# Euroopa Liidu L 133/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 133 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide6. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 133

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide6. mai 2014

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/55/EL, 16. aprill 2014, mis käsitleb e-arveldamist riigihangete puhul (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/55/EL, 16. aprill 2014, mis käsitleb e-arveldamist riigihangete puhul (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 452/2014, 29. aprill 2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 453/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 454/2014, 29. aprill 2014, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1066/2010 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 455/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 456/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 457/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 35 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 458/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 459/2014, 29. aprill 2014, millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 43 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 460/2014, 5. mai 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 823/2012 seoses toimeaine tsüflutriini heakskiidu kehtivusaja lõppemisega (
  1
  ) | 51 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 461/2014, 5. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 53 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 452/2014, 29. aprill 2014, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (
  1
  )

1

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 453/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 454/2014, 29. aprill 2014, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1066/2010 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 455/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 456/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

33

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 457/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

35

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 458/2014, 29. aprill 2014, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 459/2014, 29. aprill 2014, millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

43

*

Komisjoni määrus (EL) nr 460/2014, 5. mai 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 823/2012 seoses toimeaine tsüflutriini heakskiidu kehtivusaja lõppemisega (
  1
  )

1

51

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 461/2014, 5. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/55/EL,

16. aprill 2014,

mis käsitleb e-arveldamist riigihangete puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | E-arvete kohta on olemas mitu ülemaailmset, riiklikku, piirkondlikku ja kaubanduslikku standardit, mida praegu liikmesriikides kasutatakse. Ükski neist standarditest ei domineeri ning enamik neist ei ole teistega koostalitlusvõimelised. |
| --- | --- |

(1)

E-arvete kohta on olemas mitu ülemaailmset, riiklikku, piirkondlikku ja kaubanduslikku standardit, mida praegu liikmesriikides kasutatakse. Ükski neist standarditest ei domineeri ning enamik neist ei ole teistega koostalitlusvõimelised.

| (2) | Kui liikmesriigid edendavad riigihangete puhul e-arvete kasutamist või muudavad selle kohustuslikuks, siis ühtse standardi puudumise korral otsustavad nad töötada välja oma tehnilised lahendused, tuginedes eraldiseisvatele riiklikele standarditele. Sellest tulenevalt suureneb liikmesriikides samaaegselt kehtivate erinevate standardite arv ning selline kasv jätkub tõenäoliselt ka tulevikus. |
| --- | --- |

(2)

Kui liikmesriigid edendavad riigihangete puhul e-arvete kasutamist või muudavad selle kohustuslikuks, siis ühtse standardi puudumise korral otsustavad nad töötada välja oma tehnilised lahendused, tuginedes eraldiseisvatele riiklikele standarditele. Sellest tulenevalt suureneb liikmesriikides samaaegselt kehtivate erinevate standardite arv ning selline kasv jätkub tõenäoliselt ka tulevikus.

| (3) | Koostalitlusvõimeta standardite arvukuse tulemuseks on liigne keerukus, õiguslik ebakindlus ja suuremad tegevuskulud ettevõtjate jaoks, kes kasutavad e-arveid eri liikmesriikides. Piiriüleses hanketegevuses osaleda soovivad ettevõtjad peavad sageli järgima uut e-arveldamise standardit iga kord, kui nad sisenevad uuele turule. Kuna lahknevad e-arveid käsitlevad õigus- ja tehnilised nõuded vähendavad ettevõtjate soovi tegeleda piiriülese hanketegevusega, tekitavad nad sellega turule sisenemise tõkkeid piiriüleste riigihangete puhul ja kaubandustõkkeid. Sellised nõuded takistavad põhivabaduste kasutamist, mistõttu nad mõjutavad otseselt siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(3)

Koostalitlusvõimeta standardite arvukuse tulemuseks on liigne keerukus, õiguslik ebakindlus ja suuremad tegevuskulud ettevõtjate jaoks, kes kasutavad e-arveid eri liikmesriikides. Piiriüleses hanketegevuses osaleda soovivad ettevõtjad peavad sageli järgima uut e-arveldamise standardit iga kord, kui nad sisenevad uuele turule. Kuna lahknevad e-arveid käsitlevad õigus- ja tehnilised nõuded vähendavad ettevõtjate soovi tegeleda piiriülese hanketegevusega, tekitavad nad sellega turule sisenemise tõkkeid piiriüleste riigihangete puhul ja kaubandustõkkeid. Sellised nõuded takistavad põhivabaduste kasutamist, mistõttu nad mõjutavad otseselt siseturu toimimist.

| (4) | Tulevikus need liidusisese kaubanduse tõkked tõenäoliselt suurenevad, sest välja töötatakse üha rohkem koostalitlusvõimeta riiklikke ja kaubanduslikke standardeid ning e-arvete kasutamine riigihangete puhul laieneb või muudetakse liikmesriikides kohustuslikuks. |
| --- | --- |

(4)

Tulevikus need liidusisese kaubanduse tõkked tõenäoliselt suurenevad, sest välja töötatakse üha rohkem koostalitlusvõimeta riiklikke ja kaubanduslikke standardeid ning e-arvete kasutamine riigihangete puhul laieneb või muudetakse liikmesriikides kohustuslikuks.

| (5) | Piiriülese kaubanduse tõkked, mis tulenevad mitme e-arveldamise õigusliku nõude ja tehnilise standardi samaaegsest olemasolust ning koostalitlusvõime puudumisest, tuleks kõrvaldada või neid tuleks vähendada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks välja töötada ühtne Euroopa standard e-arve põhielementide semantilise andmemudeli (e-arveldamise Euroopa standard) jaoks. See standard peaks sätestama e-arves alati sisalduvad põhielemendid ja neid kirjeldama, lihtsustades seega e-arvete saatmist ja saamist erinevatel tehnilistel standarditel põhinevate süsteemide vahel. Eeldusel, et need standardid ei ole vastuolus Euroopa standardiga, ei tohiks nad asendada kehtivaid riiklikke tehnilisi standardeid ega nende kasutamist piirata ning endiselt peab olema võimalik jätkata nende kohaldamist paralleelselt Euroopa standardiga. |
| --- | --- |

(5)

Piiriülese kaubanduse tõkked, mis tulenevad mitme e-arveldamise õigusliku nõude ja tehnilise standardi samaaegsest olemasolust ning koostalitlusvõime puudumisest, tuleks kõrvaldada või neid tuleks vähendada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks välja töötada ühtne Euroopa standard e-arve põhielementide semantilise andmemudeli (e-arveldamise Euroopa standard) jaoks. See standard peaks sätestama e-arves alati sisalduvad põhielemendid ja neid kirjeldama, lihtsustades seega e-arvete saatmist ja saamist erinevatel tehnilistel standarditel põhinevate süsteemide vahel. Eeldusel, et need standardid ei ole vastuolus Euroopa standardiga, ei tohiks nad asendada kehtivaid riiklikke tehnilisi standardeid ega nende kasutamist piirata ning endiselt peab olema võimalik jätkata nende kohaldamist paralleelselt Euroopa standardiga.

| (6) | Semantilise koostalitlusvõime tagamise ja õiguskindluse parandamisega edendatakse käesoleva direktiiviga ka e-arveldamise kasutuselevõttu riigihangete puhul, võimaldades seeläbi liikmesriikidel, avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel ning ettevõtjatel saada märkimisväärset kasu säästu ja keskkonnamõju osas ning halduskoormuse vähendamise kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Semantilise koostalitlusvõime tagamise ja õiguskindluse parandamisega edendatakse käesoleva direktiiviga ka e-arveldamise kasutuselevõttu riigihangete puhul, võimaldades seeläbi liikmesriikidel, avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel ning ettevõtjatel saada märkimisväärset kasu säästu ja keskkonnamõju osas ning halduskoormuse vähendamise kaudu.

| (7) | E-arveldamisest saadav kasu on maksimaalne siis, kui arve genereerimist, saatmist, edastamist, vastuvõtmist ja töötlemist saab täielikult automatiseerida. Sellepärast tuleks e-arveldamise Euroopa standardile vastavateks pidada ainult masinloetavaid arveid, mida saaja saab automaatselt ja digitaalselt töödelda. Vaid pildifaili ei tohiks käesoleva direktiivi mõistes lugeda e-arveks. |
| --- | --- |

(7)

E-arveldamisest saadav kasu on maksimaalne siis, kui arve genereerimist, saatmist, edastamist, vastuvõtmist ja töötlemist saab täielikult automatiseerida. Sellepärast tuleks e-arveldamise Euroopa standardile vastavateks pidada ainult masinloetavaid arveid, mida saaja saab automaatselt ja digitaalselt töödelda. Vaid pildifaili ei tohiks käesoleva direktiivi mõistes lugeda e-arveks.

| (8) | Koostalitlusvõime eesmärk on võimaldada teabe esitamist ja töötlemist ärisüsteemide vahel sidusal moel, olenemata sellest, millist tehnoloogiat, rakendust või platvormi nendes süsteemides kasutatakse. Täielik koostalitlusvõime hõlmab koostalitlussuutlikkust kolmel eraldi tasandil: arve sisu (semantika), kasutatav formaat või keel (süntaks) ja andmeedastuse viis. Semantiline koostalitlusvõime tähendab, et e-arve sisaldab teatud nõutud teavet ning et vahetatud teabe täpne tähendus säilitatakse ning on mõistetav üheselt, olenemata sellest, kuidas see füüsiliselt esitatakse või edastatakse. Süntaktiline koostalitlusvõime tähendab, et e-arve andmeelemendid esitatakse formaadis, mida saab saatja ja saaja vahel otseselt vahetada ning automaatselt töödelda. Süntaktilist koostalitlusvõimet saab tagada ühel kahest viisist, nimelt kasutades ühist süntaksit või vastendades erinevad süntaksid. |
| --- | --- |

(8)

Koostalitlusvõime eesmärk on võimaldada teabe esitamist ja töötlemist ärisüsteemide vahel sidusal moel, olenemata sellest, millist tehnoloogiat, rakendust või platvormi nendes süsteemides kasutatakse. Täielik koostalitlusvõime hõlmab koostalitlussuutlikkust kolmel eraldi tasandil: arve sisu (semantika), kasutatav formaat või keel (süntaks) ja andmeedastuse viis. Semantiline koostalitlusvõime tähendab, et e-arve sisaldab teatud nõutud teavet ning et vahetatud teabe täpne tähendus säilitatakse ning on mõistetav üheselt, olenemata sellest, kuidas see füüsiliselt esitatakse või edastatakse. Süntaktiline koostalitlusvõime tähendab, et e-arve andmeelemendid esitatakse formaadis, mida saab saatja ja saaja vahel otseselt vahetada ning automaatselt töödelda. Süntaktilist koostalitlusvõimet saab tagada ühel kahest viisist, nimelt kasutades ühist süntaksit või vastendades erinevad süntaksid.

| (9) | Kasutusel on palju süntakseid. Järjest rohkem tagatakse süntaktiline koostalitlusvõime vastendamise abil. See meetod on tõhus, kui arve sisaldab semantilisel tasandil kõiki andmeelemente ja kui nende tähendus on ühene. Kuna tihti pole see nii, tuleb võtta meetmeid koostalitlusvõime tagamiseks semantilisel tasandil. E-arveldamise kasutamise edasiseks lihtsustamiseks ja kulude vähendamiseks peaks üheks pikaajalistest eesmärkidest olema kasutatavate süntaksite arvu piiramine, keskendudes soovitatavalt ainult kõige rohkem kasutatavatele süntaksitele. |
| --- | --- |

(9)

Kasutusel on palju süntakseid. Järjest rohkem tagatakse süntaktiline koostalitlusvõime vastendamise abil. See meetod on tõhus, kui arve sisaldab semantilisel tasandil kõiki andmeelemente ja kui nende tähendus on ühene. Kuna tihti pole see nii, tuleb võtta meetmeid koostalitlusvõime tagamiseks semantilisel tasandil. E-arveldamise kasutamise edasiseks lihtsustamiseks ja kulude vähendamiseks peaks üheks pikaajalistest eesmärkidest olema kasutatavate süntaksite arvu piiramine, keskendudes soovitatavalt ainult kõige rohkem kasutatavatele süntaksitele.

| (10) | E-arveldamise standardimine täiendab jõupingutusi edendada elektroonilise riigihanke kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/24/EL (4) ja 2014/25/EL (5) asjakohastes sätetes kajastatule. |
| --- | --- |

(10)

E-arveldamise standardimine täiendab jõupingutusi edendada elektroonilise riigihanke kasutuselevõtmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/24/EL (4) ja 2014/25/EL (5) asjakohastes sätetes kajastatule.

| (11) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 28.–29. juuni 2012. aasta ning 24. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et esmatähtsad peaksid olema meetmed, mille eesmärk on arendada edasi piiriülest e-kaubandust ja moderniseerida avaliku halduse asutusi, muu hulgas e-arveldamisele ülemineku hõlbustamise ning selle kiire rakendamise kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 28.–29. juuni 2012. aasta ning 24. oktoobri 2013. aasta järeldustes, et esmatähtsad peaksid olema meetmed, mille eesmärk on arendada edasi piiriülest e-kaubandust ja moderniseerida avaliku halduse asutusi, muu hulgas e-arveldamisele ülemineku hõlbustamise ning selle kiire rakendamise kaudu.

| (12) | Euroopa Parlament juhtis oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsioonis tähelepanu turu killustatusele, mida põhjustavad riiklikud e-arveldamise eeskirjad, rõhutas olulisi eeliseid, mida pakub e-arveldamine, ning seda, kui oluline on õiguskindlus, selge tehniline keskkond ning avatud ja koostalitlusvõimelised e-arveldamise lahendused, mis põhinevad ühistel õiguslikel nõuetel, äriprotsessidel ja tehnilistel standarditel. Nendel põhjustel kutsus Euroopa Parlament üles muutma e-arveldamise riigihangete puhul kohustuslikuks 2016. aastaks. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlament juhtis oma 20. aprilli 2012. aasta resolutsioonis tähelepanu turu killustatusele, mida põhjustavad riiklikud e-arveldamise eeskirjad, rõhutas olulisi eeliseid, mida pakub e-arveldamine, ning seda, kui oluline on õiguskindlus, selge tehniline keskkond ning avatud ja koostalitlusvõimelised e-arveldamise lahendused, mis põhinevad ühistel õiguslikel nõuetel, äriprotsessidel ja tehnilistel standarditel. Nendel põhjustel kutsus Euroopa Parlament üles muutma e-arveldamise riigihangete puhul kohustuslikuks 2016. aastaks.

| (13) | Komisjoni 2. novembri 2010. aasta otsusega (6) loodud elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum võttis 2013. aasta oktoobris ühehäälselt vastu soovituse semantilise andmemudeli kasutamise kohta koostalitlusvõime toetamiseks e-arveldamisel. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 2. novembri 2010. aasta otsusega (6) loodud elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum võttis 2013. aasta oktoobris ühehäälselt vastu soovituse semantilise andmemudeli kasutamise kohta koostalitlusvõime toetamiseks e-arveldamisel.

| (14) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada e-arvete suhtes, mis esitatakse avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele ning mis väljastatakse selliste lepingute täitmise tulemusel, millele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2009/81/EÜ, (7) 2014/23/EL, (8) 2014/24/EL või 2014/25/EL. Käesolev direktiiv peaks hõlmama üksnes neid e-arveid, mille on esitanud ettevõtja, kellega on sõlmitud riigihankeleping või kontsessioonileping (põhitöövõtja). Kui aga liikmesriigid näevad direktiivi 2014/24/EL artikli 71 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 88 kohaselt ette otsemaksed alltöövõtjatele, peaks hankedokumentides kindlaksmääratav kord hõlmama sätteid e-arveldamise kasutamise või mittekasutamise kohta alltöövõtjatele tehtavate maksete puhul. Tuleks selgitada, et kui leping sõlmitakse ettevõtjate rühmaga, siis kohaldatakse käesolevat direktiivi e-arvetele, mille on väljastanud nii rühm kui ka üksikud ettevõtjad. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada e-arvete suhtes, mis esitatakse avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele ning mis väljastatakse selliste lepingute täitmise tulemusel, millele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2009/81/EÜ, (7) 2014/23/EL, (8) 2014/24/EL või 2014/25/EL. Käesolev direktiiv peaks hõlmama üksnes neid e-arveid, mille on esitanud ettevõtja, kellega on sõlmitud riigihankeleping või kontsessioonileping (põhitöövõtja). Kui aga liikmesriigid näevad direktiivi 2014/24/EL artikli 71 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 88 kohaselt ette otsemaksed alltöövõtjatele, peaks hankedokumentides kindlaksmääratav kord hõlmama sätteid e-arveldamise kasutamise või mittekasutamise kohta alltöövõtjatele tehtavate maksete puhul. Tuleks selgitada, et kui leping sõlmitakse ettevõtjate rühmaga, siis kohaldatakse käesolevat direktiivi e-arvetele, mille on väljastanud nii rühm kui ka üksikud ettevõtjad.

| (15) | Käesolevat direktiivi tuleks samuti kohaldada kontsessioonilepingutele, mis hõlmavad makset, mille kohaselt peab arved esitama ettevõtja, kellega sõlmiti kontsessioonileping. Mõiste „kontsessioon” on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punktis 1. Kontsessioonilepingute eesmärk on hankida ehitustööd või teenused kontsessiooni abil, kui tasu seisneb õiguses ekspluateerida neid ehitisi või teenuseid või sellises õiguses koos maksega. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevat direktiivi tuleks samuti kohaldada kontsessioonilepingutele, mis hõlmavad makset, mille kohaselt peab arved esitama ettevõtja, kellega sõlmiti kontsessioonileping. Mõiste „kontsessioon” on määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punktis 1. Kontsessioonilepingute eesmärk on hankida ehitustööd või teenused kontsessiooni abil, kui tasu seisneb õiguses ekspluateerida neid ehitisi või teenuseid või sellises õiguses koos maksega.

| (16) | Käesoleva direktiivi kohaldamise suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346. Käesolevat direktiivi ei kohaldata e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute (mis on kuulutatud salajaseks või millega kaasnevad erilised julgeolekumeetmed) täitmise tulemusel, mis ei kuulu direktiivi 2014/23/EL, direktiivi 2014/24/EL ja direktiivi 2014/25/EL kohaldamisalasse vastavalt nende artikli 10 lõikele 6, artikli 15 lõikele 3 ja artikli 24 lõikele 3. Samadel tingimustel tuleks käesolevas direktiivis ette näha konkreetne erand e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute (mis on kuulutatud salajaseks või millega kaasnevad erilised julgeolekumeetmed) täitmise tulemusel, mis kuuluvad direktiivi 2009/81/EÜ kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi kohaldamise suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 346. Käesolevat direktiivi ei kohaldata e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute (mis on kuulutatud salajaseks või millega kaasnevad erilised julgeolekumeetmed) täitmise tulemusel, mis ei kuulu direktiivi 2014/23/EL, direktiivi 2014/24/EL ja direktiivi 2014/25/EL kohaldamisalasse vastavalt nende artikli 10 lõikele 6, artikli 15 lõikele 3 ja artikli 24 lõikele 3. Samadel tingimustel tuleks käesolevas direktiivis ette näha konkreetne erand e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute (mis on kuulutatud salajaseks või millega kaasnevad erilised julgeolekumeetmed) täitmise tulemusel, mis kuuluvad direktiivi 2009/81/EÜ kohaldamisalasse.

| (17) | Käesolevas direktiivis kasutatud mõisted peaksid olema kooskõlas teiste riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktidega. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas direktiivis kasutatud mõisted peaksid olema kooskõlas teiste riigihankeid käsitlevate liidu õigusaktidega.

| (18) | Komisjon peaks kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (9) asjakohaseid sätteid, et taotleda asjakohaselt Euroopa standardiorganisatsioonilt elektroonilise arveldamise Euroopa standardi koostamist. Määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätete kohaselt kohaldatakse komisjoni otsusele, millega selline taotlus sätestatakse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (10) osutatud kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon peaks kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (9) asjakohaseid sätteid, et taotleda asjakohaselt Euroopa standardiorganisatsioonilt elektroonilise arveldamise Euroopa standardi koostamist. Määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätete kohaselt kohaldatakse komisjoni otsusele, millega selline taotlus sätestatakse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 182/2011 (10) osutatud kontrollimenetlust.

| (19) | E-arveldamise Euroopa standard peaks põhinema kehtivatel tehnilistel spetsifikatsioonidel, mis on välja töötatud selliste Euroopa standardiorganisatsioonide raames nagu CEN (CWA 16356-MUG ja CWA 16562-CEN BII), ning neis tuleks arvesse võtta muid asjakohaseid tehnilisi spetsifikatsioone, mis on välja töötatud selliste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide raames nagu UN/CEFACT (CII v. 2.0) ja ISO (standardi ISO 20022 metoodikal põhinev finantsarve). Standardimisnõuet täites peaks asjaomane Euroopa standardiorganisatsioon võtma arvesse ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi poliitika toetusprogrammi raames rakendatud laiaulatuslike katseprojektide tulemusi ning muude asjaomaste asutuste ja organisatsioonide e-arveldamise alaseid tehnilisi spetsifikatsioone, mida ettevõtjad ulatuslikult kasutavad. E-arveldamise Euroopa standard peaks olema kokkusobiv ka kehtivate maksestandarditega, et makseid oleks võimalik automaatselt töödelda. |
| --- | --- |

(19)

E-arveldamise Euroopa standard peaks põhinema kehtivatel tehnilistel spetsifikatsioonidel, mis on välja töötatud selliste Euroopa standardiorganisatsioonide raames nagu CEN (CWA 16356-MUG ja CWA 16562-CEN BII), ning neis tuleks arvesse võtta muid asjakohaseid tehnilisi spetsifikatsioone, mis on välja töötatud selliste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide raames nagu UN/CEFACT (CII v. 2.0) ja ISO (standardi ISO 20022 metoodikal põhinev finantsarve). Standardimisnõuet täites peaks asjaomane Euroopa standardiorganisatsioon võtma arvesse ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi poliitika toetusprogrammi raames rakendatud laiaulatuslike katseprojektide tulemusi ning muude asjaomaste asutuste ja organisatsioonide e-arveldamise alaseid tehnilisi spetsifikatsioone, mida ettevõtjad ulatuslikult kasutavad. E-arveldamise Euroopa standard peaks olema kokkusobiv ka kehtivate maksestandarditega, et makseid oleks võimalik automaatselt töödelda.

| (20) | Asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatavas taotluses peaks komisjon nõudma, et e-arveldamise Euroopa standard oleks tehnoloogiliselt neutraalne, eesmärgiga vältida konkurentsimoonutusi, et ta oleks kooskõlas asjaomaste e-arveldamise rahvusvaheliste standarditega, vältimaks turulepääsu tehnilisi takistusi kolmandate riikide tarnijate jaoks ja tegemaks Euroopa tarnijatele lihtsamaks e-arvete saatmise ostjatele kolmandates riikides, ning et ta oleks kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (11). Kuna e-arved võivad sisaldada isikuandmeid, peaks komisjon ühtlasi nõudma, et e-arveldamise Euroopa standardis arvestataks isikuandmete kaitset kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (12) ning lõimitud andmekaitse, proportsionaalsuse ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtteid. Lisaks nendele miinimumnõuetele peaks komisjon oma taotluses asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile kindlaks määrama täiendavad nõuded seoses e-arveldamise Euroopa standardi sisuga ja nimetatud standardi vastuvõtmise tähtajaga. |
| --- | --- |

(20)

Asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile esitatavas taotluses peaks komisjon nõudma, et e-arveldamise Euroopa standard oleks tehnoloogiliselt neutraalne, eesmärgiga vältida konkurentsimoonutusi, et ta oleks kooskõlas asjaomaste e-arveldamise rahvusvaheliste standarditega, vältimaks turulepääsu tehnilisi takistusi kolmandate riikide tarnijate jaoks ja tegemaks Euroopa tarnijatele lihtsamaks e-arvete saatmise ostjatele kolmandates riikides, ning et ta oleks kooskõlas nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (11). Kuna e-arved võivad sisaldada isikuandmeid, peaks komisjon ühtlasi nõudma, et e-arveldamise Euroopa standardis arvestataks isikuandmete kaitset kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (12) ning lõimitud andmekaitse, proportsionaalsuse ja võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtteid. Lisaks nendele miinimumnõuetele peaks komisjon oma taotluses asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile kindlaks määrama täiendavad nõuded seoses e-arveldamise Euroopa standardi sisuga ja nimetatud standardi vastuvõtmise tähtajaga.

| (21) | Selleks et e-arveldamisest saaksid riigihangete puhul kasu ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, peaks e-arveldamise Euroopa standard tegema võimalikuks luua kasutajasõbralikud e-arveldamissüsteemid, nimelt sellised, mida on lihtne mõista ja kasutada. Seoses sellega tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väiksemate avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate töötajate arv ja rahalised vahendid on piiratud. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et e-arveldamisest saaksid riigihangete puhul kasu ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, peaks e-arveldamise Euroopa standard tegema võimalikuks luua kasutajasõbralikud e-arveldamissüsteemid, nimelt sellised, mida on lihtne mõista ja kasutada. Seoses sellega tuleks arvesse võtta ka asjaolu, et eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väiksemate avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate töötajate arv ja rahalised vahendid on piiratud.

| (22) | E-arveldamise Euroopa standard peaks olema sobilik kasutamiseks ka ettevõtjatevaheliste äritehingute puhul. Seega selleks, et võimaldada eraõiguslikel ettevõtjatel kasutada uut standardit omavahelistes ärisuhetes, peaks komisjon tagama, et standardit ei töötata välja viisil, mis muudab selle kasutamise sobivaks üksnes riigihangete valdkonnas. |
| --- | --- |

(22)

E-arveldamise Euroopa standard peaks olema sobilik kasutamiseks ka ettevõtjatevaheliste äritehingute puhul. Seega selleks, et võimaldada eraõiguslikel ettevõtjatel kasutada uut standardit omavahelistes ärisuhetes, peaks komisjon tagama, et standardit ei töötata välja viisil, mis muudab selle kasutamise sobivaks üksnes riigihangete valdkonnas.

| (23) | Mõningates ettevõtlussektorites kasutatavate arvete puhul võib olla tarvis esitada sektorispetsiifilist teavet. Siiski peab piiratud hulk ühiseid standardelemente sisalduma kõigis arvetes. Kõnealuste elementide olemasolu on hädavajalik selleks, et kontrollida, kas arve kajastab õigesti selle aluseks olevat äritehingut, ja tagada, et see on õiguslikult kehtiv. Selliste käibemaksuga maksustamise eesmärkidel nõutavate elementide loetelu sisaldub direktiivis 2006/112/EÜ. E-arveldamise Euroopa standard peaks seega nende elementidega kooskõlas olema. |
| --- | --- |

(23)

Mõningates ettevõtlussektorites kasutatavate arvete puhul võib olla tarvis esitada sektorispetsiifilist teavet. Siiski peab piiratud hulk ühiseid standardelemente sisalduma kõigis arvetes. Kõnealuste elementide olemasolu on hädavajalik selleks, et kontrollida, kas arve kajastab õigesti selle aluseks olevat äritehingut, ja tagada, et see on õiguslikult kehtiv. Selliste käibemaksuga maksustamise eesmärkidel nõutavate elementide loetelu sisaldub direktiivis 2006/112/EÜ. E-arveldamise Euroopa standard peaks seega nende elementidega kooskõlas olema.

| (24) | E-arveldamise Euroopa standardis tuleks määratleda semantilised andmeelemendid, mis on eelkõige seotud täiendavate müüjat ja ostjat käsitlevate andmetega, protsessiidentifikaatorite, arveandmete, üksikasjalike kaubaandmete, edastamist käsitleva teabe ning makse tegemiseks vajalike andmete ja maksetingimustega. E-arve põhielemendid peaksid sisalduma igas e-arves. See peaks tagama e-arveldamise selge ja ühetaolise kohaldamise. |
| --- | --- |

(24)

E-arveldamise Euroopa standardis tuleks määratleda semantilised andmeelemendid, mis on eelkõige seotud täiendavate müüjat ja ostjat käsitlevate andmetega, protsessiidentifikaatorite, arveandmete, üksikasjalike kaubaandmete, edastamist käsitleva teabe ning makse tegemiseks vajalike andmete ja maksetingimustega. E-arve põhielemendid peaksid sisalduma igas e-arves. See peaks tagama e-arveldamise selge ja ühetaolise kohaldamise.

| (25) | Kuigi e-arve saatjale peaks jääma võimalus tagada arve päritolu ehtsus ja sisu õigsus mitmel viisil, muu hulgas e-allkirja abil, ei tohiks e-allkirja nõue olla e-arveldamise Euroopa standardi elemendiks, et tagada vastavus direktiiviga 2006/112/EÜ. |
| --- | --- |

(25)

Kuigi e-arve saatjale peaks jääma võimalus tagada arve päritolu ehtsus ja sisu õigsus mitmel viisil, muu hulgas e-allkirja abil, ei tohiks e-allkirja nõue olla e-arveldamise Euroopa standardi elemendiks, et tagada vastavus direktiiviga 2006/112/EÜ.

| (26) | Avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate liigsete kulude ja koormuse vältimiseks tuleks taotleda, et asjakohane Euroopa standardiorganisatsioon määraks kindlaks loetelu piiratud hulga süntaksitega, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile. See loetelu ei peaks olema e-arveldamise Euroopa standardi osa. Kindlaksmääratud süntaksid peavad olema ettevõtjate ja avaliku sektori hankijate poolt juba ulatuslikult ja edukalt kasutusel. Liikmesriikidepoolse rakendamise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tuleks asjaomastelt Euroopa standardiorganisatsioonidelt nõuda e-arveldamise Euroopa standardist lähtudes asjakohaste süntaksiseoste esitamist kõigi loetelus kindlaks määratud süntaksite puhul. Süntaksiseosed on suunised selle kohta, kuidas võiks standardit kirjeldada erinevates süntaksites. Koostatav standardimisdokument peaks täiendama e-arveldamise Euroopa standardit e-arve põhielementide semantilise andmemudeli ja süntaksite loetelu osas. |
| --- | --- |

(26)

Avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate liigsete kulude ja koormuse vältimiseks tuleks taotleda, et asjakohane Euroopa standardiorganisatsioon määraks kindlaks loetelu piiratud hulga süntaksitega, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile. See loetelu ei peaks olema e-arveldamise Euroopa standardi osa. Kindlaksmääratud süntaksid peavad olema ettevõtjate ja avaliku sektori hankijate poolt juba ulatuslikult ja edukalt kasutusel. Liikmesriikidepoolse rakendamise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tuleks asjaomastelt Euroopa standardiorganisatsioonidelt nõuda e-arveldamise Euroopa standardist lähtudes asjakohaste süntaksiseoste esitamist kõigi loetelus kindlaks määratud süntaksite puhul. Süntaksiseosed on suunised selle kohta, kuidas võiks standardit kirjeldada erinevates süntaksites. Koostatav standardimisdokument peaks täiendama e-arveldamise Euroopa standardit e-arve põhielementide semantilise andmemudeli ja süntaksite loetelu osas.

| (27) | E-arveldamise Euroopa standardi kasutamise hõlbustamiseks peaks Euroopa standardiorganisatsioonilt taotlema ka suuniste koostamist edastamise koostalitlusvõime kohta. Need suunised ei peaks olema e-arveldamise Euroopa standardi osa ega tohiks olla avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele kohustuslikud. |
| --- | --- |

(27)

E-arveldamise Euroopa standardi kasutamise hõlbustamiseks peaks Euroopa standardiorganisatsioonilt taotlema ka suuniste koostamist edastamise koostalitlusvõime kohta. Need suunised ei peaks olema e-arveldamise Euroopa standardi osa ega tohiks olla avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele kohustuslikud.

| (28) | Enne e-arveldamise Euroopa standardi kasutuselevõtmist liikmesriikides tuleks standardi praktilist kohaldamist piisavalt testida. Kõnealune hindamine tuleks läbi viia standardi koostamise käigus. Hindamine peaks hõlmama lõppkasutajaid ja selles peaks käsitlema praktilisuse ja kasutajasõbralikkuse aspekte ning see peaks näitama, et standardit saab rakendada kulutõhusal ja proportsionaalsel viisil. |
| --- | --- |

(28)

Enne e-arveldamise Euroopa standardi kasutuselevõtmist liikmesriikides tuleks standardi praktilist kohaldamist piisavalt testida. Kõnealune hindamine tuleks läbi viia standardi koostamise käigus. Hindamine peaks hõlmama lõppkasutajaid ja selles peaks käsitlema praktilisuse ja kasutajasõbralikkuse aspekte ning see peaks näitama, et standardit saab rakendada kulutõhusal ja proportsionaalsel viisil.

| (29) | Kui asjaomase Euroopa standardiorganisatsiooni koostatud e-arveldamise Euroopa standard ja standardiga kooskõlas olev süntaksite loetelu vastavad komisjoni taotluses Euroopa standardiorganisatsioonile sisalduvatele nõuetele ning kui standardit on testitud, tuleks viide e-arveldamise Euroopa standardile ja süntaksite loetelu avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(29)

Kui asjaomase Euroopa standardiorganisatsiooni koostatud e-arveldamise Euroopa standard ja standardiga kooskõlas olev süntaksite loetelu vastavad komisjoni taotluses Euroopa standardiorganisatsioonile sisalduvatele nõuetele ning kui standardit on testitud, tuleks viide e-arveldamise Euroopa standardile ja süntaksite loetelu avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

| (30) | Käesoleva direktiivi need sätted, milles käsitletakse standardi väljatöötamist ja muid koostatavaid standardimisdokumente, on vastavuses määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätetega. Võttes siiski arvesse käesoleva direktiivi eripära, on asjakohane ette näha, et otsused avaldada viited standardile ja süntaksite loetelu, neid mitte avaldada või avaldada need piirangutega võetakse vastu kontrollimenetluse kohaselt. See ei tohiks siiski piirata määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätete kohaldamist ühtlustatud standardite ametlike vastuväidete suhtes. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva direktiivi need sätted, milles käsitletakse standardi väljatöötamist ja muid koostatavaid standardimisdokumente, on vastavuses määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätetega. Võttes siiski arvesse käesoleva direktiivi eripära, on asjakohane ette näha, et otsused avaldada viited standardile ja süntaksite loetelu, neid mitte avaldada või avaldada need piirangutega võetakse vastu kontrollimenetluse kohaselt. See ei tohiks siiski piirata määruse (EL) nr 1025/2012 asjakohaste sätete kohaldamist ühtlustatud standardite ametlike vastuväidete suhtes.

| (31) | Euroopa standardiorganisatsioonid vaatavad standardeid korrapäraselt läbi ja ajakohastavad neid, et reageerida tehnoloogia arengule. Arvestades sellise arengu kiirust IKT sektoris, peaks komisjon saama samuti taotleda, et asjakohane Euroopa standardiorganisatsioon vaataks läbi ja ajakohastaks e-arveldamise Euroopa standardit, et võtta arvesse kõnealust arengut ning tagada jätkuv koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

(31)

Euroopa standardiorganisatsioonid vaatavad standardeid korrapäraselt läbi ja ajakohastavad neid, et reageerida tehnoloogia arengule. Arvestades sellise arengu kiirust IKT sektoris, peaks komisjon saama samuti taotleda, et asjakohane Euroopa standardiorganisatsioon vaataks läbi ja ajakohastaks e-arveldamise Euroopa standardit, et võtta arvesse kõnealust arengut ning tagada jätkuv koostalitlusvõime.

| (32) | Selleks et reageerida tehnoloogia arengule või turunõuetele peaks komisjon saama võtta vastu rakendusakti süntaksite loetelu läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks. Keerulisemate kohanduste puhul peaks komisjon saama samuti taotleda asjaomaselt Euroopa standardiorganisatsioonilt süntakstite loetelu läbivaatamist ja ajakohastamist. |
| --- | --- |

(32)

Selleks et reageerida tehnoloogia arengule või turunõuetele peaks komisjon saama võtta vastu rakendusakti süntaksite loetelu läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks. Keerulisemate kohanduste puhul peaks komisjon saama samuti taotleda asjaomaselt Euroopa standardiorganisatsioonilt süntakstite loetelu läbivaatamist ja ajakohastamist.

| (33) | Komisjonil peaks olema võimalik vaadata üle juba avaldatud süntaksite loetelu, kui ta peab seda vajalikuks täieliku ja jätkuva koostalitlusvõime tagamiseks, tehnoloogia arengu arvessevõtmiseks või kasutatavate süntaksite arvu piiramiseks. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse asjakohase Euroopa standardiorganisatsiooni poolt kindlaksmääratud, läbivaadatud ja ajakohastatud süntaksite loetelu. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonil peaks olema võimalik vaadata üle juba avaldatud süntaksite loetelu, kui ta peab seda vajalikuks täieliku ja jätkuva koostalitlusvõime tagamiseks, tehnoloogia arengu arvessevõtmiseks või kasutatavate süntaksite arvu piiramiseks. Seda tehes peaks komisjon võtma arvesse asjakohase Euroopa standardiorganisatsiooni poolt kindlaksmääratud, läbivaadatud ja ajakohastatud süntaksite loetelu.

| (34) | Käesolevas direktiivis sätestatud ülevõtmise tähtpäevade möödumisel peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema kohustus võtta vastu ja töödelda e-arveid, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile ning ükskõik millisele komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelus olevale süntaksile. Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad ei tohiks seetõttu keelduda vastu võtmast eespool toodud tingimustele vastavaid e-arveid ainult sellepärast, et need ei vasta nõuetele (näiteks riiklikele või sektorispetsiifilistele nõuetele või mis tahes liiki täiendavatele tehnilistele nõuetele), mida ei ole käesolevas direktiivis konkreetselt kindlaks määratud. Kõnealune kohustus ei tohiks siiski mõjutada muid kohustuslikke keeldumise põhjuseid (näiteks seoses lepinguliste tingimustega). Enne arve maksmist peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad saama igal juhul siiski vabalt kontrollida, kas e-arve sisu kajastab õigesti arve aluseks olevat äritehingut (nt kas arve summa on õige) ning kas arve on adresseeritud õigele saajale. Kohustus mitte keelduda käesoleva direktiivi kohaselt e-arve vastuvõtmisest ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/7/EL (13) kohaldamist. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas direktiivis sätestatud ülevõtmise tähtpäevade möödumisel peaks avaliku sektori hankijatel ja võrgustiku sektori hankijatel olema kohustus võtta vastu ja töödelda e-arveid, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile ning ükskõik millisele komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelus olevale süntaksile. Avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad ei tohiks seetõttu keelduda vastu võtmast eespool toodud tingimustele vastavaid e-arveid ainult sellepärast, et need ei vasta nõuetele (näiteks riiklikele või sektorispetsiifilistele nõuetele või mis tahes liiki täiendavatele tehnilistele nõuetele), mida ei ole käesolevas direktiivis konkreetselt kindlaks määratud. Kõnealune kohustus ei tohiks siiski mõjutada muid kohustuslikke keeldumise põhjuseid (näiteks seoses lepinguliste tingimustega). Enne arve maksmist peaksid avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad saama igal juhul siiski vabalt kontrollida, kas e-arve sisu kajastab õigesti arve aluseks olevat äritehingut (nt kas arve summa on õige) ning kas arve on adresseeritud õigele saajale. Kohustus mitte keelduda käesoleva direktiivi kohaselt e-arve vastuvõtmisest ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/7/EL (13) kohaldamist.

| (35) | Käesolev direktiiv peaks e-arvete vastuvõtmise ja töötlemise kohustuslikuks tegema vaid arve vastuvõtjatele, st avaliku sektori hankijatele, kesksetele hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele. Käesolev direktiiv ei peaks piirama arve saatja õigust valida, kas ta esitab arve e-arveldamise Euroopa standardi või siseriiklike või muude tehniliste standardite kohaselt või paberil. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski takistada liikmesriikidel kehtestada nõuet, et riigihangete raamistikus võib esitada ainult e-arveid. Kui saatja peaks valima arve esitamise e-arveldamise Euroopa standardit kasutades, tuleks kohaldada saaja kohustust võtta arve vastu ja seda töödelda ainult siis, kui arve on ühes neist süntaksitest, mis sisaldub komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud süntaksite loetelus. See ei peaks piirama saatjat kasutamast kolmanda isiku teenuseid, et teha tõlget oma süntaksi ja mõne loetelus sisalduva süntaksi vahel. |
| --- | --- |

(35)

Käesolev direktiiv peaks e-arvete vastuvõtmise ja töötlemise kohustuslikuks tegema vaid arve vastuvõtjatele, st avaliku sektori hankijatele, kesksetele hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele. Käesolev direktiiv ei peaks piirama arve saatja õigust valida, kas ta esitab arve e-arveldamise Euroopa standardi või siseriiklike või muude tehniliste standardite kohaselt või paberil. Käesolev direktiiv ei tohiks siiski takistada liikmesriikidel kehtestada nõuet, et riigihangete raamistikus võib esitada ainult e-arveid. Kui saatja peaks valima arve esitamise e-arveldamise Euroopa standardit kasutades, tuleks kohaldada saaja kohustust võtta arve vastu ja seda töödelda ainult siis, kui arve on ühes neist süntaksitest, mis sisaldub komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud süntaksite loetelus. See ei peaks piirama saatjat kasutamast kolmanda isiku teenuseid, et teha tõlget oma süntaksi ja mõne loetelus sisalduva süntaksi vahel.

| (36) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga peeti nõu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (14) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas 11. novembril 2013 arvamuse (15). Oma arvamuses avaldas Euroopa Andmekaitseinspektor soovitused piisava andmekaitse tagamiseks käesoleva direktiivi kohaldamisel. Kõnealuseid soovitusi tuleks e-arveldamise Euroopa standardi väljatöötamisel ning avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate poolsel isikuandmete töötlemisel arvesse võtta. Eelkõige tuleks selgitada, et kehtiv andmekaitseõigus kohaldub ka e-arveldamisele ning isikuandmete avaldamine läbipaistvuse ja aruandluse eesmärgil peab olema tasakaalus eraelu puutumatuse kaitsega. |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga peeti nõu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (14) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas 11. novembril 2013 arvamuse (15). Oma arvamuses avaldas Euroopa Andmekaitseinspektor soovitused piisava andmekaitse tagamiseks käesoleva direktiivi kohaldamisel. Kõnealuseid soovitusi tuleks e-arveldamise Euroopa standardi väljatöötamisel ning avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate poolsel isikuandmete töötlemisel arvesse võtta. Eelkõige tuleks selgitada, et kehtiv andmekaitseõigus kohaldub ka e-arveldamisele ning isikuandmete avaldamine läbipaistvuse ja aruandluse eesmärgil peab olema tasakaalus eraelu puutumatuse kaitsega.

| (37) | Kuna direktiiv 2006/112/EÜ sisaldab eeskirju arveldamise kohta, sealhulgas e-arveldamise kohta, tuleks selgitada selle suhet käesoleva direktiiviga. Käesoleva direktiivi eesmärk on direktiivi 2006/112/EÜ eesmärgist erinev, samuti on erinev selle kohaldamisala, seega ei mõjuta ta selle sätteid e-arvete kasutamise kohta käibemaksuga maksustamise eesmärkidel. Eelkõige direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 232 reguleerib tehingu poolte vahelisi suhteid ja selle eesmärk on tagada, et saatja poolt kasutatavaid e-arveid ei saa teha kohustuslikuks saajale. See aga ei peaks mõjutama liikmesriikide õigust teha avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele kohustuslikuks võtta teatud tingimustel vastu e-arveid. |
| --- | --- |

(37)

Kuna direktiiv 2006/112/EÜ sisaldab eeskirju arveldamise kohta, sealhulgas e-arveldamise kohta, tuleks selgitada selle suhet käesoleva direktiiviga. Käesoleva direktiivi eesmärk on direktiivi 2006/112/EÜ eesmärgist erinev, samuti on erinev selle kohaldamisala, seega ei mõjuta ta selle sätteid e-arvete kasutamise kohta käibemaksuga maksustamise eesmärkidel. Eelkõige direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 232 reguleerib tehingu poolte vahelisi suhteid ja selle eesmärk on tagada, et saatja poolt kasutatavaid e-arveid ei saa teha kohustuslikuks saajale. See aga ei peaks mõjutama liikmesriikide õigust teha avaliku sektori hankijatele ja võrgustiku sektori hankijatele kohustuslikuks võtta teatud tingimustel vastu e-arveid.

| (38) | Selleks et avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad saaksid nõuetekohaselt valmistuda ja võtta tehnilisi meetmeid, mis on pärast e-arveldamise Euroopa standardi kehtestamist ja süntaksite loetelu heakskiitmist vajalikud käesoleva direktiivi täitmiseks, ning võttes arvesse vajadust rakendada kiiresti e-arveldamist, tuleks pidada 18-kuulise üleminekuaja kehtestamist pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite ja süntaksite loetelu avaldamist Euroopa Liidu Teatajas põhjendatuks. Erandina nimetatud üldisest ülevõtmistähtajast ja soovides kaasa aidata e-arveldamise kasutuselevõtule teatud avaliku sektori hankijate poolt, nagu kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori hankijad, peaks liikmesriikidel olema lubatud edasi lükata käesoleva direktiivi nõuete kohaldamist keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate poolt kuni 30 kuu võrra pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite ja süntaksite loetelu avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda võimalust käesoleva direktiivi nõuete järgimist edasi lükata ei tohiks kohaldada kesksetele ostjatele. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad saaksid nõuetekohaselt valmistuda ja võtta tehnilisi meetmeid, mis on pärast e-arveldamise Euroopa standardi kehtestamist ja süntaksite loetelu heakskiitmist vajalikud käesoleva direktiivi täitmiseks, ning võttes arvesse vajadust rakendada kiiresti e-arveldamist, tuleks pidada 18-kuulise üleminekuaja kehtestamist pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite ja süntaksite loetelu avaldamist Euroopa Liidu Teatajas põhjendatuks. Erandina nimetatud üldisest ülevõtmistähtajast ja soovides kaasa aidata e-arveldamise kasutuselevõtule teatud avaliku sektori hankijate poolt, nagu kohalikud ja piirkondlikud avaliku sektori hankijad, peaks liikmesriikidel olema lubatud edasi lükata käesoleva direktiivi nõuete kohaldamist keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate poolt kuni 30 kuu võrra pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite ja süntaksite loetelu avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda võimalust käesoleva direktiivi nõuete järgimist edasi lükata ei tohiks kohaldada kesksetele ostjatele.

| (39) | Selleks et lihtsustada käesoleva direktiivi nõuete rakendamist avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate jaoks, peaks komisjon tagama, et liikmesriike teavitatakse täielikult ja korrapäraselt töö edusammudest seoses standardi väljatöötamisega ja sellega seotud standardimisdokumentidega, mis koostatakse asjaomaste Euroopa standardiorganisatsioonide poolt. See peaks võimaldama liikmesriikidel teha vajalikku ettevalmistustööd eesmärgiga viia rakendamine lõpule kokkulepitud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et lihtsustada käesoleva direktiivi nõuete rakendamist avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate jaoks, peaks komisjon tagama, et liikmesriike teavitatakse täielikult ja korrapäraselt töö edusammudest seoses standardi väljatöötamisega ja sellega seotud standardimisdokumentidega, mis koostatakse asjaomaste Euroopa standardiorganisatsioonide poolt. See peaks võimaldama liikmesriikidel teha vajalikku ettevalmistustööd eesmärgiga viia rakendamine lõpule kokkulepitud tähtaegade jooksul.

| (40) | Kuna avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võivad edaspidi aktsepteerida ka selliseid e-arveid, mis vastavad muudele standarditele peale e-arveldamise Euroopa standardi, ning samuti paberkandjal esitatud arveid, kui siseriiklikes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, ei kaasne käesoleva direktiiviga täiendavaid kulusid või täiendavat koormust ettevõtjate jaoks, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (16) tähenduses. Veelgi enam, komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, et minimeerida e-arveldamise Euroopa standardi rakendamisega seotud kulu selle kasutajate, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, et hõlbustada selle kasutuselevõttu kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(40)

Kuna avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võivad edaspidi aktsepteerida ka selliseid e-arveid, mis vastavad muudele standarditele peale e-arveldamise Euroopa standardi, ning samuti paberkandjal esitatud arveid, kui siseriiklikes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, ei kaasne käesoleva direktiiviga täiendavaid kulusid või täiendavat koormust ettevõtjate jaoks, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (16) tähenduses. Veelgi enam, komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, et minimeerida e-arveldamise Euroopa standardi rakendamisega seotud kulu selle kasutajate, eelkõige mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, et hõlbustada selle kasutuselevõttu kogu Euroopa Liidus.

| (41) | Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi rakendamisel arvestama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väiksemate avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate vajadustega ning pakkuma kõigile avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele ja tarnijatele vajalikku tuge, et e-arveldamise Euroopa standardit oleks võimalik kasutada. Lisaks tuleks eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ette näha koolitusmeetmed. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi rakendamisel arvestama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väiksemate avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate vajadustega ning pakkuma kõigile avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele ja tarnijatele vajalikku tuge, et e-arveldamise Euroopa standardit oleks võimalik kasutada. Lisaks tuleks eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ette näha koolitusmeetmed.

| (42) | Selleks et lihtsustada tehnilisi ja protseduurilisi kohandusi, mida on vaja teha kõigil riigihankesse kaasatud osapooltel, et tagada käesoleva direktiivi edukas rakendamine, peaksid kõik liikmesriigid võimaluse korral tegema struktuurifondi abi kättesaadavaks kõigile abikõlblikele avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et lihtsustada tehnilisi ja protseduurilisi kohandusi, mida on vaja teha kõigil riigihankesse kaasatud osapooltel, et tagada käesoleva direktiivi edukas rakendamine, peaksid kõik liikmesriigid võimaluse korral tegema struktuurifondi abi kättesaadavaks kõigile abikõlblikele avaliku sektori hankijatele, võrgustiku sektori hankijatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (43) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses süntaksite loetelu koostamise, piiramise ja läbivaatamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Süntaksite loetelu käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, võttes arvesse asjaolu, et nende eesmärk on hõlbustada e-arveldamise Euroopa standardi kohaldamist ning tagada koostalitlusvõime ja kiire reageerimine tehnoloogia arengule. Kontrollimenetlust peaks kasutama ka selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mis on seotud vastuväidetega e-arveldamise Euroopa standardile, kuna nimetatud rakendusaktid võivad mõjutada kohustust võtta vastu ja töödelda e-arveid. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses süntaksite loetelu koostamise, piiramise ja läbivaatamisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Süntaksite loetelu käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, võttes arvesse asjaolu, et nende eesmärk on hõlbustada e-arveldamise Euroopa standardi kohaldamist ning tagada koostalitlusvõime ja kiire reageerimine tehnoloogia arengule. Kontrollimenetlust peaks kasutama ka selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, mis on seotud vastuväidetega e-arveldamise Euroopa standardile, kuna nimetatud rakendusaktid võivad mõjutada kohustust võtta vastu ja töödelda e-arveid.

| (44) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kõrvaldada erinevate siseriiklike eeskirjade ja standardite tõttu tekkinud turutõkked ja kaubandustõkked ning tagada koostalitlusvõime, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(44)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kõrvaldada erinevate siseriiklike eeskirjade ja standardite tõttu tekkinud turutõkked ja kaubandustõkked ning tagada koostalitlusvõime, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute täitmise tulemusel, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2009/81/EÜ, direktiivi 2014/23/EL, direktiivi 2014/24/EL või direktiivi 2014/25/EL.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata e-arvete suhtes, mis on väljastatud selliste lepingute täitmise tulemusel, mis kuuluvad direktiivi 2009/81/EÜ kohaldamisalasse, kui lepingu hange ja täitmine on kuulutanud salajaseks või selle täitmisel tuleb rakendada erilisi julgeolekumeetmeid vastavalt liikmesriigis kehtivatele õigus- või haldusnormidele ning tingimusel, et kõnealune liikmesriik on kindlaks teinud, et olulisi huvisid ei ole võimalik tagada vähem sekkuvate meetmetega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „e-arve”— sellises struktureeritud elektroonilises formaadis väljastatud, edastatud ja saadud arve, mis võimaldab seda automaatselt ja elektrooniliselt töödelda;

2)   „e-arve põhielemendid”— kogum teabe põhiosadest, mida e-arve peab sisaldama, et võimaldada koostalitlusvõimet, sealhulgas vajalik teave õigusnormidele vastavuse tagamiseks;

3)   „semantiline andmemudel”— struktureeritud ja omavahel loogiliselt seotud tingimuste ning nende tähenduste kogum, millega täpsustatakse e-arve põhielemente;

4)   „süntaks”— masinloetav keel või dialekt, mida kasutatakse e-arves sisalduvate andmeelementide esitamiseks;

5)   „süntaksiseosed”— suunised selle kohta, kuidas võiks e-arve semantilist andmemudelit kirjeldada erinevates süntaksites;

6)   „avaliku sektori hankijad”— direktiivi 2009/81/EÜ artikli 1 punktis 17, direktiivi 2014/23/EL artikli 6 lõikes 1 ja direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 1 kindlaks määratud avaliku sektori hankijad;

7)   „keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijad”— direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijad;

8)   „keskne hankija”— direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 16 määratletud keskne hankija;

9)   „võrgustiku sektori hankijad”— direktiivi 2009/81/EÜ artikli 1 punktis 17, direktiivi 2014/23/EL artikli 7 lõigetes 1 ja 2 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõikes 1 kindlaks määratud võrgustiku sektori hankijad;

10)   „rahvusvaheline standard”— määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud rahvusvaheline standard;

11)   „Euroopa standard”— määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud Euroopa standard.

Artikkel 3

Euroopa standardi kehtestamine

1.   Komisjon esitab asjaomasele Euroopa standardiorganisatsioonile taotluse e-arve põhielementide semantilist andmemudelit käsitleva Euroopa standardi (e-arveldamise Euroopa standard) koostamiseks.

Komisjon nõuab, et e-arve põhielementide semantilist andmemudelit käsitlev e-arveldamise Euroopa standard vastab vähemalt järgmistele kriteeriumidele:

| — | see on tehnoloogiliselt neutraalne; |
| --- | --- |

—

see on tehnoloogiliselt neutraalne;

| — | see sobib kokku asjakohaste e-arveldamise rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

—

see sobib kokku asjakohaste e-arveldamise rahvusvaheliste standarditega;

| — | see võtab arvesse vajadust kaitsta isikuandmeid vastavalt direktiivile 95/46/EÜ, lõimitud andmekaitse lähenemisviisi ning proportsionaalsuse, võimalikult väheste andmete kogumise ja nende otstarbe piiramise põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

see võtab arvesse vajadust kaitsta isikuandmeid vastavalt direktiivile 95/46/EÜ, lõimitud andmekaitse lähenemisviisi ning proportsionaalsuse, võimalikult väheste andmete kogumise ja nende otstarbe piiramise põhimõtteid;

| — | see on kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

—

see on kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ asjakohaste sätetega;

| — | see võimaldab praktiliste, kasutajasõbralike, paindlike ja kulutõhusate e-arveldussüsteemide loomist; |
| --- | --- |

—

see võimaldab praktiliste, kasutajasõbralike, paindlike ja kulutõhusate e-arveldussüsteemide loomist;

| — | see võtab arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate erivajadusi; |
| --- | --- |

—

see võtab arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijate erivajadusi;

| — | see on sobilik kasutamiseks ka ettevõtjatevaheliste äritehingute puhul. |
| --- | --- |

—

see on sobilik kasutamiseks ka ettevõtjatevaheliste äritehingute puhul.

Komisjon taotleb, et asjaomane Euroopa standardiorganisatsioon esitaks loetelu piiratud hulgast süntaksitest, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile, asjakohastele süntaksi vastendamistele ja suunistele edastamise koostalitlusvõime kohta, et hõlbustada sellise standardi kasutamist.

Taotlused võetakse vastu kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 10 lõigetes 1–5 sätestatud menetlusega.

Osana tööst töötada välja standard asjaomase Euroopa standardiorganisatsiooni poolt ja lõikes 2 kindlaksmääratud tähtaja jooksul testitakse standardit seoses selle praktilise kohaldamisega lõppkasutaja suhtes. Komisjonil lasub üldine vastutus testimise eest ja komisjon tagab, et testide läbiviimise ajal võetakse eriti arvesse praktilisuse, kasutajasõbralikkuse ja võimalike rakenduskulude kriteeriumide täitmist kooskõlas lõike 1 teise lõiguga. Komisjon esitab testide tulemusi käsitleva aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Kui lõikes 1 osutatud taotluse alusel koostatud e-arveldamise Euroopa standard vastab taotluses sisalduvatele nõuetele ja kui lõike 1 viienda lõigu kohane testimisetapp on lõppenud, avaldab komisjon viite sellisele standardile Euroopa Liidu Teatajas koos piiratud hulga süntaksite loeteluga, mis on koostatud lõikes 1 osutatud taotluse kohaselt. Avaldamine viiakse lõpule hiljemalt 27. maiks 2017.

Artikkel 4

Ametlikud vastuväited Euroopa standardile

1.   Kui liikmesriik või Euroopa Parlament leiab, et e-arveldamise Euroopa standard ja süntaksite loetelu ei vasta täielikult artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetele, teavitavad nad sellest komisjoni üksikasjaliku selgitusega ning komisjon otsustab:

| a) | avaldada viited asjakohasele e-arveldamise Euroopa standardile ja asjaomaste süntaksite loetelu Euroopa Liidu Teatajas, jätta need avaldamata või avaldada need seal piirangutega; |
| --- | --- |

a)

avaldada viited asjakohasele e-arveldamise Euroopa standardile ja asjaomaste süntaksite loetelu Euroopa Liidu Teatajas, jätta need avaldamata või avaldada need seal piirangutega;

| b) | säilitada Euroopa Liidu Teatajas viited asjakohasele e-arveldamise Euroopa standardile ja süntaksite loetelu, säilitada need piirangutega või need kõrvaldada. |
| --- | --- |

b)

säilitada Euroopa Liidu Teatajas viited asjakohasele e-arveldamise Euroopa standardile ja süntaksite loetelu, säilitada need piirangutega või need kõrvaldada.

2.   Komisjon avaldab oma veebilehel e-arveldamise Euroopa standardit ja süntaksite loetelu käsitleva teabe, mille kohta on tehtud lõikes 1 osutatud otsus.

3.   Komisjon teatab lõikes 1 osutatud otsusest asjaomasele Euroopa standardiorganisatsioonile ja taotleb vajaduse korral asjaomase e-arveldamise Euroopa standardi või süntaksite loetelu läbivaatamist.

4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b osutatud otsused võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 5

Euroopa standardi ja süntaksite loetelu haldamine ja edasiarendamine

1.   Selleks et võtta arvesse tehnoloogia arengut ning tagada täielik ja jätkuv koostalitlusvõime e-arveldamisel riigihangete puhul, võib komisjon:

| a) | ajakohastada e-arveldamise Euroopa standardit või selle läbi vaadata; |
| --- | --- |

a)

ajakohastada e-arveldamise Euroopa standardit või selle läbi vaadata;

| b) | komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud süntaksite loetelu ajakohastada või selle läbi vaadata. |
| --- | --- |

b)

komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas avaldatud süntaksite loetelu ajakohastada või selle läbi vaadata.

2.   Kui komisjon otsustab võtta lõike 1 punktis a osutatud meetmeid, esitab ta taotluse asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile. Kõnealune taotlus esitatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud korras, kohaldamata seal ette nähtud tähtaegu.

3.   Artiklit 4 kohaldatakse iga ajakohastamise või läbivaatamise suhtes, mis viiakse läbi kooskõlas lõike 1 punktiga a.

4.   Kui komisjon otsustab võtta lõike 1 punktis b osutatud meetmeid, teeb ta seda kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega või esitades taotluse asjakohasele Euroopa standardiorganisatsioonile. Selline taotlus esitatakse artikli 3 lõikes 1 osutatud korras, kohaldamata seal ette nähtud tähtaegu.

Artikkel 6

E-arve põhielemendid

E-arve põhielemendid on muu hulgas:

| a) | protsessi- ja arveidentifikaatorid; |
| --- | --- |

a)

protsessi- ja arveidentifikaatorid;

| b) | arve ajavahemik; |
| --- | --- |

b)

arve ajavahemik;

| c) | teave müüja kohta; |
| --- | --- |

c)

teave müüja kohta;

| d) | teave ostja kohta; |
| --- | --- |

d)

teave ostja kohta;

| e) | teave makse saaja kohta; |
| --- | --- |

e)

teave makse saaja kohta;

| f) | teave müüja maksuesindaja kohta; |
| --- | --- |

f)

teave müüja maksuesindaja kohta;

| g) | lepingu viide; |
| --- | --- |

g)

lepingu viide;

| h) | edastamise üksikasjad; |
| --- | --- |

h)

edastamise üksikasjad;

| i) | maksekorraldused; |
| --- | --- |

i)

maksekorraldused;

| j) | teave krediidi või deebeti kohta; |
| --- | --- |

j)

teave krediidi või deebeti kohta;

| k) | teave arve kirjete kohta; |
| --- | --- |

k)

teave arve kirjete kohta;

| l) | arve kogusummad; |
| --- | --- |

l)

arve kogusummad;

| m) | käibemaksu jaotus. |
| --- | --- |

m)

käibemaksu jaotus.

Artikkel 7

E-arvete vastuvõtmine ja töötlemine

Liikmesriigid tagavad, et avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad võtavad vastu ja töötlevad e-arveid, mis vastavad e-arveldamise Euroopa standardile, mida käsitlev viide on avaldatud vastavalt artikli 3 lõikele 2, ja mis tahes süntaksile loetelus, mis on avaldatud vastavalt artikli 3 lõikele 2.

Artikkel 8

Andmekaitse

1.   Käesolev direktiiv ei mõjuta andmekaitse suhtes kohaldatavat liidu ja siseriiklikku õigust.

2.   Kui liidu või siseriiklik õigus ei näe ette teisiti ning ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 sätestatud erandeid ja piiranguid, võib e-arveldamiseks kogutud isikuandmeid kasutada ainult sellel otstarbel või sellega kokkusobivatel eesmärkidel.

3.   Ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ artiklis 13 sätestatud erandite ja piirangute kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et e-arveldamise käigus kogutavate isikuandmete avaldamise kord on läbipaistvuse ja aruandluse eesmärgil kooskõlas sellise avalikustamise eesmärgi ning eraelu puutumatuse kaitse põhimõttega.

Artikkel 9

E-arvete kasutamine käibemaksuga maksustamise eesmärkidel

Käesolev direktiiv ei mõjuta direktiivi 2006/112/EÜ sätete kohaldamist.

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 11

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning kohaldavad neid hiljemalt 27. novembriks 2018. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

2.   Erandina lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad hiljemalt 18 kuud pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite avaldamist Euroopa Liidu Teatajas artiklis 7 sätestatud kohustuse võtta vastu ja töödelda e-arveid täitmiseks vajalikud sätted ning kohaldavad neid.

Liikmesriigid võivad esimeses lõigus osutatud kohaldamise edasi lükata seoses nende keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijate ja võrgustiku sektori hankijatega kõige rohkem kuni 30 kuud pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Pärast e-arveldamise Euroopa standardile osutava viite avaldamist avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas lõpliku kuupäeva esimeses lõigus osutatud sätete jõustamiseks.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 12

Läbivaatamine

Komisjon vaatab läbi käesoleva direktiivi mõju siseturule ja e-arveldamise kasutuselevõtule riigihangete puhul ning edastab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kolme aasta jooksul pärast keskvalitsusest madalama tasandi avaliku sektori hankijatele artikli 11 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaja maksimaalset pikendamist. Vajaduse korral lisatakse aruandele mõjuhinnang, mis käsitleb vajadust edasiste meetmete järele.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 16. aprill 2014

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

president

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT C 79, 6.3.2014, lk 67.

1

(2)  28. novembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

5

(6)  Komisjoni 2. novembri 2010. aasta otsus, millega luuakse elektroonilisi arveid (e-arveid) käsitlev Euroopa sidusrühmade foorum (ELT C 326, 3.12.2010, lk 13).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT L 48, 23.2.2011, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

14

(15)  ELT C 38, 8.2.2014, lk 2.

15

(16)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

16

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 452/2014,

29. aprill 2014,

millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 peavad ärilises lennutranspordis õhusõidukeid kasutavad kolmandate riikide käitajad järgima asjakohaseid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardeid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 216/2008 peavad ärilises lennutranspordis õhusõidukeid kasutavad kolmandate riikide käitajad järgima asjakohaseid Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standardeid.

| (2) | Määrust (EÜ) nr 216/2008 ei kohaldata kolmandate riikide käitajate suhtes, kes lendavad üle territooriumi, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Määrust (EÜ) nr 216/2008 ei kohaldata kolmandate riikide käitajate suhtes, kes lendavad üle territooriumi, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu sätteid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt peavad kolmandate riikide käitajad asjakohaste ICAO standardite puudumise korral järgima asjakohaseid olulisi nõudeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 216/2008 I, III ja IV lisas ning rakendatavuse korral Vb lisas, eeldusel et need nõuded ei riku kolmandate riikide õigusi, mis on sätestatud rahvusvahelistes konventsioonides. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt peavad kolmandate riikide käitajad asjakohaste ICAO standardite puudumise korral järgima asjakohaseid olulisi nõudeid, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 216/2008 I, III ja IV lisas ning rakendatavuse korral Vb lisas, eeldusel et need nõuded ei riku kolmandate riikide õigusi, mis on sätestatud rahvusvahelistes konventsioonides.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) välja andma lube ja teostama pidevat järelevalvet väljaantud lubade üle. Luba on üks eeltingimustest asjaomaselt ELi liikmesriigilt tegevusloa või samaväärse dokumendi saamiseks kooskõlas ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste olemasolevate lennuteenuselepingutega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt peab Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) välja andma lube ja teostama pidevat järelevalvet väljaantud lubade üle. Luba on üks eeltingimustest asjaomaselt ELi liikmesriigilt tegevusloa või samaväärse dokumendi saamiseks kooskõlas ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste olemasolevate lennuteenuselepingutega.

| (5) | Seoses esmaste lubade väljaandmisega ja pideva järelevalvega korraldab amet hindamisi ning võtab vajalikke meetmeid, et ära hoida rikkumise jätkumine. |
| --- | --- |

(5)

Seoses esmaste lubade väljaandmisega ja pideva järelevalvega korraldab amet hindamisi ning võtab vajalikke meetmeid, et ära hoida rikkumise jätkumine.

| (6) | Kolmandate riikide käitajatele lubade väljaandmine peab olema lihtne, proportsionaalne, kulutõhus ja efektiivne ning selle puhul tuleb arvesse võtta ICAO üldise ohutusjärelevalve auditikava tulemusi, õhusõidukite kontrollimist seisuplatsil ja muud tunnustatud teavet, mis on seotud kolmandate riikide käitajaid puudutavate ohutusaspektidega. |
| --- | --- |

(6)

Kolmandate riikide käitajatele lubade väljaandmine peab olema lihtne, proportsionaalne, kulutõhus ja efektiivne ning selle puhul tuleb arvesse võtta ICAO üldise ohutusjärelevalve auditikava tulemusi, õhusõidukite kontrollimist seisuplatsil ja muud tunnustatud teavet, mis on seotud kolmandate riikide käitajaid puudutavate ohutusaspektidega.

| (7) | Määruse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EÜ) nr 2111/2005 (2) kohase tegevuskeelu saanud kolmandate riikide käitajate hindamine võib hõlmata käitaja valdustes kohapealset auditeerimist. Loa peatamise tühistamiseks võib amet kaaluda kolmanda riigi käitaja auditeerimist. |
| --- | --- |

(7)

Määruse Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EÜ) nr 2111/2005 (2) kohase tegevuskeelu saanud kolmandate riikide käitajate hindamine võib hõlmata käitaja valdustes kohapealset auditeerimist. Loa peatamise tühistamiseks võib amet kaaluda kolmanda riigi käitaja auditeerimist.

| (8) | Sujuva ülemineku ja tsiviillennundusohutuse kõrge taseme tagamiseks Euroopa Liidus tuleb rakenduseeskirjades arvesse võtta ICAO egiidi all kokku lepitud soovitusi ja juhendeid. |
| --- | --- |

(8)

Sujuva ülemineku ja tsiviillennundusohutuse kõrge taseme tagamiseks Euroopa Liidus tuleb rakenduseeskirjades arvesse võtta ICAO egiidi all kokku lepitud soovitusi ja juhendeid.

| (9) | Lennundussektorile ja ameti juhtkonnale on vaja anda piisavalt aega uue õigusraamistikuga kohanemiseks ja selleks, et tunnustada teatud tingimustel tegevuslube või samaväärseid dokumente, mille on liikmesriigid välja andnud lendamiseks nende territooriumile, nende territooriumil või sealt väljapoole. |
| --- | --- |

(9)

Lennundussektorile ja ameti juhtkonnale on vaja anda piisavalt aega uue õigusraamistikuga kohanemiseks ja selleks, et tunnustada teatud tingimustel tegevuslube või samaväärseid dokumente, mille on liikmesriigid välja andnud lendamiseks nende territooriumile, nende territooriumil või sealt väljapoole.

| (10) | Euroopa Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõikega 1. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Lennundusohutusamet on ette valmistanud rakenduseeskirjade eelnõu ja esitanud selle arvamusena komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 19 lõikega 1.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 4 lõike 1 punktis d nimetatud kolmanda riigi lennuettevõtjate jaoks, kes sooritavad ärilise lennutranspordi lende aluslepingu sätete kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole, sh tingimused lubade väljaandmiseks, pikendamiseks, muutmiseks, peatamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või neile piirangute kehtestamiseks ning lubade omanike õigused ja kohustused ning tingimused, mille korral tuleb ohutuse huvides lennutegevus keelata, seda piirata või seada sellele tingimused.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „nõuete täitmise alternatiivsed meetodid”— olemasolevate nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite alternatiivid või uued võimalikud meetodid määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks, mida amet ei ole nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditena kehtestanud;

2)   „ärilise lennutranspordi lend”— reisijate, lasti või posti transportimine õhusõidukiga tasu eest;

3)   „lend”— määratud lennuväljalt väljumine määratud sihtlennuvälja suunas;

4)   „kolmanda riigi käitaja”— ettevõtja, kellel on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud kolmas riik.

Artikkel 3

Load

Kolmandate riikide käitajad võivad sooritada ärilise lennutranspordi lende aluslepingu kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole vaid juhul, kui nad täidavad käesoleva määruse 1. lisa nõudeid ja neil on ameti poolt käesoleva määruse 2. lisa kohaselt välja antud luba.

Artikkel 4

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates kahekümnendast päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Erandina lõike 1 teisest lõigust võivad tegevuslubade või samaväärsete dokumentide väljaandmist jätkata sellised liikmesriigid, kes annavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kõnealuseid dokumente välja kolmandate riikide käitajatele siseriiklike õigusaktide kohaselt. Kolmandate riikide käitajad peavad järgima asjaomase liikmesriigi poolt välja antud loas või samaväärses dokumendis kindlaks määratud rakendusala ja õigusi, kuni amet on vastu võtnud käesoleva määruse 2. lisa kohase otsuse. Liikmesriigid teavitavad ametit selliste tegevuslubade või samaväärsete dokumentide väljaandmisest.

Pärast kuupäeva, mil amet võtab asjakohase kolmanda riigi käitaja kohta otsuse vastu, või kuni 30 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, ei vii liikmesriik tegevuslubade väljaandmisel enam läbi kõnealuse kolmanda riigi käitaja ohutushindamist vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele.

3.   Kolmandate riikide käitajad, kellel on käesoleva määruse jõustumiskuupäeval tegevusluba või samaväärne dokument, esitavad ametile loataotluse hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. Taotlus peab sisaldama teavet kõigi asjaomaselt liikmesriigilt saadud tegevuslubade kohta.

4.   Pärast taotluse vastuvõtmist hindab amet kolmanda riigi käitaja vastavust asjakohastele nõuetele. Kõnealune hindamine toimub kuni 30 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).

2

---

1. LISA

TCO-OSA

KOLMANDATE RIIKIDE KÄITAJAD

I JAOTIS

Üldnõuded

TCO.100   Reguleerimisala

Käesoleva lisaga (edaspidi „TCO-osa”) kehtestatakse nõuded, mida peavad järgima kolmandate riikide käitajad, kes sooritavad ärilise lennutranspordi lende aluslepingu sätete kohaldamisterritooriumile, -territooriumil või -territooriumilt.

TCO.105   Nõuete täitmise meetodid

| a) | Määruse (EÜ) nr 216/2008 (1) ja TCO-osa nõuete täitmiseks võib kolmanda riigi käitaja kasutada ameti kehtestatud nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite asemel nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid. |
| --- | --- |

a)

Määruse (EÜ) nr 216/2008 (1) ja TCO-osa nõuete täitmiseks võib kolmanda riigi käitaja kasutada ameti kehtestatud nõuete täitmise aktsepteeritud meetodite asemel nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid.

| b) | Kui loa omamise kohustusega kolmanda riigi käitaja soovib määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete täitmiseks kasutada ameti kehtestatud nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditest erinevat nõuete täitmise alternatiivset meetodit, peab ta sellest enne meetodi rakendamist ametit teavitama ja esitama nõuete täitmise alternatiivse meetodi täieliku kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama kõiki asjaomaste käsiraamatute ja protseduuride muudatusi ning rakenduseeskirjade täitmist tõendavat hinnangut.
  Kolmanda riigi käitaja võib kõnealuseid nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid rakendada juhul, kui amet on need eelnevalt heaks kiitnud ja käitaja on saanud 2. lisa (edaspidi „ART-osa”) punkti ART.105 kohase teate. |
| --- | --- |

b)

Kui loa omamise kohustusega kolmanda riigi käitaja soovib määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete täitmiseks kasutada ameti kehtestatud nõuete täitmise aktsepteeritud meetoditest erinevat nõuete täitmise alternatiivset meetodit, peab ta sellest enne meetodi rakendamist ametit teavitama ja esitama nõuete täitmise alternatiivse meetodi täieliku kirjelduse. Kirjeldus peab sisaldama kõiki asjaomaste käsiraamatute ja protseduuride muudatusi ning rakenduseeskirjade täitmist tõendavat hinnangut.

Kolmanda riigi käitaja võib kõnealuseid nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid rakendada juhul, kui amet on need eelnevalt heaks kiitnud ja käitaja on saanud 2. lisa (edaspidi „ART-osa”) punkti ART.105 kohase teate.

TCO.110   Riskide maandamise meetmed

| a) | Kui käitajariik või registreerimisriik on teavitanud ICAOd siseriiklikest nõuetest, mis erinevad ICAO standarditest, mille amet on kindlaks teinud ART-osa punkti ART.200 alapunkti d kohaselt, võib kolmanda riigi käitaja TCO-osa nõuete täitmiseks välja pakkuda riskide maandamisemeetmeid. |
| --- | --- |

a)

Kui käitajariik või registreerimisriik on teavitanud ICAOd siseriiklikest nõuetest, mis erinevad ICAO standarditest, mille amet on kindlaks teinud ART-osa punkti ART.200 alapunkti d kohaselt, võib kolmanda riigi käitaja TCO-osa nõuete täitmiseks välja pakkuda riskide maandamisemeetmeid.

| b) | Kolmanda riigi käitaja tõendab ametile, et kõnealused meetmed tagavad samaväärse ohutustaseme kui standard, mille puhul on teatatud siseriiklike nõuete erinevusest. |
| --- | --- |

b)

Kolmanda riigi käitaja tõendab ametile, et kõnealused meetmed tagavad samaväärse ohutustaseme kui standard, mille puhul on teatatud siseriiklike nõuete erinevusest.

TCO.115   Juurdepääs

| a) | Kolmanda riigi käitaja tagab, et ameti või liikmesriigi volitatud isik või isik, kes on volitatud selle liikmesriigi poolt, kelle territooriumil õhusõiduk on maandunud, lubatakse selle õhusõiduki pardale mis tahes ajal eelneva teavitamise korral või ilma selleta, kui tema eesmärk on:






  1) | kontrollida nõutud dokumentide ja käsiraamatute olemasolu õhusõiduki pardal ning TCO-osa nõuete täitmist või |
| --- | --- | --- |

a)

Kolmanda riigi käitaja tagab, et ameti või liikmesriigi volitatud isik või isik, kes on volitatud selle liikmesriigi poolt, kelle territooriumil õhusõiduk on maandunud, lubatakse selle õhusõiduki pardale mis tahes ajal eelneva teavitamise korral või ilma selleta, kui tema eesmärk on:

1)

kontrollida nõutud dokumentide ja käsiraamatute olemasolu õhusõiduki pardal ning TCO-osa nõuete täitmist või

| 2) | teha õhusõiduki kontroll seisuplatsil vastavalt komisjoni aasta määruse (EÜ) nr 965/2012 (2) II lisale. |
| --- | --- |

2)

teha õhusõiduki kontroll seisuplatsil vastavalt komisjoni aasta määruse (EÜ) nr 965/2012 (2) II lisale.

| b) | Kolmanda riigi käitaja tagab, et ameti volitatud isikule võimaldatakse juurdepääs käitaja kõikidele rajatistele või dokumentidele, mis on seotud tema tegevusega (sh allhanketegevusega), et teha kindlaks vastavus TCO-osale. |
| --- | --- |

b)

Kolmanda riigi käitaja tagab, et ameti volitatud isikule võimaldatakse juurdepääs käitaja kõikidele rajatistele või dokumentidele, mis on seotud tema tegevusega (sh allhanketegevusega), et teha kindlaks vastavus TCO-osale.

II JAOTIS

Lennutegevus

TCO.200   Üldnõuded

| a) | Kolmanda riigi käitaja peab järgima:






  1) | rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades, eriti 1. lisas (Lennundusspetsialistide load), 2. lisas (Lennureeglid), 6. lisas (Õhusõidukite käitamine, I osa (Rahvusvaheline äriline lennutransport — lennukid) või III osa (Rahvusvahelised lennud — kopterid)), vastavalt vajadusele, 8. lisas (Õhusõidukite lennukõlblikkus), 18. lisas (Ohtlikud kaubad) ja 19. lisas (Ohutusjuhtimine) sisalduvaid asjakohaseid standardeid; |
| --- | --- | --- |

a)

Kolmanda riigi käitaja peab järgima:

1)

rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades, eriti 1. lisas (Lennundusspetsialistide load), 2. lisas (Lennureeglid), 6. lisas (Õhusõidukite käitamine, I osa (Rahvusvaheline äriline lennutransport — lennukid) või III osa (Rahvusvahelised lennud — kopterid)), vastavalt vajadusele, 8. lisas (Õhusõidukite lennukõlblikkus), 18. lisas (Ohtlikud kaubad) ja 19. lisas (Ohutusjuhtimine) sisalduvaid asjakohaseid standardeid;

| 2) | ameti poolt punkti ART.200 alapunkti d kohaselt aktsepteeritud riskide maandamise meetmeid; |
| --- | --- |

2)

ameti poolt punkti ART.200 alapunkti d kohaselt aktsepteeritud riskide maandamise meetmeid;

| 3) | TCO-osa asjakohaseid nõudeid; ning |
| --- | --- |

3)

TCO-osa asjakohaseid nõudeid; ning

| 4) | asjakohaseid Euroopa Liidu lennureegleid. |
| --- | --- |

4)

asjakohaseid Euroopa Liidu lennureegleid.

| b) | Kolmanda riigi käitaja tagab, et lepingu sätete kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole lendavat õhusõidukit käitatakse vastavalt:






  1) | kolmanda riigi käitaja lennuettevõtja sertifikaadile ja sellega seotud käitamistingimustele; ning |
| --- | --- | --- |

b)

Kolmanda riigi käitaja tagab, et lepingu sätete kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole lendavat õhusõidukit käitatakse vastavalt:

1)

kolmanda riigi käitaja lennuettevõtja sertifikaadile ja sellega seotud käitamistingimustele; ning

| 2) | käesoleva määruse kohaselt välja antud loale ning sellele lisatud käitamistingimustes kindlaks määratud rakendusalale ja õigustele. |
| --- | --- |

2)

käesoleva määruse kohaselt välja antud loale ning sellele lisatud käitamistingimustes kindlaks määratud rakendusalale ja õigustele.

| c) | Kolmanda riigi käitaja tagab, et liidu territooriumile, territooriumil või territooriumilt väljapoole lendaval õhusõidukil on lennukõlblikkussertifikaat, mille on välja andnud või kinnitanud:






  1) | registreerimisriik või |
| --- | --- | --- |

c)

Kolmanda riigi käitaja tagab, et liidu territooriumile, territooriumil või territooriumilt väljapoole lendaval õhusõidukil on lennukõlblikkussertifikaat, mille on välja andnud või kinnitanud:

1)

registreerimisriik või

| 2) | käitajariik, tingimusel, et käitajariik ja registreerimisriik on sõlminud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikli 83bis kohase lepingu, millega kantakse üle vastutus õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise eest. |
| --- | --- |

2)

käitajariik, tingimusel, et käitajariik ja registreerimisriik on sõlminud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikli 83bis kohase lepingu, millega kantakse üle vastutus õhusõiduki lennukõlblikkussertifikaadi väljaandmise eest.

| d) | Kolmanda riigi käitaja esitab nõudmise korral ametile mis tahes teavet, mis on vajalik TCO-osa nõuete täitmise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

d)

Kolmanda riigi käitaja esitab nõudmise korral ametile mis tahes teavet, mis on vajalik TCO-osa nõuete täitmise kontrollimiseks.

| e) | Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 996/2010 (3) kohaldamist, peab kolmanda riigi käitaja ametit viivitamata teavitama ICAO 13. lisas esitatud määratlusele vastavast õnnetusest, milles osales asjaomase kolmanda riigi käitaja lennuettevõtja sertifikaadi alusel kasutatav õhusõiduk. |
| --- | --- |

e)

Ilma et see mõjutaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 996/2010 (3) kohaldamist, peab kolmanda riigi käitaja ametit viivitamata teavitama ICAO 13. lisas esitatud määratlusele vastavast õnnetusest, milles osales asjaomase kolmanda riigi käitaja lennuettevõtja sertifikaadi alusel kasutatav õhusõiduk.

TCO.205   Navigeerimis-, side- ja seireseadmed

Kui kolmanda riigi käitaja õhusõidukid lendavad lepingu kohaldamisterritooriumi õhuruumis, peab käitaja õhusõiduk olema varustatud asjaomases õhuruumis nõutavate navigeerimis-, side- ja seireseadmetega ning neid seadmeid kasutama.

TCO.210   Pardal nõutavad dokumendid, käsiraamatud ja andmed

Kolmanda riigi käitaja tagab, et kõik dokumendid, käsiraamatud ja andmed, mis peavad pardal olema, on kehtivad ja ajakohased.

TCO.215   Dokumentide, käsiraamatute ja andmete esitamine

Kui ameti volitatud isik või selle liikmesriigi, kuhu lennuk on maandunud, pädeva asutuse volitatud isik, küsib pardal nõutavaid dokumente, käsiraamatuid ja andmeid, peab õhusõiduki kapten need mõistliku aja jooksul sellele isikule esitama.

III JAOTIS

Kolmandate riikide käitajate load

TCO.300   Loa taotlemine

| a) | Enne ärilise lennutranspordi lendude alustamist peab kolmanda riigi käitaja TCO-osa kohaselt taotlema ja saama ameti väljaantava loa. |
| --- | --- |

a)

Enne ärilise lennutranspordi lendude alustamist peab kolmanda riigi käitaja TCO-osa kohaselt taotlema ja saama ameti väljaantava loa.

| b) | Loataotlus tuleb esitada:






  1) | vähemalt 30 päeva enne lendude kavandatavat alguskuupäeva ning |
| --- | --- | --- |

b)

Loataotlus tuleb esitada:

1)

vähemalt 30 päeva enne lendude kavandatavat alguskuupäeva ning

| 2) | ameti kehtestatud vormis ja viisil. |
| --- | --- |

2)

ameti kehtestatud vormis ja viisil.

| c) | Ilma et see mõjutaks kohaldatavate kahepoolsete lepingute kohaldamist, peab taotleja ametile esitama mis tahes teavet, mida on vaja, et hinnata, kas kavandatud tegevus viiakse läbi kooskõlas punkti TCO.200 alapunkti a asjakohaste nõuetega. Kõnealune teave hõlmab järgmist:






  1) | nõuetekohaselt täidetud taotlust; |
| --- | --- | --- |

c)

Ilma et see mõjutaks kohaldatavate kahepoolsete lepingute kohaldamist, peab taotleja ametile esitama mis tahes teavet, mida on vaja, et hinnata, kas kavandatud tegevus viiakse läbi kooskõlas punkti TCO.200 alapunkti a asjakohaste nõuetega. Kõnealune teave hõlmab järgmist:

1)

nõuetekohaselt täidetud taotlust;

| 2) | taotleja nime, ärinime, aadressi ja postiaadressi; |
| --- | --- |

2)

taotleja nime, ärinime, aadressi ja postiaadressi;

| 3) | taotleja lennuettevõtja sertifikaadi ja sellega seotud käitamistingimuste koopiat või käitajariigi väljaantud samaväärset dokumenti, mis tõendab omaniku suutlikkust kavandatud lende läbi viia; |
| --- | --- |

3)

taotleja lennuettevõtja sertifikaadi ja sellega seotud käitamistingimuste koopiat või käitajariigi väljaantud samaväärset dokumenti, mis tõendab omaniku suutlikkust kavandatud lende läbi viia;

| 4) | taotleja kehtivat registreerimistunnistust või registriväljavõtet või samaväärset dokumenti, mille on välja andnud selle riigi ettevõtteregister, kus asub taotleja peamine äritegevuse koht; |
| --- | --- |

4)

taotleja kehtivat registreerimistunnistust või registriväljavõtet või samaväärset dokumenti, mille on välja andnud selle riigi ettevõtteregister, kus asub taotleja peamine äritegevuse koht;

| 5) | lennutegevuse kavandatavat alguskuupäeva, liiki ja geograafilisi piirkondi. |
| --- | --- |

5)

lennutegevuse kavandatavat alguskuupäeva, liiki ja geograafilisi piirkondi.

| d) | Vajaduse korral võib amet nõuda mis tahes muid asjakohaseid dokumente, käsiraamatuid või erilubasid, mille on välja andnud või kinnitanud käitajariik või registreerimisriik. |
| --- | --- |

d)

Vajaduse korral võib amet nõuda mis tahes muid asjakohaseid dokumente, käsiraamatuid või erilubasid, mille on välja andnud või kinnitanud käitajariik või registreerimisriik.

| e) | Õhusõidukite puhul, mis ei ole käitajariigis registreeritud, võib amet nõuda:






  1) | iga käitatava õhusõiduki rendilepingu andmeid ning |
| --- | --- | --- |

e)

Õhusõidukite puhul, mis ei ole käitajariigis registreeritud, võib amet nõuda:

1)

iga käitatava õhusõiduki rendilepingu andmeid ning

| 2) | vajaduse korral koopiat rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikli 83bis kohaselt käitajariigi ja registreerimisriigi vahel sõlmitud lepingust, mis kehtib kõnealuse õhusõiduki kohta. |
| --- | --- |

2)

vajaduse korral koopiat rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni artikli 83bis kohaselt käitajariigi ja registreerimisriigi vahel sõlmitud lepingust, mis kehtib kõnealuse õhusõiduki kohta.

TCO.305   Mitteregulaarlennud — ühekordne teade

| a) | Erandina punkti TCO.300 alapunktist a võib kolmanda riigi käitaja ilma esmalt luba saamata teha kiirabilende või sooritada mitteregulaarlennu või mitu mitteregulaarlendu, et rahuldada ettenägematuid, vahetuid ja kiireloomulisi operatiivvajadusi, kui käitaja täidab järgmised tingimused:






  1) | teatab ametile esimesest lennust enne selle kavandatud toimumiskuupäev ameti kehtestatud vormis ja viisil; |
| --- | --- | --- |

a)

Erandina punkti TCO.300 alapunktist a võib kolmanda riigi käitaja ilma esmalt luba saamata teha kiirabilende või sooritada mitteregulaarlennu või mitu mitteregulaarlendu, et rahuldada ettenägematuid, vahetuid ja kiireloomulisi operatiivvajadusi, kui käitaja täidab järgmised tingimused:

1)

teatab ametile esimesest lennust enne selle kavandatud toimumiskuupäev ameti kehtestatud vormis ja viisil;

| 2) | käitaja suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 (4) kohast tegevuskeeldu ning |
| --- | --- |

2)

käitaja suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 (4) kohast tegevuskeeldu ning

| 3) | taotleb luba kümne tööpäeva jooksul pärast ameti teavitamist kooskõlas punktiga TCO.300. |
| --- | --- |

3)

taotleb luba kümne tööpäeva jooksul pärast ameti teavitamist kooskõlas punktiga TCO.300.

| b) | Alapunkti a alapunktis 1 sätestatud teates kindlaks määratud lennu(d) võib teha kuni kuue järjestikuse nädala jooksul pärast teate esitamise kuupäeva või kuni amet on võtnud vastu ART-osa kohase otsuse taotluse kohta, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

b)

Alapunkti a alapunktis 1 sätestatud teates kindlaks määratud lennu(d) võib teha kuni kuue järjestikuse nädala jooksul pärast teate esitamise kuupäeva või kuni amet on võtnud vastu ART-osa kohase otsuse taotluse kohta, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| c) | Käitaja võib teate esitada ainult üks kord 24 kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

Käitaja võib teate esitada ainult üks kord 24 kuu jooksul.

TCO.310   Loaomaniku õigused

Käitaja õigused on loetletud loale lisatud käitamistingimustes ja need ei ületa käitajariigi antud õigusi.

TCO.315   Muudatused

| a) | Mis tahes muudatusi, milles ei ole kokku lepitud punkti ART.210 alapunkti c alusel ning mis mõjutavad luba või sellele lisatud käitamistingimusi, saab teha pärast seda, kui amet on need eelnevalt heaks kiitnud. |
| --- | --- |

a)

Mis tahes muudatusi, milles ei ole kokku lepitud punkti ART.210 alapunkti c alusel ning mis mõjutavad luba või sellele lisatud käitamistingimusi, saab teha pärast seda, kui amet on need eelnevalt heaks kiitnud.

| b) | Kolmanda riigi käitaja peab esitama taotluse ametilt eelneva heakskiidu saamiseks vähemalt 30 päeva enne kavandatud muudatuse jõustumise kuupäeva.
  Kolmanda riigi käitaja esitab ametile punktis TCO.300 osutatud teabe, mis on seotud kavandatud muudatusega.
  Pärast muudatust käsitleva taotluse esitamist järgib kolmanda riigi käitaja ameti poolt punkti ART.225 alapunkti b kohaselt sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

b)

Kolmanda riigi käitaja peab esitama taotluse ametilt eelneva heakskiidu saamiseks vähemalt 30 päeva enne kavandatud muudatuse jõustumise kuupäeva.

Kolmanda riigi käitaja esitab ametile punktis TCO.300 osutatud teabe, mis on seotud kavandatud muudatusega.

Pärast muudatust käsitleva taotluse esitamist järgib kolmanda riigi käitaja ameti poolt punkti ART.225 alapunkti b kohaselt sätestatud tingimusi.

| c) | Ametit teavitatakse enne muudatuse tegemist kõikidest muudatustest, mis punkti ART.210 alapunkti c kohaselt ei vaja eelnevat heakskiitu. |
| --- | --- |

c)

Ametit teavitatakse enne muudatuse tegemist kõikidest muudatustest, mis punkti ART.210 alapunkti c kohaselt ei vaja eelnevat heakskiitu.

TCO.320   Kehtivuse kestvus

| a) | Luba kehtib seni, kuni:






  1) | kolmanda riigi käitaja täidab TCO-osa asjakohaseid nõudeid. Arvesse võetakse ka punktis TCO.325 nimetatud puuduste menetlemisega seotud sätteid; |
| --- | --- | --- |

a)

Luba kehtib seni, kuni:

1)

kolmanda riigi käitaja täidab TCO-osa asjakohaseid nõudeid. Arvesse võetakse ka punktis TCO.325 nimetatud puuduste menetlemisega seotud sätteid;

| 2) | kehtib lennuettevõtja sertifikaat või käitajariigi poolt välja antud samaväärne dokument ja sellega seotud käitamistingimused, kui need on olemas; |
| --- | --- |

2)

kehtib lennuettevõtja sertifikaat või käitajariigi poolt välja antud samaväärne dokument ja sellega seotud käitamistingimused, kui need on olemas;

| 3) | ametile võimaldatakse punkti TCO.115 kohane juurdepääs kolmanda riigi käitajale; |
| --- | --- |

3)

ametile võimaldatakse punkti TCO.115 kohane juurdepääs kolmanda riigi käitajale;

| 4) | kolmanda riigi käitaja suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohast tegevuskeeldu; |
| --- | --- |

4)

kolmanda riigi käitaja suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohast tegevuskeeldu;

| 5) | loast ei ole loobutud, seda ei ole peatatud ega kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

5)

loast ei ole loobutud, seda ei ole peatatud ega kehtetuks tunnistatud;

| 6) | kolmanda riigi käitaja on teinud vähemalt ühe loakohase lennu 24 kuu jooksul lepingu sätete kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole. |
| --- | --- |

6)

kolmanda riigi käitaja on teinud vähemalt ühe loakohase lennu 24 kuu jooksul lepingu sätete kohaldamisterritooriumile, kohaldamisterritooriumil või sealt väljapoole.

| b) | Loast loobumise või selle kehtetuks tunnistamise korral tuleb luba tagastada ametile. |
| --- | --- |

b)

Loast loobumise või selle kehtetuks tunnistamise korral tuleb luba tagastada ametile.

TCO.325   Puudused

Pärast ametilt teate saamist punkti ART.230 kohaste puuduste leidmise kohta, peab kolmanda riigi käitaja võtma järgmised meetmed:

| a) | tegema kindlaks nõuetele mittevastavuse algpõhjuse; |
| --- | --- |

a)

tegema kindlaks nõuetele mittevastavuse algpõhjuse;

| b) | koostama mõistliku aja jooksul nõuetele mittevastavuse algpõhjust käsitleva parandusmeetmete kava ja esitama selle ametile; |
| --- | --- |

b)

koostama mõistliku aja jooksul nõuetele mittevastavuse algpõhjust käsitleva parandusmeetmete kava ja esitama selle ametile;

| c) | tõendama parandusmeetmete rakendamist ametile vastuvõetaval viisil ja ametiga kokkulepitud aja jooksul kooskõlas punkti ART.230 alapunkti e alapunktiga 1. |
| --- | --- |

c)

tõendama parandusmeetmete rakendamist ametile vastuvõetaval viisil ja ametiga kokkulepitud aja jooksul kooskõlas punkti ART.230 alapunkti e alapunktiga 1.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ (ELT L 79, 19.3.2008, lk 1). Määrust on viimati muudetud komisjoni 8. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 6/2013 (ELT L 4, 9.1.2013, lk 34).

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 965/2012, 5. oktoober 2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15).

---

2. LISA

ART-OSA

NÕUDED ASUTUSTELE SEOSES KOLMANDATE RIIKIDE KÄITAJATELE ANTAVATE LUBADEGA

I JAOTIS

Üldist

ART.100   Reguleerimisala

Käesoleva lisaga (edaspidi „ART-osa”) kehtestatakse haldusnõuded, mida liikmesriigid ja amet peavad järgima järgmiste valdkondade puhul:

| a) | ärilise lennutranspordi lende tegevate kolmandate riikide käitajate lubade väljaandmine, pikendamine, muutmine, peatamine, kehtetuks tunnistamine või neile piirangute kehtestamine ning |
| --- | --- |

a)

ärilise lennutranspordi lende tegevate kolmandate riikide käitajate lubade väljaandmine, pikendamine, muutmine, peatamine, kehtetuks tunnistamine või neile piirangute kehtestamine ning

| b) | järelevalve teostamine kõnealuste käitajate üle. |
| --- | --- |

b)

järelevalve teostamine kõnealuste käitajate üle.

ART.105   Nõuete täitmise alternatiivsed meetodid

Amet hindab kõiki kolmanda riigi käitajate poolt välja pakutud nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid punkti TCO.105 alapunkti b kohaselt, analüüsides esitatud dokumentatsiooni ja kontrollides vajaduse korral kolmanda riigi käitajat.

Kui amet leiab, et nõuete täitmise alternatiivsed meetodid vastavad TCO-osale, siis annab amet taotlejale viivitamata teada, et nõuete täitmise alternatiivseid meetodeid võib rakendada, ja vajaduse korral muudab vastavalt taotleja luba.

ART.110   Teabevahetus

| a) | Amet teavitab komisjoni ja liikmesriike, kui ta:






  1) | lükkab loataotluse tagasi; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet teavitab komisjoni ja liikmesriike, kui ta:

1)

lükkab loataotluse tagasi;

| 2) | kehtestab ohutuskaalutlustel piirangu, peatab või tunnistab loa kehtetuks. |
| --- | --- |

2)

kehtestab ohutuskaalutlustel piirangu, peatab või tunnistab loa kehtetuks.

| b) | Amet teavitab liikmesriike talle punkti TCO.305 kohaselt esitatud teadetest ühe tööpäeva jooksul pärast teate saamist. |
| --- | --- |

b)

Amet teavitab liikmesriike talle punkti TCO.305 kohaselt esitatud teadetest ühe tööpäeva jooksul pärast teate saamist.

| c) | Amet teeb liikmesriikidele regulaarselt kättesaadavaks ajakohastatud loendi, mis sisaldab teavet ameti poolt välja antud, muudetud, peatatud ja kehtetuks tunnistatud lubade kohta või selliste lubade kohta, millele on kehtestatud piirangud. |
| --- | --- |

c)

Amet teeb liikmesriikidele regulaarselt kättesaadavaks ajakohastatud loendi, mis sisaldab teavet ameti poolt välja antud, muudetud, peatatud ja kehtetuks tunnistatud lubade kohta või selliste lubade kohta, millele on kehtestatud piirangud.

| d) | Liikmesriigid teavitavad ametit, kui nad soovivad võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 6 lõike 1 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

d)

Liikmesriigid teavitavad ametit, kui nad soovivad võtta määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 6 lõike 1 kohaseid meetmeid.

ART.115   Andmete säilitamine

| a) | Amet võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmiste valdkondadega seotud andmeid nõuetekohaselt säilitada, tagada neile juurdepääs ja neid usaldusväärselt jälgida:






  1) | ameti töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet võtab kasutusele andmete säilitamise süsteemi, mis võimaldab järgmiste valdkondadega seotud andmeid nõuetekohaselt säilitada, tagada neile juurdepääs ja neid usaldusväärselt jälgida:

1)

ameti töötajate koolitus, kvalifikatsioon ja volitused;

| 2) | kolmanda riigi käitajatele antud load või neilt saadud teated; |
| --- | --- |

2)

kolmanda riigi käitajatele antud load või neilt saadud teated;

| 3) | lubade väljaandmise menetlus ja pidev järelevalve loa saanud kolmanda riigi käitajate üle; |
| --- | --- |

3)

lubade väljaandmise menetlus ja pidev järelevalve loa saanud kolmanda riigi käitajate üle;

| 4) | puudused, kokkulepitud parandusmeetmed ja meetmete lõpuleviimise kuupäev; |
| --- | --- |

4)

puudused, kokkulepitud parandusmeetmed ja meetmete lõpuleviimise kuupäev;

| 5) | rakendatud jõustamismeetmed, sh ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt sisse nõutud trahvid; |
| --- | --- |

5)

rakendatud jõustamismeetmed, sh ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaselt sisse nõutud trahvid;

| 6) | ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud parandusmeetmete rakendamine ning |
| --- | --- |

6)

ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud parandusmeetmete rakendamine ning

| 7) | paindlikkussätete kasutamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 18 punktiga d. |
| --- | --- |

7)

paindlikkussätete kasutamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 18 punktiga d.

| b) | Kõiki andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat, kui kohaldatavatest andmekaitsealastest õigusaktidest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

b)

Kõiki andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat, kui kohaldatavatest andmekaitsealastest õigusaktidest ei tulene teisiti.

II JAOTIS

Lubade väljaandmine, järelevalve ja jõustamine

ART.200   Esmase hindamise menetlus — üldist

| a) | Punkti TCO.300 kohase loataotluse saamisel hindab amet kolmanda riigi käitaja vastavust TCO-osa kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Punkti TCO.300 kohase loataotluse saamisel hindab amet kolmanda riigi käitaja vastavust TCO-osa kohaldatavatele nõuetele.

| b) | Esmane hindamine tehakse 30 päeva jooksul pärast taotluse saamist või 30 päeva enne käitamise kavandatavat alguskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
  Kui esmase hindamise tulemusena on vajalik täiendav hindamine või auditeerimine, siis pikendatakse hindamisperioode vastavalt täiendava hindamise või auditeerimise kestuse võrra. |
| --- | --- |

b)

Esmane hindamine tehakse 30 päeva jooksul pärast taotluse saamist või 30 päeva enne käitamise kavandatavat alguskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Kui esmase hindamise tulemusena on vajalik täiendav hindamine või auditeerimine, siis pikendatakse hindamisperioode vastavalt täiendava hindamise või auditeerimise kestuse võrra.

| c) | Esmane hindamine tehakse järgmiste materjalide põhjal:






  1) | kolmanda riigi käitaja esitatud dokumentatsioon ja andmed; |
| --- | --- | --- |

c)

Esmane hindamine tehakse järgmiste materjalide põhjal:

1)

kolmanda riigi käitaja esitatud dokumentatsioon ja andmed;

| 2) | asjakohane teave kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate kohta, sh õhusõidukile seisuplatsil tehtud kontrollimise aruanded, punkti ARO.RAMP.145 alapunkti c kohaselt esitatud teave, asjaomases valdkonnas tunnustatud standardid, andmed õnnetusjuhtumite kohta ja kolmanda riigi rakendatud jõustamismeetmed; |
| --- | --- |

2)

asjakohane teave kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate kohta, sh õhusõidukile seisuplatsil tehtud kontrollimise aruanded, punkti ARO.RAMP.145 alapunkti c kohaselt esitatud teave, asjaomases valdkonnas tunnustatud standardid, andmed õnnetusjuhtumite kohta ja kolmanda riigi rakendatud jõustamismeetmed;

| 3) | vastavalt kas käitajariigi või registreerimisriigi järelevalvevõimekust käsitlev asjakohane teave, sh rahvusvaheliste konventsioonide või riigi ohutuse hindamise programmi kohaselt tehtud auditite tulemused ning |
| --- | --- |

3)

vastavalt kas käitajariigi või registreerimisriigi järelevalvevõimekust käsitlev asjakohane teave, sh rahvusvaheliste konventsioonide või riigi ohutuse hindamise programmi kohaselt tehtud auditite tulemused ning

| 4) | määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased otsused ja uurimised või määruse (EÜ) nr 473/2006 (1) kohased ühiskonsultatsioonid. |
| --- | --- |

4)

määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohased otsused ja uurimised või määruse (EÜ) nr 473/2006 (1) kohased ühiskonsultatsioonid.

| d) | Amet määrab koostöös liikmesriikidega kindlaks ICAO standardid, mille osas ta võib nõustuda riski maandamise meetmetega, kui käitajariik või registreerimisriik on teatanud siseriiklike nõuete erinevustest ICAO standarditega võrreldes. Amet nõustub riski maandamise meetmetega, kui ta on veendunud, et kõnealused meetmed tagavad samaväärse ohutustaseme kui standard, mille puhul on teatatud siseriiklike nõuete erinevusest. |
| --- | --- |

d)

Amet määrab koostöös liikmesriikidega kindlaks ICAO standardid, mille osas ta võib nõustuda riski maandamise meetmetega, kui käitajariik või registreerimisriik on teatanud siseriiklike nõuete erinevustest ICAO standarditega võrreldes. Amet nõustub riski maandamise meetmetega, kui ta on veendunud, et kõnealused meetmed tagavad samaväärse ohutustaseme kui standard, mille puhul on teatatud siseriiklike nõuete erinevusest.

| e) | Kui amet ei suuda esmase hindamise käigus kindlaks teha kolmanda riigi käitaja ja/või käitajariigi piisavat usaldusväärsust, siis amet:






  1) | lükkab taotluse tagasi, kui hindamise tulemus viitab sellele, et täiendava hindamise tulemusel ei saa luba välja anda, või |
| --- | --- | --- |

e)

Kui amet ei suuda esmase hindamise käigus kindlaks teha kolmanda riigi käitaja ja/või käitajariigi piisavat usaldusväärsust, siis amet:

1)

lükkab taotluse tagasi, kui hindamise tulemus viitab sellele, et täiendava hindamise tulemusel ei saa luba välja anda, või

| 2) | viib läbi täiendava hindamise, mis on piisavalt ulatuslik, et teha kindlaks, kas kavandatud tegevus on kooskõlas TCO-osa kohaldatavate nõuetega. |
| --- | --- |

2)

viib läbi täiendava hindamise, mis on piisavalt ulatuslik, et teha kindlaks, kas kavandatud tegevus on kooskõlas TCO-osa kohaldatavate nõuetega.

ART.205   Esmase hindamise menetlus — tegevuskeelu saanud kolmandate riikide käitajad

| a) | Määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt tegevuskeelu või tegevuspiirangu saanud käitajalt loataotluse saamisel rakendab amet asjakohast hindamismenetlust kooskõlas punktiga ART.200. |
| --- | --- |

a)

Määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt tegevuskeelu või tegevuspiirangu saanud käitajalt loataotluse saamisel rakendab amet asjakohast hindamismenetlust kooskõlas punktiga ART.200.

| b) | Kui käitaja on saanud tegevuskeelu, kuna käitajariik ei teosta piisavat järelevalvet, siis amet teavitab komisjoni käitaja ja käitajariigi täiendavast hindamisest kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005. |
| --- | --- |

b)

Kui käitaja on saanud tegevuskeelu, kuna käitajariik ei teosta piisavat järelevalvet, siis amet teavitab komisjoni käitaja ja käitajariigi täiendavast hindamisest kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2111/2005.

| c) | Amet teeb auditi järgmistel tingimustel:






  1) | kolmanda riigi käitaja on auditeerimisega nõus; |
| --- | --- | --- |

c)

Amet teeb auditi järgmistel tingimustel:

1)

kolmanda riigi käitaja on auditeerimisega nõus;

| 2) | punktides a ja b osutatud hindamiste tulemused näitavad, et auditil võib olla positiivne tulemus ning |
| --- | --- |

2)

punktides a ja b osutatud hindamiste tulemused näitavad, et auditil võib olla positiivne tulemus ning

| 3) | auditi saab teha kolmanda riigi käitaja valdustes ilma ameti töötajate turvalisust ohtu seadmata. |
| --- | --- |

3)

auditi saab teha kolmanda riigi käitaja valdustes ilma ameti töötajate turvalisust ohtu seadmata.

| d) | Kolmanda riigi käitaja audit võib hõlmata käitajariigi poolt läbi viidud järelevalve hindamist, kui leidub tõendeid tõsistest puudustest taotleja järelevalve teostamisel. |
| --- | --- |

d)

Kolmanda riigi käitaja audit võib hõlmata käitajariigi poolt läbi viidud järelevalve hindamist, kui leidub tõendeid tõsistest puudustest taotleja järelevalve teostamisel.

| e) | Amet teavitab komisjoni auditi tulemustest. |
| --- | --- |

e)

Amet teavitab komisjoni auditi tulemustest.

ART.210   Loa väljaandmine

| a) | Amet annab välja loa (sh sellele lisatud käitamistingimused) I ja II liites sätestatud kujul, kui:






  1) | amet on veendunud, et kolmanda riigi käitajal on käitajariigi poolt välja antud kehtiv lennuettevõtja sertifikaat või samaväärne dokument ja sellega seotud käitamistingimused; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet annab välja loa (sh sellele lisatud käitamistingimused) I ja II liites sätestatud kujul, kui:

1)

amet on veendunud, et kolmanda riigi käitajal on käitajariigi poolt välja antud kehtiv lennuettevõtja sertifikaat või samaväärne dokument ja sellega seotud käitamistingimused;

| 2) | amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja on käitajariigilt saanud loa teha lende ELi territooriumile; |
| --- | --- |

2)

amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja on käitajariigilt saanud loa teha lende ELi territooriumile;

| 3) | amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja on:






  i) | tõestanud vastavust tema suhtes kohaldatavatele TCO-osas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

3)

amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja on:

i)

tõestanud vastavust tema suhtes kohaldatavatele TCO-osas sätestatud nõuetele;

| ii) | suhelnud ametiga täiendava hindamise ja/või auditi käigus (kui see on asjakohane) läbipaistvalt, piisavalt ja õigeaegselt ning |
| --- | --- |

ii)

suhelnud ametiga täiendava hindamise ja/või auditi käigus (kui see on asjakohane) läbipaistvalt, piisavalt ja õigeaegselt ning

| iii) | võtnud õigeaegselt ja tulemuslikult parandusmeetme, mis on kavandatud leitud mittevastavuse kõrvaldamiseks (kui mittevastavusi leiti). |
| --- | --- |

iii)

võtnud õigeaegselt ja tulemuslikult parandusmeetme, mis on kavandatud leitud mittevastavuse kõrvaldamiseks (kui mittevastavusi leiti).

| 4) | ei ole tõendeid tõsistest puudustest kas käitajariigi või registreerimisriigi võimekuses kohaldatavate ICAO standardite alusel käitajat ja/või õhusõidukit sertifitseerida ning käitaja ja/või õhusõiduki üle järelevalvet teostada ning |
| --- | --- |

4)

ei ole tõendeid tõsistest puudustest kas käitajariigi või registreerimisriigi võimekuses kohaldatavate ICAO standardite alusel käitajat ja/või õhusõidukit sertifitseerida ning käitaja ja/või õhusõiduki üle järelevalvet teostada ning

| 5) | taotleja suhtes ei ole kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohast tegevuskeeldu. |
| --- | --- |

5)

taotleja suhtes ei ole kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohast tegevuskeeldu.

| b) | Luba antakse välja määramata ajaks.
  Õigused ja tegevuste ulatus, mille jaoks kolmanda riigi käitajatele on antud luba, määratakse kindlaks loale lisatud käitamistingimustes. |
| --- | --- |

b)

Luba antakse välja määramata ajaks.

Õigused ja tegevuste ulatus, mille jaoks kolmanda riigi käitajatele on antud luba, määratakse kindlaks loale lisatud käitamistingimustes.

| c) | Amet lepib kolmanda riigi käitajaga kokku käitaja puhul tehtavate muudatuste ulatuse, mille korral ei ole eelnevat heakskiitu vaja. |
| --- | --- |

c)

Amet lepib kolmanda riigi käitajaga kokku käitaja puhul tehtavate muudatuste ulatuse, mille korral ei ole eelnevat heakskiitu vaja.

ART.215   Järelevalve

| a) | Amet hindab:






  1) | ametilt TCO-osa kohaldatavate nõuete kohaselt loa saanud kolmandate riikide käitajate jätkuvat vastavust nõuetele; |
| --- | --- | --- |

a)

Amet hindab:

1)

ametilt TCO-osa kohaldatavate nõuete kohaselt loa saanud kolmandate riikide käitajate jätkuvat vastavust nõuetele;

| 2) | ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22 lõike 1 kohaselt kehtestatud parandusmeetmete rakendamist (kui see on asjakohane). |
| --- | --- |

2)

ameti poolt määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 22 lõike 1 kohaselt kehtestatud parandusmeetmete rakendamist (kui see on asjakohane).

| b) | Kõnealuse hindamise puhul:






  1) | võetakse arvesse kolmanda riigi käitaja esitatud ohutusdokumente ja -andmeid; |
| --- | --- | --- |

b)

Kõnealuse hindamise puhul:

1)

võetakse arvesse kolmanda riigi käitaja esitatud ohutusdokumente ja -andmeid;

| 2) | võetakse arvesse asjakohast teavet kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate kohta, sh õhusõidukile seisuplatsil tehtava kontrollimise aruandeid, punkti ARO.RAMP.145 alapunkti c kohaselt esitatud teavet, asjaomases valdkonnas tunnustatud standardeid, andmeid õnnetusjuhtumite kohta ning kolmanda riigi rakendatud jõustamismeetmeid; |
| --- | --- |

2)

võetakse arvesse asjakohast teavet kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate kohta, sh õhusõidukile seisuplatsil tehtava kontrollimise aruandeid, punkti ARO.RAMP.145 alapunkti c kohaselt esitatud teavet, asjaomases valdkonnas tunnustatud standardeid, andmeid õnnetusjuhtumite kohta ning kolmanda riigi rakendatud jõustamismeetmeid;

| 3) | võetakse arvesse asjakohast teavet käitajariigi või registreerimisriigi järelevalvevõimekuse kohta, sh rahvusvaheliste konventsioonide või riigi ohutuse hindamise programmi kohaselt tehtud auditite tulemusi; |
| --- | --- |

3)

võetakse arvesse asjakohast teavet käitajariigi või registreerimisriigi järelevalvevõimekuse kohta, sh rahvusvaheliste konventsioonide või riigi ohutuse hindamise programmi kohaselt tehtud auditite tulemusi;

| 4) | võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid otsuseid ja uurimisi või määruse (EÜ) nr 473/2006 kohaseid ühiskonsultatsioone; |
| --- | --- |

4)

võetakse arvesse määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaseid otsuseid ja uurimisi või määruse (EÜ) nr 473/2006 kohaseid ühiskonsultatsioone;

| 5) | võetakse vajaduse korral arvesse eelnevaid hindamisi või auditeid ning |
| --- | --- |

5)

võetakse vajaduse korral arvesse eelnevaid hindamisi või auditeid ning

| 6) | esitatakse ametile vajaduse korral tõendeid täiendavate meetmete, sealhulgas punkti ART.235 kohaste meetmete vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

6)

esitatakse ametile vajaduse korral tõendeid täiendavate meetmete, sealhulgas punkti ART.235 kohaste meetmete vajalikkuse kohta.

| c) | Alapunktides a ja b kirjeldatud järelevalve ulatus määratakse kindlaks vastavalt eelnevate lubade määramise ja/või järelevalvetegevuse tulemustele. |
| --- | --- |

c)

Alapunktides a ja b kirjeldatud järelevalve ulatus määratakse kindlaks vastavalt eelnevate lubade määramise ja/või järelevalvetegevuse tulemustele.

| d) | Kui olemasoleva teabe põhjal tekib kahtlus, et kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate ja/või käitajariigi järelevalvevõimekus on langenud tasemele, mis ei vasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades sätestatud kohaldatavatele standarditele, viib amet läbi täiendava hindamise, mis on piisav selleks, et tõestada, et kavandatud tegevus vastab TCO-osa kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

d)

Kui olemasoleva teabe põhjal tekib kahtlus, et kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajate ja/või käitajariigi järelevalvevõimekus on langenud tasemele, mis ei vasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades sätestatud kohaldatavatele standarditele, viib amet läbi täiendava hindamise, mis on piisav selleks, et tõestada, et kavandatud tegevus vastab TCO-osa kohaldatavatele nõuetele.

| e) | Amet kogub ja töötleb ohutusteavet, mida peetakse järelevalve jaoks asjakohaseks. |
| --- | --- |

e)

Amet kogub ja töötleb ohutusteavet, mida peetakse järelevalve jaoks asjakohaseks.

ART.220   Järelevalvekava

| a) | Amet loob ja haldab järelevalvekava, mis hõlmab punktiga ART.215 ja vajaduse korral alajaoga ARO.RAMP ette nähtud tegevusi. |
| --- | --- |

a)

Amet loob ja haldab järelevalvekava, mis hõlmab punktiga ART.215 ja vajaduse korral alajaoga ARO.RAMP ette nähtud tegevusi.

| b) | Järelevalvekava väljatöötamisel võetakse arvesse eelmiste lubade määramise ja/või järelevalvetegevuse tulemusi. |
| --- | --- |

b)

Järelevalvekava väljatöötamisel võetakse arvesse eelmiste lubade määramise ja/või järelevalvetegevuse tulemusi.

| c) | Amet korraldab kolmandate riikide käitajate läbivaatamise vähemalt iga 24 kuu järel.
  Seda ajavahemikku võib lühendada, kui ilmneb, et kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajad ja/või käitajariigi järelevalvevõimekus on langenud tasemele, mis ei vasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades sätestatud kohaldatavatele standarditele.
  Amet võib ajavahemikku pikendada kuni 48 kuuni, kui on kindlaks tehtud, et eelmise järelevalveperioodi jooksul:






  1) | ei leitud märke sellest, et käitajariigi järelevalveasutus ei suuda teostada tõhusat järelevalvet tema järelevalve alla kuuluvate käitajate üle; |
| --- | --- | --- |

c)

Amet korraldab kolmandate riikide käitajate läbivaatamise vähemalt iga 24 kuu järel.

Seda ajavahemikku võib lühendada, kui ilmneb, et kolmanda riigi käitaja ohutusnäitajad ja/või käitajariigi järelevalvevõimekus on langenud tasemele, mis ei vasta rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni lisades sätestatud kohaldatavatele standarditele.

Amet võib ajavahemikku pikendada kuni 48 kuuni, kui on kindlaks tehtud, et eelmise järelevalveperioodi jooksul:

1)

ei leitud märke sellest, et käitajariigi järelevalveasutus ei suuda teostada tõhusat järelevalvet tema järelevalve alla kuuluvate käitajate üle;

| 2) | on kolmanda riigi käitaja pidevalt ja õigeaegselt teatanud punkti TCO.315 kohastest muudatustest; |
| --- | --- |

2)

on kolmanda riigi käitaja pidevalt ja õigeaegselt teatanud punkti TCO.315 kohastest muudatustest;

| 3) | ei ole leitud esimese astme puudusi, millele on osutatud punkti ART.230 alapunktis b ning |
| --- | --- |

3)

ei ole leitud esimese astme puudusi, millele on osutatud punkti ART.230 alapunktis b ning

| 4) | kõik parandusmeetmed on rakendatud ameti kinnitatud või pikendatud aja jooksul vastavalt punkti ART.230 alapunkti e alapunktile 1. |
| --- | --- |

4)

kõik parandusmeetmed on rakendatud ameti kinnitatud või pikendatud aja jooksul vastavalt punkti ART.230 alapunkti e alapunktile 1.

| d) | Järelevalvekava sisaldab andmeid järelevalvetegevuse (sh kohtumiste) toimumise kuupäevade kohta. |
| --- | --- |

d)

Järelevalvekava sisaldab andmeid järelevalvetegevuse (sh kohtumiste) toimumise kuupäevade kohta.

ART.225   Muudatused

| a) | Pärast eelnevat heakskiitu eeldavat muudatust käsitleva taotluse saamist rakendab amet punktis ART.200 kirjeldatud asjakohast menetlust sellises ulatuses, mis on asjaomase muudatuse puhul vajalik. |
| --- | --- |

a)

Pärast eelnevat heakskiitu eeldavat muudatust käsitleva taotluse saamist rakendab amet punktis ART.200 kirjeldatud asjakohast menetlust sellises ulatuses, mis on asjaomase muudatuse puhul vajalik.

| b) | Amet määrab kindlaks tingimused, mille kohaselt kolmanda riigi käitaja võib loa rakendusala ulatuses muudatuse ajal tegutseda, v.a siis, kui amet otsustab, et luba tuleb peatada. |
| --- | --- |

b)

Amet määrab kindlaks tingimused, mille kohaselt kolmanda riigi käitaja võib loa rakendusala ulatuses muudatuse ajal tegutseda, v.a siis, kui amet otsustab, et luba tuleb peatada.

| c) | Selliste muudatuste puhul, mis eelnevat heakskiitu ei nõua, hindab amet kohaldatavatele nõuetele vastavuse kontrollimiseks kolmanda riigi käitaja poolt punkti TCO.315 kohases teates esitatud teavet. Mittevastavuse korral amet:






  1) | teavitab kolmanda riigi käitajat asjaomasest mittevastavusest ja palub vastavuse tagamiseks esitada muudetud ettepanek ning |
| --- | --- | --- |

c)

Selliste muudatuste puhul, mis eelnevat heakskiitu ei nõua, hindab amet kohaldatavatele nõuetele vastavuse kontrollimiseks kolmanda riigi käitaja poolt punkti TCO.315 kohases teates esitatud teavet. Mittevastavuse korral amet:

1)

teavitab kolmanda riigi käitajat asjaomasest mittevastavusest ja palub vastavuse tagamiseks esitada muudetud ettepanek ning

| 2) | tegutseb esimese või teise astme puuduste korral punktide ART.230 või ART.235 kohaselt. |
| --- | --- |

2)

tegutseb esimese või teise astme puuduste korral punktide ART.230 või ART.235 kohaselt.

ART.230   Puudused ja parandusmeetmed

| a) | Ametil peab olema süsteem puuduste ohutusalase olulisuse analüüsimiseks. |
| --- | --- |

a)

Ametil peab olema süsteem puuduste ohutusalase olulisuse analüüsimiseks.

| b) | Amet annab välja esimese astme puuduse teatise, kui leitakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete või loa tingimuste mis tahes oluline rikkumine, mis vähendab ohutustaset või kahjustab lennuohutust.
  Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:






  1) | ametile ei võimaldata punkti TCO.115 alapunkti b kohast juurdepääsu kolmanda riigi käitaja territooriumile tavalisel tööajal ja pärast kirjaliku taotluse esitamist; |
| --- | --- | --- |

b)

Amet annab välja esimese astme puuduse teatise, kui leitakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete või loa tingimuste mis tahes oluline rikkumine, mis vähendab ohutustaset või kahjustab lennuohutust.

Esimese astme puudused hõlmavad muu hulgas järgmist:

1)

ametile ei võimaldata punkti TCO.115 alapunkti b kohast juurdepääsu kolmanda riigi käitaja territooriumile tavalisel tööajal ja pärast kirjaliku taotluse esitamist;

| 2) | muudatusi, mis nõuavad eelnevat heakskiitu, rakendatakse ilma punktis ART.210 kindlaks määratud luba saamata; |
| --- | --- |

2)

muudatusi, mis nõuavad eelnevat heakskiitu, rakendatakse ilma punktis ART.210 kindlaks määratud luba saamata;

| 3) | luba on saadud või selle kehtivust on pikendatud dokumentide võltsimise teel; |
| --- | --- |

3)

luba on saadud või selle kehtivust on pikendatud dokumentide võltsimise teel;

| 4) | on leitud tõendeid ebaseadusliku tegutsemise kohta või loa kasutamise kohta pettuse eesmärgil. |
| --- | --- |

4)

on leitud tõendeid ebaseadusliku tegutsemise kohta või loa kasutamise kohta pettuse eesmärgil.

| c) | Amet annab välja teise astme puuduse teatise juhul, kui leitakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete või loa tingimuste rikkumine, mis võib vähendada ohutustaset või kahjustada lennuohutust. |
| --- | --- |

c)

Amet annab välja teise astme puuduse teatise juhul, kui leitakse määruse (EÜ) nr 216/2008 ja TCO-osa nõuete või loa tingimuste rikkumine, mis võib vähendada ohutustaset või kahjustada lennuohutust.

| d) | Kui järelevalve käigus leitakse puudus, teavitab amet puudusest kolmanda riigi käitajat kirjalikult ja nõuab parandusmeetmete võtmist algpõhjuse kõrvaldamiseks või leevendamiseks, et vältida rikkumis(t)e kordumist, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega ette nähtud täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

d)

Kui järelevalve käigus leitakse puudus, teavitab amet puudusest kolmanda riigi käitajat kirjalikult ja nõuab parandusmeetmete võtmist algpõhjuse kõrvaldamiseks või leevendamiseks, et vältida rikkumis(t)e kordumist, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 216/2008 ja selle rakenduseeskirjadega ette nähtud täiendavaid meetmeid.

| e) | Teise astme puuduste korral amet:






  1) | annab kolmanda riigi käitajale parandusmeetmete rakendamiseks tähtaja, mis vastab puuduse laadile. Tähtaja lõpus ja sõltuvalt puuduse laadist võib amet pikendada tähtaega kooskõlas ameti poolt heaks kiidetud asjakohase parandusmeetmete kavaga ning |
| --- | --- | --- |

e)

Teise astme puuduste korral amet:

1)

annab kolmanda riigi käitajale parandusmeetmete rakendamiseks tähtaja, mis vastab puuduse laadile. Tähtaja lõpus ja sõltuvalt puuduse laadist võib amet pikendada tähtaega kooskõlas ameti poolt heaks kiidetud asjakohase parandusmeetmete kavaga ning

| 2) | hindab kolmanda riigi käitaja esitatud parandusmeetmete kava ja selle rakendamise korda. Kui hindamisel jõutakse järeldusele, et see sisaldab algpõhjus(t)e analüüsi ning tegevuskava(sid) algpõhjus(t)e tõhusaks kõrvaldamiseks või leevendamiseks, et vältida mittevastavus(t)e kordumist, võetakse parandusmeetmete kava ja selle rakendamise kord vastu. |
| --- | --- |

2)

hindab kolmanda riigi käitaja esitatud parandusmeetmete kava ja selle rakendamise korda. Kui hindamisel jõutakse järeldusele, et see sisaldab algpõhjus(t)e analüüsi ning tegevuskava(sid) algpõhjus(t)e tõhusaks kõrvaldamiseks või leevendamiseks, et vältida mittevastavus(t)e kordumist, võetakse parandusmeetmete kava ja selle rakendamise kord vastu.

Kui kolmanda riigi käitaja ei suuda punkti ART.230 alapunkti e alapunktis 1 esitatud nõuetele vastavat parandusmeetmete kava esitada või parandusmeetmeid ameti kinnitatud või pikendatud tähtaja jooksul rakendada, tunnistatakse kõnealune puudus esimese astme puuduseks ning võetakse punkti ART.235 alapunktis a sätestatud meetmed.

| f) | Amet registreerib kõik leitud puudused ja teavitab vastavalt vajadusele kas käitajariiki või registreerimisriiki kõigist leitud puudustest. |
| --- | --- |

f)

Amet registreerib kõik leitud puudused ja teavitab vastavalt vajadusele kas käitajariiki või registreerimisriiki kõigist leitud puudustest.

ART.235   Lubade peatamine, kehtetuks tunnistamine ja neile piirangute kehtestamine

| a) | Ilma et see mõjutaks mis tahes täiendavaid jõustamismeetmeid, kehtestab amet loale piirangud või peatab selle kehtivuse:






  1) | esimese astme puuduse leidmise korral; |
| --- | --- | --- |

a)

Ilma et see mõjutaks mis tahes täiendavaid jõustamismeetmeid, kehtestab amet loale piirangud või peatab selle kehtivuse:

1)

esimese astme puuduse leidmise korral;

| 2) | kui on kontrollitavaid tõendeid selle kohta, et käitajariik või registreerimisriik ei ole suuteline sertifitseerima käitajat ja/või õhusõidukit ega nende üle järelevalvet teostama kooskõlas kohaldatava ICAO standardiga; või |
| --- | --- |

2)

kui on kontrollitavaid tõendeid selle kohta, et käitajariik või registreerimisriik ei ole suuteline sertifitseerima käitajat ja/või õhusõidukit ega nende üle järelevalvet teostama kooskõlas kohaldatava ICAO standardiga; või

| 3) | kolmanda riigi käitaja suhtes on rakendatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohast meedet. |
| --- | --- |

3)

kolmanda riigi käitaja suhtes on rakendatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 artikli 6 lõigete 1 ja 2 kohast meedet.

| b) | Luba peatatakse kuni kuueks kuuks. Kuuekuulise perioodi lõppedes võib amet pikendada loa peatamise perioodi veel kolme kuu võrra. |
| --- | --- |

b)

Luba peatatakse kuni kuueks kuuks. Kuuekuulise perioodi lõppedes võib amet pikendada loa peatamise perioodi veel kolme kuu võrra.

| c) | Piirang või peatamine tühistatakse, kui amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja ja/või käitajariik on edukalt võtnud parandusmeetme. |
| --- | --- |

c)

Piirang või peatamine tühistatakse, kui amet on veendunud, et kolmanda riigi käitaja ja/või käitajariik on edukalt võtnud parandusmeetme.

| d) | Loa peatamise tühistamist kaaludes teeb amet asjaomase kolmanda riigi käitaja auditi, kui punkti ART.205 alapunkti c tingimused on täidetud. Kui luba on peatatud tõsiste puuduste tõttu käitajariigi või registreerimisriigi poolt taotleja üle teostavas järelevalves, võib audit sisaldada hindamist, mille eesmärk on kontrollida, kas järelevalves esinenud puudused on parandatud. |
| --- | --- |

d)

Loa peatamise tühistamist kaaludes teeb amet asjaomase kolmanda riigi käitaja auditi, kui punkti ART.205 alapunkti c tingimused on täidetud. Kui luba on peatatud tõsiste puuduste tõttu käitajariigi või registreerimisriigi poolt taotleja üle teostavas järelevalves, võib audit sisaldada hindamist, mille eesmärk on kontrollida, kas järelevalves esinenud puudused on parandatud.

| e) | Amet tunnistab loa kehtetuks, kui:






  1) | alapunktis b osutatud ajavahemik on möödunud või |
| --- | --- | --- |

e)

Amet tunnistab loa kehtetuks, kui:

1)

alapunktis b osutatud ajavahemik on möödunud või

| 2) | kolmanda riigi käitaja suhtes on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohane tegevuskeeld. |
| --- | --- |

2)

kolmanda riigi käitaja suhtes on kehtestatud määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohane tegevuskeeld.

| f) | Kui pärast alapunktis a viidatud piirangut kehtestatakse kolmanda riigi käitaja suhtes määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohane tegevuskeeld, jätab amet kõnealuse piirangu jõusse, kuni tegevuskeeld on tühistatud. |
| --- | --- |

f)

Kui pärast alapunktis a viidatud piirangut kehtestatakse kolmanda riigi käitaja suhtes määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohane tegevuskeeld, jätab amet kõnealuse piirangu jõusse, kuni tegevuskeeld on tühistatud.

---

(1)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

I liide

Image

II liide

Image

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 453/2014,

29. aprill 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Seade läbipaistva esipaneeliga plastkorpuses (nn TV-simulaator) mõõtmetega umbes 8 × 7 × 6 cm.
  Seadmel on neli valgusdioodi (LED) valguse tekitamiseks, kvartsikristall, hämaruse sensor, taimer, töörežiimi näidik ja juhtnupud. Seade esitatakse tollile koos toiteallikaga.
  Seade matkib sisselülitatud telerit, tekitades eelnevalt programmeeritud aja vältel erineva intensiivsuse ja värvusega juhuslikku vilkuvat valgust. See loob murdvaraste heidutamiseks mulje, et inimesed on kodus. | 9405 40 39 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9405, 9405 40 ja 9405 40 39 sõnastusega.
  Seadme funktsioon on tekitada juhuslikku vilkuvat valgust ainult jäljendamaks sisselülitatud telerit. Kuna juhuslikult vilkuval valgusel ei ole mingit signaalimise otstarvet, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8531 kuuluvaks visuaalsignalisatsiooniseadmeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8531, esimene lõik).
  Kuna tootel on kõik rubriigi 9405 valgusti tunnused, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 9405 40 39 alla kui muu plastist elektrilamp või -valgusti. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Seade läbipaistva esipaneeliga plastkorpuses (nn TV-simulaator) mõõtmetega umbes 8 × 7 × 6 cm.

Seadmel on neli valgusdioodi (LED) valguse tekitamiseks, kvartsikristall, hämaruse sensor, taimer, töörežiimi näidik ja juhtnupud. Seade esitatakse tollile koos toiteallikaga.

Seade matkib sisselülitatud telerit, tekitades eelnevalt programmeeritud aja vältel erineva intensiivsuse ja värvusega juhuslikku vilkuvat valgust. See loob murdvaraste heidutamiseks mulje, et inimesed on kodus.

9405 40 39

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9405, 9405 40 ja 9405 40 39 sõnastusega.

Seadme funktsioon on tekitada juhuslikku vilkuvat valgust ainult jäljendamaks sisselülitatud telerit. Kuna juhuslikult vilkuval valgusel ei ole mingit signaalimise otstarvet, ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8531 kuuluvaks visuaalsignalisatsiooniseadmeks (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8531, esimene lõik).

Kuna tootel on kõik rubriigi 9405 valgusti tunnused, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 9405 40 39 alla kui muu plastist elektrilamp või -valgusti.

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 454/2014,

29. aprill 2014,

millega tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 1066/2010 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1)eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1066/2010, (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 441/2013, (3) klassifitseeritakse ühte korpusse paigutatud toode, mis koosneb helisagedusvõimendist ja valjuhääldist, CN-koodi 8518 40 80 alla elektrilise helisagedusvõimendina. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1066/2010, (2) mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 441/2013, (3) klassifitseeritakse ühte korpusse paigutatud toode, mis koosneb helisagedusvõimendist ja valjuhääldist, CN-koodi 8518 40 80 alla elektrilise helisagedusvõimendina.

| (2) | Harmoneeritud süsteemi (HS) komitee kiitis oma 52. istungjärgul 2013. septembris heaks klassifitseerimisarvamuse, millega klassifitseeritakse identne toode HSi alamrubriiki 8518 22 valjuhäälditena, mis on paigutatud korpusesse mitmekaupa. |
| --- | --- |

(2)

Harmoneeritud süsteemi (HS) komitee kiitis oma 52. istungjärgul 2013. septembris heaks klassifitseerimisarvamuse, millega klassifitseeritakse identne toode HSi alamrubriiki 8518 22 valjuhäälditena, mis on paigutatud korpusesse mitmekaupa.

| (3) | EL on nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsuse 87/369/EMÜ (4)alusel osaline rahvusvaheline kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonis (tuntud kui „harmoneeritud süsteem” või „HS”), mille on koostanud Tollikoostöö Nõukogu (tuntud kui „Maailma Tolliorganisatsioon” või „WCO”). |
| --- | --- |

(3)

EL on nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsuse 87/369/EMÜ (4)alusel osaline rahvusvaheline kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonis (tuntud kui „harmoneeritud süsteem” või „HS”), mille on koostanud Tollikoostöö Nõukogu (tuntud kui „Maailma Tolliorganisatsioon” või „WCO”).

| (4) | Euroopa Liidu Kohus on otsustanud, et kuigi WCO kaupade HSi klassifitseerimise arvamused ei ole õiguslikult siduvad, annavad nad suuniseid nimetatud kaupade klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri, mis aitab oluliselt kaasa kombineeritud nomenklatuuri erinevate rubriikide ulatuse tõlgendamisele, kui need ei ole vastuolus asjakohase rubriigi sõnastusega (vt selle kohta muu hulgas Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohtuasjades C-206/03, (5) C-15/05 (6) ja C-227/11) (7). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu Kohus on otsustanud, et kuigi WCO kaupade HSi klassifitseerimise arvamused ei ole õiguslikult siduvad, annavad nad suuniseid nimetatud kaupade klassifitseerimiseks kombineeritud nomenklatuuri, mis aitab oluliselt kaasa kombineeritud nomenklatuuri erinevate rubriikide ulatuse tõlgendamisele, kui need ei ole vastuolus asjakohase rubriigi sõnastusega (vt selle kohta muu hulgas Euroopa Liidu Kohtu otsuseid kohtuasjades C-206/03, (5) C-15/05 (6) ja C-227/11) (7).

| (5) | Selleks et tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine rahvusvahelisel tasandil ning võttes arvesse asjaolu, et otsus on kooskõlas HSi alamrubriigi 8518 22 sõnastusega, peaks EL kohaldama kõnealust klassifitseerimisarvamust. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine rahvusvahelisel tasandil ning võttes arvesse asjaolu, et otsus on kooskõlas HSi alamrubriigi 8518 22 sõnastusega, peaks EL kohaldama kõnealust klassifitseerimisarvamust.

| (6) | Seepärast tuleks määrus (EL) nr 1066/2010 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 441/2013) kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrus (EL) nr 1066/2010 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 441/2013) kehtetuks tunnistada.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrus (EL) nr 1066/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1066/2010, 19. november 2010. a., teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritu nomenklatuuris (ELT L 304, 20.11.2010, lk 9).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 441/2013, 7. mai 2013, millega muudetakse või tunnistatakse kehtetuks teatavad määrused kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 130, 15.5.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu otsus 87/369/EMÜ, 7. aprill 1987, rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ja selle muutmisprotokolli sõlmimise kohta (EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1).

4

(5)  ELT C 106, 30.4.2005, lk 10.

5

(6)  ELT C 143, 17.6.2006, lk 18.

6

(7)  ELT C 126, 28.4.2012, lk 3.

7

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 455/2014,

29. aprill 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Põrandal seisev külma vee jaotusseade (nn veejahuti) kõrgusega umbes 124 cm ja massiga umbes 100 kg.
  See sisaldab jahutussüsteemi, mis koosneb kompressorist ja jahutist.
  Selle säilitusmaht on 150 l ja nimijahutusvõimsus 150 l/h, mis lubab jaotada kuni 750 klaasi vett tunnis. Seade töötab 220 V vahelduvvooluga. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Põrandal seisev külma vee jaotusseade (nn veejahuti) kõrgusega umbes 124 cm ja massiga umbes 100 kg.

See sisaldab jahutussüsteemi, mis koosneb kompressorist ja jahutist.

Selle säilitusmaht on 150 l ja nimijahutusvõimsus 150 l/h, mis lubab jaotada kuni 750 klaasi vett tunnis. Seade töötab 220 V vahelduvvooluga.

8418 69 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8418 ja 8418 69 00 sõnastusega.

Vee jahutamist üksnes joomise otstarbel ei peeta materjalide termiliseks töötluseks. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8419.

Seega tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8418 69 00 alla kui muu külmutus- ja sügavkülmutusseade (vt ka HS selgitavad märkused, rubriik 8418, I, punkt 2).

| 2. | Põrandal seisev kuuma või külma vee jaotusseade (nn veeautomaat) kõrgusega umbes 97 cm ja massiga umbes 15 kg.
  Vett soojendatakse sisseehitatud elektrilise kütteelemendiga ning jahutatakse jahutussüsteemiga, mis koosneb kompressorist ja jahutist.
  Vesi tuleb pudelist, mis ei ole tollile esitamisel kaasas.
  Seade suudab anda kuuma vett 5 l/h temperatuuriga 85–92 °C. Peale selle suudab see anda külma vett 2 l/h temperatuuriga 4–8 °C. Seade töötab 220 V vahelduvvooluga ja võimsusega 100/550 W. |
| --- | --- |

2.

Põrandal seisev kuuma või külma vee jaotusseade (nn veeautomaat) kõrgusega umbes 97 cm ja massiga umbes 15 kg.

Vett soojendatakse sisseehitatud elektrilise kütteelemendiga ning jahutatakse jahutussüsteemiga, mis koosneb kompressorist ja jahutist.

Vesi tuleb pudelist, mis ei ole tollile esitamisel kaasas.

Seade suudab anda kuuma vett 5 l/h temperatuuriga 85–92 °C. Peale selle suudab see anda külma vett 2 l/h temperatuuriga 4–8 °C. Seade töötab 220 V vahelduvvooluga ja võimsusega 100/550 W.

8516 10 11

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 8516, 8516 10 ja 8516 10 11 sõnastusega.

XVI jaotise märkuse 3 tähenduses on seade kavandatud täitma kaht asendavat funktsiooni (rubriiki 8418 kuuluvad muud külmutusseadmed ning rubriiki 8516 kuuluvad elektrilised kiir- või mahtboilerid). Seadme põhifunktsiooni ei ole võimalik kindlaks määrata, kuna selle kasutamisel on ühevõrra tähtsad mõlemad funktsioonid.

Seega tuleb seade klassifitseerida CN-koodi 8516 10 11 alla kui elektriline kiirboiler.

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/33

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 456/2014,

29. aprill 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Pakendis toode (nn raadio teel juhitav pistikupesa komplekt), mis koosneb kahest kaugjuhitavast lülitist ja ühest kaugjuhtimispuldist.
  Kummalgi kaugjuhitaval lülitil on oma korpuses pistik, pistikupesa, õpinupp, lüliti ja raadiovastuvõtja ning lüliti on projekteeritud pingele 230 V ja maksimaalsele voolutugevusele 10 A.
  Õpinuppu kasutatakse lüliti ja kaugjuhtimispuldi identifitseerimiseks. Seda saab kasutada ka käsilülitina.
  Kaugjuhtimispult töötab ülekandesagedusel 433,05 – 434,79 MHz umbes 30 m kauguselt ja juhib mõlemat lülitit teineteisest sõltumatult.
  Toodet kasutatakse pistikupesaga ühendatud seadmete sisse- ja väljalülitamiseks kaugjuhtimispuldi abil. | 8536 50 80 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8536, 8536 50 ja 8536 50 80 sõnastusega.
  Kaugjuhtimispult juhib lüliteid teineteisest sõltumatult. Järelikult ei või toodet lugeda funktsionaalühikuks XVI jaotise märkuse 4 tähenduses, kuna selle üksikud komponendid ei ole mõeldud täpselt määratletud funktsiooni ühildatud täitmiseks.
  Toote objektiivseid omadusi arvesse võttes on toote otstarve pistikupesaga ühendatud seadmete sisse- ja väljalülitamine kaugjuhtimise teel. Moodulit ei või seepärast klassifitseerida rubriiki 8526 kuuluvaks raadiokaugjuhtimisseadmeks.
  Kuna toodet kasutatakse kaugjuhitava lülitina, käsitatakse pistikut ja pistikupesa selle toimimiseks vajalike komponentidena. Seega ei või toodet klassifitseerida pistiku ja pistikupesana alamrubriiki 8536 69 90.
  Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8536 50 80 alla kui muud lülitid, pingele üle 60 V. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Pakendis toode (nn raadio teel juhitav pistikupesa komplekt), mis koosneb kahest kaugjuhitavast lülitist ja ühest kaugjuhtimispuldist.

Kummalgi kaugjuhitaval lülitil on oma korpuses pistik, pistikupesa, õpinupp, lüliti ja raadiovastuvõtja ning lüliti on projekteeritud pingele 230 V ja maksimaalsele voolutugevusele 10 A.

Õpinuppu kasutatakse lüliti ja kaugjuhtimispuldi identifitseerimiseks. Seda saab kasutada ka käsilülitina.

Kaugjuhtimispult töötab ülekandesagedusel 433,05 – 434,79 MHz umbes 30 m kauguselt ja juhib mõlemat lülitit teineteisest sõltumatult.

Toodet kasutatakse pistikupesaga ühendatud seadmete sisse- ja väljalülitamiseks kaugjuhtimispuldi abil.

8536 50 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8536, 8536 50 ja 8536 50 80 sõnastusega.

Kaugjuhtimispult juhib lüliteid teineteisest sõltumatult. Järelikult ei või toodet lugeda funktsionaalühikuks XVI jaotise märkuse 4 tähenduses, kuna selle üksikud komponendid ei ole mõeldud täpselt määratletud funktsiooni ühildatud täitmiseks.

Toote objektiivseid omadusi arvesse võttes on toote otstarve pistikupesaga ühendatud seadmete sisse- ja väljalülitamine kaugjuhtimise teel. Moodulit ei või seepärast klassifitseerida rubriiki 8526 kuuluvaks raadiokaugjuhtimisseadmeks.

Kuna toodet kasutatakse kaugjuhitava lülitina, käsitatakse pistikut ja pistikupesa selle toimimiseks vajalike komponentidena. Seega ei või toodet klassifitseerida pistiku ja pistikupesana alamrubriiki 8536 69 90.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8536 50 80 alla kui muud lülitid, pingele üle 60 V.

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 457/2014,

29. aprill 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Ühe kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja kaheksa HDMI-väljundiga digitaalne elektroonikaseade (nn aktiivne HDMI-jagur) korpuses mõõtmetega umbes 12 × 6 × 2 cm.
  Seade toetab lairiba-digisisu kaitse (High-bandwidth Digital Content Protection — HDCP) protokolli ja tarbib 5 V alalisvoolu.
  Seadet kasutatakse ühe HDMI-sisendsignaali samaaegseks kvaliteedikaota jagamiseks kaheksaks HDMI-väljundsignaaliks, millel on samad tehnilised omadused kui algsel sisendsignaalil.
  See võimaldab jaotada ühest allikast (näiteks digiboks) pärit HDMI-signaali samaaegselt mitme seadme (näiteks telerid) vahel. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Ühe kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja kaheksa HDMI-väljundiga digitaalne elektroonikaseade (nn aktiivne HDMI-jagur) korpuses mõõtmetega umbes 12 × 6 × 2 cm.

Seade toetab lairiba-digisisu kaitse (High-bandwidth Digital Content Protection — HDCP) protokolli ja tarbib 5 V alalisvoolu.

Seadet kasutatakse ühe HDMI-sisendsignaali samaaegseks kvaliteedikaota jagamiseks kaheksaks HDMI-väljundsignaaliks, millel on samad tehnilised omadused kui algsel sisendsignaalil.

See võimaldab jaotada ühest allikast (näiteks digiboks) pärit HDMI-signaali samaaegselt mitme seadme (näiteks telerid) vahel.

8543 70 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8543, 8543 70 ja 8543 70 90 sõnastusega.

HDMI-jaguri abil ei saa luua ühendusi vooluahelatega ega vooluahelates, samuti ei ole see voolujaotuspaneel, kuna see jagab ühe sisendsignaali kaheksaks väljundsignaaliks ning töötleb samal ajal HDCP-protokolle. Seega ei või toodet klassifitseerida harukarbina rubriiki 8536 ega rubriiki 8537 kui pulti, paneeli, konsooli, alust, jaotuskilpi jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolujaotusseadet.

Kuna seadmel on iseseisev funktsioon, mida grupi 85 rubriigid spetsiaalselt ei hõlma, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8543 70 90 alla kui elektriseade, mis täidab mujal grupis 85 nimetamata iseseisvat funktsiooni.

| 2. | Nelja kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja ühe HDMI-väljundiga digitaalne elektroonikaseade, millel on nupp sisendi valimiseks (nn aktiivne HDMI-lüliti).
  Seade sisaldab võimendit nõrkade signaalide regenereerimiseks, nelja valgusdioodi (LED) valitud sisendi näitamiseks ja see tarbib 5 V alalisvoolu.
  Seade toetab täiskaadrilaotusega 1080p videosignaale andmeedastuskiirusega kuni 2,5 Gbit/s ja lairiba-digisisu kaitse (High-bandwidth Digital Content Protection — HDCP) protokolli.
  Seadet kasutatakse ühe HDMI-sisendi valimiseks, et ühendada see HDMI-väljundiga. See võimaldab valida eri allikatest (nt DVD-mängija, digiboks) pärit HDMI-signaale, mis ühendatakse ühe seadmega, näiteks teleriga. |
| --- | --- |

2.

Nelja kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja ühe HDMI-väljundiga digitaalne elektroonikaseade, millel on nupp sisendi valimiseks (nn aktiivne HDMI-lüliti).

Seade sisaldab võimendit nõrkade signaalide regenereerimiseks, nelja valgusdioodi (LED) valitud sisendi näitamiseks ja see tarbib 5 V alalisvoolu.

Seade toetab täiskaadrilaotusega 1080p videosignaale andmeedastuskiirusega kuni 2,5 Gbit/s ja lairiba-digisisu kaitse (High-bandwidth Digital Content Protection — HDCP) protokolli.

Seadet kasutatakse ühe HDMI-sisendi valimiseks, et ühendada see HDMI-väljundiga. See võimaldab valida eri allikatest (nt DVD-mängija, digiboks) pärit HDMI-signaale, mis ühendatakse ühe seadmega, näiteks teleriga.

8543 70 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8543, 8543 70 ja 8543 70 90 sõnastusega.

HDMI-lüliti ei ole elektrilülitus- ega voolujaotusseade, kuna see lülitab (valib) ühe HDMI-sisendi, et ühendada see HDMI-väljundiga, ning samal ajal võimendab signaali ja töötleb HDCP-protokolle. Seega ei või toodet klassifitseerida harukarbina rubriiki 8536 ega rubriiki 8537 kui pulti, paneeli, konsooli, alust, jaotuskilpi jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolujaotusseadet.

Kuna seadmel on iseseisev funktsioon, mida grupi 85 rubriigid spetsiaalselt ei hõlma, tuleb see klassifitseerida CN-koodi 8543 70 90 alla kui elektriseade, mis täidab mujal grupis 85 nimetamata iseseisvat funktsiooni.

| 3. | Nelja kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja ühe HDMI-väljundiga seade (nn passiivne HDMI-lüliti) korpuses mõõtmetega umbes 18 × 12 × 3 cm.
  Seadmel on nn plokk-lüliti nelja surunupuga (üks iga sisendi kohta), mis on omavahel jäigalt ühendatud. Kui valida üks sisend, lülituvad ülejäänud automaatselt välja.
  Seadet kasutatakse nupuvajutusega ühe HDMI-sisendi valimiseks, et ühendada see HDMI-väljundiga. See võimaldab valida eri allikatest (nt DVD-mängija, digiboks) pärit HDMI-signaale, mis ühendatakse ühe seadmega, näiteks teleriga. |
| --- | --- |

3.

Nelja kõrglahutusega multimeediumiliidese (High-Definition Multimedia Interface — HDMI) sisendi ja ühe HDMI-väljundiga seade (nn passiivne HDMI-lüliti) korpuses mõõtmetega umbes 18 × 12 × 3 cm.

Seadmel on nn plokk-lüliti nelja surunupuga (üks iga sisendi kohta), mis on omavahel jäigalt ühendatud. Kui valida üks sisend, lülituvad ülejäänud automaatselt välja.

Seadet kasutatakse nupuvajutusega ühe HDMI-sisendi valimiseks, et ühendada see HDMI-väljundiga. See võimaldab valida eri allikatest (nt DVD-mängija, digiboks) pärit HDMI-signaale, mis ühendatakse ühe seadmega, näiteks teleriga.

8536 50 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8536, 8536 50 ja 8536 50 80 sõnastusega.

Kuna seadmel on ainult üks lüliti korraga ühe sisendi ühendamiseks väljundiga, ei ole see voolujaotuspaneel. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8537 kui pulti, paneeli, konsooli, alust, jaotuskilpi jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- ja jaotusseadet.

Kuna seade on ette nähtud üksnes lülitamiseks, mis on grupi 85 rubriikides iseseisev elektriline funktsioon, tuleb see klassifitseerida muu lülitina CN-koodi 8536 50 80 alla.

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 458/2014,

29. aprill 2014,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 (2) artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole esitanud arvamust käesoleva määruse lisa punkti 1 kohta eesistuja määratud tähtaja jooksul, käesoleva määruse lisa punktiga 2 ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole esitanud arvamust käesoleva määruse lisa punkti 1 kohta eesistuja määratud tähtaja jooksul, käesoleva määruse lisa punktiga 2 ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 6 kohaselt tugineda veel kolme kuu vältel pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92, 12. oktoober 1992, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Traditsioonilise salvestava videokaamera konstruktsiooniga digitaalne seade liikumatute piltide ja videopildi ülesvõtmiseks ja salvestamiseks sisemällu või mälukaardile.
  Seadmel on 0,8-megapiksline laengsidestusseadis (CCD) ja kokkukäiv vedelkristallkuvar-pildinäidik diagonaaliga umbes 7 cm (2,7 tolli), mida saab kasutada pildistamisel ja salvestatud piltide vaatamisel ekraanina.
  Seadmel on järgmised liidesed:






  — | pesa mälukaartide jaoks, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Traditsioonilise salvestava videokaamera konstruktsiooniga digitaalne seade liikumatute piltide ja videopildi ülesvõtmiseks ja salvestamiseks sisemällu või mälukaardile.

Seadmel on 0,8-megapiksline laengsidestusseadis (CCD) ja kokkukäiv vedelkristallkuvar-pildinäidik diagonaaliga umbes 7 cm (2,7 tolli), mida saab kasutada pildistamisel ja salvestatud piltide vaatamisel ekraanina.

Seadmel on järgmised liidesed:

—

pesa mälukaartide jaoks,

| — | liitvideo väljund, |
| --- | --- |

—

liitvideo väljund,

| — | heliväljund, |
| --- | --- |

—

heliväljund,

| — | USB-liides. |
| --- | --- |

—

USB-liides.

Liikumatute piltide maksimaalne lahutusvõime on 1 600 × 1 200 pikslit (1,92 megapikslit).

Seade salvestab videopilti 50 kaadrit sekundis maksimaalse lahutusvõimega 720 × 576 pikslit.

Seadmel on videosalvestuse ajal kasutatav optiline suum.

Seadme tollile esitamise ajal ei saa sellesse automaatsest andmetöötlusseadmest USB-liidese kaudu faile üle kanda.

8525 80 91

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8525, 8525 80 ja 8525 80 91 sõnastusega.

Arvestades seadme objektiivseid omadusi, näiteks selle kujundust ja kuju, 0,8-megapikslise jämeda lahutusvõimega laengsidestusseadise olemasolu, standardse DVD-plaadi kvaliteediga (lahutusvõime 720 × 576 pikslit 50 kaadri puhul sekundis) videopildi ja halva kvaliteediga (maksimaalne resolutsioon 1,92 megapikslit) liikumatute piltide salvestamise võimalust, on seadme põhifunktsioon XVI jaotise märkuse 3 tähenduses videopildi ülesvõtmine ja salvestamine (vt ka Euroopa Kohtu 9. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-193/10, KMB Europe BV vs. Hauptzollamt Duisburg (EKL 2010, lk I-12903, punktid 23–25)).

Asjaolu, et kaamera salvestab videopilti jämedama lahutusvõimega kui 800 × 600 pikslit, ei muuda aparaadi põhifunktsiooni. Seega ei või toodet klassifitseerida digitaalkaamerana alamrubriiki 8525 80 30.

Seadmega saab salvestada üksnes telekaameraga üles võetud heli ja pilti ning eriteadmisteta kasutaja ei saa faile kaamerasse üle kanda seadme lihtsa muutmise abil pärast seda, kui seade on tollile esitatud.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8525 80 91 alla kui salvestav videokaamera, mis on võimeline salvestama üksnes telekaamerast tulevat heli ja pilti.

| 2. | Traditsioonilise salvestava videokaamera konstruktsiooniga digitaalne seade liikumatute piltide ja videopildi ülesvõtmiseks ja salvestamiseks sisemällu või mälukaardile.
  Seadmel on 0,8-megapiksline laengsidestusseadis (CCD) ja kokkukäiv vedelkristallkuvar-pildinäidik diagonaaliga umbes 7 cm (2,7 tolli), mida saab kasutada pildistamisel ja salvestatud piltide vaatamisel ekraanina.
  Seadmel on järgmised liidesed:






  — | pesa mälukaartide jaoks, |
| --- | --- | --- |

2.

Traditsioonilise salvestava videokaamera konstruktsiooniga digitaalne seade liikumatute piltide ja videopildi ülesvõtmiseks ja salvestamiseks sisemällu või mälukaardile.

Seadmel on 0,8-megapiksline laengsidestusseadis (CCD) ja kokkukäiv vedelkristallkuvar-pildinäidik diagonaaliga umbes 7 cm (2,7 tolli), mida saab kasutada pildistamisel ja salvestatud piltide vaatamisel ekraanina.

Seadmel on järgmised liidesed:

—

pesa mälukaartide jaoks,

| — | liitvideo väljund, |
| --- | --- |

—

liitvideo väljund,

| — | heliväljund, |
| --- | --- |

—

heliväljund,

| — | USB-liides. |
| --- | --- |

—

USB-liides.

Liikumatute piltide maksimaalne lahutusvõime on 1 600 × 1 200 pikslit (1,92 megapikslit).

Seade salvestab videopilti 50 kaadrit sekundis maksimaalse lahutusvõimega 720 × 576 pikslit.

Seadmel on videosalvestuse ajal kasutatav optiline suum.

Seadme tollile esitamise ajal saab sellesse automaatsest andmetöötlusseadmest USB-liidese kaudu faile üle kanda.

8525 80 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8525, 8525 80 ja 8525 80 99 sõnastusega.

Arvestades seadme objektiivseid omadusi, näiteks selle kujundust ja kuju, 0,8-megapikslise jämeda lahutusvõimega laengsidestusseadise olemasolu, standardse DVD-plaadi kvaliteediga (lahutusvõime 720 × 576 pikslit 50 kaadri puhul sekundis) videopildi ja halva kvaliteediga (maksimaalne resolutsioon 1,92 megapikslit) liikumatute piltide salvestamise võimalust, on seadme põhifunktsioon XVI jaotise märkuse 3 tähenduses videopildi ülesvõtmine ja salvestamine (vt ka Euroopa Kohtu 9. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas C-193/10, KMB Europe BV vs. Hauptzollamt Duisburg (EKL 2010, lk I-12903, punktid 23–25)).

Asjaolu, et kaamera salvestab videopilti jämedama lahutusvõimega kui 800 × 600 pikslit, ei muuda aparaadi põhifunktsiooni. Seega ei või toodet klassifitseerida digitaalkaamerana alamrubriiki 8525 80 30.

Kuna aparaadiga on võimalik salvestada videofaile muudest allikatest kui sisseehitatud telekaamera, ei või seda klassifitseerida alamrubriiki 8525 80 91 kui salvestavat videokaamerat, mis on võimeline salvestama üksnes telekaamerast tulevat heli ja pilti.

Seega tuleb aparaat klassifitseerida muu salvestava videokaamerana CN-koodi 8525 80 99 alla.

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 459/2014,

29. aprill 2014,

millega muudetakse teatavaid määrusi kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 953/2013 (2) muudeti määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa ja asendati CN-koodid 8528 59 10, 8528 59 40 ja 8528 59 80 CN-koodidega 8528 59 20, 8528 59 31, 8528 59 39 ja 8528 59 70. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 953/2013 (2) muudeti määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa ja asendati CN-koodid 8528 59 10, 8528 59 40 ja 8528 59 80 CN-koodidega 8528 59 20, 8528 59 31, 8528 59 39 ja 8528 59 70.

| (2) | Teatavad komisjoni määrused kaupade klassifitseerimise kohta, mis on vastu võetud määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks, osutavad CN-koodidele, mis enam ei kehti. Seepärast tuleks neid muuta, et võtta arvesse asjakohaseid kehtivaid CN-koode. |
| --- | --- |

(2)

Teatavad komisjoni määrused kaupade klassifitseerimise kohta, mis on vastu võetud määrusega (EMÜ) nr 2658/87 kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks, osutavad CN-koodidele, mis enam ei kehti. Seepärast tuleks neid muuta, et võtta arvesse asjakohaseid kehtivaid CN-koode.

| (3) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul käesoleva määruse III lisa kohta arvamust esitanud; käesoleva määruse I, II ja IV lisaga ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul käesoleva määruse III lisa kohta arvamust esitanud; käesoleva määruse I, II ja IV lisaga ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1156/2008 (3) (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 441/2013) (4) lisa asendatakse käesoleva määruse I lisaga.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1172/2008 (5) (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 441/2013) lisa punkt 1 asendatakse käesoleva määruse II lisaga.

3.   Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1196/2011 (6) lisa asendatakse käesoleva määruse III lisaga.

4.   Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 698/2012 (7) lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. aprill 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) nr 953/2013, 26. september 2013, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 263, 5.10.2013, lk 4).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1156/2008, 20. november 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 310, 21.11.2008, lk 9).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 441/2013, 7. mai 2013, millega muudetakse või tunnistatakse kehtetuks teatavad määrused kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 130, 15.5.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1172/2008, 25. november 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 317, 27.11.2008, lk 4).

5

(6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1196/2011, 17. november 2011, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 303, 22.11.2011, lk 12).

6

(7)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 698/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 203, 31.7.2012, lk 34).

7

---

I LISA

„LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Liikumatute piltide salvestamise, taasesitamise ja kuvamise seade (nn digitaalne fotoraam) üldmõõtmetega 17 (pikkus) × 12,9 (laius) × 12,3 (sügavus) cm, milles on ühes korpuses järgmised põhikomponendid:






  — | vedelkristallvärvikuvar (LCD) ekraani diagonaaliga 13 cm (5,1 tolli) ja lahutusvõimega 320 × 240 pikslit, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Liikumatute piltide salvestamise, taasesitamise ja kuvamise seade (nn digitaalne fotoraam) üldmõõtmetega 17 (pikkus) × 12,9 (laius) × 12,3 (sügavus) cm, milles on ühes korpuses järgmised põhikomponendid:

—

vedelkristallvärvikuvar (LCD) ekraani diagonaaliga 13 cm (5,1 tolli) ja lahutusvõimega 320 × 240 pikslit,

| — | SIM-kaardi pesa, |
| --- | --- |

—

SIM-kaardi pesa,

| — | infrapunaliides, |
| --- | --- |

—

infrapunaliides,

| — | sisemälu, |
| --- | --- |

—

sisemälu,

| — | juhtnupud. |
| --- | --- |

—

juhtnupud.

Pildid edastatakse ühilduvast seadmest (nt mobiiltelefon, automaatne andmetöötlusseade või digikaamera) seadme sisemällu infrapunasignaaliga või SIM-kaardiga MMS-teenuse (multimeedium-sõnumiteenus) kaudu.

Pilte saab seadmest infrapunasignaali kaudu edastada ka teise sobivasse seadmesse.

Seade töötab JPEG- ja GIF-vormingutega ja selle maksimaalne lahutusvõime on 1 024 × 728 pikslit.

Seade saab pilte kuvada nii üksikpiltide kui ka slaidiseansina.

Seadme sisemälu salvestab kuni 50 pilti.

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Kuna XVI jaotise märkuse 3 kohaselt on seade kavandatud täitma kolme funktsiooni (piltide salvestamine, kopeerimine ja kuvamine), tuleb see klassifitseerida nii, nagu koosneks see ainult põhifunktsiooni täitvast seadmest.

Kuna seade võimaldab pilte kuvada, on seadme põhifunktsioon olla monitor, mis on rubriigis 8528 nimetatud iseseisva funktsioonina.

Asjaolu, et signaale ei edastata otse välisallikatest, ei takista klassifitseerimist rubriiki 8528, kuna selle rubriigi monitorid võivad vastu võtta mitmesuguseid signaale erinevatest allikatest (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8528, punkt 3).

Seega tuleb seade klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.

| 2. | Liikumatute piltide ja videopiltide salvestamise, taasesitamise jakuvamise ning helisalvestus- ja taasesitusseade (nn digitaalne pildiraam) üldmõõtmetega 33 (laius) × 24,1 (kõrgus) × 4,1 (sügavus) cm, milles on ühes korpuses järgmised põhikomponendid:






  — | vedelkristallvärvikuvar (LCD) ekraani diagonaaliga 25,4 cm (10 tolli) ja lahutusvõimega 800 × 480 pikslit, |
| --- | --- | --- |

2.

Liikumatute piltide ja videopiltide salvestamise, taasesitamise jakuvamise ning helisalvestus- ja taasesitusseade (nn digitaalne pildiraam) üldmõõtmetega 33 (laius) × 24,1 (kõrgus) × 4,1 (sügavus) cm, milles on ühes korpuses järgmised põhikomponendid:

—

vedelkristallvärvikuvar (LCD) ekraani diagonaaliga 25,4 cm (10 tolli) ja lahutusvõimega 800 × 480 pikslit,

| — | sisemälu mälumahuga 128 MB, |
| --- | --- |

—

sisemälu mälumahuga 128 MB,

| — | mälukaardipesad, |
| --- | --- |

—

mälukaardipesad,

| — | sisseehitatud kõlarid, |
| --- | --- |

—

sisseehitatud kõlarid,

| — | kaks USB-liidest, |
| --- | --- |

—

kaks USB-liidest,

| — | juhtnupud. |
| --- | --- |

—

juhtnupud.

Seade töötab järgmiste vormingutega:

| — | heli: MP3, |
| --- | --- |

—

heli: MP3,

| — | liikumatu pilt: JPEG, GIF, |
| --- | --- |

—

liikumatu pilt: JPEG, GIF,

| — | video: MPEG1, MPEG4, MOV, AVI. |
| --- | --- |

—

video: MPEG1, MPEG4, MOV, AVI.

Mälukaardipesadesse saab panna erinevat liiki pooljuht-säilmäluseadmeid.

Pilte saab kuvada nii üksikpiltide, slaidiseansi kui ka pisipiltidena.

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Kuna XVI jaotise märkuse 3 kohaselt on seade kavandatud täitma kolme funktsiooni (piltide salvestamine, kopeerimine ja kuvamine), tuleb see klassifitseerida nii, nagu koosneks see ainult põhifunktsiooni täitvast seadmest.

Seadme ehitust ja tööpõhimõtet arvestades on selle otstarve liikumatute piltide ja videopiltide kuvamine. Liikumatute piltide ja videopiltide salvestamist peetakse seadme teiseseks funktsiooniks. Seega on seadme põhifunktsioon olla monitor, mis on rubriigis 8528 nimetatud iseseisva funktsioonina.

Asjaolu, et signaale ei edastata otse välisallikatest, ei takista klassifitseerimist rubriiki 8528, kuna selle rubriigi kohased monitorid võivad vastu võtta mitmesuguseid signaale erinevatest allikatest (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8528, punkt 3).

Seade ei võimalda kuvada vahetult automaatselt andmetöötlussüsteemilt tulevaid signaale, kuna USB-liideseid kasutatakse üksnes audiovideofailide edastamiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriikide 8528 51 00 ja 8528 59 31 alla.

Seega tuleb seade klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.”

---

II LISA

„LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Akutoitel töötav seade, millel on laserlugemissüsteem videosignaalide taasesitamiseks ja värvimonitor videopildi kuvamiseks (nn kantav DVD-pleier). Selle üldmõõtmed on 19 (pikkus) × 14,2 (laius) × 3,7 (kõrgus) cm ja mass 800 grammi.
  Monitor on vedelkristallkuvariga (LCD), mille ekraani diagonaali pikkus on 21,6 cm (8,5 tolli). Seade on kokkukäiv ja selle monitor pööratav.
  Seadmel on sisseehitatud kõlarid.
  Sellel on järgmised liidesed:






  — | mälukaardi laienduspesad, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Akutoitel töötav seade, millel on laserlugemissüsteem videosignaalide taasesitamiseks ja värvimonitor videopildi kuvamiseks (nn kantav DVD-pleier). Selle üldmõõtmed on 19 (pikkus) × 14,2 (laius) × 3,7 (kõrgus) cm ja mass 800 grammi.

Monitor on vedelkristallkuvariga (LCD), mille ekraani diagonaali pikkus on 21,6 cm (8,5 tolli). Seade on kokkukäiv ja selle monitor pööratav.

Seadmel on sisseehitatud kõlarid.

Sellel on järgmised liidesed:

—

mälukaardi laienduspesad,

| — | USB-port, |
| --- | --- |

—

USB-port,

| — | liitvideo sisend ja väljund ning |
| --- | --- |

—

liitvideo sisend ja väljund ning

| — | kuularite pesad. |
| --- | --- |

—

kuularite pesad.

Seade loeb erinevas audio- ja videovormingus optilisi andmekandjaid (nt CD, DVD) ja pooljuht-andmekandjaid (nt USB-välkmälu).

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Kuna XVI jaotise märkuse 3 kohaselt on seade kavandatud täitma kahte funktsiooni (video kopeerimine ja kuvamine), tuleb see klassifitseerida nii, nagu koosneks see ainult põhifunktsiooni täitvast seadmest.

Võttes arvesse seadme ehitust ja tööpõhimõtet ning eriti ekraani suurust, mis võimaldab videokaadrite vaatamist pikema ajavahemiku kestel, on seadme põhifunktsioon videopildi kuvamine.

Seade ei võimalda kuvada vahetult automaatselt andmetöötlussüsteemilt tulevaid signaale, kuna USB-porti kasutatakse üksnes audiovideofailide edastamiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriikide 8528 51 00 ja 8528 59 31 alla.

Seega tuleb seade klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.”

---

III LISA

„LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kantav akutoitel prillikujuline elektroonikaseade piltide kuvamiseks (nn videoprillid), kokkupandult mõõtmetega ligikaudu 15 × 3,5 × 2,5 cm.
  Prillikujuline elektroonikaseade koosneb kahest vedelkristallkuvarist (LCD) lahutusvõimega 640 × 480 pikslit (vastab 80-tollisele kuvarile vaadatuna 2 m kauguselt) ning helitöötlusmoodulitest, mis on paigaldatud prilliraamidelaadsetesse raamidesse.
  Seadmel on järgmised liidesed:






  — | VGA sisend, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Kantav akutoitel prillikujuline elektroonikaseade piltide kuvamiseks (nn videoprillid), kokkupandult mõõtmetega ligikaudu 15 × 3,5 × 2,5 cm.

Prillikujuline elektroonikaseade koosneb kahest vedelkristallkuvarist (LCD) lahutusvõimega 640 × 480 pikslit (vastab 80-tollisele kuvarile vaadatuna 2 m kauguselt) ning helitöötlusmoodulitest, mis on paigaldatud prilliraamidelaadsetesse raamidesse.

Seadmel on järgmised liidesed:

—

VGA sisend,

| — | audio-video (A/V) sisend. |
| --- | --- |

—

audio-video (A/V) sisend.

Seadet saab ühendada automaatse andmetöötlusseadmega (ADP) ning selliste seadmetega nagu videotaasesitusseadmed, telerid ja videomängukonsoolid.

Seadmega kuvatakse meelelahutuseks virtuaalseid kolmemõõtmelisi (3D) videopilte.

8528 59 31

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 31 sõnastusega.

Kuna seadmes puudub tuuner või muu samasugune televisioonisignaali vastuvõtmist võimaldav seade, ei või seda klassifitseerida televisiooni vastuvõtuseadmena alamrubriigi 8528 72 alla.

Seadmes on kaks väga väikest LCD kuvarit (üks kummagi silma ees), millega kuvatakse virtuaalne kujutis, mis vastab 80-tollise kuvari pildile 2 m kauguselt vaadatuna. Arvestades neid objektiivseid tunnuseid ja omadusi ning eriti seadme võimet kuvada 3D kujutisi, on seade ette nähtud meelelahutuseks, nt filmide ja televisioonisaadete vaatamiseks või mängimiseks. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriiki 8528 51, kuna tegemist ei ole üksnes või peamiselt rubriigi 8471 automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavat tüüpi seadmega.

Monitor võimaldab kuvada automaatse andmetöötlusseadme signaale tasemel, mis on piisav, et kasutada seda koos automaatse andmetöötlusseadmega, seega võib monitori pidada suutlikuks kuvama automaatsetest andmetöötlusseadmetest pärit signaale nõuetekohase funktsionaalsusega.

Seega tuleb monitor klassifitseerida CN-koodi 8528 59 31 alla kui LCD- ehk vedelkristallekraaniga lamekuvar, mis on võimeline kuvama automaatsetest andmetöötlusseadmetest pärit signaale vastuvõetaval funktsionaalsel tasemel.”

---

IV LISA

„LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mootorsõidukites kasutatavat liiki mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus), millel on kaks peamist komponenti:






  — | raadiovastuvõtja, mis on ühendatud CD-/DVD-mängijaga, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Mootorsõidukites kasutatavat liiki mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus), millel on kaks peamist komponenti:

—

raadiovastuvõtja, mis on ühendatud CD-/DVD-mängijaga,

| — | lahtiühendatav puutetundlik vedelkristallvärvikuvar (LCD), ekraani diagonaaliga ligikaudu 17,5 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9. |
| --- | --- |

—

lahtiühendatav puutetundlik vedelkristallvärvikuvar (LCD), ekraani diagonaaliga ligikaudu 17,5 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaameralt.

Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Seade on kavandatud täitma mitmesuguseid funktsioone (helifailide ja videofailide kopeerimine, raadiovastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme ehitust ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Klassifitseerimise üldreegli 3 c alusel tuleb seade seega klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.

| 2. | Mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus) mõõtmetega umbes 17 × 5 × 16 cm.
  Sellel on ühes korpuses raadiovastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade ning vedelkristallvärvikuvar (LCD) diagonaaliga ligikaudu 8 cm (3,5 tolli).
  Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaameralt.
  Seade saab taasesitada ka heli ja pilte USB-mälupulgalt.
  Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.
  Seadmega saab ühendada lisakuvari. |
| --- | --- |

2.

Mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus) mõõtmetega umbes 17 × 5 × 16 cm.

Sellel on ühes korpuses raadiovastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade ning vedelkristallvärvikuvar (LCD) diagonaaliga ligikaudu 8 cm (3,5 tolli).

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaameralt.

Seade saab taasesitada ka heli ja pilte USB-mälupulgalt.

Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Seade on kavandatud täitma mitmesuguseid funktsioone (heli- ja videofailide kopeerimine, raadiovastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme ehitust ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Seade ei võimalda kuvada vahetult automaatselt andmetöötlusseadmelt tulevaid signaale, kuna USB-liidest kasutatakse üksnes heli ja videopildi taasesitamiseks USB-mälupulgalt. Seega ei või toodet klassifitseerida alamrubriikide 8528 51 00 ja 8528 59 31 alla.

Klassifitseerimise üldreegli 3 c alusel tuleb seade seega klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.

| 3. | Mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus).
  Sellel on ühes korpuses raadiovastuvõtja, heli ja videopildi kopeerimisseade, raadionavigatsiooniseade ning vedelkristallvärvikuvar (LCD) diagonaaliga ligikaudu 18 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.
  Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaamerast või DVB-T-tuunerist.
  Seadmega saab paljundada heli- ja videofaile mälukaardilt.
  Seade esitatakse tollile koos kahe kaugjuhtimispuldiga.
  Seadmega saab ühendada lisakuvari. |
| --- | --- |

3.

Mootorsõidukites kasutatav mitmeotstarbeline seade (nn mootorsõiduki audiovideokeskus).

Sellel on ühes korpuses raadiovastuvõtja, heli ja videopildi kopeerimisseade, raadionavigatsiooniseade ning vedelkristallvärvikuvar (LCD) diagonaaliga ligikaudu 18 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaamerast või DVB-T-tuunerist.

Seadmega saab paljundada heli- ja videofaile mälukaardilt.

Seade esitatakse tollile koos kahe kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 70

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 70 sõnastusega.

Seade on kavandatud täitma mitmesuguseid funktsioone (heli- ja videofailide kopeerimine, raadionavigatsioon, raadiovastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme ehitust ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Klassifitseerimise üldreegli 3 c alusel tuleb seade seega klassifitseerida muu monitorina CN-koodi 8528 59 70 alla.”

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/51

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 460/2014,

5. mai 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 823/2012 seoses toimeaine tsüflutriini heakskiidu kehtivusaja lõppemisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EL) nr 823/2012 (2) pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 540/2011 (3) sätestatud toimeaine tsüflutriini heakskiidu kehtivusaega kuni 31. oktoobrini 2016, et anda taotlejatele võimalus esitada pikendamistaotluse teatis kolmeaastase etteteatamisega, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 15 lõikes 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EL) nr 823/2012 (2) pikendati komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 540/2011 (3) sätestatud toimeaine tsüflutriini heakskiidu kehtivusaega kuni 31. oktoobrini 2016, et anda taotlejatele võimalus esitada pikendamistaotluse teatis kolmeaastase etteteatamisega, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 15 lõikes 1.

| (2) | Kolme aastase etteteatamisaja jooksul ei ole esitatud taotlust toimeaine tsüflutriini heakskiidu pikendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kolme aastase etteteatamisaja jooksul ei ole esitatud taotlust toimeaine tsüflutriini heakskiidu pikendamiseks.

| (3) | Kuna taotlust ei ole esitatud, on asjakohane määrata aegumistähtajaks varajasim võimalik kuupäev pärast esialgset aegumiskuupäeva, mis sätestati enne määruse (EL) nr 823/2012 vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

Kuna taotlust ei ole esitatud, on asjakohane määrata aegumistähtajaks varajasim võimalik kuupäev pärast esialgset aegumiskuupäeva, mis sätestati enne määruse (EL) nr 823/2012 vastuvõtmist.

| (4) | Seepärast tuleb määrust (EL) nr 823/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleb määrust (EL) nr 823/2012 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 823/2012 muutmine

Määruse (EL) nr 823/2012 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | 31. oktoober 2016 järgmiste toimeainete puhul: deltametriin (kanne 40), 2,4-DB (kanne 47), beeta-tsüflutriin (kanne 48), iprodioon (kanne 50), maleiinhappe hüdrasiid (kanne 52), flurtamoon (kanne 64), flufenatseet (kanne 65), jodosulfuroon (kanne 66), dimeteenamiid-p (kanne 67), pikoksüstrobiin (kanne 68), fostiasaat (kanne 69), siltiofaam (kanne 70) ja Coniothyrium minitans'i tüvi CON/M/91–08 (DSM 9660) (kanne 71);”. |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

31. oktoober 2016 järgmiste toimeainete puhul: deltametriin (kanne 40), 2,4-DB (kanne 47), beeta-tsüflutriin (kanne 48), iprodioon (kanne 50), maleiinhappe hüdrasiid (kanne 52), flurtamoon (kanne 64), flufenatseet (kanne 65), jodosulfuroon (kanne 66), dimeteenamiid-p (kanne 67), pikoksüstrobiin (kanne 68), fostiasaat (kanne 69), siltiofaam (kanne 70) ja Coniothyrium minitans'i tüvi CON/M/91–08 (DSM 9660) (kanne 71);”.

| 2) | Lisatakse punkt 5:






  „5) | 30. aprill 2014 järgmise toimeaine puhul: tsüflutriin (kanne 49).” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse punkt 5:

„5)

30. aprill 2014 järgmise toimeaine puhul: tsüflutriin (kanne 49).”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EL) nr 823/2012, 14. september 2012, millega kehtestatakse erand rakendusmäärusest (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-DB, bensoehappe, beeta-tsüflutriini, karfentrasoon-etüüli, Coniothyrium minitans'i tüve CON/M/91–08 (DSM 9660), tsüatsofamiidi, tsüflutriini, deltametriini, dimeteenamiid-p, etofumesaadi, etoksüsulfurooni, fenamidooni, flasasulfurooni, flufenatseedi, flurtamooni, foraamsulfurooni, fostiasaadi, imasamoksi, jodosulfurooni, iprodiooni, isoksaflutooli, linurooni, maleiinhappe hüdrasiidi, mekopropi, mekoprop-P, mesosulfurooni, mesotriooni, oksadiargüüli, oksasulfurooni, pendimetaliini, pikoksüstrobiini, propikonasooli, propineebi, propoksükarbasooni, propüsamiidi, püraklostrobiini, siltiofaami, rifloksüstrobiini, varfariini ja zoksamiidi heakskiidu kehtivusaja lõppemisega (ELT L 250, 15.9.2012, lk 13).

2

Coniothyrium minitans

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

---

| 6.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 133/53 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 133/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 461/2014,

5. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 35,3 |
| MK | 96,5 |
| TN | 109,1 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | MA | 35,6 |
| MK | 51,1 |
| TR | 133,0 |
| ZZ | 73,2 |
| 0709 93 10 | MA | 70,8 |
| TR | 113,2 |
| ZA | 31,4 |
| ZZ | 71,8 |
| 0805 10 20 | EG | 54,5 |
| IL | 74,0 |
| MA | 55,5 |
| TN | 68,6 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 63,2 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 65,4 |
| 0808 10 80 | AR | 95,2 |
| BR | 89,6 |
| CL | 100,5 |
| CN | 98,6 |
| MK | 30,8 |
| NZ | 137,8 |
| US | 158,7 |
| ZA | 110,2 |
| ZZ | 102,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

35,3

MK

96,5

TN

109,1

TR

97,3

ZZ

84,6

0707 00 05

MA

35,6

MK

51,1

TR

133,0

ZZ

73,2

0709 93 10

MA

70,8

TR

113,2

ZA

31,4

ZZ

71,8

0805 10 20

EG

54,5

IL

74,0

MA

55,5

TN

68,6

TR

63,3

ZZ

63,2

0805 50 10

MA

35,6

TR

95,1

ZZ

65,4

0808 10 80

AR

95,2

BR

89,6

CL

100,5

CN

98,6

MK

30,8

NZ

137,8

US

158,7

ZA

110,2

ZZ

102,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---