# Úřední věstník L 207/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 207 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6010. srpna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 207

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6010. srpna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1444 ze dne 9. srpna 2017, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1445 ze dne 8. srpna 2017 o skupině přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se v brusinkách (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5341) | 28 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 103 – Jednotná ustanovení pro schvalování náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek motorových vozidel [2017/1446] | 30 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1444 ze dne 9. srpna 2017, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky

1

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1445 ze dne 8. srpna 2017 o skupině přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se v brusinkách (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře
  (oznámeno pod číslem C(2017) 5341)

Vaccinium macrocarpon

(oznámeno pod číslem C(2017) 5341)

28

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 103 – Jednotná ustanovení pro schvalování náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek motorových vozidel [2017/1446]

30

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1444

ze dne 9. srpna 2017,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 tohoto nařízení,

po konzultaci s členskými státy,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

1.1.   Zahájení řízení

Zahájení řízení

| (1) | Dne 9. prosince 2016 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. prosince 2016 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu některých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

Úředním věstníku Evropské unie

2

| (2) | Komise zahájila šetření na základě podnětu, kterou podalo dne 25. října 2016 Sdružení evropských výrobců oceli (dále jen „sdružení Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 53 % celkové výroby korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Komise zahájila šetření na základě podnětu, kterou podalo dne 25. října 2016 Sdružení evropských výrobců oceli (dále jen „sdružení Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 53 % celkové výroby korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

1.2.   Celní evidence

Celní evidence

| (3) | Na základě žadatelova podnětu ze dne 24. května 2017 položeného požadovanými důkazy zveřejnila Komise dne 8. července 2017 prováděcí nařízení (EU) 2017/1238 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu některých výrobků z korozivzdorných ocelí pocházejících z ČLR, které od 9. července 2017 podléhají celní evidenci. |
| --- | --- |

(3)

Na základě žadatelova podnětu ze dne 24. května 2017 položeného požadovanými důkazy zveřejnila Komise dne 8. července 2017 prováděcí nařízení (EU) 2017/1238 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu některých výrobků z korozivzdorných ocelí pocházejících z ČLR, které od 9. července 2017 podléhají celní evidenci.

3

| (4) | Komise má dostatečné důkazy prima facie odůvodňující potřebu celní evidence dovozu, neboť objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu se po zahájení šetření prudce zvýšil, a dospěla k závěru, že podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení byly splněny. |
| --- | --- |

(4)

Komise má dostatečné důkazy prima facie odůvodňující potřebu celní evidence dovozu, neboť objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu se po zahájení šetření prudce zvýšil, a dospěla k závěru, že podmínky stanovené v čl. 14 odst. 5 základního nařízení byly splněny.

prima facie

1.3.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (5) | V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(5)

V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

| (6) | Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(6)

Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

1.4.   Výrobci ze srovnatelné země

Výrobci ze srovnatelné země

| (7) | Za účelem výběru srovnatelné země se Komise obrátila také na výrobce v Brazílii, Kanadě, Indii, Japonsku, Jižní Korei, na Tchaj-wanu, v Turecku, na Ukrajině a v USA, informovala o zahájení řízení a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(7)

Za účelem výběru srovnatelné země se Komise obrátila také na výrobce v Brazílii, Kanadě, Indii, Japonsku, Jižní Korei, na Tchaj-wanu, v Turecku, na Ukrajině a v USA, informovala o zahájení řízení a vyzvala je k účasti.

| (8) | V oznámení o zahájení řízení Komise informovala zúčastněné strany, že prozatímně vybrala Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení řízení Komise informovala zúčastněné strany, že prozatímně vybrala Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

1.5.   Odběr vzorků

Odběr vzorků

| (9) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (10) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje se zajištěním zeměpisného rozložení. Tento předběžný vzorek tvořili čtyři výrobci v Unii, kteří mají své sídlo ve čtyřech různých členských státech a na které připadá více než 30 % výroby korozivzdorných ocelí v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje se zajištěním zeměpisného rozložení. Tento předběžný vzorek tvořili čtyři výrobci v Unii, kteří mají své sídlo ve čtyřech různých členských státech a na které připadá více než 30 % výroby korozivzdorných ocelí v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (11) | Dvě společnosti písemně sdělily, že potřebný dotazník nemohou vyplnit. Podání podnětu sice podpořily, ale svou účast v předběžném vzorku odřekly. |
| --- | --- |

(11)

Dvě společnosti písemně sdělily, že potřebný dotazník nemohou vyplnit. Podání podnětu sice podpořily, ale svou účast v předběžném vzorku odřekly.

| (12) | Komise posoudila dopad neúčasti těchto dvou společností ve vzorku a dospěla k závěru, že při účasti dvou zbývajících společností zůstává vzorek reprezentativním ukazatelem situace průmyslu v Unii. |
| --- | --- |

(12)

Komise posoudila dopad neúčasti těchto dvou společností ve vzorku a dospěla k závěru, že při účasti dvou zbývajících společností zůstává vzorek reprezentativním ukazatelem situace průmyslu v Unii.

| (13) | Největší ze dvou společností, které požádaly o vyřazení ze vzorku, ve své žádosti uvedla, že podléhá státní kontrole a je v rámci veřejného nabídkového řízení na prodej. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise usoudila, že zahrnutí společnosti do vzorku by výrazně negativním způsobem ovlivnilo jeho finanční mikroukazatele, a to zejména s ohledem na značně vysoký objem výroby a prodeje, o něž se v daném případě jednalo. |
| --- | --- |

(13)

Největší ze dvou společností, které požádaly o vyřazení ze vzorku, ve své žádosti uvedla, že podléhá státní kontrole a je v rámci veřejného nabídkového řízení na prodej. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise usoudila, že zahrnutí společnosti do vzorku by výrazně negativním způsobem ovlivnilo jeho finanční mikroukazatele, a to zejména s ohledem na značně vysoký objem výroby a prodeje, o něž se v daném případě jednalo.

| (14) | Druhá společnost vysvětlila svou neúčast tím, že aktivně spolupracuje v rámci jiných antidumpingových řízení, a uvedla, že na zajištění své účasti v této věci nemá dostatek prostředků. Vzhledem k tomu, že společnost mohla být nahrazena bez omezení reprezentativnosti vzorku, dospěla Komise k závěru, že vyhovět žádosti této společnosti o vyřazení ze vzorku je opodstatněné a přiměřené. |
| --- | --- |

(14)

Druhá společnost vysvětlila svou neúčast tím, že aktivně spolupracuje v rámci jiných antidumpingových řízení, a uvedla, že na zajištění své účasti v této věci nemá dostatek prostředků. Vzhledem k tomu, že společnost mohla být nahrazena bez omezení reprezentativnosti vzorku, dospěla Komise k závěru, že vyhovět žádosti této společnosti o vyřazení ze vzorku je opodstatněné a přiměřené.

| (15) | Komise proto strany vyrozuměla, že do vzorku byly zařazeny obě zbývající společnosti, a opětovně vyzvala zúčastněné strany k jejich vyjádření. |
| --- | --- |

(15)

Komise proto strany vyrozuměla, že do vzorku byly zařazeny obě zbývající společnosti, a opětovně vyzvala zúčastněné strany k jejich vyjádření.

| (16) | Sdružení Eurofer předložilo připomínky, ve kterých navrhl, aby do vzorku byla zařazena ještě jedna pátá společnost, aby byl ze zeměpisného hlediska reprezentativnější. Komise tyto připomínky analyzovala a na základě této analýzy dospěla k závěru, že revidovaný vzorek je dostatečně reprezentativní, jelikož představuje 29 % výroby korozivzdorných ocelí v Unie a zahrnuje výrobce nacházející se ve čtyřech různých členských státech. Navržená společnost navíc nepředstavovala odlišnou skupinu společností oproti těm, které byly již ve vzorku zahrnuty. Pátá navržená společnost neměla také dostatečný objem výroby a prodeje, který by odůvodňoval její zařazení do vzorku. Komise proto potvrdila složení revidovaného vzorku tvořeného čtyřmi společnostmi. Uvedená společnost byla nicméně navštívena v zájmu získání většího vhledu do vysoce konkurenčních a měnících se podmínek na italském trhu, kde místním výrobcům konkurují jak jiní výrobci z Unie, tak dovozy z Číny. |
| --- | --- |

(16)

Sdružení Eurofer předložilo připomínky, ve kterých navrhl, aby do vzorku byla zařazena ještě jedna pátá společnost, aby byl ze zeměpisného hlediska reprezentativnější. Komise tyto připomínky analyzovala a na základě této analýzy dospěla k závěru, že revidovaný vzorek je dostatečně reprezentativní, jelikož představuje 29 % výroby korozivzdorných ocelí v Unie a zahrnuje výrobce nacházející se ve čtyřech různých členských státech. Navržená společnost navíc nepředstavovala odlišnou skupinu společností oproti těm, které byly již ve vzorku zahrnuty. Pátá navržená společnost neměla také dostatečný objem výroby a prodeje, který by odůvodňoval její zařazení do vzorku. Komise proto potvrdila složení revidovaného vzorku tvořeného čtyřmi společnostmi. Uvedená společnost byla nicméně navštívena v zájmu získání většího vhledu do vysoce konkurenčních a měnících se podmínek na italském trhu, kde místním výrobcům konkurují jak jiní výrobci z Unie, tak dovozy z Číny.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (17) | Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, o poskytnutí informací stanovených v oznámení o zahájení šetření, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. |
| --- | --- |

(17)

Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, o poskytnutí informací stanovených v oznámení o zahájení šetření, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

| (18) | Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci. Bylo proto rozhodnuto výběr vzorku neprovádět a oběma společnostem byl zaslán dotazník. Odpověď na dotazník poskytl pouze jeden z nich. |
| --- | --- |

(18)

Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci. Bylo proto rozhodnuto výběr vzorku neprovádět a oběma společnostem byl zaslán dotazník. Odpověď na dotazník poskytl pouze jeden z nich.

1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

Výběr vzorku vyvážejících výrobců

| (19) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(19)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (20) | Požadované informace ve stanovené lhůtě poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šestnáct (skupin) vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(20)

Požadované informace ve stanovené lhůtě poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šestnáct (skupin) vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a orgány v dotčené zemi. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

1.6.   Individuální zacházení

Individuální zacházení

| (21) | Tři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, tvořené několika jednotlivými podniky, požádaly o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Tři skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, tvořené několika jednotlivými podniky, požádaly o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (22) | Vzhledem k velkému počtu společností, u nichž bylo třeba provést šetření, k počtu různých míst, které bylo třeba navštívit, časovému plánu šetření a množství dostupných prostředků na straně Komise nebylo možné tyto žádosti o individuální zacházení během předběžné fáze vyšetřování prošetřit. Jak je uvedeno níže v oddíle 1.9, Komise prověřila již celkem 17 společností, které jsou částí tří skupin zařazených do vzorku. Vzhledem k výslednému pracovnímu vytížení nebylo rovněž možné v předběžné fázi prověřit dotazníkové odpovědi významných dovozců týkajících se jedné ze stran zařazený do vzorku, a tyto odpovědi bude proto třeba prověřit v pozdější fázi. Posuzování tří dalších skupin společností by v této fázi vytvořilo nepatřičnou zátěž a znemožnilo by dokončit šetření v pevných časových lhůtách, které ukládá základní nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Vzhledem k velkému počtu společností, u nichž bylo třeba provést šetření, k počtu různých míst, které bylo třeba navštívit, časovému plánu šetření a množství dostupných prostředků na straně Komise nebylo možné tyto žádosti o individuální zacházení během předběžné fáze vyšetřování prošetřit. Jak je uvedeno níže v oddíle 1.9, Komise prověřila již celkem 17 společností, které jsou částí tří skupin zařazených do vzorku. Vzhledem k výslednému pracovnímu vytížení nebylo rovněž možné v předběžné fázi prověřit dotazníkové odpovědi významných dovozců týkajících se jedné ze stran zařazený do vzorku, a tyto odpovědi bude proto třeba prověřit v pozdější fázi. Posuzování tří dalších skupin společností by v této fázi vytvořilo nepatřičnou zátěž a znemožnilo by dokončit šetření v pevných časových lhůtách, které ukládá základní nařízení.

| (23) | Jedna ze skupinových společností požadujících individuální zacházení uvedla, že Komisí vybraný vzorek neodráží škálu jejích výrobků. K tomu je třeba poznamenat, že škála výrobků zahrnutých do vzorku je pro dotčené dovážené výrobky reprezentativní. |
| --- | --- |

(23)

Jedna ze skupinových společností požadujících individuální zacházení uvedla, že Komisí vybraný vzorek neodráží škálu jejích výrobků. K tomu je třeba poznamenat, že škála výrobků zahrnutých do vzorku je pro dotčené dovážené výrobky reprezentativní.

| (24) | Komise rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření. |
| --- | --- |

(24)

Komise rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.

1.7.   Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

| (25) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení rozeslala Komise všem vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, i do vzorku nezařazeným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli podat žádost o individuální dumpingové rozpětí, formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádná ze tří skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku, formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nevrátila. Žádosti o individuální zjišťování byly předběžně zamítnuty, Komise nicméně posoudí formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které předložily dvě skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, pokud v konečné fázi rozhodne, že je možné jejich žádosti o individuální zjišťování vyhovět. |
| --- | --- |

(25)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení rozeslala Komise všem vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, i do vzorku nezařazeným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli podat žádost o individuální dumpingové rozpětí, formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádná ze tří skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku, formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nevrátila. Žádosti o individuální zjišťování byly předběžně zamítnuty, Komise nicméně posoudí formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které předložily dvě skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, pokud v konečné fázi rozhodne, že je možné jejich žádosti o individuální zjišťování vyhovět.

1.8.   Odpovědi na dotazník

Odpovědi na dotazník

| (26) | Komise odeslala dotazníky žadateli, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům či uživatelům, kteří se přihlásili, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, jakož i potenciálním výrobcům ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(26)

Komise odeslala dotazníky žadateli, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům či uživatelům, kteří se přihlásili, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, jakož i potenciálním výrobcům ve srovnatelné zemi.

| (27) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sdružení Eurofer, čtyř výrobců v Unii a jednoho dovozce / uživatele, tří skupin vyvážejících výrobců v ČLR, tří skupin spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, a jedné skupiny výrobců ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(27)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od sdružení Eurofer, čtyř výrobců v Unii a jednoho dovozce / uživatele, tří skupin vyvážejících výrobců v ČLR, tří skupin spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, a jedné skupiny výrobců ve srovnatelné zemi.

1.9.   Inspekce na místě

Inspekce na místě

| (28) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení přítomnosti dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností/sdružení: | sdružení:






  — | Eurofer, Brusel, Belgie |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení přítomnosti dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností/sdružení:

sdružení:

—

Eurofer, Brusel, Belgie

| | výrobci v Unii:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Nizozemsko |
| --- | --- | --- |

výrobci v Unii:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Nizozemsko

| — | ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Belgie |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Belgie

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkirk, Francie |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkirk, Francie

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polsko |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polsko

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itálie |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itálie

| | dovozce / uživatel v Unii, který není ve spojení:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgie (člen Kingspan Group, Kingscourt, Irsko) |
| --- | --- | --- |

dovozce / uživatel v Unii, který není ve spojení:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgie (člen Kingspan Group, Kingscourt, Irsko)

| | vyvážející výrobci v ČLR a obchodníci / dovozci ve spojení: | Skupina Hebei Iron and Steel (HBIS):







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Chan-tan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- | --- | --- |

vyvážející výrobci v ČLR a obchodníci / dovozci ve spojení:

Skupina Hebei Iron and Steel (HBIS):

Skupina Hebei Iron and Steel (HBIS):

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Chan-tan, Che-pej, ČLR.

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR.

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR.

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited; Chan-tan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Chan-tan, Che-pej, ČLR.

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Chan-tan, Che-pej, ČLR.

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, ČLR. |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, ČLR.

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tchang-šan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tchang-šan, Che-pej, ČLR.

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tchang-šan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tchang-šan, Che-pej, ČLR.

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tchang-šan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tchang-šan, Che-pej, ČLR.

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tchang-šan, Che-pej, ČLR. |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tchang-šan, Che-pej, ČLR.

| | Skupina Ša-kang:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR. |
| --- | --- | --- |

Skupina Ša-kang:

Skupina Ša-kang:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR.

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Čang-ťia-kang, Ťiang-su, ČLR.

| | Skupina Šou-kang:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Peking, ČLR. |
| --- | --- | --- |

Skupina Šou-kang:

Skupina Šou-kang:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Peking, ČLR.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Peking, ČLR. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Peking, ČLR.

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Peking, ČLR. |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Peking, ČLR.

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Vídeň, Rakousko. |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Vídeň, Rakousko.

| | Výrobci ve srovnatelné zemi:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazílie. |
| --- | --- | --- |

Výrobci ve srovnatelné zemi:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazílie.

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazílie. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazílie.

| (29) | Komise nenavštívila prostory tří vývozců ve spojení spolupracujících čínských společností sídlících v Hongkongu a Singapuru, totiž společností Xinsha International PTE, Ltd a Shagang South-Asia (Hongkong) Trading Co., Ltd. (spojení vývozci skupiny Ša-kang) a Shougang Holding Trade (Hongkong) Ltd. (spojení vývozci skupiny Šou-kang). Jejich složky a účetnictví v tom rozsahu, o jaký Komise požádala, však byly k dispozici pro účely inspekce během návštěvy na místě v prostorách jejich výrobců ve spojení v ČLR. |
| --- | --- |

(29)

Komise nenavštívila prostory tří vývozců ve spojení spolupracujících čínských společností sídlících v Hongkongu a Singapuru, totiž společností Xinsha International PTE, Ltd a Shagang South-Asia (Hongkong) Trading Co., Ltd. (spojení vývozci skupiny Ša-kang) a Shougang Holding Trade (Hongkong) Ltd. (spojení vývozci skupiny Šou-kang). Jejich složky a účetnictví v tom rozsahu, o jaký Komise požádala, však byly k dispozici pro účely inspekce během návštěvy na místě v prostorách jejich výrobců ve spojení v ČLR.

1.10.   Období šetření a posuzované období

Období šetření a posuzované období

| (30) | Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2013 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(30)

Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2013 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (31) | Dotčeným výrobkem je určité korozivzdorné ocele. Jedná se o ploché válcované výrobky ze železa nebo z legované oceli nebo nelegované oceli; desoxidované hliníkem, potažené nebo žárově pokovené výhradně zinkem a/nebo hliníkem a žádným jiným kovem, podrobené chemické pasivaci, s obsahem nejméně: 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,170 % hmotnostních uhlíku, nejméně 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,100 % hmotnostních hliníku, nejvýše 0,045 % hmotnostních niobu, nejvýše 0,010 % hmotnostních titanu a nejvýše 0,010 % hmotnostních vanadu; dodávané ve formě svitků, plechů zkracovaných na míru a úzkých pásů.
  Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:






  — | z nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- | --- |

(31)

Dotčeným výrobkem je určité korozivzdorné ocele. Jedná se o ploché válcované výrobky ze železa nebo z legované oceli nebo nelegované oceli; desoxidované hliníkem, potažené nebo žárově pokovené výhradně zinkem a/nebo hliníkem a žádným jiným kovem, podrobené chemické pasivaci, s obsahem nejméně: 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,170 % hmotnostních uhlíku, nejméně 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,100 % hmotnostních hliníku, nejvýše 0,045 % hmotnostních niobu, nejvýše 0,010 % hmotnostních titanu a nejvýše 0,010 % hmotnostních vanadu; dodávané ve formě svitků, plechů zkracovaných na míru a úzkých pásů.

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

—

z nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli a rychlořezné oceli,

| — | po válcování za tepla nebo za studena (úběrem za studena) již dále neopracovaných. |
| --- | --- |

—

po válcování za tepla nebo za studena (úběrem za studena) již dále neopracovaných.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 a ex 7226 99 70 (kódů TARIC: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) a původem z ČLR.

| (32) | Korozivzdorná ocel se vyrábí potahováním plochých válcovaných svitků, tabulí a pásů jejich ponořením do lázně s roztaveným kovem nebo kovovou slitinou zinku. Povrchový kov se díky metalurgické reakci spojí s ocelovým podkladem a vytvoří vícevrstevnatou strukturu slitin, takže vznikne potah, který je s ocelí metalurgicky spojen. Povrch výrobku se dále upravuje chemickou pasivací, aby byl chráněn před účinky vlhkosti a aby se snížilo riziko vznikání korozních produktů během skladování a přepravy. |
| --- | --- |

(32)

Korozivzdorná ocel se vyrábí potahováním plochých válcovaných svitků, tabulí a pásů jejich ponořením do lázně s roztaveným kovem nebo kovovou slitinou zinku. Povrchový kov se díky metalurgické reakci spojí s ocelovým podkladem a vytvoří vícevrstevnatou strukturu slitin, takže vznikne potah, který je s ocelí metalurgicky spojen. Povrch výrobku se dále upravuje chemickou pasivací, aby byl chráněn před účinky vlhkosti a aby se snížilo riziko vznikání korozních produktů během skladování a přepravy.

| (33) | Korozivzdorná ocel se používá hlavně ve stavebnictví pro různé obkladové stavební hmoty, ale i pro výrobu domácích spotřebičů, procesy hlubokého tažení a ražení a menší bezešvé duté profily. |
| --- | --- |

(33)

Korozivzdorná ocel se používá hlavně ve stavebnictví pro různé obkladové stavební hmoty, ale i pro výrobu domácích spotřebičů, procesy hlubokého tažení a ražení a menší bezešvé duté profily.

| (34) | Komise obdržela celou řadu otázek týkajících se vyjasnění charakteristiky, že dotčený výrobek by měl podroben chemické pasivaci, přičemž šlo především o to, že korozivzdorná ocel, která je za účelem povrchové ochrany pouze olejována, není předmětem šetření, a příslušná opatření se na ni proto nemohou vztahovat. Některé strany uvádějí, že toto ustanovení vybízí k „obcházení“ opatření. |
| --- | --- |

(34)

Komise obdržela celou řadu otázek týkajících se vyjasnění charakteristiky, že dotčený výrobek by měl podroben chemické pasivaci, přičemž šlo především o to, že korozivzdorná ocel, která je za účelem povrchové ochrany pouze olejována, není předmětem šetření, a příslušná opatření se na ni proto nemohou vztahovat. Některé strany uvádějí, že toto ustanovení vybízí k „obcházení“ opatření.

| (35) | Komise potvrzuje, že olejovaná korozivzdorná ocel nespadá do oblasti působnosti šetření, pokud je pouze olejovaná (tedy aniž by byla zároveň podrobena chemické pasivaci a olejována). |
| --- | --- |

(35)

Komise potvrzuje, že olejovaná korozivzdorná ocel nespadá do oblasti působnosti šetření, pokud je pouze olejovaná (tedy aniž by byla zároveň podrobena chemické pasivaci a olejována).

| (36) | Co se týče tvrzení, že s vyloučením olejované korozivzdorné oceli z oblasti působnosti šetření by mohlo být spojeno riziko obcházení opatření, šetření tuto obavu nepotvrdilo. Některé strany uvedly, že uživatelé musejí svitky z korozivzdorné oceli před použitím rozvinovat a odstranit olejovou vrstvu, což je postup, který vyžaduje instalaci zvláštního zařízení, a že kdyby čínští vyvážející výrobci tímto úkolem pověřili subdodavatele, byl by tento postup ještě složitější, protože subdodavatel by musel čistou korozivzdornou ocel znovu svinout, aby ji mohl dodávat uživateli. Jiné strany uvedly, že uživatelé mohou olej snadno odstranit při podélném rozřezávání svitků za použití zvláštního absorpčního materiálu. |
| --- | --- |

(36)

Co se týče tvrzení, že s vyloučením olejované korozivzdorné oceli z oblasti působnosti šetření by mohlo být spojeno riziko obcházení opatření, šetření tuto obavu nepotvrdilo. Některé strany uvedly, že uživatelé musejí svitky z korozivzdorné oceli před použitím rozvinovat a odstranit olejovou vrstvu, což je postup, který vyžaduje instalaci zvláštního zařízení, a že kdyby čínští vyvážející výrobci tímto úkolem pověřili subdodavatele, byl by tento postup ještě složitější, protože subdodavatel by musel čistou korozivzdornou ocel znovu svinout, aby ji mohl dodávat uživateli. Jiné strany uvedly, že uživatelé mohou olej snadno odstranit při podélném rozřezávání svitků za použití zvláštního absorpčního materiálu.

| (37) | Komise v této fázi šetření konstatovala, že vzhledem k potřebě zvláštních logistických opatření a k nákladům s nimi spojených nehrozí, že by olejování svitků z korozivzdorné oceli namísto jejich chemické pasivace umožňovalo obcházení povinnosti platit antidumpingová cla. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(37)

Komise v této fázi šetření konstatovala, že vzhledem k potřebě zvláštních logistických opatření a k nákladům s nimi spojených nehrozí, že by olejování svitků z korozivzdorné oceli namísto jejich chemické pasivace umožňovalo obcházení povinnosti platit antidumpingová cla. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.

2.2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (38) | Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  (a) | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(38)

Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

(a)

dotčený výrobek,

| (b) | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii; a dále |
| --- | --- |

(b)

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii; a dále

| (c) | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(c)

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (39) | Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (40) | Jelikož žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nepožádal o zacházení jako v tržním hospodářství, běžná hodnota byla určena na základě cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Jelikož žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku nepožádal o zacházení jako v tržním hospodářství, běžná hodnota byla určena na základě cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

| (41) | V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Dvě strany vznesly proti výběru Kanady námitku kvůli údajnému rozdílu v cenách obdobného výrobku a kvůli vztahu mezi možným spolupracujícím výrobcem v Kanadě a jedním z žadatelů. |
| --- | --- |

(41)

V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Dvě strany vznesly proti výběru Kanady námitku kvůli údajnému rozdílu v cenách obdobného výrobku a kvůli vztahu mezi možným spolupracujícím výrobcem v Kanadě a jedním z žadatelů.

| (42) | Komise zaslala všem známým výrobcům v zemích uvedených v oznámení o zahájení řízení dotazníky, které zaslala rovněž do jiných zemí, o kterých je známo, že se v nich vyrábí a prodává obdobný výrobek. Oslovila navíc i příslušné orgány těchto zemí. Z celkového počtu oslovených 25 výrobců a čtyř sdružení v Kanadě, Austrálii, Brazílii, Indii, Korejské republice, Norsku, Turecku a na Tchaj-wanu vyjádřili tři výrobci z různých zemí (Austrálie, Brazílie a Kanada) ochotu ke spolupráci. |
| --- | --- |

(42)

Komise zaslala všem známým výrobcům v zemích uvedených v oznámení o zahájení řízení dotazníky, které zaslala rovněž do jiných zemí, o kterých je známo, že se v nich vyrábí a prodává obdobný výrobek. Oslovila navíc i příslušné orgány těchto zemí. Z celkového počtu oslovených 25 výrobců a čtyř sdružení v Kanadě, Austrálii, Brazílii, Indii, Korejské republice, Norsku, Turecku a na Tchaj-wanu vyjádřili tři výrobci z různých zemí (Austrálie, Brazílie a Kanada) ochotu ke spolupráci.

| (43) | Vzhledem ke konkurenčním podmínkám a velikost těchto tří trhů, jakož i vzhledem k připomínkám, které vznesly zúčastněné strany, Komise rozhodla, že jako srovnatelnou zemi předběžně vybere Brazílii. Brazílie má otevřený trh se třemi výrobci, významným objemem dovozu, dovozními cly od 12 % do 14 % a během období šetření nepodléhal dovoz korozivzdorné oceli žádným antidumpingovým ani vyrovnávacím clům. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem ke konkurenčním podmínkám a velikost těchto tří trhů, jakož i vzhledem k připomínkám, které vznesly zúčastněné strany, Komise rozhodla, že jako srovnatelnou zemi předběžně vybere Brazílii. Brazílie má otevřený trh se třemi výrobci, významným objemem dovozu, dovozními cly od 12 % do 14 % a během období šetření nepodléhal dovoz korozivzdorné oceli žádným antidumpingovým ani vyrovnávacím clům.

| (44) | O tom, že jako srovnatelnou zemi předběžně vybrala Brazílii, informovala Komise zúčastněné strany dne 14. března 2017. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Žádná strana nevznesla námitky proti tomu, že ze tří zemí, které nabídly spolupráci, je Brazílie nejvhodnější volbou, vyvážející výrobce i Čínské sdružení výrobců železa a oceli (CISA) však mělo určité připomínky. Obě strany upozornily na vztah mezi brazilským spolupracujícím výrobcem a jedním z žadatelů a sdružení CISA poukázalo rovněž na prohlášení ze dne 23. června 2008 učiněné jinou stranou v rámci podobného šetření (4), podle něhož se brazilští výrobci žárově zinkovaného plechu chovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. V tomto ohledu neexistují žádné důkazy o tom, že by se brazilští výrobci korozivzdorné oceli v období šetření chovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže (například objem dovozu korozivzdorné oceli je značný). Pokud jde o vztah mezi výrobcem ze srovnatelné země a výrobcem v Unii, nedokázaly strany vysvětlit, jakým způsobem by zmiňované spojení mohlo ovlivnit spolehlivost údajů. Toto spojení podle názoru Komise neruší platnost, ani neovlivňuje určení běžné hodnoty, které se zakládá na patřičně ověřených údajích. |
| --- | --- |

(44)

O tom, že jako srovnatelnou zemi předběžně vybrala Brazílii, informovala Komise zúčastněné strany dne 14. března 2017. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Žádná strana nevznesla námitky proti tomu, že ze tří zemí, které nabídly spolupráci, je Brazílie nejvhodnější volbou, vyvážející výrobce i Čínské sdružení výrobců železa a oceli (CISA) však mělo určité připomínky. Obě strany upozornily na vztah mezi brazilským spolupracujícím výrobcem a jedním z žadatelů a sdružení CISA poukázalo rovněž na prohlášení ze dne 23. června 2008 učiněné jinou stranou v rámci podobného šetření (4), podle něhož se brazilští výrobci žárově zinkovaného plechu chovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. V tomto ohledu neexistují žádné důkazy o tom, že by se brazilští výrobci korozivzdorné oceli v období šetření chovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže (například objem dovozu korozivzdorné oceli je značný). Pokud jde o vztah mezi výrobcem ze srovnatelné země a výrobcem v Unii, nedokázaly strany vysvětlit, jakým způsobem by zmiňované spojení mohlo ovlivnit spolehlivost údajů. Toto spojení podle názoru Komise neruší platnost, ani neovlivňuje určení běžné hodnoty, které se zakládá na patřičně ověřených údajích.

4

| (45) | Brazilský spolupracující výrobce poslal vyplněný dotazník v řádném formátu i lhůtě. |
| --- | --- |

(45)

Brazilský spolupracující výrobce poslal vyplněný dotazník v řádném formátu i lhůtě.

| (46) | Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující výrobce prodává obdobný výrobek na domácím trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(46)

Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující výrobce prodává obdobný výrobek na domácím trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (47) | Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové tehdy, když jednotková cena byla během období šetření rovna nebo vyšší než výrobní náklady brazilského výrobce. |
| --- | --- |

(47)

Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové tehdy, když jednotková cena byla během období šetření rovna nebo vyšší než výrobní náklady brazilského výrobce.

| (48) | U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli. |
| --- | --- |

(48)

U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.

| (49) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření. |
| --- | --- |

(49)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření.

| (50) | U typů výrobků, které nebyly ziskové nebo nebyly na domácím trhu prodávány v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů brazilského výrobce navýšených o prodejní, správní a režijní náklady (10 %–20 %) a zisk (10 %–20 %), jež má brazilský výrobce u typů výrobků, které jsou ziskové. Početně zjištěná běžná hodnota byla při výpočtu použita u 77 % – 99,6 % objemu prodeje výrobků dodávaných do Unie, různě u různých čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(50)

U typů výrobků, které nebyly ziskové nebo nebyly na domácím trhu prodávány v dostatečném množství, byla běžná hodnota určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů brazilského výrobce navýšených o prodejní, správní a režijní náklady (10 %–20 %) a zisk (10 %–20 %), jež má brazilský výrobce u typů výrobků, které jsou ziskové. Početně zjištěná běžná hodnota byla při výpočtu použita u 77 % – 99,6 % objemu prodeje výrobků dodávaných do Unie, různě u různých čínských vyvážejících výrobců.

| (51) | Některé typů výrobků vyvážených čínskými vyvážejícími výrobci nebyly srovnatelné s typy výrobků prodávaných spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země na brazilském domácím trhu. Proto musela být běžná hodnota neodpovídajících typů výrobku stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce ze srovnatelné země. Komise následně přidala přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (10 %-20 %) na základě skutečných dat o výrobě a prodeji, jak to upravuje čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Nakonec přidala přiměřenou výši zisku (10 %-20 %) použitím průměrného ziskového rozpětí prodeje ziskových výrobků. |
| --- | --- |

(51)

Některé typů výrobků vyvážených čínskými vyvážejícími výrobci nebyly srovnatelné s typy výrobků prodávaných spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země na brazilském domácím trhu. Proto musela být běžná hodnota neodpovídajících typů výrobku stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce ze srovnatelné země. Komise následně přidala přiměřenou částku na prodejní, správní a režijní náklady (10 %-20 %) na základě skutečných dat o výrobě a prodeji, jak to upravuje čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Nakonec přidala přiměřenou výši zisku (10 %-20 %) použitím průměrného ziskového rozpětí prodeje ziskových výrobků.

3.2.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (52) | U transakcí, v rámci kterých vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem. Úpravy byly provedeny podle skutečných výdajů dovozců ve spojení na dopravu do EU, bankovní poplatky, manipulační a vedlejší náklady, náklady na úvěry, provize, jakož i prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozců ve spojení. Výše úprav se pohybovala v rozpětí 5 % – 10 %. Všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří v EU obchodovali prostřednictvím dovozců ve spojení, obdrželi ve zvláštním dokumentu podrobné výpočty úprav. |
| --- | --- |

(52)

U transakcí, v rámci kterých vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. V takovém případě byly provedeny úpravy ceny o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem. Úpravy byly provedeny podle skutečných výdajů dovozců ve spojení na dopravu do EU, bankovní poplatky, manipulační a vedlejší náklady, náklady na úvěry, provize, jakož i prodejní, správní a režijní náklady a zisk dovozců ve spojení. Výše úprav se pohybovala v rozpětí 5 % – 10 %. Všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří v EU obchodovali prostřednictvím dovozců ve spojení, obdrželi ve zvláštním dokumentu podrobné výpočty úprav.

| (53) | V případě ostatních transakcí byly vývozní ceny založeny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných. |
| --- | --- |

(53)

V případě ostatních transakcí byly vývozní ceny založeny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na cenách dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.

3.3.   Srovnání

Srovnání

| (54) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou. |
| --- | --- |

(54)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.

| (55) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Úpravy zohledňovaly dopravu, pojištění, bankovní poplatky, manipulační a vedlejší náklady, náklady na úvěry, provize a objem obchodu. Výše úprav domácích cen ve srovnatelné zemi se pohybovala v rozpětí 10 % – 15 %. Vývozní cena se pohybovala v rozpětí 8,5 % – 20 % v závislosti na příslušném vyvážejícím výrobci a distribučním řetězci. Všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku obdrželi ve zvláštním dokumentu podrobné výpočty úprav. |
| --- | --- |

(55)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Úpravy zohledňovaly dopravu, pojištění, bankovní poplatky, manipulační a vedlejší náklady, náklady na úvěry, provize a objem obchodu. Výše úprav domácích cen ve srovnatelné zemi se pohybovala v rozpětí 10 % – 15 %. Vývozní cena se pohybovala v rozpětí 8,5 % – 20 % v závislosti na příslušném vyvážejícím výrobci a distribučním řetězci. Všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku obdrželi ve zvláštním dokumentu podrobné výpočty úprav.

| (56) | Čína v případě vývozu uplatňuje politiku jen částečného vrácení DPH, přičemž v tomto případě se DPH ve výši 4 % nevrací. Aby se zajistilo, že bude běžná hodnota vyjádřena na stejné úrovni zdanění jako vývozní cena, byla tato hodnota upravena směrem nahoru o tu část DPH zaplacené při vývozu dotčeného výrobku, která se čínským vyvážejícím výrobcům nevracela (5). |
| --- | --- |

(56)

Čína v případě vývozu uplatňuje politiku jen částečného vrácení DPH, přičemž v tomto případě se DPH ve výši 4 % nevrací. Aby se zajistilo, že bude běžná hodnota vyjádřena na stejné úrovni zdanění jako vývozní cena, byla tato hodnota upravena směrem nahoru o tu část DPH zaplacené při vývozu dotčeného výrobku, která se čínským vyvážejícím výrobcům nevracela (5).

5

3.4.   Dumpingová rozpětí

Dumpingová rozpětí

| (57) | U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (58) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočítáno jako vážený průměr na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(58)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočetla Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočítáno jako vážený průměr na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (59) | U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingová rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce byla změřena na základě posouzení podílu objemu vývozu spolupracujících výrobců dodávajících své výrobky do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie, jak je uveden ve statistikách Eurostatu o dovozu. |
| --- | --- |

(59)

U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingová rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce byla změřena na základě posouzení podílu objemu vývozu spolupracujících výrobců dodávajících své výrobky do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie, jak je uveden ve statistikách Eurostatu o dovozu.

| (60) | Úroveň spolupráce je vysoká, neboť dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 76 % celkového vývozu do Unie. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. |
| --- | --- |

(60)

Úroveň spolupráce je vysoká, neboť dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření asi 76 % celkového vývozu do Unie. Na základě toho Komise rozhodla, že stanoví zbytkové dumpingové rozpětí na úrovni spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

| (61) | Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:






  Skupina a společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd, pobočka v Chan-tanu, |

(61)

Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Skupina a společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd, pobočka v Chan-tanu,

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu, |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu,

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

62,9

Skupina Šou-kang:

Skupina Šou-kang:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

Skupina Ša-kang:

Skupina Ša-kang:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

58,5

Všechny ostatní společnosti

62,9

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (62) | V rámci Unie poskytlo při ověřování postavení údaje o výrobě a prodeji 16 společností, které uvedly, že vyráběly obdobný výrobek během období šetření. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu vyrábí v Unii obdobný výrobek nejméně 5 dalších výrobců v Unii. Těchto 21 výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(62)

V rámci Unie poskytlo při ověřování postavení údaje o výrobě a prodeji 16 společností, které uvedly, že vyráběly obdobný výrobek během období šetření. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu vyrábí v Unii obdobný výrobek nejméně 5 dalších výrobců v Unii. Těchto 21 výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (63) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 9,9 mil. tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě informací, které jí poskytlo výrobní odvětví Unie a žadatel. |
| --- | --- |

(63)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 9,9 mil. tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě informací, které jí poskytlo výrobní odvětví Unie a žadatel.

| (64) | Spolupracující výrobci v Unii představují 64 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(64)

Spolupracující výrobci v Unii představují 64 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (65) | Jak je uvedeno v bodě odůvodnění č. (29), výrobky z korozivzdorných ocelí se zařazují do několika kódů KN včetně některých kódů ex. Aby se spotřeba v Unii nepodhodnotila, objemy dovozu kódů ex KN byly pro účely stanovení spotřeby v Unii plně zohledněny. |
| --- | --- |

(65)

Jak je uvedeno v bodě odůvodnění č. (29), výrobky z korozivzdorných ocelí se zařazují do několika kódů KN včetně některých kódů ex. Aby se spotřeba v Unii nepodhodnotila, objemy dovozu kódů ex KN byly pro účely stanovení spotřeby v Unii plně zohledněny.

| (66) | Jelikož je výrobní odvětví Unie z větší části vertikálně integrované a výrobky z korozivzdorné oceli jsou považovány za primární surovinu pro výrobu výrobků z oceli s organickým povlakem, byly spotřeba na závislém trhu a spotřeba na volném trhu analyzovány odděleně. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož je výrobní odvětví Unie z větší části vertikálně integrované a výrobky z korozivzdorné oceli jsou považovány za primární surovinu pro výrobu výrobků z oceli s organickým povlakem, byly spotřeba na závislém trhu a spotřeba na volném trhu analyzovány odděleně.

| (67) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je důležité pro analýzu újmy, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu. |
| --- | --- |

(67)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je důležité pro analýzu újmy, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu.

| (68) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o veškeré činnosti v oblasti korozivzdorné oceli a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 32 % celkové výroby výrobců v Unii je určeno k využití pro vlastní spotřebu na trhu Unie. |
| --- | --- |

(68)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o veškeré činnosti v oblasti korozivzdorné oceli a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 32 % celkové výroby výrobců v Unii je určeno k využití pro vlastní spotřebu na trhu Unie.

4.2.1.   Vlastní spotřeba

Vlastní spotřeba

| (69) | Komise stanovila vlastní spotřebu v Unii na základě využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie všech známých výrobců v Unii. Na tomto základě se vlastní spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Vlastní spotřeba v Unii (v tunách) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vlastní spotřeba | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(69)

Komise stanovila vlastní spotřebu v Unii na základě využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje na trhu Unie všech známých výrobců v Unii. Na tomto základě se vlastní spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Vlastní spotřeba v Unii (v tunách)

Vlastní spotřeba v Unii (v tunách)

2013

2014

2015

Období šetření

Vlastní spotřeba

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (70) | V průběhu posuzovaného období se vlastní spotřeba v Unii zvýšila přibližně o 5 %. Tento přírůstek byl vyvolán zejména růstem poptávky na závislých trzích, především po plechu s organickým povlakem. |
| --- | --- |

(70)

V průběhu posuzovaného období se vlastní spotřeba v Unii zvýšila přibližně o 5 %. Tento přírůstek byl vyvolán zejména růstem poptávky na závislých trzích, především po plechu s organickým povlakem.

4.2.2.   Spotřeba na volném trhu

Spotřeba na volném trhu

| (71) | Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Na tomto základě se spotřeba na volném trhu v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba na volném trhu (v tunách) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba na volném trhu | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(71)

Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie, b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Na tomto základě se spotřeba na volném trhu v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba na volném trhu (v tunách)

Spotřeba na volném trhu (v tunách)

2013

2014

2015

Období šetření

Spotřeba na volném trhu

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (72) | V průběhu posuzovaného období se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila o 27 %. K tomuto zvýšení došlo zejména vlivem růstu poptávky v hlavních odběratelských odvětvích. |
| --- | --- |

(72)

V průběhu posuzovaného období se spotřeba na volném trhu v Unii zvýšila o 27 %. K tomuto zvýšení došlo zejména vlivem růstu poptávky v hlavních odběratelských odvětvích.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| (73) | Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2. |
| --- | --- |

(73)

Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2.

| (74) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že číselné údaje Eurostatu zahrnují čínský dovoz výrobků automobilového průmyslu, které nepředstavující dotčený výrobek. Z odpovědí, které v dotaznících uvedli čínští vyvážející výrobci, vyšlo najevo, že menší podíl vývozu určeného pro trh Unie skutečně tvořily výrobky automobilového průmyslu, a i když objem tohoto dovozu byl skutečně zahrnut do údajů o dovozu z ČLR, jak je uvedeno v bode odůvodnění č. 57, měla tato skutečnost jen okrajový dopad, a spolehlivost číselných údajů Eurostatu tudíž nezpochybňovala. |
| --- | --- |

(74)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že číselné údaje Eurostatu zahrnují čínský dovoz výrobků automobilového průmyslu, které nepředstavující dotčený výrobek. Z odpovědí, které v dotaznících uvedli čínští vyvážející výrobci, vyšlo najevo, že menší podíl vývozu určeného pro trh Unie skutečně tvořily výrobky automobilového průmyslu, a i když objem tohoto dovozu byl skutečně zahrnut do údajů o dovozu z ČLR, jak je uvedeno v bode odůvodnění č. 57, měla tato skutečnost jen okrajový dopad, a spolehlivost číselných údajů Eurostatu tudíž nezpochybňovala.

| (75) | Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| Podíl ČLR na trhu (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Zdroj: Eurostat. |

(75)

Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

2013

2014

2015

Období šetření

Objem dovozu z ČLR

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

Podíl ČLR na trhu (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (76) | Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech se dovoz z ČLR během posuzovaného období zvýšil o 146 %. Souběžně s tím vzrostl celkový podíl na trhu v případě dumpingového dovozu do Unie během posuzovaného období o 11 procentních bodů. |
| --- | --- |

(76)

Z výše uvedené tabulky je patrné, že v absolutních číslech se dovoz z ČLR během posuzovaného období zvýšil o 146 %. Souběžně s tím vzrostl celkový podíl na trhu v případě dumpingového dovozu do Unie během posuzovaného období o 11 procentních bodů.

4.3.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

| (77) | Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Přesnost těchto cen byla potvrzena křížovou kontrolou údajů získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců. Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní ceny (v EUR za tunu) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozní ceny z ČLR | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Zdroj: Eurostat. |

(77)

Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Přesnost těchto cen byla potvrzena křížovou kontrolou údajů získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců. Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

Dovozní ceny (v EUR za tunu)

2013

2014

2015

Období šetření

Dovozní ceny z ČLR

595

574

548

465

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (78) | Průměrné ceny dumpingového dovozu klesly z 595 EUR za tunu v roce 2013 na 465 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu 22 %. |
| --- | --- |

(78)

Průměrné ceny dumpingového dovozu klesly z 595 EUR za tunu v roce 2013 na 465 EUR za tunu během období šetření. Během posuzovaného období činil pokles průměrné jednotkové ceny dumpingového dovozu 22 %.

| (79) | Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:






  (a) | váženého průměru prodejních cen čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(79)

Cenové podbízení během období šetření posoudila Komise na základě srovnání:

(a)

váženého průměru prodejních cen čtyř výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| (b) | odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od tří výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(b)

odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od tří výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (80) | Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(80)

Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii během období šetření.

| (81) | Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že se dumpingový dovoz z ČLR podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9–15 % v závislosti na vyvážejícím výrobci. |
| --- | --- |

(81)

Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že se dumpingový dovoz z ČLR podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9–15 % v závislosti na vyvážejícím výrobci.

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (82) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo přezkoumání dopadů dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(82)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo přezkoumání dopadů dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (83) | Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, zásoby, růst, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, porovnaných s údaji poskytnutými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat). |
| --- | --- |

(83)

Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, zásoby, růst, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, porovnaných s údaji poskytnutými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat).

| (84) | Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny. |
| --- | --- |

(84)

Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.

| (85) | U některých ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie Komise analyzovala samostatně údaje vztahující se k volnému a závislému trhu a provedla srovnávací analýzu. Těmito činiteli jsou: prodej a podíl na trhu, jednotkové ceny, jednotkové náklady a ziskovost. Ostatní hospodářské ukazatele však mohou být smysluplně zkoumány jedině ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie, neboť závisejí na celé činnosti, ať už je výroba určena pro závislý trh, nebo prodávána na volném trhu. Těmito činiteli jsou: výroba, kapacita, využití kapacity, peněžní tok, investice, návratnost investic, zaměstnanost, produktivita, zásoby a náklady práce. V případě těchto činitelů se vyžaduje analýza celého výrobního odvětví Unie, aby bylo možné vytvořit úplný obraz újmy výrobního odvětví Unie, protože příslušné údaje není možné rozčlenit na závislý prodej a volný prodej. |
| --- | --- |

(85)

U některých ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie Komise analyzovala samostatně údaje vztahující se k volnému a závislému trhu a provedla srovnávací analýzu. Těmito činiteli jsou: prodej a podíl na trhu, jednotkové ceny, jednotkové náklady a ziskovost. Ostatní hospodářské ukazatele však mohou být smysluplně zkoumány jedině ve vztahu k celé činnosti, včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie, neboť závisejí na celé činnosti, ať už je výroba určena pro závislý trh, nebo prodávána na volném trhu. Těmito činiteli jsou: výroba, kapacita, využití kapacity, peněžní tok, investice, návratnost investic, zaměstnanost, produktivita, zásoby a náklady práce. V případě těchto činitelů se vyžaduje analýza celého výrobního odvětví Unie, aby bylo možné vytvořit úplný obraz újmy výrobního odvětví Unie, protože příslušné údaje není možné rozčlenit na závislý prodej a volný prodej.

| (86) | Jedna zainteresovaná strana poukázala na to, že Komise by svá zjištění týkající se újmy měla opírat o údaje, které se vztahují výlučně k dotčenému výrobku. Podle této zúčastněné strany je tato připomínka na místě, neboť výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky z korozivzdorné oceli, například výrobky automobilového průmyslu. Komise potvrzuje, že údaje poskytnuté výrobním odvětví Unie nezahrnují výrobky automobilového průmyslu, nýbrž pouze výrobky, které jsou předmětem šetření. Jak je objasněno v bodě odůvodnění č. 57, v případě určitých kódů ex KN, které jsou předmětem šetření, vzala Komise při stanovení spotřeby v úvahu veškeré údaje o kódech KN. Tento postup měl jen okrajový dopad na odhadovanou výši spotřeby a nijak neovlivnil žádný z ostatních faktorů způsobujících újmu. |
| --- | --- |

(86)

Jedna zainteresovaná strana poukázala na to, že Komise by svá zjištění týkající se újmy měla opírat o údaje, které se vztahují výlučně k dotčenému výrobku. Podle této zúčastněné strany je tato připomínka na místě, neboť výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky z korozivzdorné oceli, například výrobky automobilového průmyslu. Komise potvrzuje, že údaje poskytnuté výrobním odvětví Unie nezahrnují výrobky automobilového průmyslu, nýbrž pouze výrobky, které jsou předmětem šetření. Jak je objasněno v bodě odůvodnění č. 57, v případě určitých kódů ex KN, které jsou předmětem šetření, vzala Komise při stanovení spotřeby v úvahu veškeré údaje o kódech KN. Tento postup měl jen okrajový dopad na odhadovanou výši spotřeby a nijak neovlivnil žádný z ostatních faktorů způsobujících újmu.

4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (87) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Využití kapacity (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(87)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2013

2014

2015

Období šetření

Objem výroby (v tunách)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Výrobní kapacita (v tunách)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Využití kapacity (%)

74

77

79

79

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (88) | Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy týkající se doby potřebné pro nastavení, údržby atd. Výše uvedené hodnoty kapacity zohledňují skutečnost, že v dotčených ocelárnách se na týchž výrobních linkách vyrábějí i jiné žárově zinkované výrobky, a analýza se omezila pouze na dotčený výrobek. Produktivita na základě toho v posuzovaném období klesla o 1 %. |
| --- | --- |

(88)

Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Oznámené hodnoty kapacity se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy týkající se doby potřebné pro nastavení, údržby atd. Výše uvedené hodnoty kapacity zohledňují skutečnost, že v dotčených ocelárnách se na týchž výrobních linkách vyrábějí i jiné žárově zinkované výrobky, a analýza se omezila pouze na dotčený výrobek. Produktivita na základě toho v posuzovaném období klesla o 1 %.

| (89) | Přírůstek míry využití kapacity byl výsledkem zvýšení objemu výroby, k němuž došlo zejména v důsledku zvýšení spotřeby, a mírného snížení kapacity. |
| --- | --- |

(89)

Přírůstek míry využití kapacity byl výsledkem zvýšení objemu výroby, k němuž došlo zejména v důsledku zvýšení spotřeby, a mírného snížení kapacity.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (90) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh) | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Podíl na trhu (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat |

(90)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh)

Objem prodeje a podíl na trhu (volný trh)

2013

2014

2015

Období šetření

Objem prodeje (v tunách)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Podíl na trhu (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (91) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 5 %, zhruba z 6 mil. tun v roce 2013 zhruba na 6,3 mil. tun během období šetření. |
| --- | --- |

(91)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na volném trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 5 %, zhruba z 6 mil. tun v roce 2013 zhruba na 6,3 mil. tun během období šetření.

| (92) | Toto zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie však nestačilo na to, aby si zachovalo svůj podíl na volném trhu. V průběhu posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil ze 78,8 % na 65,2 %, což znamená propad o 17 %. |
| --- | --- |

(92)

Toto zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie však nestačilo na to, aby si zachovalo svůj podíl na volném trhu. V průběhu posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil ze 78,8 % na 65,2 %, což znamená propad o 17 %.

| (93) | Pokud jde o závislý trh, objem prodeje / převodů pro vlastní potřebu a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem pro vlastní spotřebu a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem pro vlastní spotřebu | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Podíl na trhu (ze závislého a volného trhu celkem) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat |

(93)

Pokud jde o závislý trh, objem prodeje / převodů pro vlastní potřebu a podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem pro vlastní spotřebu a podíl na trhu

Objem pro vlastní spotřebu a podíl na trhu

2013

2014

2015

Období šetření

Objem pro vlastní spotřebu

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Podíl na trhu (ze závislého a volného trhu celkem) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (94) | Objem pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (složený z využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje) na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 5 %, ze zhruba 3,0 mil. tun v roce 2013 na 3,2 mil. tun během období šetření. |
| --- | --- |

(94)

Objem pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie (složený z využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje) na trhu Unie se v posuzovaném období zvýšil o 5 %, ze zhruba 3,0 mil. tun v roce 2013 na 3,2 mil. tun během období šetření.

| (95) | Podíl výrobního odvětví Unie na závislém trhu vyjádřený v procentech celkové spotřeby (závislý i volný trh) se však v posuzovaném období snížil o 13 %. |
| --- | --- |

(95)

Podíl výrobního odvětví Unie na závislém trhu vyjádřený v procentech celkové spotřeby (závislý i volný trh) se však v posuzovaném období snížil o 13 %.

4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (96) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců (plný pracovní úvazek – FTE) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Produktivita (výroba na zaměstnance) | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(96)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2013

2014

2015

Období šetření

Počet zaměstnanců (plný pracovní úvazek – FTE)

8 569

7 949

8 027

8 358

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Produktivita (výroba na zaměstnance)

1 108

1 237

1 241

1 185

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (97) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období mírně klesla o 2 %. V letech 2014 a 2015 v něm pracovalo mnohem méně pracovníků na plný pracovní úvazek, což bylo hlavně důsledkem zaměstnávání nestatutárních zaměstnanců za účelem snižování výrobních nákladů a zvyšovaní efektivity kvůli rostoucí konkurenci na trhu v podobě dumpingového dovozu. V důsledku toho a s ohledem na zvyšování objemu výroby (+ 4 %) v průběhu posuzovaného období se růst produktivity pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřené jako výstup na zaměstnance na rok, zvýšil o 7 %. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie bylo ochotné přizpůsobit se měnícím se tržním podmínkám, aby bylo i nadále konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(97)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období mírně klesla o 2 %. V letech 2014 a 2015 v něm pracovalo mnohem méně pracovníků na plný pracovní úvazek, což bylo hlavně důsledkem zaměstnávání nestatutárních zaměstnanců za účelem snižování výrobních nákladů a zvyšovaní efektivity kvůli rostoucí konkurenci na trhu v podobě dumpingového dovozu. V důsledku toho a s ohledem na zvyšování objemu výroby (+ 4 %) v průběhu posuzovaného období se růst produktivity pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřené jako výstup na zaměstnance na rok, zvýšil o 7 %. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie bylo ochotné přizpůsobit se měnícím se tržním podmínkám, aby bylo i nadále konkurenceschopné.

4.4.2.4.   Zásoby

| (98) | Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník |

(98)

Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2013

2014

2015

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

665 107

754 930

683 649

607 556

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer na dotazník

Zdroj:

| (99) | Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila o 9 %. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nebyly u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrdila to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, tento ukazatel zůstal relativně stabilní na úrovni přibližně 6 – 8 % objemu výroby. |
| --- | --- |

(99)

Během posuzovaného období se úroveň konečného stavu zásob snížila o 9 %. Výrobní odvětví Unie vyrábí většinu typů obdobného výrobku na základě zvláštních objednávek uživatelů. Zásoby proto nebyly u tohoto výrobního odvětví považovány za významný ukazatel újmy. Potvrdila to i analýza vývoje konečného stavu zásob vyjádřeného jako procento výroby. Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, tento ukazatel zůstal relativně stabilní na úrovni přibližně 6 – 8 % objemu výroby.

4.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí

| (100) | Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem ke značnému objemu a nízkým cenám dovozu z ČLR nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný. |
| --- | --- |

(100)

Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem ke značnému objemu a nízkým cenám dovozu z ČLR nebyl dopad skutečných vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zanedbatelný.

4.4.2.6.   Růst

Růst

| (101) | Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období zhruba o 27 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se zvýšil o pouhých 5 %. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu klesl o 17 %, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z ČLR a jenž se během posuzovaného období zvýšil o 93 %. |
| --- | --- |

(101)

Spotřeba na volném trhu v Unii vzrostla během posuzovaného období zhruba o 27 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se zvýšil o pouhých 5 %. Výrobnímu odvětví Unie tak podíl na trhu klesl o 17 %, na rozdíl od podílu, který měl na trhu dovoz z ČLR a jenž se během posuzovaného období zvýšil o 93 %.

4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Úvodní poznámka k důvěrnosti údajů

| (102) | Vzorek výrobního odvětví Unie sestává ze čtyř společností, které jsou součástí dvou skupin. S ohledem na požadavky týkající se důvěrnosti údajů jsou níže uvedené mikroekonomické ukazatele prezentovány ve formě indexu. Indexy vycházejí z roku 2013, který je roven 100. Je-li hodnota v roce 2013 záporná, je odpovídající hodnota pro rok 2013 rovna – 100. |
| --- | --- |

(102)

Vzorek výrobního odvětví Unie sestává ze čtyř společností, které jsou součástí dvou skupin. S ohledem na požadavky týkající se důvěrnosti údajů jsou níže uvedené mikroekonomické ukazatele prezentovány ve formě indexu. Indexy vycházejí z roku 2013, který je roven 100. Je-li hodnota v roce 2013 záporná, je odpovídající hodnota pro rok 2013 rovna – 100.

4.4.3.2.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (103) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Prodejní ceny v Unii | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodejní cena (v EUR za tunu)

  Index (2013 = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

  Index (2013 = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(103)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Prodejní ceny v Unii

Prodejní ceny v Unii

2013

2014

2015

Období šetření

Prodejní cena (v EUR za tunu)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (104) | Výše uvedená tabulka znázorňuje vývoj jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie ve srovnání s odpovídajícími náklady na výrobu. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny v Unii snížily o 18 %. Prodejní ceny navíc byly během posuzovaného období v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

(104)

Výše uvedená tabulka znázorňuje vývoj jednotkové prodejní ceny na volném trhu Unie ve srovnání s odpovídajícími náklady na výrobu. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny v Unii snížily o 18 %. Prodejní ceny navíc byly během posuzovaného období v průměru nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (105) | Aby výrobci v Unii omezili ztrátu podílu na trhu, byli nuceni přizpůsobit se spirále poklesu cen a podstatně snížit své prodejní ceny. Snižování výrobních nákladů lze na druhé straně vysvětlit hlavně snižováním cen surovin. Nebýt tlaku na snižování prodejních cen, který vytvářel dumpingový čínský dovoz, snižování nákladů na suroviny by výrobnímu odvětví umožnilo obnovit ziskovost. |
| --- | --- |

(105)

Aby výrobci v Unii omezili ztrátu podílu na trhu, byli nuceni přizpůsobit se spirále poklesu cen a podstatně snížit své prodejní ceny. Snižování výrobních nákladů lze na druhé straně vysvětlit hlavně snižováním cen surovin. Nebýt tlaku na snižování prodejních cen, který vytvářel dumpingový čínský dovoz, snižování nákladů na suroviny by výrobnímu odvětví umožnilo obnovit ziskovost.

| (106) | Většina výrobků z korozivzdorné oceli pro vlastní spotřebu byly u výrobců zařazených do vzorku převáděny v rámci téhož hospodářského subjektu, a nebyla tudíž vystavena žádná faktura. Ostatní výrobky byly prodávány za převodní ceny za použití odlišných cenových politik. Z vývoje cen, pokud jde o využití pro vlastní spotřebu, nebylo proto možné vyvodit žádný významný závěr. |
| --- | --- |

(106)

Většina výrobků z korozivzdorné oceli pro vlastní spotřebu byly u výrobců zařazených do vzorku převáděny v rámci téhož hospodářského subjektu, a nebyla tudíž vystavena žádná faktura. Ostatní výrobky byly prodávány za převodní ceny za použití odlišných cenových politik. Z vývoje cen, pokud jde o využití pro vlastní spotřebu, nebylo proto možné vyvodit žádný významný závěr.

| (107) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že prodejní ceny žárově zinkovaných výrobků se v období od února 2016 do března 2017 ve skutečnosti zdvojnásobily, což prokazuje, že k žádné újmě nedošlo. Tento nárůst cen s sebou údajně nesl automatické zvýšení ziskových rozpětí výrobního odvětví Unie, která se tak dostala do kladných čísel. |
| --- | --- |

(107)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že prodejní ceny žárově zinkovaných výrobků se v období od února 2016 do března 2017 ve skutečnosti zdvojnásobily, což prokazuje, že k žádné újmě nedošlo. Tento nárůst cen s sebou údajně nesl automatické zvýšení ziskových rozpětí výrobního odvětví Unie, která se tak dostala do kladných čísel.

| (108) | Šetření nemohlo platnost tohoto tvrzení podpořit, protože zahrnovala širokou škálu výrobků, z nichž většina nebyla součástí dotčeného výrobku. Dodané důkazní informace, které měly toto tvrzení podpořit, zahrnovaly navíc šestiměsíční období, které nespadá do období šetření, a poskytnuté srovnání cen bylo vyhodnoceno jako nevhodné pro účely šetření, protože nebylo dostatečně podrobné, takže v něm chyběly například údaje o nákladech na suroviny a dopadech na ziskovost. |
| --- | --- |

(108)

Šetření nemohlo platnost tohoto tvrzení podpořit, protože zahrnovala širokou škálu výrobků, z nichž většina nebyla součástí dotčeného výrobku. Dodané důkazní informace, které měly toto tvrzení podpořit, zahrnovaly navíc šestiměsíční období, které nespadá do období šetření, a poskytnuté srovnání cen bylo vyhodnoceno jako nevhodné pro účely šetření, protože nebylo dostatečně podrobné, takže v něm chyběly například údaje o nákladech na suroviny a dopadech na ziskovost.

4.4.3.3.   Náklady práce

| (109) | Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Průměrné náklady práce na FTE | 2013 | 2014 | 2015 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance FTE (v EUR)

  Index (2013 = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(109)

Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Průměrné náklady práce na FTE

Průměrné náklady práce na FTE

2013

2014

2015

OPŠ

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance FTE (v EUR)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (110) | Během posuzovaného období se průměrná mzda na jednoho zaměstnance zvýšila o 2 %. Jak je patrné z tabulky 8, míra zaměstnanosti mírně poklesla. Tento vývoj dokládá, že výrobní odvětví si udržovalo kontrolu nad svými náklady na zaměstnance, což mu předtím, v roce 2014 a zvláště pak v roce 2015, působilo potíže. |
| --- | --- |

(110)

Během posuzovaného období se průměrná mzda na jednoho zaměstnance zvýšila o 2 %. Jak je patrné z tabulky 8, míra zaměstnanosti mírně poklesla. Tento vývoj dokládá, že výrobní odvětví si udržovalo kontrolu nad svými náklady na zaměstnance, což mu předtím, v roce 2014 a zvláště pak v roce 2015, působilo potíže.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (111) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Peněžní tok (v EUR)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Investice (v EUR)

  Index (2013 = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Návratnost investic (v %)

  Index (2013 = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(111)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2013

2014

2015

Období šetření

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Peněžní tok (v EUR)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Investice (v EUR)

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Návratnost investic (v %)

Index (2013 = – 100)

Index (2013 = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (112) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(112)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii tak, že čistou ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (113) | Ziskovost byla po celé posuzované období záporná, z čehož je zřejmé, že výrobní odvětví Unie bylo v nepříznivém stavu. Mírně se zlepšující tržní podmínky s sebou sice nesly snižování ztrát, bylo však konstatováno, že z hlediska ziskovosti byla situace během posuzovaného období neudržitelná. |
| --- | --- |

(113)

Ziskovost byla po celé posuzované období záporná, z čehož je zřejmé, že výrobní odvětví Unie bylo v nepříznivém stavu. Mírně se zlepšující tržní podmínky s sebou sice nesly snižování ztrát, bylo však konstatováno, že z hlediska ziskovosti byla situace během posuzovaného období neudržitelná.

| (114) | Tržní podmínky byly nicméně ideální pro obnovení ziskovosti, protože značně klesly náklady na suroviny. Tlak čínského dovozu na snižování cen však donutil výrobní odvětví Unie k tomu, aby své ceny snížilo na úroveň, která umožnila ztráty pouze snížit, nikoli jim zamezit. |
| --- | --- |

(114)

Tržní podmínky byly nicméně ideální pro obnovení ziskovosti, protože značně klesly náklady na suroviny. Tlak čínského dovozu na snižování cen však donutil výrobní odvětví Unie k tomu, aby své ceny snížilo na úroveň, která umožnila ztráty pouze snížit, nikoli jim zamezit.

| (115) | Ztráty v roce 2013 částečně souvisejí s evropskou dluhovou krizí a s následnou hospodářskou krizí. Bylo nicméně zřejmé, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno obnovit situaci, ve které by bylo ziskové, nebo využít (v nějaké významnější míře) pozvolného oživení evropského hospodářství. |
| --- | --- |

(115)

Ztráty v roce 2013 částečně souvisejí s evropskou dluhovou krizí a s následnou hospodářskou krizí. Bylo nicméně zřejmé, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno obnovit situaci, ve které by bylo ziskové, nebo využít (v nějaké významnější míře) pozvolného oživení evropského hospodářství.

| (116) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako vývoj zisku z obratu: po celé posuzované období byl záporný, ale mírně se zlepšoval. Tentýž vývoj vykazovala i návratnost investic. |
| --- | --- |

(116)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako vývoj zisku z obratu: po celé posuzované období byl záporný, ale mírně se zlepšoval. Tentýž vývoj vykazovala i návratnost investic.

| (117) | Po celé posuzované období však výrobní odvětví Unie nepřestávalo investovat. Spíše než zvyšování výstupu bylo účelem těchto investic zachování efektivity a produktivity. |
| --- | --- |

(117)

Po celé posuzované období však výrobní odvětví Unie nepřestávalo investovat. Spíše než zvyšování výstupu bylo účelem těchto investic zachování efektivity a produktivity.

| (118) | Přestože výrobci v Unii zařazení do vzorku byli součástí větších mezinárodních skupin, tvrdili, že jejich schopnost získat kapitál v rámci skupinových zdrojů se snížila. Investice nicméně během posuzovaného období vzrostly. |
| --- | --- |

(118)

Přestože výrobci v Unii zařazení do vzorku byli součástí větších mezinárodních skupin, tvrdili, že jejich schopnost získat kapitál v rámci skupinových zdrojů se snížila. Investice nicméně během posuzovaného období vzrostly.

4.4.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (119) | Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období v nepříznivém stavu. Tuto situaci dokládají jak závislý, tak volný trh. Závislý trh představoval v období šetření zhruba 25 % celkového objemu prodeje. |
| --- | --- |

(119)

Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období v nepříznivém stavu. Tuto situaci dokládají jak závislý, tak volný trh. Závislý trh představoval v období šetření zhruba 25 % celkového objemu prodeje.

| (120) | Situace výrobního odvětví Unie na volném trhu se v období šetření ve srovnání s rokem 2013 zhoršila. Třebaže z hlediska objemu výroby a objemu prodeje se situace mírně zlepšila, ztratilo výrobní odvětví Unie 17 % svého podílu na trhu. Výkonnostní ukazatele zisku z obratu, návratnosti investic a peněžního toku byly po celé posuzované období záporné, a i když se zlepšovaly, v důsledku tlaku na snižování cen, který vytvářel dovoz čínských výrobků za dumpingové ceny, nebyl tento vývoj dostatečně výrazný. K tomuto vývoji došlo navzdory opatřením, která byla přijímána za účelem zlepšení efektivity snížením pracovní síly, zvýšení produktivity, zlepšení využívání kapacit a udržením pevné kontroly nad náklady na výrobu. |
| --- | --- |

(120)

Situace výrobního odvětví Unie na volném trhu se v období šetření ve srovnání s rokem 2013 zhoršila. Třebaže z hlediska objemu výroby a objemu prodeje se situace mírně zlepšila, ztratilo výrobní odvětví Unie 17 % svého podílu na trhu. Výkonnostní ukazatele zisku z obratu, návratnosti investic a peněžního toku byly po celé posuzované období záporné, a i když se zlepšovaly, v důsledku tlaku na snižování cen, který vytvářel dovoz čínských výrobků za dumpingové ceny, nebyl tento vývoj dostatečně výrazný. K tomuto vývoji došlo navzdory opatřením, která byla přijímána za účelem zlepšení efektivity snížením pracovní síly, zvýšení produktivity, zlepšení využívání kapacit a udržením pevné kontroly nad náklady na výrobu.

| (121) | Jedna zúčastněná strana poukázala na to, že na základě údajů uvedených v žádosti lze soudit, že některé faktory způsobující újmu svědčí o tom, že situace působící újmu nenastala. Mezi tyto faktory patří objem prodeje, využití kapacity, zaměstnanost a zásoby. Vývoj v těchto oblastech byl během šetření posouzen na základě ověřených údajů. Některé ukazatele, mezi nimiž byly i některé z oněch zmíněných v souvislosti s výše uvedeným tvrzením, vskutku vykazovaly pozitivní trend. Vzhledem k tomu, že volný trh vzrostl o 27 %, jak je vysvětleno v tabulce 2, je nicméně zřejmé, že některé ukazatele budou vykazovat pozitivní vývoj situace. Leč z důvodů konstatovaných v analýze situace výrobního odvětví Unie a v tomto závěru je třeba tyto pozitivní trendy vidět ve světle důležitějších negativních trendů, pokud jde například o podíl na trhu a prodejní ceny, a na pozadí záporných výsledků. Je-li při jejich posuzování zohledněn správný kontext, tj. jsou-li zohledněny všechny ostatních faktory způsobující újmu, je zřejmé, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu. |
| --- | --- |

(121)

Jedna zúčastněná strana poukázala na to, že na základě údajů uvedených v žádosti lze soudit, že některé faktory způsobující újmu svědčí o tom, že situace působící újmu nenastala. Mezi tyto faktory patří objem prodeje, využití kapacity, zaměstnanost a zásoby. Vývoj v těchto oblastech byl během šetření posouzen na základě ověřených údajů. Některé ukazatele, mezi nimiž byly i některé z oněch zmíněných v souvislosti s výše uvedeným tvrzením, vskutku vykazovaly pozitivní trend. Vzhledem k tomu, že volný trh vzrostl o 27 %, jak je vysvětleno v tabulce 2, je nicméně zřejmé, že některé ukazatele budou vykazovat pozitivní vývoj situace. Leč z důvodů konstatovaných v analýze situace výrobního odvětví Unie a v tomto závěru je třeba tyto pozitivní trendy vidět ve světle důležitějších negativních trendů, pokud jde například o podíl na trhu a prodejní ceny, a na pozadí záporných výsledků. Je-li při jejich posuzování zohledněn správný kontext, tj. jsou-li zohledněny všechny ostatních faktory způsobující újmu, je zřejmé, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu.

| (122) | Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, analyzované v jeho dvou segmentech a jako celek, utrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(122)

Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že výrobní odvětví Unie, analyzované v jeho dvou segmentech a jako celek, utrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (123) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být ve stejnou dobu poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito faktory jsou: dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(123)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být ve stejnou dobu poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito faktory jsou: dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii.

5.1.   Účinky dumpingového dovozu

Účinky dumpingového dovozu

| (124) | Jak bylo již výše zmíněno, dovoz z Číny se během analyzovaného období zvýšil o 146 %. Ceny za tunu díky nim poklesly o 22 %, což předčilo dokonce i 20 % pokles cen surovin. Tyto dovozy se výrazně podbízel cenám výrobního odvětví Unie: o 17–28 %. Vzhledem k tomu, že korozivzdorná ocel je cenově citlivá komodita, jedná se o značně vysoká rozpětí, která mají na výrobní odvětví Unie velmi škodlivé účinky. |
| --- | --- |

(124)

Jak bylo již výše zmíněno, dovoz z Číny se během analyzovaného období zvýšil o 146 %. Ceny za tunu díky nim poklesly o 22 %, což předčilo dokonce i 20 % pokles cen surovin. Tyto dovozy se výrazně podbízel cenám výrobního odvětví Unie: o 17–28 %. Vzhledem k tomu, že korozivzdorná ocel je cenově citlivá komodita, jedná se o značně vysoká rozpětí, která mají na výrobní odvětví Unie velmi škodlivé účinky.

| (125) | Z oživení trhu, který během analyzovaného období vzrostl o 27 %, tak v důsledku toho dokázala těžit pouze Čína: čínský dovoz zvýšil její podíl na trhu z 11,7 % na 22,7 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil pouze o 5 %, přičemž jeho podíl na trhu se snížil ze 78,8 % na 65,2 %. |
| --- | --- |

(125)

Z oživení trhu, který během analyzovaného období vzrostl o 27 %, tak v důsledku toho dokázala těžit pouze Čína: čínský dovoz zvýšil její podíl na trhu z 11,7 % na 22,7 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil pouze o 5 %, přičemž jeho podíl na trhu se snížil ze 78,8 % na 65,2 %.

| (126) | I přesto, že v průběhu analyzovaného období byly podmínky na trhu příznivé, neboť klesly ceny surovin a zvýšila se spotřeba, vlivem tlaku na snižování cen a zvyšování objemu čínského dovozu nepřestávalo být výrobní odvětví Unie po celé toto období ztrátové. |
| --- | --- |

(126)

I přesto, že v průběhu analyzovaného období byly podmínky na trhu příznivé, neboť klesly ceny surovin a zvýšila se spotřeba, vlivem tlaku na snižování cen a zvyšování objemu čínského dovozu nepřestávalo být výrobní odvětví Unie po celé toto období ztrátové.

| (127) | Postupující zpomalování čínské ekonomiky a podle spisu velmi značná nadměrná kapacita čínského ocelářského průmyslu přiměly čínské výrobce oceli přesměrovat přebytečnou výrobu na vývozní trhy, a trh Unie je atraktivní vývozní destinací. |
| --- | --- |

(127)

Postupující zpomalování čínské ekonomiky a podle spisu velmi značná nadměrná kapacita čínského ocelářského průmyslu přiměly čínské výrobce oceli přesměrovat přebytečnou výrobu na vývozní trhy, a trh Unie je atraktivní vývozní destinací.

| (128) | Vzhledem k výše uvedenému bylo konstatováno, že dumpingový dovoz je odpovědný za situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k výše uvedenému bylo konstatováno, že dumpingový dovoz je odpovědný za situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie.

5.2.   Účinky jiných činitelů

Účinky jiných činitelů

5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

| (129) | Objem dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 13


  Dovoz z ostatních zemí – objem v tunách, cena CIF za tunu a podíl na trhu | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový objem dovozu ze třetích zemí | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| Cena CIF v EUR/t | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Podíl na trhu (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Objem dovozu z Korejské republiky | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| Cena CIF v EUR/t | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Podíl na trhu (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Objem dovozu z Indie | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| Cena CIF v EUR/t | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Podíl na trhu (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Objem dovozu z jiných třetích zemí | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| Cena CIF v EUR/t | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Podíl na trhu (%) | 3,8 | 3,1 | 3,8 | 4,4 |
| Zdroj: Eurostat. |

(129)

Objem dovozu ze třetích zemí se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Dovoz z ostatních zemí – objem v tunách, cena CIF za tunu a podíl na trhu

Dovoz z ostatních zemí – objem v tunách, cena CIF za tunu a podíl na trhu

2013

2014

2015

Období šetření

Celkový objem dovozu ze třetích zemí

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

Cena CIF v EUR/t

698

701

641

572

Podíl na trhu (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Objem dovozu z Korejské republiky

344 542

406 685

530 377

579 712

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

Cena CIF v EUR/t

716

718

665

610

Podíl na trhu (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Objem dovozu z Indie

81 489

42 301

61 739

157 212

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

Cena CIF v EUR/t

627

696

550

471

Podíl na trhu (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Objem dovozu z jiných třetích zemí

290 663

235 676

317 866

424 457

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

Cena CIF v EUR/t

698

673

618

556

Podíl na trhu (%)

3,8

3,1

3,8

4,4

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (130) | Dovoz z ČLR představuje 65 % veškerého dovozu do Unie. Dovoz z jiných zemí (jak je zřejmé z výše uvedené tabulky 13) se během posuzovaného období zvýšil o 33 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 9,5 % v roce 2013 na 12,1 % v období šetření. |
| --- | --- |

(130)

Dovoz z ČLR představuje 65 % veškerého dovozu do Unie. Dovoz z jiných zemí (jak je zřejmé z výše uvedené tabulky 13) se během posuzovaného období zvýšil o 33 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl z 9,5 % v roce 2013 na 12,1 % v období šetření.

| (131) | Dovoz z Korejské republiky vzrostl během posuzovaného období o 68 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl ze 4,6 % v roce 2013 na 6,0 % v období šetření. |
| --- | --- |

(131)

Dovoz z Korejské republiky vzrostl během posuzovaného období o 68 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl ze 4,6 % v roce 2013 na 6,0 % v období šetření.

| (132) | Dovoz z Indie vzrostl během posuzovaného období o 93 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl ze 1,1 % v roce 2013 na 1,6 % v období šetření. |
| --- | --- |

(132)

Dovoz z Indie vzrostl během posuzovaného období o 93 %. Podíl tohoto dovozu na trhu vzrostl ze 1,1 % v roce 2013 na 1,6 % v období šetření.

| (133) | Vzhledem k těmto objemovým nárůstům Komise zkoumala, zda dovoz z těchto zemí přispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Z údajů Eurostatu, které jsou uvedeny výše v tabulce 13 je nicméně zřejmé, že i když se podíl korejského dovozu na trhu zvýšil, ceny CIF těchto výrobků byly mnohem vyšší než ceny výrobků z čínského dovozu nebo ceny výrobního odvětví Unie. Indické dovozní ceny byly také vyšší než čínské dovozní ceny a podíl indického dovozu na trhu byl ve všech letech nižší než 2 %. Ani dovoz z jiných třetích zemí nezpůsoboval žádnou újmu, protože dovozní cena byla vyšší než čínské dovozní ceny a ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k těmto objemovým nárůstům Komise zkoumala, zda dovoz z těchto zemí přispěl k újmě výrobního odvětví Unie. Z údajů Eurostatu, které jsou uvedeny výše v tabulce 13 je nicméně zřejmé, že i když se podíl korejského dovozu na trhu zvýšil, ceny CIF těchto výrobků byly mnohem vyšší než ceny výrobků z čínského dovozu nebo ceny výrobního odvětví Unie. Indické dovozní ceny byly také vyšší než čínské dovozní ceny a podíl indického dovozu na trhu byl ve všech letech nižší než 2 %. Ani dovoz z jiných třetích zemí nezpůsoboval žádnou újmu, protože dovozní cena byla vyšší než čínské dovozní ceny a ceny výrobního odvětví Unie.

| (134) | Bylo proto konstatováno, že dovoz ze třetích zemí, ať už byl posuzován jednotlivě, nebo zkoumán samostatně, neměl žádný větší dopad na výrobní odvětví Unie a v žádném případě pak nemohl být jeho dopad takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(134)

Bylo proto konstatováno, že dovoz ze třetích zemí, ať už byl posuzován jednotlivě, nebo zkoumán samostatně, neměl žádný větší dopad na výrobní odvětví Unie a v žádném případě pak nemohl být jeho dopad takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (135) | Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 14


  Vývozní výkonnost | 2013 | 2014 | 2015 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) pro strany, které nejsou ve spojení | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Index (2013 = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(135)

Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 14

Tabulka 14

Vývozní výkonnost

Vývozní výkonnost

2013

2014

2015

Období šetření

Objem vývozu

662 224

770 547

678 823

570 471

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Průměrná cena (v EUR za tunu) pro strany, které nejsou ve spojení

545

547

508

477

Index (2013 = 100)

Index (2013 = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

Zdroj:

| (136) | Od roku 2013 do období šetření poklesl objem vývozu o 14 %. Ceny klesly během posuzovaného období v důsledku poklesu cen surovin o 12 %. |
| --- | --- |

(136)

Od roku 2013 do období šetření poklesl objem vývozu o 14 %. Ceny klesly během posuzovaného období v důsledku poklesu cen surovin o 12 %.

| (137) | Avšak vzhledem k tomu, že objem vývozu představoval pouze asi 6 % výroby, a s přihlédnutím k poklesu cen, který je méně výrazný než na trhu Unie, se Komise nedomnívala, že by vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie jakkoli významným způsobem přispěla k utrpěné újmě. |
| --- | --- |

(137)

Avšak vzhledem k tomu, že objem vývozu představoval pouze asi 6 % výroby, a s přihlédnutím k poklesu cen, který je méně výrazný než na trhu Unie, se Komise nedomnívala, že by vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie jakkoli významným způsobem přispěla k utrpěné újmě.

5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (138) | Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčené země. |
| --- | --- |

(138)

Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z dotčené země.

| (139) | Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Další zjištěné činitele, jako je dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii, podle předběžného zjištění nenarušily příčinnou souvislost, a to ani při zohlednění jejich případného společného účinku. Dovoz ze třetích zemí mohl mít na újmu určitý menší dopad, ale stav výrobního odvětví Unie by jistě nebyl v tak významné míře ovlivněn. Zejména by ceny prodeje neklesly na tak nízkou úroveň a bylo by dosaženo lepší ziskovosti. |
| --- | --- |

(139)

Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu. Další zjištěné činitele, jako je dovoz ze třetích zemí a vývozní výkonnost výrobců v Unii, podle předběžného zjištění nenarušily příčinnou souvislost, a to ani při zohlednění jejich případného společného účinku. Dovoz ze třetích zemí mohl mít na újmu určitý menší dopad, ale stav výrobního odvětví Unie by jistě nebyl v tak významné míře ovlivněn. Zejména by ceny prodeje neklesly na tak nízkou úroveň a bylo by dosaženo lepší ziskovosti.

| (140) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitelé, brány jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují. |
| --- | --- |

(140)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitelé, brány jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušují.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (141) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, a to včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(141)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, a to včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (142) | Výrobní odvětví Unie se nachází přinejmenším v 15 členských státech a v oblasti výroby korozivzdorných ocelí zaměstnává více než 8 000 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(142)

Výrobní odvětví Unie se nachází přinejmenším v 15 členských státech a v oblasti výroby korozivzdorných ocelí zaměstnává více než 8 000 zaměstnanců.

| (143) | Při šetření spolupracovalo šestnáct výrobců. Žádný ze známých výrobců nevznesl proti zahájení šetření námitku. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, v celém výrobním odvětví Unie došlo ke zlepšení situace, které však nebylo tak výrazné, jak by bylo možné očekávat, protože bylo vystaveno negativnímu vlivu dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(143)

Při šetření spolupracovalo šestnáct výrobců. Žádný ze známých výrobců nevznesl proti zahájení šetření námitku. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, v celém výrobním odvětví Unie došlo ke zlepšení situace, které však nebylo tak výrazné, jak by bylo možné očekávat, protože bylo vystaveno negativnímu vlivu dumpingového dovozu.

| (144) | Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie zvýšit své ceny. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(144)

Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie zvýšit své ceny. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví za nezbytnou. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR.

| (145) | I když se několik objemových ukazatelů, jako je objem výroby a objem prodeje, jeví pozitivně, situace výrobního odvětví Unie se nezlepšila tak, jak by odpovídalo zvýšení spotřeby. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít oživení trhu v Unii tak, jak by toho bylo schopno nebýt dumpingového čínského dovozu. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni jednotliví výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. Špatná výkonnost v segmentu korozivzdorné oceli by měla rovněž dopad na předcházející (organická povrchová úprava) a navazující segmenty (za tepla válcované svitky) řady výrobců v Unii, jelikož využití kapacity v těchto segmentech je úzce spojeno s produkcí výrobku, který je předmětem šetření. Dopad by byl citelný i na úrovni dalších žárově zinkovaných výrobků, jak jsou výrobky určené pro automobilový průmysl. |
| --- | --- |

(145)

I když se několik objemových ukazatelů, jako je objem výroby a objem prodeje, jeví pozitivně, situace výrobního odvětví Unie se nezlepšila tak, jak by odpovídalo zvýšení spotřeby. Z toho je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít oživení trhu v Unii tak, jak by toho bylo schopno nebýt dumpingového čínského dovozu. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny. Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni jednotliví výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné. Špatná výkonnost v segmentu korozivzdorné oceli by měla rovněž dopad na předcházející (organická povrchová úprava) a navazující segmenty (za tepla válcované svitky) řady výrobců v Unii, jelikož využití kapacity v těchto segmentech je úzce spojeno s produkcí výrobku, který je předmětem šetření. Dopad by byl citelný i na úrovni dalších žárově zinkovaných výrobků, jak jsou výrobky určené pro automobilový průmysl.

| (146) | Žárově zinkované výrobky obecně se typicky prodávají zhruba do 10 % integrovaných oceláren. Skutečná hodnota je u různých výrobců různá. Tyto výrobky se však nacházejí téměř na konci hodnotového řetězce. Strategií ocelářského odvětví Unie je dosáhnout co nejvyššího objemu prodeje výrobků s vysokou přidanou hodnotou, protože tyto výrobky tradičně vynášejí nadprůměrné zisky, neboť na světě není tolik společností, které jsou schopny na trhu s těmito výrobky s vysokou přidanou hodnotou konkurovat. Skutečnost, že toto výrobní odvětví Unie nedosahovalo během analyzovaného období zisků, tudíž dokazuje, že toto odvětví má závažný problém spočívající v tom, že je ohrožena jeho strategie a vyhlídky do budoucna. |
| --- | --- |

(146)

Žárově zinkované výrobky obecně se typicky prodávají zhruba do 10 % integrovaných oceláren. Skutečná hodnota je u různých výrobců různá. Tyto výrobky se však nacházejí téměř na konci hodnotového řetězce. Strategií ocelářského odvětví Unie je dosáhnout co nejvyššího objemu prodeje výrobků s vysokou přidanou hodnotou, protože tyto výrobky tradičně vynášejí nadprůměrné zisky, neboť na světě není tolik společností, které jsou schopny na trhu s těmito výrobky s vysokou přidanou hodnotou konkurovat. Skutečnost, že toto výrobní odvětví Unie nedosahovalo během analyzovaného období zisků, tudíž dokazuje, že toto odvětví má závažný problém spočívající v tom, že je ohrožena jeho strategie a vyhlídky do budoucna.

| (147) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu. |
| --- | --- |

(147)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu.

6.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

| (148) | Jak bylo uvedeno výše bodě odůvodnění č. (15), předložil pouze jeden dovozce vyplněný dotazník. Tímto dovozcem byla skupina společností, které dotčený výrobek používaly k výrobě výrobků používaných ve stavebnictví. Další dovozci a uživatelé se přihlásili jako zúčastněné strany. Připomínky k šetření dodalo rovněž jedno sdružení dovozců. |
| --- | --- |

(148)

Jak bylo uvedeno výše bodě odůvodnění č. (15), předložil pouze jeden dovozce vyplněný dotazník. Tímto dovozcem byla skupina společností, které dotčený výrobek používaly k výrobě výrobků používaných ve stavebnictví. Další dovozci a uživatelé se přihlásili jako zúčastněné strany. Připomínky k šetření dodalo rovněž jedno sdružení dovozců.

| (149) | Spolupracující dovozce / uživatel uvedl, že dotčený výrobek je důležitou součástí jeho výrobních nákladů, a vyjádřil obavu ze zvyšování nákladů, k němuž by mohlo vést uvalení cel. I když šetření podpořilo tvrzení týkající se důležitosti dotčeného výrobku z hlediska jeho nákladů, je třeba poznamenat, že existují i jiné dodavatelské zdroje, které tento dovozce fakticky již využíval, z čeho plyne, že případné přijetí opatření by na výši jeho nákladů a na jeho konkurenceschopnost neměly mít závažnější dopad. |
| --- | --- |

(149)

Spolupracující dovozce / uživatel uvedl, že dotčený výrobek je důležitou součástí jeho výrobních nákladů, a vyjádřil obavu ze zvyšování nákladů, k němuž by mohlo vést uvalení cel. I když šetření podpořilo tvrzení týkající se důležitosti dotčeného výrobku z hlediska jeho nákladů, je třeba poznamenat, že existují i jiné dodavatelské zdroje, které tento dovozce fakticky již využíval, z čeho plyne, že případné přijetí opatření by na výši jeho nákladů a na jeho konkurenceschopnost neměly mít závažnější dopad.

| (150) | Ve skutečnosti neexistují mezi dovozci žádné důkazy o tom, že by dovozci či střediska služeb pro ocelářský průmysl nemohli přenést zvýšení cen na odběratele. Navíc také mohou dovážet z jiných zemí, které nejsou předmětem tohoto šetření. |
| --- | --- |

(150)

Ve skutečnosti neexistují mezi dovozci žádné důkazy o tom, že by dovozci či střediska služeb pro ocelářský průmysl nemohli přenést zvýšení cen na odběratele. Navíc také mohou dovážet z jiných zemí, které nejsou předmětem tohoto šetření.

| (151) | Sdružení zastupující dovozce prohlásilo, že z důvodu nedostatečné kapacity nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno zajistit svým členům dodávky dotčeného výrobku. Toto prohlášení nebylo nijak podloženo. Vzhledem k tomu, že sdružení nepředložilo žádné důkazy, jimiž by toto tvrzení doložilo, a že z tabulky 5 je zřejmé, že využití kapacity výrobního odvětví Unie nepřekročilo během posuzovaného období hranici 80 %, neshledala Komise žádný argument, na jehož základě by bylo možné soudit, že toto tvrzení je pravdivé. |
| --- | --- |

(151)

Sdružení zastupující dovozce prohlásilo, že z důvodu nedostatečné kapacity nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno zajistit svým členům dodávky dotčeného výrobku. Toto prohlášení nebylo nijak podloženo. Vzhledem k tomu, že sdružení nepředložilo žádné důkazy, jimiž by toto tvrzení doložilo, a že z tabulky 5 je zřejmé, že využití kapacity výrobního odvětví Unie nepřekročilo během posuzovaného období hranici 80 %, neshledala Komise žádný argument, na jehož základě by bylo možné soudit, že toto tvrzení je pravdivé.

| (152) | Další zúčastněná strana ve svých připomínkách uvedla, že jeden výrobce v Unii má problémy se zajišťováním dodávek pro své zákazníky kvůli „poklesu“. Toto tvrzení se však týkalo jednoho určitého problému jednoho výrobce v Unii, a nebylo tudíž reprezentativní pro dodavatelskou situaci v celém výrobním odvětví. I kdyby taková situace v dané době nastala, existovaly i alternativní dodavatelské zdroje a žádné informace ve spise nesvědčily o tom, že by dodávky byly pro dovozce a obchodníky obecným problémem. Jak navíc ukázalo toto šetření, jeden z důvodů, proč výrobci v Unii mají problémy, souvisí s dumpingovými cenami ocelářských výrobků pocházejících mimo jiné z čínských zdrojů. |
| --- | --- |

(152)

Další zúčastněná strana ve svých připomínkách uvedla, že jeden výrobce v Unii má problémy se zajišťováním dodávek pro své zákazníky kvůli „poklesu“. Toto tvrzení se však týkalo jednoho určitého problému jednoho výrobce v Unii, a nebylo tudíž reprezentativní pro dodavatelskou situaci v celém výrobním odvětví. I kdyby taková situace v dané době nastala, existovaly i alternativní dodavatelské zdroje a žádné informace ve spise nesvědčily o tom, že by dodávky byly pro dovozce a obchodníky obecným problémem. Jak navíc ukázalo toto šetření, jeden z důvodů, proč výrobci v Unii mají problémy, souvisí s dumpingovými cenami ocelářských výrobků pocházejících mimo jiné z čínských zdrojů.

| (153) | Hlavní koncoví uživatelé výrobků z korozivzdorných ocelí jsou hlavně ve stavebnictví, kde se z nich vyrábějí různé obkladové stavební hmoty, ale i v odvětví výroby domácích spotřebičů a používají se v procesech hlubokého tažení a ražení a k výrobě menších bezešvých duté profilů. Jak bylo uvedeno výše, spolupráci v tomto řízení nabídl pouze jeden uživatel. |
| --- | --- |

(153)

Hlavní koncoví uživatelé výrobků z korozivzdorných ocelí jsou hlavně ve stavebnictví, kde se z nich vyrábějí různé obkladové stavební hmoty, ale i v odvětví výroby domácích spotřebičů a používají se v procesech hlubokého tažení a ražení a k výrobě menších bezešvých duté profilů. Jak bylo uvedeno výše, spolupráci v tomto řízení nabídl pouze jeden uživatel.

| (154) | Uložení opatření by sice mělo na některé uživatele negativní dopady v podobě zvýšení nákupních cen, žádné informace ve spise však neprokázaly, že by neúměrně ovlivnilo ziskovost uživatelů nebo se stalo podnětem k přemísťování větších průmyslových skupin. Výši navrhovaných cel také nelze považovat za prohibitivní. |
| --- | --- |

(154)

Uložení opatření by sice mělo na některé uživatele negativní dopady v podobě zvýšení nákupních cen, žádné informace ve spise však neprokázaly, že by neúměrně ovlivnilo ziskovost uživatelů nebo se stalo podnětem k přemísťování větších průmyslových skupin. Výši navrhovaných cel také nelze považovat za prohibitivní.

| (155) | Je třeba poznamenat, že cla by měla přispět k trvalému zabezpečení dodávek pro distributory a jejich odběratele. Bez cel by možná někteří výrobci korozivzdorných ocelí v Unii museli ukončit/omezit svou výrobu korozivzdorných ocelí a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezenější zdroje dodávek. Kromě toho úroveň opatření zajistí rovné podmínky, přičemž stále umožní dovoz z dotčené země (za spravedlivé ceny) a jiných zdrojů. |
| --- | --- |

(155)

Je třeba poznamenat, že cla by měla přispět k trvalému zabezpečení dodávek pro distributory a jejich odběratele. Bez cel by možná někteří výrobci korozivzdorných ocelí v Unii museli ukončit/omezit svou výrobu korozivzdorných ocelí a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezenější zdroje dodávek. Kromě toho úroveň opatření zajistí rovné podmínky, přičemž stále umožní dovoz z dotčené země (za spravedlivé ceny) a jiných zdrojů.

| (156) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by nemělo mít na zájem dovozců a uživatelů v Unii významný nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(156)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by nemělo mít na zájem dovozců a uživatelů v Unii významný nepříznivý dopad.

6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (157) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by přispělo k oživení výrobního odvětví Unie, protože by umožnilo zvýšení cen, díky němuž by celé toto odvětví mohlo obnovit ziskovost. Tento segment s vysokou přidanou hodnotou má zásadní význam pro celkovou strategii ocelářského průmyslu v Unii a pro jeho budoucí vyhlídky i prosperitu. |
| --- | --- |

(157)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by přispělo k oživení výrobního odvětví Unie, protože by umožnilo zvýšení cen, díky němuž by celé toto odvětví mohlo obnovit ziskovost. Tento segment s vysokou přidanou hodnotou má zásadní význam pro celkovou strategii ocelářského průmyslu v Unii a pro jeho budoucí vyhlídky i prosperitu.

| (158) | Dopad opatření na několik dalších stran v Unii, které se přihlásily, nelze považovat za podstatný. Šetření neprokázalo, že by potenciální dopad na jiné subjekty (které se nepřihlásily) mohl převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. Opatření byla shledána jako přínosná pro dodavatelská odvětví, jako jsou dodavatelé surovin a výrobci strojních zařízení, která nedodávala (nebo dodávala v omezeném rozsahu) výrobcům v dotčené zemi. |
| --- | --- |

(158)

Dopad opatření na několik dalších stran v Unii, které se přihlásily, nelze považovat za podstatný. Šetření neprokázalo, že by potenciální dopad na jiné subjekty (které se nepřihlásily) mohl převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. Opatření byla shledána jako přínosná pro dodavatelská odvětví, jako jsou dodavatelé surovin a výrobci strojních zařízení, která nedodávala (nebo dodávala v omezeném rozsahu) výrobcům v dotčené zemi.

| (159) | Uložení opatření na navrhované úrovni má pouze omezený dopad na ceny v dodavatelském řetězci a výkonnost uživatelů. Úroveň opatření zajistí rovné podmínky, nicméně stále umožní dovoz z dotčené země za spravedlivé ceny. Co se týče dovozců, ti budou moci přenést zvýšení cen na zákazníky nebo změnit zdroje dodávek. |
| --- | --- |

(159)

Uložení opatření na navrhované úrovni má pouze omezený dopad na ceny v dodavatelském řetězci a výkonnost uživatelů. Úroveň opatření zajistí rovné podmínky, nicméně stále umožní dovoz z dotčené země za spravedlivé ceny. Co se týče dovozců, ti budou moci přenést zvýšení cen na zákazníky nebo změnit zdroje dodávek.

| (160) | Po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení prozatímních opatření na dovoz výrobků z korozivzdorných ocelí pocházejících z ČLR by nebylo v zájmu Unie. |
| --- | --- |

(160)

Po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení prozatímních opatření na dovoz výrobků z korozivzdorných ocelí pocházejících z ČLR by nebylo v zájmu Unie.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (161) | Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu. |
| --- | --- |

(161)

Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

| (162) | Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(162)

Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (163) | Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(163)

Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

| (164) | Za účelem stanovení cílového zisku vzala Komise v úvahu zisk z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, který se používá pro účely stanovení úrovně pro odstranění újmy. Komise shledala, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období záporná. Navíc byl po celé toto období na trhu Unie významně zastoupen levný dovoz z ČLR. Komise tudíž dospěla k závěru, že cílový zisk nelze stanovit na základě posuzovaného období. Žadatel ve svém podnětu Komisi žádal, aby použila jako přiměřené ziskové rozpětí nepůsobící újmu alespoň 10–15 % obratu. V rámci posouzení tohoto podnětu provedla Komise analýzu ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku za období deseti let, aby určila, jaká reprezentativní úroveň zisku byla dosahována v situaci neovlivněné dumpingem. Zjistila, že posledním ziskovým rokem byl rok 2008, kdy zisk dosahoval 7,4 %. Na základě toho dospěla Komise k závěru, že nejvhodnějším cílovým ziskem je zisk reálně dosahovaný v roce 2008. |
| --- | --- |

(164)

Za účelem stanovení cílového zisku vzala Komise v úvahu zisk z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, který se používá pro účely stanovení úrovně pro odstranění újmy. Komise shledala, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období záporná. Navíc byl po celé toto období na trhu Unie významně zastoupen levný dovoz z ČLR. Komise tudíž dospěla k závěru, že cílový zisk nelze stanovit na základě posuzovaného období. Žadatel ve svém podnětu Komisi žádal, aby použila jako přiměřené ziskové rozpětí nepůsobící újmu alespoň 10–15 % obratu. V rámci posouzení tohoto podnětu provedla Komise analýzu ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku za období deseti let, aby určila, jaká reprezentativní úroveň zisku byla dosahována v situaci neovlivněné dumpingem. Zjistila, že posledním ziskovým rokem byl rok 2008, kdy zisk dosahoval 7,4 %. Na základě toho dospěla Komise k závěru, že nejvhodnějším cílovým ziskem je zisk reálně dosahovaný v roce 2008.

| (165) | Komise tak vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které výrobci v Unii zařazení do vzorku vykazovali během období šetření, připočítala výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 7,4 %. |
| --- | --- |

(165)

Komise tak vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které výrobci v Unii zařazení do vzorku vykazovali během období šetření, připočítala výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 7,4 %.

| (166) | Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež vyplynuly z tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. |
| --- | --- |

(166)

Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež vyplynuly z tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

7.2.   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (167) | Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(167)

Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

| (168) | Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:








  Společnost | Dumpingové rozpětí (%) | Rozpětí újmy (%) | Prozatímní antidumpingové clo (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd., pobočka v Chan-tanu, |

(168)

Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

Společnost

Dumpingové rozpětí (%)

Rozpětí újmy (%)

Prozatímní antidumpingové clo (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd., pobočka v Chan-tanu,

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

| — | Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu, |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu,

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

61,2

23,5

23,5

Skupina Šou-kang:

Skupina Šou-kang:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

46,2

17,2

17,2

Skupina Ša-kang:

Skupina Ša-kang:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

56,7

28,5

28,5

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

57,4

23,4

23,4

Všechny ostatní společnosti

61,2

28,5

28,5

| (169) | Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb. |
| --- | --- |

(169)

Individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážely tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření týkajícího se těchto společností. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

| (170) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (6). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(170)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (6). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

6

Úředním věstníku Evropské unie

| (171) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby, musejí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(171)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby, musejí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (172) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(172)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, měla by se sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, nýbrž také na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

8.   CELNÍ EVIDENCE

CELNÍ EVIDENCE

| (173) | Jak je uvedeno výše v bodě odůvodnění (3), Komise zavedla prováděcím nařízením (EU) 2017/1238 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

(173)

Jak je uvedeno výše v bodě odůvodnění (3), Komise zavedla prováděcím nařízením (EU) 2017/1238 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.

9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

| (174) | Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(174)

Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

| (175) | Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna, |
| --- | --- |

(175)

Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků ze železa nebo legované oceli nebo nelegované oceli, desoxidované hliníkem, potažené nebo žárově pokovené výhradně zinkem a/nebo hliníkem a žádným jiným kovem, podrobené chemické pasivaci, s obsahem nejméně: 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,170 % hmotnostních uhlíku, nejméně 0,015 % hmotnostních, ale nejvýše 0,100 % hmotnostních hliníku, nejvýše 0,045 % hmotnostních niobu, nejvýše 0,010 % hmotnostních titanu a nejvýše 0,010 % hmotnostních vanadu; dodávané ve formě svitků, plechů zkracovaných na míru a úzkých pásů.

Nejsou v něm zahrnuty následující výrobky:

| — | z nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

—

z nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli a rychlořezné oceli,

| — | po válcování za tepla nebo za studena (úběrem za studena) již dále neopracovaných, |
| --- | --- |

—

po válcování za tepla nebo za studena (úběrem za studena) již dále neopracovaných,

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 and ex 7226 99 70 (kódů TARIC: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) a původem z Čínské lidové republiky.

2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Společnost | Sazba prozatímního cla (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd., pobočka v Chan-tanu | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd. | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd. | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd. | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd. | 28,5 | C112 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 23,4 | C231 |
| Všechny ostatní společnosti | 28,5 | C999 |

Společnost

Sazba prozatímního cla (%)

Doplňkový kód TARIC

Hesteel Co., Ltd., pobočka v Chan-tanu

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd., pobočka v Tchang-šanu

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

28,5

C112

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

23,4

C231

Všechny ostatní společnosti

28,5

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.

Článek 2

1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

| a) | požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato; |
| --- | --- |

a)

požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

| b) | předložit Komisi své písemné připomínky; a |
| --- | --- |

b)

předložit Komisi své písemné připomínky; a

| c) | požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

c)

požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

2.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.

Článek 3

1.   Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2017/1238.

2.   Shromážděné údaje o výrobcích, které byly zaevidovány nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. srpna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  Úř. věst. C 459, 9.12.2016, s. 17.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1238 ze dne 7. července 2017, kterým se zavádí celní evidence dovozu určitých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 177, 8.7.2017, s. 39).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2009/106/ES ze dne 6. února 2009, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 38, 7.2.2009, s. 34).

4

(5)  Tribunál akceptoval tuto metodu ve svém rozsudku ze dne 16. prosince 2011 ve věci T-423/09, Dashiqiao v. Rada, ECLI:EU: T:2011:764, body 34 až 50.

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

6

---

PŘÍLOHA

SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd

Nantong, Jiangsu

---

ROZHODNUTÍ

| 10.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/28

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/1445

ze dne 8. srpna 2017

o skupině přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se v brusinkách (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře

(oznámeno pod číslem C(2017) 5341)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 93/42/EHS ze dne 14. června 1993 o zdravotnických prostředcích (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na žádost, kterou podala Francie v souladu s čl. 13 odst. 1 písm. d) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Francie požádala v souladu s čl. 13 odst. 1 písm. d) směrnice 93/42/EHS Komisi, aby přijala rozhodnutí, že skupina přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se ve výtažku z brusinek (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře, nespadá do definice zdravotnických prostředků podle čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Francie požádala v souladu s čl. 13 odst. 1 písm. d) směrnice 93/42/EHS Komisi, aby přijala rozhodnutí, že skupina přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se ve výtažku z brusinek (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře, nespadá do definice zdravotnických prostředků podle čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS.

| (2) | V definici zdravotnického prostředku uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS se mimo jiné stanoví, že prostředek spadá do uvedené definice, pokud nedosahuje své hlavní zamýšlené funkce farmakologickým, imunologickým nebo metabolickým účinkem. |
| --- | --- |

(2)

V definici zdravotnického prostředku uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS se mimo jiné stanoví, že prostředek spadá do uvedené definice, pokud nedosahuje své hlavní zamýšlené funkce farmakologickým, imunologickým nebo metabolickým účinkem.

| (3) | Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) dospěla ve svém stanovisku ze dne 22. července 2016 (2) k závěru, že hlavní zamýšlené funkce skupiny přípravků uvedených v 1. bodě odůvodnění je pravděpodobně dosaženo farmakologickým účinkem, neboť metabolity proanthokyanidinů a dalších složek obsažených v brusinkách vykazují s největší pravděpodobností farmakologické účinky, a že mechanický způsob účinku proanthokyanidinů je vysoce nepravděpodobný. |
| --- | --- |

(3)

Evropská agentura pro léčivé přípravky (EMA) dospěla ve svém stanovisku ze dne 22. července 2016 (2) k závěru, že hlavní zamýšlené funkce skupiny přípravků uvedených v 1. bodě odůvodnění je pravděpodobně dosaženo farmakologickým účinkem, neboť metabolity proanthokyanidinů a dalších složek obsažených v brusinkách vykazují s největší pravděpodobností farmakologické účinky, a že mechanický způsob účinku proanthokyanidinů je vysoce nepravděpodobný.

| (4) | Mechanický způsob účinku by znamenal, že dotčená skupina přípravků spadá do definice zdravotnických prostředků. Vzhledem k tomu, že takový způsob účinku je vysoce nepravděpodobný a farmakologický způsob účinku je vysoce pravděpodobný, znamená to, že dotčená skupina přípravků by neměla spadat do definice zdravotnických prostředků. |
| --- | --- |

(4)

Mechanický způsob účinku by znamenal, že dotčená skupina přípravků spadá do definice zdravotnických prostředků. Vzhledem k tomu, že takový způsob účinku je vysoce nepravděpodobný a farmakologický způsob účinku je vysoce pravděpodobný, znamená to, že dotčená skupina přípravků by neměla spadat do definice zdravotnických prostředků.

| (5) | Z dotazníku, kterým byla v listopadu 2014 obeslána odborná skupina pro zdravotnické prostředky, vyplynulo, že většina členských států je na základě odborných znalostí toho názoru, že uvedená skupina přípravků by neměla spadat do definice zdravotnických prostředků. |
| --- | --- |

(5)

Z dotazníku, kterým byla v listopadu 2014 obeslána odborná skupina pro zdravotnické prostředky, vyplynulo, že většina členských států je na základě odborných znalostí toho názoru, že uvedená skupina přípravků by neměla spadat do definice zdravotnických prostředků.

| (6) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 7 odst. 1 směrnice 93/42/EHS. |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 7 odst. 1 směrnice 93/42/EHS.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Skupina přípravků, jejichž hlavní zamýšlenou funkcí v závislosti na proanthokyanidinech vyskytujících se ve výtažku z brusinek (Vaccinium macrocarpon) je prevence nebo léčba zánětů močového měchýře, nespadá do definice zdravotnických prostředků podle čl. 1 odst. 2 písm. a) směrnice 93/42/EHS.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. srpna 2017.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 12.7.1993, s. 1.

1

(2)  Vědecké stanovisko CHMP (Výboru pro humánní léčivé přípravky) pro GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky, oddělení zdravotnických technologií a kosmetiky GROW D.4, o hlavním způsobu účinku proanthokyanidinů určených k prevenci a léčbě infekcí močového ústrojí, EMA/427414/2016, http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en

2

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 10.8.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 207/30

---

Druhé číslo je uvedeno pouze jako příklad. Pouze původní texty EHK OSN mají podle mezinárodního veřejného práva právní účinek. Je zapotřebí ověřit si status a datum vstupu tohoto předpisu v platnost v nejnovější verzi dokumentu EHK OSN o statusu TRANS/WP.29/343, který je k dispozici na internetové adrese:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Předpis Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) č. 103 – Jednotná ustanovení pro schvalování náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek motorových vozidel [2017/1446]

Zahrnuje veškerá platná znění včetně:

doplňku 4 k původnímu znění předpisu – datum vstupu v platnost: 10. června 2014

OBSAH

PŘEDPIS

| 1. | Oblast působnosti |
| --- | --- |

1.

Oblast působnosti

| 2. | Definice |
| --- | --- |

2.

Definice

| 3. | Žádost o schválení |
| --- | --- |

3.

Žádost o schválení

| 4. | Schválení |
| --- | --- |

4.

Schválení

| 5. | Požadavky |
| --- | --- |

5.

Požadavky

| 6. | Úprava typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek a rozšíření schválení |
| --- | --- |

6.

Úprava typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek a rozšíření schválení

| 7. | Shodnost výroby |
| --- | --- |

7.

Shodnost výroby

| 8. | Postihy za neshodnost výroby |
| --- | --- |

8.

Postihy za neshodnost výroby

| 9. | Definitivní ukončení výroby |
| --- | --- |

9.

Definitivní ukončení výroby

| 10. | Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a schvalovacích orgánů |
| --- | --- |

10.

Názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek a schvalovacích orgánů

| 11. | Dokumentace
  Dodatek – Informační dokument č.... týkající se schválení náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek |
| --- | --- |

11.

Dokumentace

Dodatek – Informační dokument č.... týkající se schválení náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek

PŘÍLOHY

| 1. | Sdělení o udělení, rozšíření, zamítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle předpisu č. 103 |
| --- | --- |

1.

Sdělení o udělení, rozšíření, zamítnutí či odnětí schválení nebo o definitivním ukončení výroby náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle předpisu č. 103

| 2. | Příklady uspořádání značek schválení |
| --- | --- |

2.

Příklady uspořádání značek schválení

1.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Tento předpis se vztahuje na schvalování typu zařízení k regulaci znečišťujících látek jako samostatných technických celků určených k montáži jako náhradní díly do jednoho nebo více typů motorových vozidel kategorií spadajících do oblasti působnosti související verze předpisu č. 83.

Katalyzátory a filtry částic se pro účely tohoto předpisu považují za zařízení k regulaci znečišťujících látek.

2.   DEFINICE

Pro účely tohoto předpisu:

| 2.1. | „původním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, na které se vztahuje schválení typu vozidla a jejichž typy jsou uvedeny v dokumentech podle přílohy 2 předpisu č. 83 (1); |
| --- | --- |

2.1.

„původním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, na které se vztahuje schválení typu vozidla a jejichž typy jsou uvedeny v dokumentech podle přílohy 2 předpisu č. 83 (1);

1

| 2.2. | „náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, jiné než ty, které jsou uvedeny v bodě 2.1, jejichž schválení může být získáno podle tohoto předpisu; |
| --- | --- |

2.2.

„náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, jiné než ty, které jsou uvedeny v bodě 2.1, jejichž schválení může být získáno podle tohoto předpisu;

| 2.3. | „původním náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, jejichž typy jsou uvedeny v dokumentech podle přílohy 2 předpisu č. 83 (1), ale držitel schválení typu vozidla je nabízí na trhu jako samostatný technický celek; |
| --- | --- |

2.3.

„původním náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek nebo soustava takových zařízení, jejichž typy jsou uvedeny v dokumentech podle přílohy 2 předpisu č. 83 (1), ale držitel schválení typu vozidla je nabízí na trhu jako samostatný technický celek;

1

| 2.4. | „typem zařízení k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí katalyzátory a filtry částic, které se neliší v žádném z těchto zásadních aspektů:






  a) | počet nosičů, struktura a materiál; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„typem zařízení k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí katalyzátory a filtry částic, které se neliší v žádném z těchto zásadních aspektů:

a)

počet nosičů, struktura a materiál;

| b) | druh činnosti každého nosiče; |
| --- | --- |

b)

druh činnosti každého nosiče;

| c) | objem, poměr čelního průřezu a délky nosiče; |
| --- | --- |

c)

objem, poměr čelního průřezu a délky nosiče;

| d) | obsah katalytického materiálu; |
| --- | --- |

d)

obsah katalytického materiálu;

| e) | poměr katalytických materiálů; |
| --- | --- |

e)

poměr katalytických materiálů;

| f) | hustota kanálků; |
| --- | --- |

f)

hustota kanálků;

| g) | rozměry a tvar; |
| --- | --- |

g)

rozměry a tvar;

| h) | tepelná ochrana; |
| --- | --- |

h)

tepelná ochrana;

| 2.5. | „typ vozidla“,
  viz bod 2.1 předpisu č. 83; |
| --- | --- |

2.5.

„typ vozidla“,

viz bod 2.1 předpisu č. 83;

| 2.6. | „schválením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí schválení zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži jako náhradní díl do jednoho nebo více určitých typů vozidel z hlediska omezení emisí znečisťujících látek, hladiny hluku a vlivu na výkonnost vozidla a v příslušných případech na palubní diagnostický systém (OBD); |
| --- | --- |

2.6.

„schválením náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí schválení zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži jako náhradní díl do jednoho nebo více určitých typů vozidel z hlediska omezení emisí znečisťujících látek, hladiny hluku a vlivu na výkonnost vozidla a v příslušných případech na palubní diagnostický systém (OBD);

| 2.7. | „poškozeným náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek, které zestárlo nebo bylo uměle poškozeno tak, že splňuje požadavky stanovené v bodě 1 dodatku 1 k příloze 11 předpisu č. 83; |
| --- | --- |

2.7.

„poškozeným náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek“ se rozumí zařízení k regulaci znečišťujících látek, které zestárlo nebo bylo uměle poškozeno tak, že splňuje požadavky stanovené v bodě 1 dodatku 1 k příloze 11 předpisu č. 83;

| 2.8. | „periodicky se regenerujícím systémem“ se rozumí katalyzátory, filtry částic či jiná zařízení k regulaci znečišťujících látek vyžadující periodický postup regenerace po ujetí méně než 4 000 km za normálního provozu vozidla. |
| --- | --- |

2.8.

„periodicky se regenerujícím systémem“ se rozumí katalyzátory, filtry částic či jiná zařízení k regulaci znečišťujících látek vyžadující periodický postup regenerace po ujetí méně než 4 000 km za normálního provozu vozidla.

3.   ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ

3.1.   Žádost o schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podává výrobce nebo jeho pověřený zástupce.

3.2.   U každého typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, pro který se žádá o schválení typu, se k žádosti přiloží ve trojím vyhotovení následující doklady:

3.2.1.   výkresy náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek s vyznačením zejména všech vlastností uvedených v bodě 2.3 tohoto předpisu;

3.2.2.   popis typu nebo typů vozidla, pro které je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno. Uvedou se čísla a/nebo symboly charakterizující typ (typy) motoru a vozidla;

3.2.3.   popis a výkresy s vyznačením umístění náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek ve výfukovém potrubí motoru;

3.2.4.   výkresy s vyznačením zamýšleného umístění značky schválení;

3.2.5.   údaj, zda má být náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek kompatibilní s požadavky OBD.

3.2.6.   Vzor informačního dokumentu je uveden v dodatku.

3.3.   Technické zkušebně odpovědné za schvalovací zkoušky žadatel o schválení poskytne:

| 3.3.1. | vozidlo (vozidla) typu schváleného podle předpisu č. 83 vybavené (vybavená) novým původním zařízením k regulaci znečišťujících látek. Toto vozidlo (tato vozidla) vybere žadatel po dohodě s technickou zkušebnou. Vozidlo (vozidla) musí být v souladu s požadavky bodu 3.1 přílohy 4 nebo bodu 3.2 přílohy 4a předpisu č. 83 podle toho, co bylo v platnosti v době schválení vozidla.
  Zkoušené vozidlo (zkoušená vozidla) nesmí mít závady na systému pro regulaci emisí; veškeré nadměrně opotřebované nebo vadné původní díly související s emisemi musí být opraveny nebo vyměněny. Zkoušené vozidlo (zkoušená vozidla) musí být před zkouškami emisí řádně seřízeno (seřízena) a nastaveno (nastavena) podle specifikací výrobce; |
| --- | --- |

3.3.1.

vozidlo (vozidla) typu schváleného podle předpisu č. 83 vybavené (vybavená) novým původním zařízením k regulaci znečišťujících látek. Toto vozidlo (tato vozidla) vybere žadatel po dohodě s technickou zkušebnou. Vozidlo (vozidla) musí být v souladu s požadavky bodu 3.1 přílohy 4 nebo bodu 3.2 přílohy 4a předpisu č. 83 podle toho, co bylo v platnosti v době schválení vozidla.

Zkoušené vozidlo (zkoušená vozidla) nesmí mít závady na systému pro regulaci emisí; veškeré nadměrně opotřebované nebo vadné původní díly související s emisemi musí být opraveny nebo vyměněny. Zkoušené vozidlo (zkoušená vozidla) musí být před zkouškami emisí řádně seřízeno (seřízena) a nastaveno (nastavena) podle specifikací výrobce;

| 3.3.2. | jeden vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. Tento vzorek musí být zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem nebo značkou žadatele a obchodním označením zařízení; |
| --- | --- |

3.3.2.

jeden vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. Tento vzorek musí být zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem nebo značkou žadatele a obchodním označením zařízení;

| 3.3.3. | další vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek v případě náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži do vozidla vybaveného systémem OBD. Tento vzorek musí být zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem nebo značkou žadatele a obchodním označením zařízení. Musí být poškozen způsobem uvedeným v bodě 2.7. |
| --- | --- |

3.3.3.

další vzorek typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek v případě náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek určeného k montáži do vozidla vybaveného systémem OBD. Tento vzorek musí být zřetelně a nesmazatelně označen obchodním názvem nebo značkou žadatele a obchodním označením zařízení. Musí být poškozen způsobem uvedeným v bodě 2.7.

4.   SCHVÁLENÍ

4.1.   Schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se udělí, pokud náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek předložené ke schválení dle tohoto předpisu splňuje požadavky v bodě 5.

4.2.   Původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, která jsou uvedena v příloze 2 předpisu č. 83 (2) a jsou určena k montáži do vozidla, na které se vztahuje příslušný dokument o schválení typu, se nemusí schvalovat podle tohoto předpisu za podmínky, že splňují požadavky bodů 4.2.1 a 4.2.2.

2

4.2.1.   Značení

Původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být opatřena alespoň následujícími označeními:

4.2.1.1.   název nebo obchodní značka výrobce vozidla;

4.2.1.2.   značka a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedené v informacích podle bodu 4.2.3.

4.2.2.   Dokumentace

K původním náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek musí být přiloženy následující informace:

4.2.2.1.   název nebo obchodní značka výrobce vozidla;

4.2.2.2.   značka a identifikační číslo dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek uvedené v informacích podle bodu 4.2.3;

4.2.2.3.   vozidla, u kterých je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek typu uvedeného v příloze 2 předpisu č. 83 (3), popřípadě včetně označení, které udává, zda je původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilé k montáži do vozidla s palubním diagnostickým systémem (OBD);

3

4.2.2.4.   návod k montáži, je-li nutný.

4.2.2.5.   Tyto informace musí být poskytnuty buď:

| a) | jako leták přiložený k původnímu náhradnímu zařízení k regulaci znečišťujících látek, nebo |
| --- | --- |

a)

jako leták přiložený k původnímu náhradnímu zařízení k regulaci znečišťujících látek, nebo

| b) | na obalu, v němž se původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek prodává, nebo |
| --- | --- |

b)

na obalu, v němž se původní náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek prodává, nebo

| c) | jakýmkoli jiným vhodným způsobem. |
| --- | --- |

c)

jakýmkoli jiným vhodným způsobem.

V každém případě musí být tyto informace k dispozici v katalogu výrobků, který výrobce vozidla předává prodejcům.

4.2.3.   Výrobce vozidla předloží technické zkušebně a/nebo schvalovacímu orgánu potřebné informace v elektronickém formátu, který obsahuje vazbu mezi příslušnými čísly dílů a dokumentací pro schválení typu.

Tyto informace zahrnují:

| a) | značku (značky) a typ (typy) vozidla; |
| --- | --- |

a)

značku (značky) a typ (typy) vozidla;

| b) | značku (značky) a typ (typy) původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- |

b)

značku (značky) a typ (typy) původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek;

| c) | číslo (čísla) dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- |

c)

číslo (čísla) dílu původního náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek;

| d) | číslo schválení daného typu (daných typů) vozidla. |
| --- | --- |

d)

číslo schválení daného typu (daných typů) vozidla.

4.3.   Každému schválenému typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se přidělí číslo schválení. Jeho první dvě číslice (00 pro tento předpis v jeho stávajícím znění) udávají sérii změn, která zahrnuje poslední zásadní technické změny tohoto předpisu v době vydání schválení. Stejná smluvní strana nesmí přidělit stejné číslo jinému typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek. Totéž číslo schválení může platit pro použití daného typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek pro více různých typů vozidel.

4.4.   Jestliže žadatel o schválení typu může prokázat schvalovacímu orgánu nebo technické zkušebně, že náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek je typu uvedeného v příloze 2 předpisu č. 83 série změn 05 nebo novější, nezávisí udělení certifikátu o schválení typu na ověření, zda jsou splněny požadavky uvedené v bodě 5.

4.5.   Udělení, rozšíření nebo zamítnutí schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle tohoto předpisu musí být oznámeno smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, na formuláři podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

4.6.   Na náhradním zařízení k regulaci znečišťujících látek, které je shodné s typem náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleným podle tohoto předpisu, se viditelně a na místě uvedeném ve formuláři schválení typu umístí mezinárodní značka schválení, která se skládá z:

| 4.6.1. | písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4); |
| --- | --- |

4.6.1.

písmene „E“ v kružnici, za nímž následuje rozlišovací číslo země, která schválení udělila (4);

4

| 4.6.2. | čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení v blízkosti kružnice předepsané v bodě 4.6.1. |
| --- | --- |

4.6.2.

čísla tohoto předpisu, za nímž následuje písmeno „R“, pomlčka a číslo schválení v blízkosti kružnice předepsané v bodě 4.6.1.

4.7.   Jestliže je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek shodné s typem zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleným podle jednoho nebo více předpisů, které jsou přílohou dohody, v zemi, která udělila schválení podle tohoto předpisu, symbol předepsaný v bodě 4.6.1 se nemusí opakovat; v takovém případě se čísla předpisů a čísla schválení a doplňkové symboly podle všech předpisů, podle nichž bylo uděleno schválení v zemi, kde bylo uděleno schválení podle tohoto předpisu, umístí ve svislých sloupcích napravo od symbolu předepsaného v bodě 4.6.1.

4.8.   Značka schválení musí být po namontování náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek do vozidla nesmazatelná a zřetelně čitelná.

4.9.   V příloze 2 tohoto předpisu jsou uvedeny příklady uspořádání značky schválení.

5.   POŽADAVKY

5.1.   Obecné požadavky

5.1.1.   Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být navrženo, zkonstruováno a schopno montáže tak, aby vozidlo vyhovělo ustanovením předpisů, s nimiž bylo původně v souladu, a aby emise znečišťujících látek byly v průběhu běžné životnosti vozidla za běžných podmínek používání účinně omezovány.

5.1.2.   Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být nainstalováno přesně ve stejné poloze jako původní zařízení k regulaci znečišťujících látek a nesmí být měněno umístění případných kyslíkových sond a dalších čidel na výfukovém potrubí.

5.1.3.   Je-li součástí původního zařízení k regulaci znečišťujících látek tepelná ochrana, musí mít rovnocennou ochranu i náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek.

5.1.4.   Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být odolné, tzn. navrženo, konstruováno a schopno montáže tak, aby bylo dosaženo přiměřené odolnosti proti korozivním a oxidačním jevům, jimž je vystaveno, se zřetelem na podmínky používání vozidla.

5.2.   Požadavky týkající se emisí

Vozidlo uvedené (vozidla uvedená) v bodě 3.3.1 tohoto předpisu, vybavené (vybavená) náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek typu, o jehož schválení bylo požádáno, se podrobí zkoušce typu I za podmínek uvedených v příslušných přílohách předpisu č. 83 za účelem porovnání jeho účinnosti s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek podle postupu popsaného níže.

5.2.1.   Stanovení srovnávacího základu

Vozidlo (vozidla) se vybaví novým původním zařízením k regulaci znečišťujících látek (viz bod 3.3.1), které se podrobí se 12 mimoměstským jízdním cyklům (zkouška typu I část 2). Po této stabilizaci musí být vozidlo (vozidla) ponecháno (ponechána) v místnosti s relativně ustálenou teplotou v rozmezí od 293 K do 303 K (20 °C až 30 °C). Tato stabilizace musí probíhat po dobu alespoň šesti hodin a pokračovat, dokud teplota motorového oleje a případné chladicí kapaliny nedosáhne teploty místnosti s tolerancí ± 2 K. Následně se provedou tři zkoušky emisí výfukových plynů typu I.

5.2.2.   Zkouška emisí výfukových plynů s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek

Původní zařízení k regulaci znečišťujících látek zkoušeného vozidla (zkoušených vozidel) se nahradí náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek (viz bod 3.3.2), které se podrobí 12 mimoměstským jízdním cyklům (zkouška typu I část 2). Po této stabilizaci musí být vozidlo (vozidla) ponecháno (ponechána) v místnosti s relativně ustálenou teplotou v rozmezí od 293 K do 303 K (20 °C až 30 °C). Tato stabilizace musí probíhat po dobu alespoň šesti hodin a pokračovat, dokud teplota motorového oleje a případné chladicí kapaliny nedosáhne teploty místnosti s tolerancí ± 2 K. Následně se provedou tři zkoušky emisí výfukových plynů typu I.

5.2.3.   Hodnocení emisí znečišťujících látek vozidel vybavených náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek

Zkoušené vozidlo (zkoušená vozidla) vybavené (vybavená) původním zařízením k regulaci znečišťujících látek musí splňovat mezní hodnoty v souladu se schválením typu vozidla (vozidel), v příslušných případech včetně faktorů zhoršení použitých při schvalování typu vozidla (vozidel).

Požadavky na emise vozidla (vozidel) vybaveného (vybavených) náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek se považují za splněné, jestliže výsledky pro každou regulovanou znečišťující látku (CO, HC, NOx a částice) splňují následující podmínky:

x

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G

| 2) | M ≤ G |
| --- | --- |

2)

M ≤ G

kde:

| M | : | střední hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) získaná ze tří zkoušek typu I s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek; |
| --- | --- | --- |
| S | : | střední hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) získaná ze tří zkoušek typu I s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek; |
| G | : | mezní hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) podle schválení typu vozidla (vozidel):






  i) | v příslušných případech dělená multiplikativními faktory zhoršení určenými v souladu s bodem 5.4, nebo |

M

:

střední hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) získaná ze tří zkoušek typu I s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek;

x

x

S

:

střední hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) získaná ze tří zkoušek typu I s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek;

x

x

G

:

mezní hodnota emisí jedné znečišťující látky (CO, HC, NOx a částice) nebo součtová hodnota dvou znečišťujících látek (HC + NOx) podle schválení typu vozidla (vozidel):

x

x

i)

v příslušných případech dělená multiplikativními faktory zhoršení určenými v souladu s bodem 5.4, nebo

| ii) | v příslušných případech po odečtení aditivních faktorů zhoršení určených v souladu s bodem 5.4. |
| --- | --- |

ii)

v příslušných případech po odečtení aditivních faktorů zhoršení určených v souladu s bodem 5.4.

Je-li schválení požadováno pro různé typy vozidel od stejného výrobce a jsou-li tyto různé typy vozidel vybaveny stejným typem původního zařízení k regulaci znečišťujících látek, může být zkouška typu I omezena na nejméně dvě vozidla vybraná po dohodě s technickou zkušebnou odpovědnou za schválení.

5.2.4.   U zařízení k regulaci znečišťujících látek určených k montáži do vozidel typu schváleného podle série změn 07 předpisu č. 83 se regulovanými znečišťujícími látkami uvedenými v bodě 5.2.3 tohoto předpisu rozumí všechny znečišťující látky stanovené v bodě 5.3.1.4 série změn 07 předpisu č. 83.

5.3.   Požadavky týkající se hluku a výkonnosti vozidla

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí splňovat technické požadavky předpisu č. 59. Namísto změření protitlaku podle předpisu č. 59 lze výkonnost vozidla ověřit změřením maximálního pohlceného výkonu na vozidlovém dynamometru při rychlosti odpovídající maximálnímu výkonu motoru. Hodnota zjištěná za referenčních atmosférických podmínek stanovených v předpisu č. 85 s náhradním zařízením k regulaci znečišťujících látek nesmí být nižší o více než 5 % než hodnota zjištěná s původním zařízením k regulaci znečišťujících látek.

5.4.   Požadavky na životnost

Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí splňovat požadavky bodu 5.3.6 předpisu č. 83.

5.4.1.   U náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek určených k montáži do vozidel typu schváleného podle série změn 07 předpisu č. 83 se použijí požadavky na životnost a s nimi spojené faktory zhoršení stanovené v bodě 5.3.6 série změn 07 předpisu č. 83.

5.5.   Požadavky na kompatibilitu se systémem OBD (platí jen pro náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určená k montáži do vozidel se systémem OBD)

Prokázání kompatibility se systémem OBD se požaduje, pouze pokud bylo původní zařízení k regulaci znečišťujících látek v původní konfiguraci monitorováno.

5.5.1.   Kompatibilita náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se systémem OBD se prokáže postupy popsanými v dodatku 1 k příloze 11 série změn 05, 06 nebo 07 (5) předpisu č. 83.

5

5.5.2.   Ustanovení dodatku 1 k příloze 11 série změn 05, 06 nebo 07 (5) předpisu č. 83, která se vztahují na jiné konstrukční části než zařízení k regulaci znečišťujících látek, se nepoužijí.

5

5.5.3.   Výrobce náhradních dílů může použít stejný postup stabilizace a zkoušení, jaký byl použit při původním schvalování typu. V takovém případě schvalovací orgány na požádání a za nediskriminačních podmínek poskytnou dodatek ke sdělení o schválení typu, který obsahuje počet a druh stabilizačních cyklů a druh zkušebního cyklu použitých výrobcem původní výbavy ke zkouškám zařízení k regulaci znečišťujících látek z hlediska OBD.

5.5.4.   Za účelem ověření správné montáže a funkce všech ostatních konstrukčních částí monitorovaných systémem OBD nesmí systém OBD před montáží kteréhokoli náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek indikovat žádnou chybnou funkci a nesmí mít uloženy v paměti žádné chybové kódy. K tomuto účelu se může použít vyhodnocení stavu systému OBD na konci zkoušek popsaných v bodě 5.2.1.

5.5.5.   Během provozu vozidla podle bodu 5.2.2 se nesmí aktivovat indikátor chybné funkce (MI: viz bod 2.5 v příloze 11 série změn 05 nebo novější předpisu č. 83).

5.5.6.   Pokud u vozidel se zážehovými motory emise THC a NMHC naměřené při předváděcí zkoušce nového původního katalyzátoru podle bodu 5.2.1 tohoto předpisu překročí hodnoty naměřené při schvalování typu vozidla, připočte se rozdíl k mezním hodnotám OBD. Mezní hodnoty OBD jsou stanoveny v bodě 3.3.2 přílohy 11 předpisu č. 83.

5.5.7.   Revidované mezní hodnoty OBD se použijí při zkouškách kompatibility se systémem OBD stanovených v bodech 5.5 až 5.5.5 tohoto předpisu. Zejména tehdy, je-li použito zvýšení povolené v bodě 1 dodatku 1 k příloze 11 předpisu č. 83.

5.6.   Požadavky na náhradní periodicky se regenerující systémy

5.6.1.   Požadavky týkající se emisí

5.6.1.1.   Vozidlo (vozidla) uvedené (uvedená) v bodě 3.3.1 tohoto předpisu a vybavené (vybavená) náhradním periodicky se regenerujícím systémem typu, o jehož schválení bylo požádáno, se podrobí zkouškám popsaným v bodě 3 přílohy 13 předpisu č. 83 za účelem porovnání jeho (jejich) výkonnosti se stejným vozidlem vybaveným původním periodicky se regenerujícím systémem.

5.6.2.   Stanovení srovnávacího základu

5.6.2.1.   Do vozidla se namontuje nový původní periodicky se regenerující systém. Emisní vlastnosti tohoto systému se určí zkušebním postupem stanoveným v bodě 3 přílohy 13 předpisu č. 83.

5.6.2.2.   Na žádost žadatele o schválení náhradní konstrukční části zpřístupní schvalovací orgán za nediskriminačních podmínek u každého zkoušeného vozidla informace uvedené v bodech 3.2.12.2.1.11.1 a 3.2.12.2.6.4.1 informačního dokumentu obsaženého v příloze 1 předpisu č. 83.

5.6.3.   Zkouška emisí výfukových plynů s náhradním periodicky se regenerujícím systémem

5.6.3.1.   Původní periodicky se regenerující systém zkoušeného vozidla (zkoušených vozidel) se nahradí náhradním periodicky se regenerujícím systémem. Emisní vlastnosti tohoto systému se určí zkušebním postupem stanoveným v bodě 3 přílohy 13 předpisu č. 83.

5.6.3.2.   Ke stanovení faktoru D náhradního periodicky se regenerujícího systému lze použít kteroukoli z metod zkoušek na zkušebním stavu uvedených v bodě 3 přílohy 13 předpisu č. 83.

5.6.4.   Další požadavky

U náhradních periodicky se regenerujících systémů se použijí požadavky stanovené v bodech 5.2.3, 5.3, 5.4 a 5.5 tohoto předpisu. Termínem „katalyzátor“ v těchto bodech se rozumí „periodicky se regenerující systém“.

6.   ÚPRAVA TYPU NÁHRADNÍHO ZAŘÍZENÍ K REGULACI ZNEČIŠŤUJÍCÍCH LÁTEK A ROZŠÍŘENÍ SCHVÁLENÍ

Každá úprava typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek se oznámí schvalovacímu orgánu, který schválil tento typ náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek.

Tento orgán pak může:

| a) | buď dospět k závěru, že provedené úpravy pravděpodobně nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek stále splňuje požadavky, nebo |
| --- | --- |

a)

buď dospět k závěru, že provedené úpravy pravděpodobně nebudou mít znatelný nepříznivý vliv a že náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek stále splňuje požadavky, nebo

| b) | požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek další zkušební protokol pro některé ze zkoušek popsaných v bodě 5 tohoto předpisu nebo pro všechny tyto zkoušky. |
| --- | --- |

b)

požadovat od technické zkušebny odpovědné za provedení zkoušek další zkušební protokol pro některé ze zkoušek popsaných v bodě 5 tohoto předpisu nebo pro všechny tyto zkoušky.

Potvrzení nebo zamítnutí schválení s uvedením změny se oznámí smluvním stranám dohody, které uplatňují tento předpis, postupem stanoveným v bodě 4.3.

Příslušný orgán, který vydává rozšíření schválení, přidělí každému formuláři sdělení vydaném pro takovéto rozšíření pořadové číslo.

7.   SHODNOST VÝROBY

Postupy pro zajištění shodnosti výroby musí být v souladu s postupy stanovenými v dodatku 2 k dohodě (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), s následujícími požadavky.

7.1.   Náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek schválená podle tohoto předpisu musí být vyráběna tak, aby se shodovala se schváleným typem ve vlastnostech vymezených v bodě 2.3 tohoto předpisu. Musí splňovat požadavky stanovené bodem 5 a v příslušných případech splňovat požadavky zkoušek stanovených v tomto předpisu.

7.2.   Schvalovací orgán může provést jakoukoli kontrolu nebo zkoušku předepsanou v tomto předpisu. Zejména mohou být provedeny zkoušky popsané v bodě 5.2 tohoto předpisu (požadavky týkající se emisí). V takovém případě může držitel schválení požádat, aby se alternativně jako základ pro porovnání nevzalo původní zařízení k regulaci znečišťujících látek, ale náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek, které bylo použito při zkouškách schválení typu (nebo jiný vzorek, u kterého byla prokázána shoda se schváleným typem). Hodnoty emisí naměřené s ověřovaným vzorkem pak nesmějí v průměru přesahovat střední hodnoty naměřené s použitým referenčním vzorkem o více než 15 %.

8.   POSTIHY ZA NESHODNOST VÝROBY

8.1.   Nejsou-li splněny požadavky stanovené v bodě 7, lze schválení typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek udělené podle tohoto předpisu odejmout.

8.2.   Pokud smluvní strana dohody, která uplatňuje tento předpis, odejme schválení, které dříve udělila, musí o tom informovat ostatní smluvní strany, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

9.   DEFINITIVNÍ UKONČENÍ VÝROBY

Pokud držitel schválení zcela ukončí výrobu typu náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleného podle tohoto předpisu, uvědomí o tom orgán, který schválení udělil. Po obdržení příslušného sdělení o tom uvedený orgán informuje ostatní smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, prostřednictvím formuláře podle vzoru v příloze 1 tohoto předpisu.

10.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ SCHVALOVACÍCH ZKOUŠEK A SCHVALOVACÍCH ORGÁNŮ

Smluvní strany dohody, které uplatňují tento předpis, sdělí sekretariátu Organizace spojených národů názvy a adresy technických zkušeben odpovědných za provádění schvalovacích zkoušek, jakož i názvy a adresy schvalovacích orgánů, které schválení udělují a jimž se mají zasílat formuláře osvědčující udělení, rozšíření, zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v jiných zemích.

11.   DOKUMENTACE

11.1.   Každé nové náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek musí být nesmazatelně označeno názvem výrobce nebo jeho ochrannou známkou a musí k němu být přiloženy následující informace:

| 11.1.1. | vozidla (včetně roku výroby), pro která je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleno, v příslušných případech včetně označení, které udává, zda je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilé k montáži do vozidla vybaveného palubním diagnostickým systémem (OBD); |
| --- | --- |

11.1.1.

vozidla (včetně roku výroby), pro která je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek schváleno, v příslušných případech včetně označení, které udává, zda je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilé k montáži do vozidla vybaveného palubním diagnostickým systémem (OBD);

| 11.1.2. | návod k montáži, je-li nutný. |
| --- | --- |

11.1.2.

návod k montáži, je-li nutný.

11.2.   Tyto informace musí být poskytnuty buď:

| a) | jako leták přiložený k náhradnímu zařízení k regulaci znečišťujících látek, nebo |
| --- | --- |

a)

jako leták přiložený k náhradnímu zařízení k regulaci znečišťujících látek, nebo

| b) | na obalu, v němž se náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek prodává, nebo |
| --- | --- |

b)

na obalu, v němž se náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek prodává, nebo

| c) | jakýmkoli jiným vhodným způsobem. |
| --- | --- |

c)

jakýmkoli jiným vhodným způsobem.

V každém případě musí být tyto informace k dispozici v katalogu výrobků, který výrobce náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek předává prodejcům.

---

(1)  Příloha 2 předpisu č. 83, série změn 06 se následně opraví – bod 3.2.12.2.1 přílohy 1 předpisu č. 83, série změn 07.

1

(2)  Příloha 2 předpisu č. 83, série změn 06 se následně opraví – bod 3.2.12.2.1 přílohy 1 předpisu č. 83, série změn 07.

2

(3)  Příloha 2 předpisu č. 83, série změn 06 se následně opraví – bod 3.2.12.2.1 přílohy 1 předpisu č. 83, série změn 07.

3

(4)  Rozlišovací čísla smluvních stran dohody z roku 1958 jsou uvedena v příloze 3 Úplného usnesení o konstrukci vozidel (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  Podle toho, která byla v platnosti v době schválení vozidla.

5

---

DODATEK

Informační dokument č.... týkající se schválení typu náhradních zařízení k regulaci znečišťujících látek

Předkládají-li se výkresy, musí být vyhotoveny ve vhodném měřítku na formátu A4 nebo musí být na tento formát složeny a musí být dostatečně podrobné. Případné fotografie musí být dostatečně podrobné.

Mají-li systémy, konstrukční části nebo samostatné technické celky elektronické řízení, musí být dodány informace o jeho vlastnostech.

1.   OBECNÉ INFORMACE

1.1.   Značka (obchodní název výrobce):

1.2.   Typ:

1.2.1.   Případný obchodní název (názvy):

1.5.   Název a adresa výrobce:

1.7.   U konstrukčních částí a samostatných technických celků umístění a způsob připevnění značky EHK schválení:

1.8.   Adresa (adresy) montážního závodu (závodů):

2.   POPIS ZAŘÍZENÍ

2.1.   Značka a typ náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek:

2.2.   Výkresy náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek s vyznačením všech vlastností uvedených v bodech 2.3 až 2.3.2 tohoto dodatku:

2.3.   Popis typu nebo typů vozidla, pro které je náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek určeno:

| 2.3.1. | Číslo (čísla) a/nebo symbol (symboly) charakterizující typ (typy) motoru a vozidla: |
| --- | --- |

2.3.1.

Číslo (čísla) a/nebo symbol (symboly) charakterizující typ (typy) motoru a vozidla:

| 2.3.2. | Má být náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek kompatibilní s požadavky OBD: ano/ne (nehodící se škrtněte).
  Popis a výkresy s vyznačením umístění náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek ve výfukovém potrubí motoru: |
| --- | --- |

2.3.2.

Má být náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek kompatibilní s požadavky OBD: ano/ne (nehodící se škrtněte).

Popis a výkresy s vyznačením umístění náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek ve výfukovém potrubí motoru:

---

PŘÍLOHA 1

SDĚLENÍ

(maximální formát: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Vydal: název správního orgánu

ve věci (2): udělení schválení

rozšíření schválení

zamítnutí schválení

odnětí schválení

definitivního ukončení výroby

náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek podle předpisu č. 103

Číslo schválení: Číslo rozšíření:

Důvod rozšíření:

1. Název a adresa žadatele:

2. Název a adresa výrobce:

3. Obchodní název nebo značka výrobce:

4. Typ a obchodní označení náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek:

5. Způsob identifikace typu, je-li vyznačen:

5.1. Umístění uvedeného označení:

6. Typ (typy) vozidla (vozidel), pro které je typ zařízení k regulaci znečišťujících látek způsobilý jako náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek:

7. Typ (typy) vozidla (vozidel), na němž (nichž) bylo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek zkoušeno:

7.1. Prokázalo náhradní zařízení k regulaci znečišťujících látek kompatibilitu s požadavky OBD: ano/ne (2)

8. Umístění a způsob připevnění značky schválení:

9. Předloženo ke schválení dne:

10. Technická zkušebna odpovědná za schvalovací zkoušky:

10.1. Datum zkušebního protokolu:

10.2. Číslo zkušebního protokolu:

11. Schválení uděleno/rozšířeno/zamítnuto/odňato (2)

12. Místo:

13. Datum:

14. Podpis:

15. K tomuto sdělení se přikládá seznam dokumentů souvisejících se schválením, které jsou uloženy u orgánu, jenž schválení udělil, a mohou být poskytnuty na požádání.

(1) Rozlišovací číslo země, která schválení udělila/rozšířila/zamítla/odňala (viz ustanovení o schvalování v tomto předpisu).

(2) Nehodící se škrtněte.

---

PŘÍLOHA 2

PŘÍKLADY USPOŘÁDÁNÍ ZNAČEK SCHVÁLENÍ

VZOR A

(viz bod 4.6 tohoto předpisu)

Image 3

Výše uvedená značka schválení, umístěná na konstrukční části náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, značí, že daný typ byl schválen v Nizozemsku (E 4) podle předpisu č. 103 pod číslem schválení č. 001234. První dvě číslice čísla schválení udávají, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky předpisu č. 103 v jeho původním znění.

VZOR B

(viz bod 4.7 tohoto předpisu)

Image 4

Výše uvedená značka schválení, umístěná na konstrukční části náhradního zařízení k regulaci znečišťujících látek, značí, že daný typ byl schválen v Nizozemsku (E 4) podle předpisů č. 103 a 59 (1).

První dvě číslice čísla schválení udávají, že v den, kdy byla tato schválení udělena, byly předpisy č. 103 a 59 ve svých původních zněních.

---

(1)  Druhé číslo je uvedeno pouze jako příklad.

---