāstītie LPTP secinājumi ir vispārizmantojami visās gazifikācijas stacijās, kas ir tieši saistītas ar sadedzināšanas stacijām, un IGKC stacijās. Tie izmantojami līdztekus vispārīgajiem LPTP secinājumiem, kas izklāstīti 1. punktā.

7.1.1.   Energoefektivitāte

| 72. LPTP. | LPTP, kā palielināt IGKC un gazifikācijas bloku energoefektivitāti, ir izmantot piemērotu 12. LPTP un tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Siltuma atgūšana no gazifikācijas procesa | Tā kā singāze pirms tālākas attīrīšanas ir jāatdzesē, ir iespējams atgūt enerģiju, ko izmanto, lai ģenerētu papildu tvaiku, kuru pievada tvaika turbīnas ciklam; tas dod iespēju saražot papildu elektroenerģiju. | Izmantojams tikai IGKC un gazifikācijas blokos, kuri tieši pievienoti katliem ar singāzes priekšapstrādi, kam nepieciešama singāzes atdzesēšana. |
| b. | Gazifikācijas un sadegšanas procesu integrācija | Bloka konstrukcijā var pilnībā integrēt gaisa padeves bloku (GPB) un gāzturbīnu, kur GPB pievada gaisu no gāzturbīnas kompresora. | Izmantojamību IGKC blokos ierobežo nepieciešamība pēc integrētās stacijas elastības, t. i., ja atjaunojamo energoresursu elektrostacijas nav pieejamas, IGKC jāspēj ātri apgādāt tīklu ar elektroenerģiju. |
| c. | Ievadmateriālu sausās padeves sistēma | Kurināmo gāzģeneratorā padod, izmantojot sauso sistēmu, tādējādi uzlabojot gazifikācijas procesa energoefektivitāti. | Izmantojams tikai jaunos blokos. |
| d. | Augsttemperatūras un augstspiediena gazifikācija | Tiek izmantots augsttemperatūras un augstspiediena gazifikācijas paņēmiens, tādējādi uzlabojot enerģijas pārveides efektivitāti. | Izmantojams tikai jaunos blokos. |
| e. | Konstrukcijas uzlabojumi | Konstrukcijas uzlabojumi, piem.,:






  — | modificē gāzģeneratora ugunsizturīgo oderējumu un/vai dzeses sistēmu, |

72. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Siltuma atgūšana no gazifikācijas procesa

Tā kā singāze pirms tālākas attīrīšanas ir jāatdzesē, ir iespējams atgūt enerģiju, ko izmanto, lai ģenerētu papildu tvaiku, kuru pievada tvaika turbīnas ciklam; tas dod iespēju saražot papildu elektroenerģiju.

Izmantojams tikai IGKC un gazifikācijas blokos, kuri tieši pievienoti katliem ar singāzes priekšapstrādi, kam nepieciešama singāzes atdzesēšana.

b.

Gazifikācijas un sadegšanas procesu integrācija

Bloka konstrukcijā var pilnībā integrēt gaisa padeves bloku (GPB) un gāzturbīnu, kur GPB pievada gaisu no gāzturbīnas kompresora.

Izmantojamību IGKC blokos ierobežo nepieciešamība pēc integrētās stacijas elastības, t. i., ja atjaunojamo energoresursu elektrostacijas nav pieejamas, IGKC jāspēj ātri apgādāt tīklu ar elektroenerģiju.

c.

Ievadmateriālu sausās padeves sistēma

Kurināmo gāzģeneratorā padod, izmantojot sauso sistēmu, tādējādi uzlabojot gazifikācijas procesa energoefektivitāti.

Izmantojams tikai jaunos blokos.

d.

Augsttemperatūras un augstspiediena gazifikācija

Tiek izmantots augsttemperatūras un augstspiediena gazifikācijas paņēmiens, tādējādi uzlabojot enerģijas pārveides efektivitāti.

Izmantojams tikai jaunos blokos.

e.

Konstrukcijas uzlabojumi

Konstrukcijas uzlabojumi, piem.,:

—

modificē gāzģeneratora ugunsizturīgo oderējumu un/vai dzeses sistēmu,

| — | uzstāda ekspanderu, lai atgūtu enerģiju no singāzes spiediena krituma pirms sadegšanas. |
| --- | --- |

—

uzstāda ekspanderu, lai atgūtu enerģiju no singāzes spiediena krituma pirms sadegšanas.

IGKC blokos vispārizmantojams.

42. tabula

Ar LPTP saistītie energoefektivitātes līmeņi (LPTP SEEL) gazifikācijas un IGKC blokos

| Sadedzināšanas bloka konfigurācijas veids | LPTP SEEL |
| --- | --- |
| IGKC bloka neto elektriskais lietderības koeficients (%) | Jauna vai esoša gazifikācijas bloka neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%) |
| Jauns bloks | Esošs bloks |
| Gazifikācijas bloks ir tieši pievienots katlam bez singāzes priekšapstrādes | LPTP SEEL nav | > 98 |
| Gazifikācijas bloks ir tieši pievienots katlam ar singāzes priekšapstrādi | LPTP SEEL nav | > 91 |
| IGKC bloks | LPTP SEEL nav | 34–46 | > 91 |

Sadedzināšanas bloka konfigurācijas veids

LPTP SEEL

IGKC bloka neto elektriskais lietderības koeficients (%)

Jauna vai esoša gazifikācijas bloka neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients (%)

Jauns bloks

Esošs bloks

Gazifikācijas bloks ir tieši pievienots katlam bez singāzes priekšapstrādes

LPTP SEEL nav

> 98

Gazifikācijas bloks ir tieši pievienots katlam ar singāzes priekšapstrādi

LPTP SEEL nav

> 91

IGKC bloks

LPTP SEEL nav

34–46

> 91

7.1.2.   NOX un CO emisijas gaisā

| 73. LPTP. | LPTP, kā novērst un/vai samazināt NOX emisijas gaisā, reizē ierobežojot CO emisijas gaisā no IGKC stacijām, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Sadegšanas optimizācija | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Vispārizmantojams. |
| b. | Ūdens/tvaika pievienošana | Sk. aprakstu 8.3. punktā.
  Šai vajadzībai izmanto daļu no vidēja spiediena tvaika no tvaika turbīnas. | Izmantojams tikai gāzturbīnās, kas ir daļa no IGKC stacijas.
  Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens. |
| c. | Sausie mazu NOX emisiju degļi | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Izmantojams tikai IGKC staciju gāzturbīnās.
  Jaunās IGKC stacijās vispārizmantojams.
  Izmantojamība esošās IGKC stacijās jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no modernizācijas paketes pieejamības. Nav izmantojams, ja singāzes ūdeņraža saturs ir > 15 %. |
| d. | Singāzes atšķaidīšana ar nostrādāto slāpekli no gaisa padeves bloka (GPB) | Lai gāzģeneratoru varētu apgādāt ar kvalitatīvu skābekli, GPB skābekli atdala no gaisā esošā slāpekļa. Nostrādāto slāpekli no GPB izmanto, lai samazinātu degšanas temperatūru gāzturbīnā, proti, to pirms sadedzināšanas sajauc ar singāzi. | Izmantojams tikai tad, ja gazifikācijas procesā izmanto GPB. |
| e. | Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Sk. aprakstu 8.3. punktā. | Nav izmantojams IGKC stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.
  Modernizēt esošas IGKC stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.
  Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu IGKC staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā. |

73. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Sadegšanas optimizācija

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Vispārizmantojams.

b.

Ūdens/tvaika pievienošana

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Šai vajadzībai izmanto daļu no vidēja spiediena tvaika no tvaika turbīnas.

Izmantojams tikai gāzturbīnās, kas ir daļa no IGKC stacijas.

Izmantojamība var būt ierobežota, ja trūkst ūdens.

c.

Sausie mazu NOX emisiju degļi

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Izmantojams tikai IGKC staciju gāzturbīnās.

Jaunās IGKC stacijās vispārizmantojams.

Izmantojamība esošās IGKC stacijās jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi atkarībā no modernizācijas paketes pieejamības. Nav izmantojams, ja singāzes ūdeņraža saturs ir > 15 %.

d.

Singāzes atšķaidīšana ar nostrādāto slāpekli no gaisa padeves bloka (GPB)

Lai gāzģeneratoru varētu apgādāt ar kvalitatīvu skābekli, GPB skābekli atdala no gaisā esošā slāpekļa. Nostrādāto slāpekli no GPB izmanto, lai samazinātu degšanas temperatūru gāzturbīnā, proti, to pirms sadedzināšanas sajauc ar singāzi.

Izmantojams tikai tad, ja gazifikācijas procesā izmanto GPB.

e.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Sk. aprakstu 8.3. punktā.

Nav izmantojams IGKC stacijās, kuras ekspluatē < 500 h gadā.

Modernizēt esošas IGKC stacijas var liegt pietiekamas vietas trūkums.

Var būt tehniski un ekonomiski ierobežojumi tādu esošu IGKC staciju modernizācijai, kuras ekspluatē 500–1 500  h gadā.

43. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) NOX emisijām gaisā no IGKC stacijām

| IGKC stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Gada vidējā vērtība | Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība |
| Jauna stacija | Esoša stacija | Jauna stacija | Esoša stacija |
| ≥ 100 | 10–25 | 12–45 | 1–35 | 1–60 |

IGKC stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL (mg/Nm3)

Gada vidējā vērtība

Dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība

Jauna stacija

Esoša stacija

Jauna stacija

Esoša stacija

≥ 100

10–25

12–45

1–35

1–60

Tādu esošu staciju, kuras ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, vai jaunu staciju orientējošie gada vidējie CO emisiju līmeņi parasti ir < 5–30 mg/Nm3.

7.1.3.   SOX emisijas gaisā

| 74. LPTP. | LPTP, kā samazināt SOX emisijas gaisā no IGKC stacijām, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Skābo gāzu atdalīšana | Sēra savienojumus, ko satur gazifikācijas procesa ievadmateriāls, no singāzes atdala ar skābo gāzu atdalīšanas paņēmienu, piem., ar karbonilsulfīda (un ciānūdeņraža) hidrolīzes reaktoru un H2S absorbciju, izmantojot šķīdinātāju, piem., metildietanolamīnu. Pēc tam atkarībā no pieprasījuma tirgū sēru atgūst vai nu kā šķidru vai cietu elementāro sēru (piem., Klausa procesā), vai kā sērskābi. | Izmantojamība biomasas IGKC stacijās var būt ierobežota, jo sēra saturs biomasā ir ļoti zems. |

74. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Skābo gāzu atdalīšana

Sēra savienojumus, ko satur gazifikācijas procesa ievadmateriāls, no singāzes atdala ar skābo gāzu atdalīšanas paņēmienu, piem., ar karbonilsulfīda (un ciānūdeņraža) hidrolīzes reaktoru un H2S absorbciju, izmantojot šķīdinātāju, piem., metildietanolamīnu. Pēc tam atkarībā no pieprasījuma tirgū sēru atgūst vai nu kā šķidru vai cietu elementāro sēru (piem., Klausa procesā), vai kā sērskābi.

Izmantojamība biomasas IGKC stacijās var būt ierobežota, jo sēra saturs biomasā ir ļoti zems.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) SO2 emisijām gaisā no IGKC stacijām ar jaudu ≥ 100 MWth ir 3–16 mg/Nm3, ko izsaka kā gada vidējo vērtību.

7.1.4.   Putekļu, daļiņām piesaistītu metālu, amonjaka un halogēnu emisijas gaisā

| 75. LPTP. | LPTP, kā novērst vai samazināt putekļu daļiņām piesaistītu metālu, amonjaka un halogēnu emisijas gaisā no IGKC stacijām, ir izmantot kādu no tālāk aprakstītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.








  Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a. | Singāzes filtrēšana | Atputekļošana, izmantojot vieglo pelnu ciklonus, maisa filtrus, ESP un/vai čaulīšu filtrus, lai atdalītu vieglos pelnus un nepārveidoto oglekli. Ja singāzes temperatūra nepārsniedz 400 °C, izmanto maisa filtrus un ESP. | Vispārizmantojams. |
| b. | Singāzes darvu un pelnu recirkulācija uz gāzģeneratoru | Ja singāzes temperatūra gāzģeneratora izvadā ir zema (< 1 100  °C), tad netīrītā singāzē radušās darvas un pelnus ar augstu oglekļa saturu atdala ciklonos un recirkulē uz gāzģeneratoru. |
| c. | Singāzes skalošana | Singāze plūst cauri ūdensskruberim, kas uzstādīts pēc citām atputekļošanas ierīcēm, un tur tiek atdalīti hlorīdi, amonjaks, daļiņas un halīdi. |

75. LPTP.

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a.

Singāzes filtrēšana

Atputekļošana, izmantojot vieglo pelnu ciklonus, maisa filtrus, ESP un/vai čaulīšu filtrus, lai atdalītu vieglos pelnus un nepārveidoto oglekli. Ja singāzes temperatūra nepārsniedz 400 °C, izmanto maisa filtrus un ESP.

Vispārizmantojams.

b.

Singāzes darvu un pelnu recirkulācija uz gāzģeneratoru

Ja singāzes temperatūra gāzģeneratora izvadā ir zema (< 1 100  °C), tad netīrītā singāzē radušās darvas un pelnus ar augstu oglekļa saturu atdala ciklonos un recirkulē uz gāzģeneratoru.

c.

Singāzes skalošana

Singāze plūst cauri ūdensskruberim, kas uzstādīts pēc citām atputekļošanas ierīcēm, un tur tiek atdalīti hlorīdi, amonjaks, daļiņas un halīdi.

44. tabula

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) putekļu un daļiņām piesaistītu metālu emisijām gaisā no IGKC stacijām

| IGKC stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  (MWth) | LPTP SEL |
| --- | --- |
| Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Hg (μg/Nm3)
  (paraugošanas perioda vidējā vērtība) | Putekļi (mg/Nm3)
  (gada vidējā vērtība) |
| ≥ 100 | < 0,025 | < 1 | < 2,5 |

IGKC stacijas kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

(MWth)

LPTP SEL

Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V (mg/Nm3)

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Hg (μg/Nm3)

(paraugošanas perioda vidējā vērtība)

Putekļi (mg/Nm3)

(gada vidējā vērtība)

≥ 100

< 0,025

< 1

< 2,5

8.   TEHNISKO PAŅĒMIENU APRAKSTS

8.1.   Vispārīgi paņēmieni

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistēma | Datorizēta automātiska sistēma degšanas efektivitātes kontrolei un emisiju novēršanai un/vai mazināšanai. Ar to veic arī augstefektīvu monitoringu. |
| Sadegšanas optimizācija | Pasākumi, ar kuriem līdz maksimumam kāpina enerģijas pārveidi, piem., krāsnī/katlā, reizē līdz minimumam samazinot emisijas (it sevišķi CO emisijas). To panāk, kombinējot vairākus tehniskos paņēmienus – prasmīgi konstruētu sadedzināšanas aprīkojumu, temperatūras optimizāciju (piem., efektīvu kurināmā un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zonā pavadītā laika (rezidences laika) optimizāciju un modernas kontroles sistēmas izmantojumu. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Moderna kontroles sistēma

Datorizēta automātiska sistēma degšanas efektivitātes kontrolei un emisiju novēršanai un/vai mazināšanai. Ar to veic arī augstefektīvu monitoringu.

Sadegšanas optimizācija

Pasākumi, ar kuriem līdz maksimumam kāpina enerģijas pārveidi, piem., krāsnī/katlā, reizē līdz minimumam samazinot emisijas (it sevišķi CO emisijas). To panāk, kombinējot vairākus tehniskos paņēmienus – prasmīgi konstruētu sadedzināšanas aprīkojumu, temperatūras optimizāciju (piem., efektīvu kurināmā un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zonā pavadītā laika (rezidences laika) optimizāciju un modernas kontroles sistēmas izmantojumu.

8.2.   Energoefektivitātes uzlabošanas paņēmieni

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistēma | Sk. 8.1. punktu. |
| Gatavība koģenerācijai | Pasākumi, kas ļauj lietderīgu siltumenerģijas daudzumu vēlāk novadīt ārpusobjekta siltumslodzes segšanai tā, lai panāktu primārās enerģijas izmantojuma samazinājumu vismaz par 10 % salīdzinājumā ar siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanu atsevišķi. Tas nozīmē arī noskaidrot, kuros tvaika sistēmas punktos var izvadīt tvaiku, un nodrošināt to piekļūstamību, kā arī nodrošināt pietiekami daudz vietas, lai vēlāk varētu uzstādīt tādus elementus kā caurules, siltummaiņi, papildu ūdens demineralizācijas jauda, rezerves katli un pretspiediena turbīnas. Stacijas balansēšanas sistēmām un kontroles/instrumentu sistēmām jābūt piemērotām modernizēšanai. Jābūt iespējai vēlāk pievienot vienu vai vairākas pretspiediena turbīnas. |
| Kombinētais cikls | Divu vai vairāku termodinamisko ciklu kombinācija, piem., Breitona cikla (gāzturbīna/iekšdedzes dzinējs) un Renkina cikla (tvaika turbīna/katls) kombinācija, ko izmanto, lai pirmā cikla dūmgāzēs zaudēto siltumenerģiju nākamajā ciklā vai ciklos pārveidotu par lietderīgu enerģiju. |
| Sadegšanas optimizācija | Sk. 8.1. punktu. |
| Dūmgāzu kondensators | Siltummainis, kurā ūdens pirms karsēšanas tvaika kondensatorā tiek priekškarsēts ar dūmgāzu siltumenerģiju. Dūmgāzēs esošais tvaiks, ūdenim sasilstot, atdziest un kondensējas. Dūmgāzu kondensatoru izmanto gan sadedzināšanas bloka energoefektivitātes palielināšanai, gan piesārņotāju (putekļu, SOx, HCl un HF) atdalīšanai no dūmgāzēm. |
| Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sistēma, ar kuru integrētā tēraudlietuvē dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes, ko var izmantot par kurināmo (piem., domnu, koksēšanas krāšņu, skābekļa konvertora gāzes), var novadīt uz sadedzināšanas stacijām atkarībā no šo kurināmo pieejamības un sadedzināšanas staciju veida. |
| Superkritiski tvaika parametri | Parametri, kurus panāk ar tvaika kontūru, tostarp tvaika atkaluzkarsēšanas sistēmām, un kuros tvaika spiediens var pārsniegt 220,6 bārus, bet tvaika temperatūra – 540 °C. |
| Ultrasuperkritiski tvaika parametri | Parametri, kurus panāk ar tvaika kontūru, tostarp tvaika atkaluzkarsēšanas sistēmām, un kuros tvaika spiediens var pārsniegt 250–300 bārus, bet tvaika temperatūra – 580–600 °C. |
| Slapjais dūmenis | Tāds dūmenis, ar kuru var kondensēt piesātināto dūmgāzu ūdens tvaiku un tādējādi izvairīties no dūmgāzu atkaluzkaršanas pēc slapjās dūmgāzu atsērošanas. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Moderna kontroles sistēma

Sk. 8.1. punktu.

Gatavība koģenerācijai

Pasākumi, kas ļauj lietderīgu siltumenerģijas daudzumu vēlāk novadīt ārpusobjekta siltumslodzes segšanai tā, lai panāktu primārās enerģijas izmantojuma samazinājumu vismaz par 10 % salīdzinājumā ar siltumenerģijas un elektroenerģijas ražošanu atsevišķi. Tas nozīmē arī noskaidrot, kuros tvaika sistēmas punktos var izvadīt tvaiku, un nodrošināt to piekļūstamību, kā arī nodrošināt pietiekami daudz vietas, lai vēlāk varētu uzstādīt tādus elementus kā caurules, siltummaiņi, papildu ūdens demineralizācijas jauda, rezerves katli un pretspiediena turbīnas. Stacijas balansēšanas sistēmām un kontroles/instrumentu sistēmām jābūt piemērotām modernizēšanai. Jābūt iespējai vēlāk pievienot vienu vai vairākas pretspiediena turbīnas.

Kombinētais cikls

Divu vai vairāku termodinamisko ciklu kombinācija, piem., Breitona cikla (gāzturbīna/iekšdedzes dzinējs) un Renkina cikla (tvaika turbīna/katls) kombinācija, ko izmanto, lai pirmā cikla dūmgāzēs zaudēto siltumenerģiju nākamajā ciklā vai ciklos pārveidotu par lietderīgu enerģiju.

Sadegšanas optimizācija

Sk. 8.1. punktu.

Dūmgāzu kondensators

Siltummainis, kurā ūdens pirms karsēšanas tvaika kondensatorā tiek priekškarsēts ar dūmgāzu siltumenerģiju. Dūmgāzēs esošais tvaiks, ūdenim sasilstot, atdziest un kondensējas. Dūmgāzu kondensatoru izmanto gan sadedzināšanas bloka energoefektivitātes palielināšanai, gan piesārņotāju (putekļu, SOx, HCl un HF) atdalīšanai no dūmgāzēm.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sistēma, ar kuru integrētā tēraudlietuvē dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes, ko var izmantot par kurināmo (piem., domnu, koksēšanas krāšņu, skābekļa konvertora gāzes), var novadīt uz sadedzināšanas stacijām atkarībā no šo kurināmo pieejamības un sadedzināšanas staciju veida.

Superkritiski tvaika parametri

Parametri, kurus panāk ar tvaika kontūru, tostarp tvaika atkaluzkarsēšanas sistēmām, un kuros tvaika spiediens var pārsniegt 220,6 bārus, bet tvaika temperatūra – 540 °C.

Ultrasuperkritiski tvaika parametri

Parametri, kurus panāk ar tvaika kontūru, tostarp tvaika atkaluzkarsēšanas sistēmām, un kuros tvaika spiediens var pārsniegt 250–300 bārus, bet tvaika temperatūra – 580–600 °C.

Slapjais dūmenis

Tāds dūmenis, ar kuru var kondensēt piesātināto dūmgāzu ūdens tvaiku un tādējādi izvairīties no dūmgāzu atkaluzkaršanas pēc slapjās dūmgāzu atsērošanas.

8.3.   Paņēmieni, kā mazināt NOx un/vai CO emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Moderna kontroles sistēma | Sk. 8.1. punktu. |
| Pakāpeniska gaisa padeve | Vairāku dažāda skābekļa satura degšanas zonu izveide degkamerā, lai mazinātu NOx emisijas un nodrošinātu optimālu sadegšanu. Šis paņēmiens paredz izmantot substehiometrisku primāro sadedzināšanas zonu (kurā trūkst gaisa) un sekundāru pēcdedzināšanas zonu (kurā gaisa ir par daudz), lai sadegšana noritētu efektīvāk. Mazos un vecos katlos vietu pakāpeniskai gaisa padevei dažkārt var atlicināt tikai tad, ja samazina jaudu. |
| Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni | Kompleksi un integrēti piesārņotāju mazināšanas paņēmieni, ar kuriem kombinēti mazina NOX, SOX un bieži vien arī citu dūmgāzēs esošu piesārņotāju emisijas, piem., aktivētās ogles un DeSONOX procesi. Tos var izmantot vai nu vienus pašus, vai kombinācijā ar citiem primārajiem paņēmieniem, ko izmanto pulverizēto ogļu katlos. |
| Sadegšanas optimizācija | Sk. 8.1. punktu. |
| Sausie mazu NOX emisiju degļi | Gāzturbīnu degļi, kuros gaisu un kurināmo pirms ievades sadedzināšanas zonā sajauc. Gaisu un kurināmo pirms sadedzināšanas sajaucot, panāk homogēnu temperatūru un mazāku liesmas temperatūru, līdz ar to arī NOX emisijas ir mazākas. |
| Dūmgāzu vai atgāzu recirkulācija | Daļēja dūmgāzu recirkulēšana uz degkameru svaigā degšanas gaisa daļējai aizstāšanai, panākot divējādu efektu – samazinot temperatūru un ierobežojot slāpekļa oksidācijai pieejamo O2, tā mazinot NOx rašanos. Krāsns dūmgāzes tiek novadītas liesmā, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru. Ar speciāliem degļiem vai citiem līdzekļiem degšanas gāzes iekšēji recirkulē, tādējādi atdzesējot liesmu pamatni un samazinot skābekļa saturu liesmu karstākajā daļā. |
| Kurināmā izvēle | Izmanto kurināmo ar zemu slāpekļa saturu. |
| Pakāpeniska kurināmā padeve | Šā paņēmiena pamatā ir liesmas temperatūras vai lokalizētu karstumpunktu samazināšana, degkamerā izveidojot vairākas degšanas zonas ar dažādiem kurināmā un gaisa inžekcijas līmeņiem. Šādas sistēmas ierīkošana mazās stacijās var būt mazāk efektīva nekā tās ierīkošana lielākās stacijās. |
| Liesdedze un modernizēta liesdedze | Galvenā uz degšanas apstākļiem balstītā pieeja NOX veidošanās mazināšanai gāzes dzinējos ir liesmas maksimālās temperatūras kontrole, izmantojot liesdedzi. Liesdedze NOX rašanās zonās samazina kurināmā/gaisa attiecību tā, lai liesmas maksimālā temperatūra būtu mazāka par stehiometriski adiabātisko liesmas temperatūru, tādējādi mazinot termisko NOX veidošanos. Ja šī koncepcija ir optimizēta, runā par modernizētu liesdedzi. |
| Mazu NOX emisiju degļi | Šā paņēmiena (arī ultramazu NOX emisiju degļu un modernu mazu NOX emisiju degļu) pamatā ir liesmas maksimālo temperatūru pazemināšana; katlu degļi ir konstruēti tā, lai degšana noritētu lēnāk, bet efektīvāk un lai siltumpārnese būtu lielāka (palielināta liesmas starojamība). Gaisa/kurināmā sajaukšana mazina skābekļa pieejamību un līdz ar to liesmas maksimālo temperatūru, tā kavējot kurināmajā esošā slāpekļa pārveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomēr saglabājot augstu sadegšanas efektivitāti. Paņēmiens var būt saistīts ar krāsns degkameras konstrukcijas maiņu. Ultramazu NOX emisiju degļu konstrukcija paredz pakāpenisku sadedzināšanu (ar pakāpenisku gaisa/kurināmā padevi) un kurtuves gāzu recirkulēšanu (dūmgāzu iekšēju recirkulēšanu). Kad modernizētas tiek vecas stacijas, paņēmiena iedarbīgumu var ietekmēt katla konstrukcija. |
| Dīzeļdzinēji ar mazām NOX emisijām | Šis paņēmiens ir kombinācija, kas ietver vairākas dzinēja iekšējās modifikācijas, piem., sadedzināšanas un degvielas iesmidzināšanas optimizāciju (ļoti vēla degvielas iesmidzināšana kombinācijā ar agru gaisa ieplūdes vārsta aizvēršanos), turbokompresorus vai Millera ciklu. |
| Oksidācijas katalizatori | Izmantojot katalizatorus (kas parasti satur dārgmetālus, piem., pallādiju vai platīnu), ar skābekli oksidē oglekļa monoksīdu un nesadegušos ogļūdeņražus, veidojoties CO2 un ūdens tvaikam. |
| Degšanas gaisa temperatūras pazemināšana | Šajā paņēmienā izmanto degšanas gaisu, kas ir apkārtnes temperatūrā. Degšanas gaisu nepriekškarsē reģeneratīvā gaisa priekškarsētājā. |
| Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) | Selektīva slāpekļa oksīdu reducēšana ar amonjaku vai karbamīdu katalizatora klātbūtnē. Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar amonjaku (parasti ūdens šķīdumā) optimālā (apmēram 300–450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vairākus katalizatora slāņus. Izmantojot vairākus katalizatora slāņus, var panākt pilnīgāku NOX reducēšanos. Paņēmienā var izmantot modulāru konstrukciju, un mazas noslodzes vai liela iespējamā dūmgāzu temperatūras diapazona gadījumā ar izmantot speciālus katalizatorus un/vai priekškarsēšanu. Cauruļvadā integrētā jeb amonjaka caurslīdes novēršanas SKR ir tehniskais paņēmiens, kas selektīvo nekatalītisko reducēšanu (SNKR) apvieno ar SKR lejasposmā, tādējādi mazinot neizreaģējušā amonjaka caurslīdi no SNKR bloka. |
| Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) | Selektīva slāpekļa oksīdu reducēšana ar amonjaku vai karbamīdu bez katalizatora. Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Lai nodrošinātu optimālu reakciju, darba temperatūras diapazonam jābūt no 800 līdz 1 000  °C. |
| Ūdens/tvaika pievienošana | Ūdeni vai tvaiku izmanto par diluentu degšanas temperatūras pazemināšanai gāzturbīnās, dzinējos vai katlos nolūkā mazināt termisko NOX veidošanos. To vai nu sajauc ar kurināmo pirms sadedzināšanas (kurināmā emulģēšana, mitrināšana vai piesātināšana), vai tieši iesmidzina degkamerā (ūdens/tvaika iesmidzināšana). |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Moderna kontroles sistēma

Sk. 8.1. punktu.

Pakāpeniska gaisa padeve

Vairāku dažāda skābekļa satura degšanas zonu izveide degkamerā, lai mazinātu NOx emisijas un nodrošinātu optimālu sadegšanu. Šis paņēmiens paredz izmantot substehiometrisku primāro sadedzināšanas zonu (kurā trūkst gaisa) un sekundāru pēcdedzināšanas zonu (kurā gaisa ir par daudz), lai sadegšana noritētu efektīvāk. Mazos un vecos katlos vietu pakāpeniskai gaisa padevei dažkārt var atlicināt tikai tad, ja samazina jaudu.

Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni

Kompleksi un integrēti piesārņotāju mazināšanas paņēmieni, ar kuriem kombinēti mazina NOX, SOX un bieži vien arī citu dūmgāzēs esošu piesārņotāju emisijas, piem., aktivētās ogles un DeSONOX procesi. Tos var izmantot vai nu vienus pašus, vai kombinācijā ar citiem primārajiem paņēmieniem, ko izmanto pulverizēto ogļu katlos.

Sadegšanas optimizācija

Sk. 8.1. punktu.

Sausie mazu NOX emisiju degļi

Gāzturbīnu degļi, kuros gaisu un kurināmo pirms ievades sadedzināšanas zonā sajauc. Gaisu un kurināmo pirms sadedzināšanas sajaucot, panāk homogēnu temperatūru un mazāku liesmas temperatūru, līdz ar to arī NOX emisijas ir mazākas.

Dūmgāzu vai atgāzu recirkulācija

Daļēja dūmgāzu recirkulēšana uz degkameru svaigā degšanas gaisa daļējai aizstāšanai, panākot divējādu efektu – samazinot temperatūru un ierobežojot slāpekļa oksidācijai pieejamo O2, tā mazinot NOx rašanos. Krāsns dūmgāzes tiek novadītas liesmā, lai samazinātu skābekļa saturu un attiecīgi liesmas temperatūru. Ar speciāliem degļiem vai citiem līdzekļiem degšanas gāzes iekšēji recirkulē, tādējādi atdzesējot liesmu pamatni un samazinot skābekļa saturu liesmu karstākajā daļā.

Kurināmā izvēle

Izmanto kurināmo ar zemu slāpekļa saturu.

Pakāpeniska kurināmā padeve

Šā paņēmiena pamatā ir liesmas temperatūras vai lokalizētu karstumpunktu samazināšana, degkamerā izveidojot vairākas degšanas zonas ar dažādiem kurināmā un gaisa inžekcijas līmeņiem. Šādas sistēmas ierīkošana mazās stacijās var būt mazāk efektīva nekā tās ierīkošana lielākās stacijās.

Liesdedze un modernizēta liesdedze

Galvenā uz degšanas apstākļiem balstītā pieeja NOX veidošanās mazināšanai gāzes dzinējos ir liesmas maksimālās temperatūras kontrole, izmantojot liesdedzi. Liesdedze NOX rašanās zonās samazina kurināmā/gaisa attiecību tā, lai liesmas maksimālā temperatūra būtu mazāka par stehiometriski adiabātisko liesmas temperatūru, tādējādi mazinot termisko NOX veidošanos. Ja šī koncepcija ir optimizēta, runā par modernizētu liesdedzi.

Mazu NOX emisiju degļi

Šā paņēmiena (arī ultramazu NOX emisiju degļu un modernu mazu NOX emisiju degļu) pamatā ir liesmas maksimālo temperatūru pazemināšana; katlu degļi ir konstruēti tā, lai degšana noritētu lēnāk, bet efektīvāk un lai siltumpārnese būtu lielāka (palielināta liesmas starojamība). Gaisa/kurināmā sajaukšana mazina skābekļa pieejamību un līdz ar to liesmas maksimālo temperatūru, tā kavējot kurināmajā esošā slāpekļa pārveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomēr saglabājot augstu sadegšanas efektivitāti. Paņēmiens var būt saistīts ar krāsns degkameras konstrukcijas maiņu. Ultramazu NOX emisiju degļu konstrukcija paredz pakāpenisku sadedzināšanu (ar pakāpenisku gaisa/kurināmā padevi) un kurtuves gāzu recirkulēšanu (dūmgāzu iekšēju recirkulēšanu). Kad modernizētas tiek vecas stacijas, paņēmiena iedarbīgumu var ietekmēt katla konstrukcija.

Dīzeļdzinēji ar mazām NOX emisijām

Šis paņēmiens ir kombinācija, kas ietver vairākas dzinēja iekšējās modifikācijas, piem., sadedzināšanas un degvielas iesmidzināšanas optimizāciju (ļoti vēla degvielas iesmidzināšana kombinācijā ar agru gaisa ieplūdes vārsta aizvēršanos), turbokompresorus vai Millera ciklu.

Oksidācijas katalizatori

Izmantojot katalizatorus (kas parasti satur dārgmetālus, piem., pallādiju vai platīnu), ar skābekli oksidē oglekļa monoksīdu un nesadegušos ogļūdeņražus, veidojoties CO2 un ūdens tvaikam.

Degšanas gaisa temperatūras pazemināšana

Šajā paņēmienā izmanto degšanas gaisu, kas ir apkārtnes temperatūrā. Degšanas gaisu nepriekškarsē reģeneratīvā gaisa priekškarsētājā.

Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR)

Selektīva slāpekļa oksīdu reducēšana ar amonjaku vai karbamīdu katalizatora klātbūtnē. Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar amonjaku (parasti ūdens šķīdumā) optimālā (apmēram 300–450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vairākus katalizatora slāņus. Izmantojot vairākus katalizatora slāņus, var panākt pilnīgāku NOX reducēšanos. Paņēmienā var izmantot modulāru konstrukciju, un mazas noslodzes vai liela iespējamā dūmgāzu temperatūras diapazona gadījumā ar izmantot speciālus katalizatorus un/vai priekškarsēšanu. Cauruļvadā integrētā jeb amonjaka caurslīdes novēršanas SKR ir tehniskais paņēmiens, kas selektīvo nekatalītisko reducēšanu (SNKR) apvieno ar SKR lejasposmā, tādējādi mazinot neizreaģējušā amonjaka caurslīdi no SNKR bloka.

Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR)

Selektīva slāpekļa oksīdu reducēšana ar amonjaku vai karbamīdu bez katalizatora. Tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Lai nodrošinātu optimālu reakciju, darba temperatūras diapazonam jābūt no 800 līdz 1 000  °C.

Ūdens/tvaika pievienošana

Ūdeni vai tvaiku izmanto par diluentu degšanas temperatūras pazemināšanai gāzturbīnās, dzinējos vai katlos nolūkā mazināt termisko NOX veidošanos. To vai nu sajauc ar kurināmo pirms sadedzināšanas (kurināmā emulģēšana, mitrināšana vai piesātināšana), vai tieši iesmidzina degkamerā (ūdens/tvaika iesmidzināšana).

8.4.   Paņēmieni, kā mazināt SOX, HCl un/vai HF emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī) | Sausa sorbenta tieša inžekcija degkamerā vai magnija vai kalcija adsorbentu ievadīšana katla verdošajā slānī. Sorbenta daļiņu virsma reaģē ar SO2 dūmgāzēs vai verdošā slāņa katlā. Šo paņēmienu galvenokārt izmanto kombinācijā ar kādu atputekļošanas paņēmienu. |
| Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis | Dūmgāzes no katla gaisa priekškarsētāja nonāk CVS absorbētāja apakšā un plūst vertikāli uz augšu caur Venturi sekciju, kur dūmgāzu plūsmā atsevišķi inžektē cietu sorbentu un ūdeni. Šo paņēmienu galvenokārt izmanto kombinācijā ar kādu atputekļošanas paņēmienu. |
| Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni | Sk. 8.3. punktu. |
| Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC) | Sausa pulverveida sorbenta inžektēšana un disperģēšana dūmgāzu plūsmā. Sorbents (piem., nātrija karbonāts, nātrija bikarbonāts, dzēstie kaļķi) reaģē ar skābajām gāzēm (piem., gāzveida sēra formām un HCl), veidojot cietvielas, ko atdala ar atputekļotājiem (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). SIC galvenokārt izmanto kopā ar maisa filtru. |
| Dūmgāzu kondensators | Sk. 8.2. punktu. |
| Kurināmā izvēle | Mazsēra, mazhlora un/vai mazfluora kurināmo izmantošana. |
| Procesu gāzu pārvaldības sistēma | Sk. 8.2. punktu. |
| Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni | Specifisks nereģeneratīvs slapjās attīrīšanas paņēmiens, kurā dūmgāzu sastāvā esošo skābo savienojumu absorbēšanai izmanto jūras ūdeni. Parasti pirms šā posma ir jāveic atputekļošana. |
| Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA) | Dūmgāzu plūsmā suspensijas/šķīduma veidā ievada un disperģē sārmainu reaģentu. Materiāls reaģē ar gāzveida sēra formām, veidojot cietvielas, kuras atdala ar atputekļošanu (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). ISA galvenokārt izmanto kopā ar maisa filtru. |
| Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Attīrīšanas paņēmiens vai paņēmienu kombinācija, kurā no dūmgāzēm atdala sēra oksīdus, izmantojot vairākus procesus; parasti ar sārmainu sorbentu uztver gāzveida SO2, ko pēc tam pārvērš cietvielā. Slapjās gāzu attīrīšanas procesā gāzveida savienojumus izšķīdina piemērotā šķidrumā (ūdens vai sārma šķīdums). Tādējādi var vienlaicīgi atdalīt cietos un gāzveida savienojumus. Slapjajam skruberim cauri izplūdušās dūmgāzes piesātina ar ūdeni; pirms dūmgāzu aizvadīšanas ir jāatdala pilieni. Slapjajā attīrīšanā radušos šķidrumu novada uz notekūdeņu attīrīšanas staciju, un nešķīstošās vielas savāc ar nostādināšanu vai filtrēšanu. |
| Slapjā gāzu attīrīšana | Dūmgāzēs esošo skābo savienojumu uztveršana ar šķidrumu, parasti ūdeni vai ūdens šķīdumu, absorbcijas ceļā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī)

Sausa sorbenta tieša inžekcija degkamerā vai magnija vai kalcija adsorbentu ievadīšana katla verdošajā slānī. Sorbenta daļiņu virsma reaģē ar SO2 dūmgāzēs vai verdošā slāņa katlā. Šo paņēmienu galvenokārt izmanto kombinācijā ar kādu atputekļošanas paņēmienu.

Cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis

Dūmgāzes no katla gaisa priekškarsētāja nonāk CVS absorbētāja apakšā un plūst vertikāli uz augšu caur Venturi sekciju, kur dūmgāzu plūsmā atsevišķi inžektē cietu sorbentu un ūdeni. Šo paņēmienu galvenokārt izmanto kombinācijā ar kādu atputekļošanas paņēmienu.

Kombinētie NOX un SOX mazināšanas paņēmieni

Sk. 8.3. punktu.

Sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC)

Sausa pulverveida sorbenta inžektēšana un disperģēšana dūmgāzu plūsmā. Sorbents (piem., nātrija karbonāts, nātrija bikarbonāts, dzēstie kaļķi) reaģē ar skābajām gāzēm (piem., gāzveida sēra formām un HCl), veidojot cietvielas, ko atdala ar atputekļotājiem (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). SIC galvenokārt izmanto kopā ar maisa filtru.

Dūmgāzu kondensators

Sk. 8.2. punktu.

Kurināmā izvēle

Mazsēra, mazhlora un/vai mazfluora kurināmo izmantošana.

Procesu gāzu pārvaldības sistēma

Sk. 8.2. punktu.

Dūmgāzu atsērošana ar jūras ūdeni

Specifisks nereģeneratīvs slapjās attīrīšanas paņēmiens, kurā dūmgāzu sastāvā esošo skābo savienojumu absorbēšanai izmanto jūras ūdeni. Parasti pirms šā posma ir jāveic atputekļošana.

Izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA)

Dūmgāzu plūsmā suspensijas/šķīduma veidā ievada un disperģē sārmainu reaģentu. Materiāls reaģē ar gāzveida sēra formām, veidojot cietvielas, kuras atdala ar atputekļošanu (maisa filtru vai elektrostatisko precipitatoru). ISA galvenokārt izmanto kopā ar maisa filtru.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Attīrīšanas paņēmiens vai paņēmienu kombinācija, kurā no dūmgāzēm atdala sēra oksīdus, izmantojot vairākus procesus; parasti ar sārmainu sorbentu uztver gāzveida SO2, ko pēc tam pārvērš cietvielā. Slapjās gāzu attīrīšanas procesā gāzveida savienojumus izšķīdina piemērotā šķidrumā (ūdens vai sārma šķīdums). Tādējādi var vienlaicīgi atdalīt cietos un gāzveida savienojumus. Slapjajam skruberim cauri izplūdušās dūmgāzes piesātina ar ūdeni; pirms dūmgāzu aizvadīšanas ir jāatdala pilieni. Slapjajā attīrīšanā radušos šķidrumu novada uz notekūdeņu attīrīšanas staciju, un nešķīstošās vielas savāc ar nostādināšanu vai filtrēšanu.

Slapjā gāzu attīrīšana

Dūmgāzēs esošo skābo savienojumu uztveršana ar šķidrumu, parasti ūdeni vai ūdens šķīdumu, absorbcijas ceļā.

8.5.   Paņēmieni, kā samazināt putekļu, metālu (arī dzīvsudraba) un/vai PCDD/F emisijas gaisā

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Maisa filtrs | Maisa vai auduma filtrus izgatavo no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu maisa filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots dūmgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai. |
| Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī) | Sk. vispārīgo aprakstu 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas. |
| Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs | Ķīmiski apstrādāti vai neapstrādāti ogles sorbenti, piem., (halogenēta) aktivētā ogle, adsorbē dzīvsudrabu un/vai PCDD/F. Sorbenta inžekcijas sistēmu var uzlabot, pievienojot papildu maisa filtru. |
| Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma | Katra paņēmiena (t. i., izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA), sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC), cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis) vispārīgo aprakstu sk. 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas. |
| Elektrostatiskais precipitators (ESP) | Elektrostatiskajos precipitatoros daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Atputekļošanas efektivitāte parasti ir atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma), katalizatora īpašībām un atputekļošanas ietaisēm, kas uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Vismodernākajiem (efektīvākajiem) ESP ir līdz septiņiem laukiem. |
| Kurināmā izvēle | Mazpelnaina vai mazmetālaina (piem., ar mazu dzīvsudraba saturu) kurināmā izmantošana. |
| Multicikloni | Putekļu kontroles sistēmas, kurās daļiņas ar centrbēdzes spēku tiek separētas no nesējgāzes, vienā vai vairākos apvalkos. |
| Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī | Halogēnsavienojumu (piem., bromētu piedevu) ievadīšana krāsnī, lai elementāro dzīvsudrabu oksidētu par šķīstošām formām vai daļiņām, tā atvieglojot dzīvsudraba atdalīšanu tālākās attīrīšanas sistēmās. |
| Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA) | Sk. vispārīgo aprakstu 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Maisa filtrs

Maisa vai auduma filtrus izgatavo no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu maisa filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots dūmgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai.

Sorbenta inžekcija katlā (krāsnī vai verdošajā slānī)

Sk. vispārīgo aprakstu 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas.

Ogles sorbenta (piem., aktivētās ogles vai halogenētas aktivētās ogles) inžekcija dūmgāzēs

Ķīmiski apstrādāti vai neapstrādāti ogles sorbenti, piem., (halogenēta) aktivētā ogle, adsorbē dzīvsudrabu un/vai PCDD/F. Sorbenta inžekcijas sistēmu var uzlabot, pievienojot papildu maisa filtru.

Sausās vai pussausās dūmgāzu atsērošanas sistēma

Katra paņēmiena (t. i., izsmidzināms sausais absorbētājs (ISA), sorbenta inžekcija cauruļvadā (SIC), cirkulējoša verdošā slāņa (CVS) sausais skruberis) vispārīgo aprakstu sk. 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas.

Elektrostatiskais precipitators (ESP)

Elektrostatiskajos precipitatoros daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Atputekļošanas efektivitāte parasti ir atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma), katalizatora īpašībām un atputekļošanas ietaisēm, kas uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Vismodernākajiem (efektīvākajiem) ESP ir līdz septiņiem laukiem.

Kurināmā izvēle

Mazpelnaina vai mazmetālaina (piem., ar mazu dzīvsudraba saturu) kurināmā izmantošana.

Multicikloni

Putekļu kontroles sistēmas, kurās daļiņas ar centrbēdzes spēku tiek separētas no nesējgāzes, vienā vai vairākos apvalkos.

Halogenētu piedevu pievienošana kurināmajam vai inžekcija krāsnī

Halogēnsavienojumu (piem., bromētu piedevu) ievadīšana krāsnī, lai elementāro dzīvsudrabu oksidētu par šķīstošām formām vai daļiņām, tā atvieglojot dzīvsudraba atdalīšanu tālākās attīrīšanas sistēmās.

Slapjā dūmgāzu atsērošana (slapjā DGA)

Sk. vispārīgo aprakstu 8.4. punktā. Tas dod papildu labumu: samazinās putekļu un metālu emisijas.

8.6.   Paņēmieni, kā samazināt emisijas ūdenī

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Adsorbcija uz aktivētās ogles | Šķīstošu piesārņotāju aizturēšana uz cietu, ļoti porainu daļiņu (adsorbenta) virsmas. Aktivēto ogli parasti izmanto organisku savienojumu un dzīvsudraba adsorbēšanai. |
| Aerobā bioloģiskā attīrīšana | Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) klātbūtnē organiskie komponenti mineralizējas par oglekļa dioksīdu un ūdeni vai pārveidojas par citiem metabolītiem un biomasu. Noteiktos apstākļos notiek ar aerobā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). |
| Anoksiskā/anaerobā bioloģiskā attīrīšana | Piesārņotāju bioloģiskā reducēšana mikroorganismu vielmaiņas ceļā (piem., nitrāts (NO3
  -) tiek reducēts par elementāro gāzveida slāpekli, oksidēti dzīvsudraba savienojumi tiek reducēti par elementāro dzīvsudrabu).
  Slapjo attīrīšanas sistēmu notekūdeņu anoksisko/anaerobo attīrīšanu parasti veic fiksētās plēves bioreaktoros, par nesēju izmantojot aktivēto ogli.
  Anoksisko/anaerobo bioloģisko attīrīšanu dzīvsudraba atdalīšanai izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem. |
| Koagulācija un flokulācija | Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. |
| Kristalizācija | Jonveida piesārņotāju atdalīšana no notekūdeņiem, tos kristalizējot ap smilšu vai minerālu daļiņām verdošā slāņa procesā. |
| Filtrācija | Cietvielu atdalīšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu. Tam var izmantot dažādus paņēmienus, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
| Flotācija | Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem. |
| Jonu apmaiņa | Notekūdeņu jonveida piesārņotāju aizturēšana un to aizvietošana ar pieņemamākiem joniem, izmantojot jonu apmaiņas sveķus. Piesārņotāji tiek uz laiku aizturēti un pēc tam atbrīvoti reģenerācijas vai pretplūsmas šķidrumā. |
| Neitralizēšana | Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam pH līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Daži piesārņotāji neitralizēšanas laikā var izgulsnēties. |
| Eļļu atdalīšana no ūdens | Brīvo (neemulģēto) eļļu atdalīšana no notekūdeņiem ar gravitāciju, izmantojot tādas ierīces kā Amerikas Naftas institūta separators, viļņplākšņu interceptors vai paralēlplākšņu interceptors. Pēc eļļu atdalīšanas no ūdens parasti veic flotāciju kombinācijā ar koagulāciju/flokulāciju. Dažos gadījumos pirms eļļu atdalīšanas no ūdens emulsija var būt jānoārda. |
| Oksidācija | Piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem mazāk bīstamiem un/vai vieglāk likvidējamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskus oksidētājus. Piemēram, slapjās attīrīšanas sistēmu notekūdeņos esošos sulfītus (SO3
  2-) var ar gaisu oksidēt par sulfātiem (SO4
  2-). |
| Izgulsnēšana | Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju vai filtrāciju. Metālu izgulsnēšanai parasti izmanto tādas ķimikālijas kā kaļķis, dolomīts, nātrija hidroksīds, nātrija karbonāts, nātrija sulfīds un organiskie sulfīdi. Sulfātu vai fluorīda izgulsnēšanai izmanto kalcija sāļus (izņemot kaļķi). |
| Nostādināšana | Suspendēto daļiņu un materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitācijas palīdzību. |
| Atdestilēšana | Atdalāmu piesārņotāju (piem., amonjaka) atdalīšana no notekūdeņiem, izmantojot spēcīgu gāzes plūsmu, lai tie nonāktu gāzveida agregātstāvoklī. Pēc tam piesārņotājus no atdestilēšanas gāzes atdala, un tos ir iespējams izmantot atkārtoti. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Adsorbcija uz aktivētās ogles

Šķīstošu piesārņotāju aizturēšana uz cietu, ļoti porainu daļiņu (adsorbenta) virsmas. Aktivēto ogli parasti izmanto organisku savienojumu un dzīvsudraba adsorbēšanai.

Aerobā bioloģiskā attīrīšana

Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) klātbūtnē organiskie komponenti mineralizējas par oglekļa dioksīdu un ūdeni vai pārveidojas par citiem metabolītiem un biomasu. Noteiktos apstākļos notiek ar aerobā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -).

Anoksiskā/anaerobā bioloģiskā attīrīšana

Piesārņotāju bioloģiskā reducēšana mikroorganismu vielmaiņas ceļā (piem., nitrāts (NO3
  -) tiek reducēts par elementāro gāzveida slāpekli, oksidēti dzīvsudraba savienojumi tiek reducēti par elementāro dzīvsudrabu).

Slapjo attīrīšanas sistēmu notekūdeņu anoksisko/anaerobo attīrīšanu parasti veic fiksētās plēves bioreaktoros, par nesēju izmantojot aktivēto ogli.

Anoksisko/anaerobo bioloģisko attīrīšanu dzīvsudraba atdalīšanai izmanto kombinācijā ar citiem paņēmieniem.

Koagulācija un flokulācija

Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās.

Kristalizācija

Jonveida piesārņotāju atdalīšana no notekūdeņiem, tos kristalizējot ap smilšu vai minerālu daļiņām verdošā slāņa procesā.

Filtrācija

Cietvielu atdalīšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu. Tam var izmantot dažādus paņēmienus, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju.

Flotācija

Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem.

Jonu apmaiņa

Notekūdeņu jonveida piesārņotāju aizturēšana un to aizvietošana ar pieņemamākiem joniem, izmantojot jonu apmaiņas sveķus. Piesārņotāji tiek uz laiku aizturēti un pēc tam atbrīvoti reģenerācijas vai pretplūsmas šķidrumā.

Neitralizēšana

Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam pH līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Daži piesārņotāji neitralizēšanas laikā var izgulsnēties.

Eļļu atdalīšana no ūdens

Brīvo (neemulģēto) eļļu atdalīšana no notekūdeņiem ar gravitāciju, izmantojot tādas ierīces kā Amerikas Naftas institūta separators, viļņplākšņu interceptors vai paralēlplākšņu interceptors. Pēc eļļu atdalīšanas no ūdens parasti veic flotāciju kombinācijā ar koagulāciju/flokulāciju. Dažos gadījumos pirms eļļu atdalīšanas no ūdens emulsija var būt jānoārda.

Oksidācija

Piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem mazāk bīstamiem un/vai vieglāk likvidējamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskus oksidētājus. Piemēram, slapjās attīrīšanas sistēmu notekūdeņos esošos sulfītus (SO3
  2-) var ar gaisu oksidēt par sulfātiem (SO4
  2-).

Izgulsnēšana

Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju vai filtrāciju. Metālu izgulsnēšanai parasti izmanto tādas ķimikālijas kā kaļķis, dolomīts, nātrija hidroksīds, nātrija karbonāts, nātrija sulfīds un organiskie sulfīdi. Sulfātu vai fluorīda izgulsnēšanai izmanto kalcija sāļus (izņemot kaļķi).

Nostādināšana

Suspendēto daļiņu un materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitācijas palīdzību.

Atdestilēšana

Atdalāmu piesārņotāju (piem., amonjaka) atdalīšana no notekūdeņiem, izmantojot spēcīgu gāzes plūsmu, lai tie nonāktu gāzveida agregātstāvoklī. Pēc tam piesārņotājus no atdestilēšanas gāzes atdala, un tos ir iespējams izmantot atkārtoti.

---

(*1)  Komisijas 2012. gada 7. maija Īstenošanas lēmums 2012/249/ES par palaišanas un apturēšanas periodu noteikšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām nolūkos (OV L 123, 9.5.2012., 44. lpp.).

(1)  Jebkuram parametram, kuram paraugošanas vai analīzes apstākļu dēļ nav lietderīgi lietot 30 minūtes ilgus mērījumus, var izmantot piemērotāku paraugošanas periodu. Attiecībā uz PCDD/F izmanto 6 līdz 8 h paraugošanas periodu.

(2)  Ja tehnisku iemeslu dēļ koģenerācijas bloka veiktspēju nav iespējams testēt, blokam darbojoties ar pilnu siltumenerģijas ražošanas noslodzi, testu var papildināt vai aizstāt, aprēķinot rādītājus pēc pilnas slodzes parametriem.

(3)  Ūdens tvaika saturs dūmgāzēs nav jāmēra nepārtraukti, ja dūmgāzes paraugus pirms analīzes izžāvē.

(4)  Parastie nepārtrauktās mērīšanas EN standarti ir EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 un EN 14181. Periodiskās mērīšanas EN standarti ir norādīti tabulā.

(5)  Monitoringa biežums nav jāievēro, ja stacija tiktu darbināta tikai tādēļ, lai varētu izdarīt emisiju mērījumu.

(6)  Ja staciju, kuras nominālā ievadītā siltumjauda ir < 100 MW, ekspluatē < 1 500 h gadā, minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize sešos mēnešos. Gāzturbīnu periodisko monitoringu var veikt ar sadedzināšanas stacijas noslodzi > 70 %. Ja līdz ar oglēm, lignītu, cieto biomasu un/vai kūdru līdzincenerē atkritumus, monitoringa biežumā jāņem vērā arī RED VI pielikuma 6. daļa.

(7)  SKR gadījumā minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize gadā, ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi.

(8)  Ja tiek monitorēta ar dabasgāzi darbināta turbīna, kuras nominālā ievadītā siltumjauda ir < 100 MW un kuru ekspluatē < 1 500 h gadā, vai esoša ACGT, tā vietā var izmantot PEMS.

(9)  Tā vietā var izmantot PEMS.

(10)  Mērījumus izdara divās kārtās: vienā staciju darbina ar > 70 % noslodzi, bet otrā ar < 70 % noslodzi.

(11)  Ja stacijā dedzina eļļu ar zināmu sēra saturu un nav deggāzu atsērošanas sistēmas, nepārtrauktās mērīšanas vietā SO2 emisiju noteikšanai var vismaz reizi trīs mēnešos izdarīt periodiskus mērījumus un/vai izmantot citas procedūras, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.

(12)  Attiecībā uz ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo monitoringu, ja stacijas jauda ir < 100 MWth, monitoringa biežumu pēc sākotnējās kurināmā raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) var koriģēt, balstoties uz gaisā emitēto piesārņotāju izmetes relevances novērtējumu (piem., koncentrācija kurināmajā, izmantotā dūmgāzu attīrīšana), bet jebkurā gadījumā vismaz ik reizi, kad kurināmā raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas.

(13)  Ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi, periodiskus mērījumus var izdarīt ik reizi, kad kurināmā un/vai atkritumu raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas, bet jebkurā gadījumā vismaz reizi gadā. Ja līdz ar oglēm, lignītu, cieto biomasu un/vai kūdru līdzincenerē atkritumus, monitoringa biežumā jāņem vērā arī RED VI pielikuma 6. daļa.

(14)  Attiecībā uz ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo monitoringu monitoringa biežumu pēc sākotnējās kurināmā raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) var koriģēt, balstoties uz gaisā emitēto piesārņotāju izmetes relevances novērtējumu (piem., koncentrācija kurināmajā, izmantotā dūmgāzu attīrīšana), bet jebkurā gadījumā vismaz ik reizi, kad kurināmā raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas.

(15)  Ja staciju, kuras nominālā ievadītā siltumjauda ir < 100 MW, ekspluatē < 500 h gadā, minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize gadā. Ja staciju, kuras nominālā ievadītā siltumjauda ir < 100 MW, ekspluatē 500 līdz 1 500 h gadā, minimālo monitoringa biežumu var samazināt līdz vismaz reizei sešos mēnešos.

(16)  Ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi, periodiskus mērījumus var izdarīt ik reizi, kad kurināmā un/vai atkritumu raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas, bet jebkurā gadījumā vismaz reizi sešos mēnešos.

(17)  Ja stacijā dedzina dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes, minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize sešos mēnešos, ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi.

(18)  Pēc sākotnējās kurināmā raksturlielumu noteikšanas (sk. 5. LPTP) monitorēto piesārņotāju sarakstu un monitoringa biežumu var koriģēt, balstoties uz gaisā emitēto piesārņotāju izmetes relevances novērtējumu (piem., koncentrācija kurināmajā, izmantotā dūmgāzu attīrīšana), bet jebkurā gadījumā vismaz ik reizi, kad kurināmā raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas.

(19)  Ja staciju ekspluatē < 1 500 h gadā, minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize sešos mēnešos.

(20)  Ja staciju ekspluatē < 1 500 h gadā, minimālais monitoringa biežums var būt vismaz reize gadā.

(21)  Nepārtrauktās mērīšanas vietā var izmantot nepārtraukto paraugošanu kombinācijā ar biežu laikintegrētu paraugu analīzi, piem., ar standartizētu sorbentuztveršanas monitoringa metodi.

(22)  Ja pierādīts, ka kurināmā zemā dzīvsudraba satura dēļ emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi, periodiskus mērījumus var izdarīt tikai ik reizi, kad kurināmā raksturlielumu izmaiņas var ietekmēt emisijas.

(23)  Minimālais monitoringa biežums neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(24)  Mērījumus izdara, staciju darbinot ar > 70 % noslodzi.

(25)  Ķīmiskās rūpniecības proceskurināmo gadījumā monitoringu izmanto tikai tad, ja kurināmais satur hlorētas vielas.

(26)  KOO monitorings un ĶSP monitorings ir alternatīvas. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(27)  Noteikto vielu/parametru sarakstu var saīsināt, atstājot tikai tos, kas tiešām varētu attiekties uz attiecīgo kurināmo, balstoties uz informāciju par jēlmateriāliem un ražošanas procesiem.

(28)  Šo raksturlielumu noteikšanu veic neatkarīgi no 60. LPTP a) punktā izklāstītās atkritumu pirmspieņemšanas un pieņemšanas procedūras, kuras rezultāti var dot pamatu noteikt un/vai pārbaudīt citas vielas/parametrus līdztekus šeit minētajiem.

(29)  Tehniskie paņēmieni aprakstīti 8.6. punktā.

(30)  Piemērojams vai nu KOO LPTP SEL, vai ĶSP LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO LPTP SEL, jo tā monitoringā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(31)  Šis LPTP SEL piemērojams pēc uzņemtās slodzes atņemšanas.

(32)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai slapjās DGA notekūdeņiem.

(33)  Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai sadedzināšanas stacijām, kurās dūmgāzes attīra ar kalcija savienojumiem.

(34)  LPTP SEL diapazona augšgals var nebūt piemērojams gadījumos, kad notekūdeņi ir ļoti sāļi (piem., hlorīdu koncentrācija ≥ 5 g/l), lielākas kalcija sulfāta šķīdības dēļ.

(35)  Šis LPTP SEL nav piemērojams novadīšanai jūrā vai iesāļūdens objektos.

(36)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(37)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(38)  Diapazona apakšgals var atbilst gadījumiem, kad energoefektivitāti negatīvi (līdz četriem procentpunktiem) ietekmē izmantotā dzesēšanas sistēma vai bloka ģeogrāfiskā atrašanās vieta.

(39)  Šie līmeņi var nebūt sasniedzami, ja potenciālais pieprasījums pēc siltuma ir pārāk zems.

(40)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(41)  LPTP SEEL diapazonu apakšgala vērtības iegūst, ja ir nevēlami klimatiskie apstākļi, blokos, ko kurina ar zemas šķiras lignītu, un/vai vecos blokos (kas laisti ekspluatācijā pirms 1985. gada).

(42)  LPTP SEEL diapazona augšgala vērtības var panākt ar augstiem tvaika parametriem (spiediens, temperatūra).

(43)  Tas, kādus elektriskā lietderības koeficienta uzlabojumus iespējams panākt, ir atkarīgs no konkrētā bloka, tomēr uzskata, ka LPTP izmantošanu esošos blokos atspoguļo uzlabojums par vairāk nekā trim procentpunktiem – atkarībā no bloka sākotnējās konstrukcijas un jau veiktās modernizācijas.

(44)  Ja blokā dedzina lignītu ar zemāko siltumspēju zem 6 MJ/kg, LPTP SEEL diapazona apakšējā robeža ir 41,5 %.

(45)  LPTP SEEL diapazona augšējā robeža var sasniegt 46 %, ja ≥ 600 MWth blokos izmanto superkritiskus vai ultrasuperkritiskus tvaika parametrus.

(46)  LPTP SEEL diapazona augšējā robeža var sasniegt 44 %, ja ≥ 600 MWth blokos izmanto superkritiskus vai ultrasuperkritiskus tvaika parametrus.

(47)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(48)  Attiecībā uz pulverizētu ogļu katlu stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 1987. gada 1. jūlijā, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā un kurās neizmanto SKR un/vai SNKR, diapazona augšējā robeža ir 340 mg/Nm3.

(49)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(50)  Uzskata, ka diapazona apakšgala vērtības ir panākamas, izmantojot SKR.

(51)  SVS katliem, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, un ar lignītu kurinātiem pulverizētu ogļu katliem diapazona augšējā robeža ir 175 mg/Nm3.

(52)  SVS katliem, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, un ar lignītu kurinātiem pulverizētu ogļu katliem diapazona augšējā robeža ir 220 mg/Nm3.

(53)  Attiecībā uz stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3, ja staciju ekspluatē ≥ 1 500 h gadā, un 220 mg/Nm3, ja staciju ekspluatē < 1 500 h gadā.

(54)  Diapazona augšējā robeža var sasniegt 140 mg/Nm3 katla konstrukcijas radītu ierobežojumu dēļ un/vai tad, ja verdošā slāņa katliem netiek izmantoti sekundārie mazināšanas paņēmieni NOX emisiju mazināšanai.

(55)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(56)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(57)  Attiecībā uz stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 250 mg/Nm3.

(58)  Diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot mazsēra kurināmos kombinācijā ar vismodernākajām slapjās attīrīšanas sistēmām.

(59)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī un kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 220 mg/Nm3. Citām esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 205 mg/Nm3.

(60)  Cirkulējoša verdošā slāņa katliem diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot augstefektīvu slapjo DGA. Diapazona augšgala vērtības var panākt, izmantojot sorbenta inžekciju katla verdošajā slānī.

(61)  Šo LPTP SEL diapazonu apakšgala vērtības var būt grūti panākt, ja stacijā ir uzstādīta slapjās DGA sistēma un tālākā cikla posmā gāzes–gāzes sildītājs.

(62)  LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 20 mg/Nm3 šādos gadījumos: stacijas, kurās dedzina kurināmo ar vidējo hlora saturu 1 000 mg/kg (sausnā) vai vairāk; stacijas, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā; SVS katli. Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(63)  Attiecībā uz stacijām, kurās uzstādīta slapjās DGA sistēma un tālākā cikla posmā gāzes–gāzes sildītājs, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 7 mg/Nm3.

(64)  LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 7 mg/Nm3 šādos gadījumos: stacijas, kurās uzstādīta slapjās DGA sistēma un tālākā cikla posmā gāzes–gāzes sildītājs; stacijas, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā; SVS katli. Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(65)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(66)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(67)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 28 mg/Nm3.

(68)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 25 mg/Nm3.

(69)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 12 mg/Nm3.

(70)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 20 mg/Nm3.

(71)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 14 mg/Nm3.

(72)  LPTP SEEL diapazona apakšgala vērtības var panākt ar īpašiem dzīvsudraba mazināšanas paņēmieniem.

(73)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(74)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(75)  Diapazona apakšgals var atbilst gadījumiem, kad energoefektivitāti negatīvi (līdz četriem procentpunktiem) ietekmē izmantotā dzesēšanas sistēma vai bloka ģeogrāfiskā atrašanās vieta.

(76)  Šie līmeņi var nebūt sasniedzami, ja potenciālais pieprasījums pēc siltuma ir pārāk zems.

(77)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(78)  LPTP SEEL diapazona apakšējā robeža var sasniegt 32 %, ja < 150 MWth blokos izmanto ļoti mitrus biomasas kurināmos.

(79)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(80)  Attiecībā uz sadedzināšanas stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(81)  Stacijām, kuras kurina ar kurināmajiem, kuru vidējais kālija saturs ir 2 000 mg/kg (sausnā) vai vairāk un/vai vidējais nātrija saturs ir 300 mg/kg vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3.

(82)  Stacijām, kuras kurina ar kurināmajiem, kuru vidējais kālija saturs ir 2 000 mg/kg (sausnā) vai vairāk un/vai vidējais nātrija saturs ir 300 mg/kg vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 250 mg/Nm3.

(83)  Stacijām, kuras kurina ar kurināmajiem, kuru vidējais kālija saturs ir 2 000 mg/kg (sausnā) vai vairāk un/vai vidējais nātrija saturs ir 300 mg/kg vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 260 mg/Nm3.

(84)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī un kuras kurina ar kurināmajiem, kuru vidējais kālija saturs ir 2 000 mg/kg (sausnā) vai vairāk un/vai vidējais nātrija saturs ir 300 mg/kg vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 310 mg/Nm3.

(85)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 160 mg/Nm3.

(86)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3.

(87)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(88)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(89)  Esošām stacijām, kurās dedzina kurināmo ar vidējo sēra saturu 0,1 % pēc masas (sausnā) vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 100 mg/Nm3.

(90)  Esošām stacijām, kurās dedzina kurināmo ar vidējo sēra saturu 0,1 % pēc masas (sausnā) vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 215 mg/Nm3.

(91)  Esošām stacijām, kurās dedzina kurināmo ar vidējo sēra saturu 0,1 % pēc masas (sausnā) vai vairāk, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 165 mg/Nm3, bet 215 mg/Nm3, ja šo staciju ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī un/vai tās ir SVS katli, kuros dedzina kūdru.

(92)  Stacijām, kurās dedzina kurināmo ar vidējo hlora saturu ≥ 0,1 % pēc masas (sausnā), vai esošām stacijām, kurās līdzdedzina biomasu un ar sēru bagātu kurināmo (piem., kūdru) vai izmanto sārmainos hlorīdus pārveidojošas piedevas (piem., elementāro sēru), gada vidējo vērtību LPTP SEL diapazona augšējā robeža jaunām stacijām ir 15 mg/Nm3, gada vidējo vērtību diapazona augšējā robeža esošām stacijām ir 25 mg/Nm3. Uz šīm stacijām nav attiecināms dienas vidējo vērtību LPTP SEL diapazons.

(93)  Dienas vidējo vērtību LPTP SEL diapazons neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā. Gada vidējo vērtību LPTP SEL diapazona augšējā robeža jaunām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, ir 15 mg/Nm3.

(94)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(95)  Šo LPTP SEL diapazonu apakšgala vērtības var būt grūti panākt, ja stacijā ir uzstādīta slapjās DGA sistēma un tālākā cikla posmā gāzes–gāzes sildītājs.

(96)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(97)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(98)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(99)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(100)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(101)  Šie līmeņi var nebūt sasniedzami, ja potenciālais pieprasījums pēc siltuma ir pārāk zems.

(102)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(103)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(104)  Attiecībā uz rūpnieciskiem katliem un centralizētās siltumapgādes stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā un kurās neizmanto SKR un/vai SNKR, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 450 mg/Nm3.

(105)  Stacijām ar 100–300 MWth jaudu un stacijām ar ≥ 300 MWth jaudu, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 110 mg/Nm3.

(106)  Stacijām ar 100–300 MWth jaudu un stacijām ar ≥ 300 MWth jaudu, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 145 mg/Nm3.

(107)  Attiecībā uz rūpnieciskiem katliem un centralizētās siltumapgādes stacijām ar > 100 MWth jaudu, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā un kurās neizmanto SKR un/vai SNKR, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 365 mg/Nm3.

(108)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(109)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(110)  Attiecībā uz rūpnieciskiem katliem un centralizētās siltumapgādes stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī un kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 400 mg/Nm3.

(111)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 175 mg/Nm3.

(112)  Attiecībā uz rūpnieciskiem katliem un centralizētās siltumapgādes stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā un kurās neizmanto slapjo DGA, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 200 mg/Nm3.

(113)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(114)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(115)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 25 mg/Nm3.

(116)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 15 mg/Nm3.

(117)  Definētas Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 26. punktā.

(118)  Definētas Direktīvas 2009/72/EK 2. panta 27. punktā.

(119)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(120)  Neto elektriskā lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz koģenerācijas blokiem, kuri paredzēti galvenokārt elektroenerģijas ražošanai, un blokiem, ar kuriem ražo tikai elektroenerģiju.

(121)  Šos līmeņus var būt grūti panākt, ja dzinējā ir izmantoti energointensīvi sekundārie mazināšanas paņēmieni.

(122)  Šo līmeni var būt grūti panākt, ja sausās, karstās ģeogrāfiskās vietās par dzinēja dzeses sistēmu izmanto radiatoru.

(123)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, vai stacijām, kurās nevar izmantot sekundāros mazināšanas paņēmienus.

(124)  Stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, vai stacijām, kurās nevar izmantot sekundāros mazināšanas paņēmienus, LPTP SEL diapazons ir 1 150–1 900 mg/Nm3.

(125)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(126)  Ja stacijā dedzina smago degvieleļļu < 20 MWth blokos, blokiem piemērojamā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 225 mg/Nm3.

(127)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(128)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(129)  Ja nevar izmantot nevienu sekundāro mazināšanas paņēmienu, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 280 mg/Nm3. Tas atbilst kurināmā sēra saturam 0,5 % pēc masas (sausnā).

(130)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(131)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(132)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(133)  Neto elektriskā lietderības koeficienta LPTP SEEL attiecas uz koģenerācijas blokiem, kuri paredzēti galvenokārt elektroenerģijas ražošanai, un blokiem, ar kuriem ražo tikai elektroenerģiju.

(134)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(135)  Attiecībā uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(136)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(137)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(138)  Neto kopējā kurināmā izmantojuma lietderības koeficienta LPTP SEEL var nebūt sasniedzami, ja potenciālais pieprasījums pēc siltuma ir pārāk zems.

(139)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(140)  Šie LPTP SEEL attiecas uz blokiem, kurus izmanto par mehāniskajiem pievadiem.

(141)  Šos līmeņus var būt grūti sasniegt, ja dzinējs pielāgots tā, lai panāktu NOX līmeni, kas zemāks par 190 mg/Nm3.

(142)  Šo LPTP SEL piemēro arī dabasgāzes sadedzināšanai ar diviem kurināmiem darbināmās turbīnās.

(143)  Ja gāzturbīna ir aprīkota ar sauso mazu NOx emisiju degli, tad šos LPTP SEL var sasniegt tad, ja sausā mazu NOx emisiju degļa ekspluatācija ir efektīva.

(144)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(145)  Ja tiek optimizēta esoša NOX emisiju mazināšanas paņēmiena funkcionēšana, tad CO emisijas var sasniegt CO emisiju orientējošā diapazona (norādīts aiz tabulas) augšējo robežu.

(146)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām turbīnām, ko izmanto par mehāniskajiem pievadiem, vai stacijām, ko ekspluatē < 500 h gadā.

(147)  Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 39 %, tad diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/39, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients vai neto mehāniskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos.

(148)  Stacijām, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī un kuras ekspluatē no 500 h līdz 1 500 h gadā, diapazona augšējā robeža ir 80 mg/Nm3.

(149)  Ja stacijas neto elektriskais lietderības koeficients (EE) pārsniedz 55 %, tad LPTP SEL diapazona augšējai robežai var piemērot korekcijas koeficientu, kas atbilst [augšējā robeža] × EE/55, kur EE ir stacijas neto elektriskais lietderības koeficients, ko nosaka ISO bāzes slodzes apstākļos.

(150)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 65 mg/Nm3.

(151)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 55 mg/Nm3.

(152)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 80 mg/Nm3.

(153)  LPTP SEL NOX diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot sausos mazu NOX emisiju degļus.

(154)  Šie līmeņi ir orientējoši.

(155)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 60 mg/Nm3.

(156)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 65 mg/Nm3.

(157)  Ja tiek optimizēta esoša NOX emisiju mazināšanas paņēmiena funkcionēšana, tad CO emisijas var sasniegt CO emisiju orientējošā diapazona (norādīts aiz tabulas) augšējo robežu.

(158)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(159)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(160)  Šie LPTP SEL attiecas tikai uz dzirksteļaizdedzes dzinējiem un divu kurināmo dzinējiem. Tie neattiecas uz gāzes–dīzeļdegvielas dzinējiem.

(161)  Ārkārtas situācijās izmantojamiem dzinējiem, ko ekspluatē < 500 h gadā un kam nevar izmanot liesdedzi vai SKR, orientējošā diapazona augšējā vērtība ir 175 mg/Nm3.

(162)  Attiecībā uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(163)  Šo LPTP SEL izsaka kā C pie pilnas noslodzes.

(164)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(165)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(166)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(167)  Koģenerācijas bloku energoefektivitātes rādītāju plašais diapazons lielā mērā ir atkarīgs no vietējā pieprasījuma pēc elektroenerģijas un siltuma.

(168)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(169)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(170)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(171)  Paredzams, ka to staciju emisijas, kurās dedzina gāzu maisījumu ar ekvivalento ZSS > 20 MJ/Nm3, būs tuvu LPTP SEL diapazona augšgala vērtībām.

(172)  Diapazona LPTP SEL apakšgala vērtības var panākt, izmantojot SKR.

(173)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(174)  Attiecībā uz stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 160 mg/Nm3. Bez tam LPTP SEL diapazona augšējā robeža var tik pārsniegta gadījumos, kad nav iespējams izmantot SKR un kad tiek izmantots liels koksa gāzes īpatsvars (piem., > 50 %), un/vai kad tiek dedzināta koksa gāze ar relatīvu augstu H2 saturu. Tādā gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 220 mg/Nm3.

(175)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(176)  Attiecībā uz stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 70 mg/Nm3.

(177)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(178)  Attiecībā uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(179)  LPTP SEL diapazona augšējā robeža var tik pārsniegta gadījumos, kad tiek izmantots liels koksa gāzes īpatsvars (piem., > 50 %). Tādā gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 300 mg/Nm3.

(180)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(181)  Attiecībā uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(182)  Šo LPTP SEL pamatā ir > 70 % no dienā pieejamās bāzes jaudas.

(183)  Te ietilpst gāzturbīnas, ko darbina ar vienu kurināmo un ar diviem kurināmajiem.

(184)  LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 250 mg/Nm3, ja neizmanto sausos mazu NOX emisiju degļus.

(185)  LPTP SEL diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot sausos mazu NOX emisiju degļus.

(186)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz blokiem, kurus ekspluatē < 1 500 h gadā.

(187)  Koģenerācijas bloka gadījumā atkarībā no bloka konstrukcijas (t. i., no tā, vai tas vairāk orientēts uz elektroenerģijas vai siltumenerģijas ražošanu) piemērojams ir tikai viens no LPTP SEEL “Neto elektriskais lietderības koeficients” un “Neto kopējais kurināmā izmantojuma lietderības koeficients”.

(188)  Šie LPTP SEEL var nebūt sasniedzami, ja potenciālais pieprasījums pēc siltuma ir pārāk zems.

(189)  Šie LPTP SEEL neattiecas uz stacijām, kurās ražo tikai elektroenerģiju.

(190)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(191)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(192)  Attiecībā uz esošām stacijām ar ≤ 500 MWth jaudu, kuru ekspluatācija sākta ne vēlāk kā 2003. gada 27. novembrī un kurās izmanto šķidros kurināmos, kā slāpekļa saturs pārsniedz 0,6 % pēc masas, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 380 mg/Nm3.

(193)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 180 mg/Nm3.

(194)  Esošām stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 210 mg/Nm3.

(195)  Šie LPTP SEL neattiecas uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(196)  Attiecībā uz esošām stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(197)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(198)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 20 mg/Nm3.

(199)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 7 mg/Nm3.

(200)  Šie LPTP SEL neattiecas uz stacijām, kuras ekspluatē < 1 500 h gadā.

(201)  Attiecībā uz stacijām, kuras ekspluatē < 500 h gadā, šie līmeņi ir orientējoši.

(202)  Stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 25 mg/Nm3.

(203)  Stacijām, kuru ekspluatācija ir sākta ne vēlāk kā 2014. gada 7. janvārī, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 15 mg/Nm3.

(204)  Šie LPTP SEL attiecas tikai uz sadedzināšanas stacijām, kur izmanto kurināmo, kas iegūts ķīmiskos procesos ar hlorētām vielām.

---