# Službeni list L 131/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 131 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.20. svibnja 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 131

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.20. svibnja 2017.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2017/864 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o Europskoj godini kulturne baštine (2018.)

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obavijest o stupanju na snagu Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka | 10 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima | 11 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/866 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) | 13 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/867 оd 7. veljače 2017. o razredima sporazuma koji moraju biti zaštićeni pri djelomičnom prijenosu vlasništva u skladu s člankom 76. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 15 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/868 оd 19. svibnja 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 20 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2017/869 od 16. svibnja 2017. o imenovanju člana Revizorskog suda | 22 |

II.   Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Obavijest o stupanju na snagu Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

10

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima

11

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/866 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement)

non-refoulement

13

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/867 оd 7. veljače 2017. o razredima sporazuma koji moraju biti zaštićeni pri djelomičnom prijenosu vlasništva u skladu s člankom 76. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

15

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/868 оd 19. svibnja 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

20

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2017/869 od 16. svibnja 2017. o imenovanju člana Revizorskog suda

22

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2017/693 оd 7. travnja 2017. o izmjeni priloga II., III. i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za bitertanol, klormekvat i tebufenpirad u ili na određenim proizvodima ( SL L 101, 13.4.2017. ) | 23 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2017/693 оd 7. travnja 2017. o izmjeni priloga II., III. i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za bitertanol, klormekvat i tebufenpirad u ili na određenim proizvodima ( SL L 101, 13.4.2017. )

( SL L 101, 13.4.2017. )

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

ODLUKE

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/1

---

ODLUKA (EU) 2017/864 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 17. svibnja 2017.

o Europskoj godini kulturne baštine (2018.)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Ideali, načela i vrijednosti ugrađeni u kulturnu baštinu Europe čine zajednički izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Kulturna baština ima ulogu u Europskoj uniji te se u preambuli Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe”. |
| --- | --- |

(1)

Ideali, načela i vrijednosti ugrađeni u kulturnu baštinu Europe čine zajednički izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Kulturna baština ima ulogu u Europskoj uniji te se u preambuli Ugovora o Europskoj uniji (UEU) navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe”.

| (2) | U članku 3. stavku 3. UEU-a navodi se da Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe. |
| --- | --- |

(2)

U članku 3. stavku 3. UEU-a navodi se da Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe.

| (3) | Člankom 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Uniji se povjerava zadatak da doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno nasljeđe. Djelovanje Unije treba biti usmjereno prema poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u područjima, između ostalog, poboljšanja poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda te očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Uniji se povjerava zadatak da doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno nasljeđe. Djelovanje Unije treba biti usmjereno prema poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u područjima, između ostalog, poboljšanja poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda te očuvanja i zaštite kulturne baštine od europske važnosti.

| (4) | Kako je Komisija istaknula u svojoj komunikaciji od 22. srpnja 2014. pod naslovom „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”, kulturnu baštinu treba smatrati zajedničkim resursom i zajedničkim dobrom koje se čuva za buduće naraštaje. Stoga je briga za kulturnu baštinu zajednička odgovornost svih dionika. |
| --- | --- |

(4)

Kako je Komisija istaknula u svojoj komunikaciji od 22. srpnja 2014. pod naslovom „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”, kulturnu baštinu treba smatrati zajedničkim resursom i zajedničkim dobrom koje se čuva za buduće naraštaje. Stoga je briga za kulturnu baštinu zajednička odgovornost svih dionika.

| (5) | Kulturna baština od velike je važnosti za europsko društvo s kulturnog, okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta. Stoga je održivo upravljanje kulturnom baštinom strateški izbor za 21. stoljeće, kako je Vijeće naglasilo u svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. (3). Doprinos kulturne baštine u smislu stvaranja vrijednosti, vještina, radnih mjesta te kvalitete života podcijenjen je. |
| --- | --- |

(5)

Kulturna baština od velike je važnosti za europsko društvo s kulturnog, okolišnog, društvenog i gospodarskog gledišta. Stoga je održivo upravljanje kulturnom baštinom strateški izbor za 21. stoljeće, kako je Vijeće naglasilo u svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. (3). Doprinos kulturne baštine u smislu stvaranja vrijednosti, vještina, radnih mjesta te kvalitete života podcijenjen je.

| (6) | Kulturna baština središnja je tema Europske agende za kulturu (4) i doprinosi njezinim ciljevima – promicanju kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga, promicanju kulture kao katalizatora kreativnosti te promicanju kulture kao ključnog elementa u međunarodnim odnosima Unije. Usto je jedan od četiriju prioriteta europske suradnje u području kulture za razdoblje od 2015. do 2018., kako je utvrđeno u aktualnom planu rada za kulturu koji je usvojilo Vijeće i predstavnici vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, 25. studenoga 2014. (5). |
| --- | --- |

(6)

Kulturna baština središnja je tema Europske agende za kulturu (4) i doprinosi njezinim ciljevima – promicanju kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga, promicanju kulture kao katalizatora kreativnosti te promicanju kulture kao ključnog elementa u međunarodnim odnosima Unije. Usto je jedan od četiriju prioriteta europske suradnje u području kulture za razdoblje od 2015. do 2018., kako je utvrđeno u aktualnom planu rada za kulturu koji je usvojilo Vijeće i predstavnici vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, 25. studenoga 2014. (5).

| (7) | U svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. Vijeće je navelo da kulturna baština obuhvaća širok spektar „resursa naslijeđenih iz prošlosti, u svim oblicima i aspektima – materijalnim, nematerijalnim i digitalnim (stvorenim u digitalnom obliku i digitaliziranim) – uključujući spomenike, nalazišta, krajolike, vještine, prakse, znanje i iskazivanje ljudske kreativnosti, kao i kolekcije koje čuvaju i kojima upravljaju javna i privatna tijela poput muzeja, knjižnica i arhiva”. Kulturna baština uključuje i filmsku baštinu. |
| --- | --- |

(7)

U svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. Vijeće je navelo da kulturna baština obuhvaća širok spektar „resursa naslijeđenih iz prošlosti, u svim oblicima i aspektima – materijalnim, nematerijalnim i digitalnim (stvorenim u digitalnom obliku i digitaliziranim) – uključujući spomenike, nalazišta, krajolike, vještine, prakse, znanje i iskazivanje ljudske kreativnosti, kao i kolekcije koje čuvaju i kojima upravljaju javna i privatna tijela poput muzeja, knjižnica i arhiva”. Kulturna baština uključuje i filmsku baštinu.

| (8) | Kulturna baština nastajala je stoljećima interakcijom između kulturnih izričaja raznih civilizacija koje su naseljavale Europu. Europska godina kulturne baštine pomoći će u poticanju i unaprjeđivanju razumijevanja važnosti zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja. Jedan od načina da se postigne takvo razumijevanje bio bi provedbom obrazovnih programa i programa za podizanje javne svijesti, u skladu s obvezama utvrđenim u Konvenciji Unesca iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, čije su stranke Unija i države članice. |
| --- | --- |

(8)

Kulturna baština nastajala je stoljećima interakcijom između kulturnih izričaja raznih civilizacija koje su naseljavale Europu. Europska godina kulturne baštine pomoći će u poticanju i unaprjeđivanju razumijevanja važnosti zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja. Jedan od načina da se postigne takvo razumijevanje bio bi provedbom obrazovnih programa i programa za podizanje javne svijesti, u skladu s obvezama utvrđenim u Konvenciji Unesca iz 2005. o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, čije su stranke Unija i države članice.

| (9) | U skladu s člankom 30. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čije su stranke Unija i većina država članica, stranke Konvencije priznaju osobama s invaliditetom pravo na sudjelovanje u kulturnom životu na ravnopravnoj osnovi s drugima, te trebaju poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale da osobe s invaliditetom, između ostalog, uživaju pristup mjestima kulturnih događanja ili usluga kao što su kazališta, muzeji, kino dvorane, knjižnice i turističke usluge, te, koliko je to moguće, spomenicima i mjestima od nacionalnoga kulturnog značenja. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s člankom 30. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čije su stranke Unija i većina država članica, stranke Konvencije priznaju osobama s invaliditetom pravo na sudjelovanje u kulturnom životu na ravnopravnoj osnovi s drugima, te trebaju poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale da osobe s invaliditetom, između ostalog, uživaju pristup mjestima kulturnih događanja ili usluga kao što su kazališta, muzeji, kino dvorane, knjižnice i turističke usluge, te, koliko je to moguće, spomenicima i mjestima od nacionalnoga kulturnog značenja.

| (10) | Europska nagrada za pristupačnost grada pokazala je da je moguće i da je dobra praksa kulturnu baštinu gradova učiniti pristupačnom, na način kojim se poštuju njezina priroda i vrijednosti, za osobe s invaliditetom, starije osobe, osobe smanjene pokretljivosti ili osobe s drugim privremenim oštećenjima. |
| --- | --- |

(10)

Europska nagrada za pristupačnost grada pokazala je da je moguće i da je dobra praksa kulturnu baštinu gradova učiniti pristupačnom, na način kojim se poštuju njezina priroda i vrijednosti, za osobe s invaliditetom, starije osobe, osobe smanjene pokretljivosti ili osobe s drugim privremenim oštećenjima.

| (11) | Kulturna baština igra važnu ulogu u koheziji zajednice u vrijeme kada se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Lokacije kojima je dodijeljena oznaka europske baštine imaju snažnu europsku dimenziju jer su izabrani zbog svoje uloge u europskoj povijesti. Zajedno s europskim prijestolnicama kulture te lokacije pojačavaju osjećaj pripadanja zajedničkom europskom prostoru. Stoga bi trebalo nastojati da se nadopunjavaju s Europskom godinom kulturne baštine. Novim participativnim i međukulturnim pristupima politici i obrazovnim inicijativama u području baštine u kojima se svim oblicima kulturne baštine ukazuje jednako dostojanstvo moglo bi se povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju, što je, među ostalim, pokazala međunarodna suradnja u okviru Vijeća Europe. |
| --- | --- |

(11)

Kulturna baština igra važnu ulogu u koheziji zajednice u vrijeme kada se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Lokacije kojima je dodijeljena oznaka europske baštine imaju snažnu europsku dimenziju jer su izabrani zbog svoje uloge u europskoj povijesti. Zajedno s europskim prijestolnicama kulture te lokacije pojačavaju osjećaj pripadanja zajedničkom europskom prostoru. Stoga bi trebalo nastojati da se nadopunjavaju s Europskom godinom kulturne baštine. Novim participativnim i međukulturnim pristupima politici i obrazovnim inicijativama u području baštine u kojima se svim oblicima kulturne baštine ukazuje jednako dostojanstvo moglo bi se povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju, što je, među ostalim, pokazala međunarodna suradnja u okviru Vijeća Europe.

| (12) | Uloga kulturne baštine prepoznata je i u UN-ovom Programu za održivi razvoj do 2030. („Program 2030.”) u kojemu su globalno građanstvo, kulturna raznolikost i međukulturni dijalog glavna načela održivog razvoja. U Programu 2030. ističe se da sve kulture i civilizacije mogu pridonijeti održivom razvoju i u tome imati odlučujuću ulogu omogućivanja. Kultura se izričito spominje u nekoliko ciljeva održivog razvoja Programa 2030., a posebno u cilju 11 (gradovi – baština) i u cilju 4 (obrazovanje), te u odnosu na turizam, u cilju 8 (održivi rast) i cilju12 (održivi obrasci potrošnje). |
| --- | --- |

(12)

Uloga kulturne baštine prepoznata je i u UN-ovom Programu za održivi razvoj do 2030. („Program 2030.”) u kojemu su globalno građanstvo, kulturna raznolikost i međukulturni dijalog glavna načela održivog razvoja. U Programu 2030. ističe se da sve kulture i civilizacije mogu pridonijeti održivom razvoju i u tome imati odlučujuću ulogu omogućivanja. Kultura se izričito spominje u nekoliko ciljeva održivog razvoja Programa 2030., a posebno u cilju 11 (gradovi – baština) i u cilju 4 (obrazovanje), te u odnosu na turizam, u cilju 8 (održivi rast) i cilju12 (održivi obrasci potrošnje).

| (13) | Na međunarodnoj razini sve se više prepoznaje da je u središte proširenog i interdisciplinarnog koncepta kulturne baštine potrebno staviti ljude i ljudske vrijednosti, zbog čega je potrebno poticati širi pristup kulturnoj baštini, između ostalog i s obzirom na pozitivne učinke koje ona ima na kvalitetu života. Takav širi pristup može se postići približavanjem različitoj publici i povećanjem pristupačnosti mjesta, zgrada, proizvoda i usluga, uzimajući u obzir posebne potrebe i posljedice demografskih promjena. |
| --- | --- |

(13)

Na međunarodnoj razini sve se više prepoznaje da je u središte proširenog i interdisciplinarnog koncepta kulturne baštine potrebno staviti ljude i ljudske vrijednosti, zbog čega je potrebno poticati širi pristup kulturnoj baštini, između ostalog i s obzirom na pozitivne učinke koje ona ima na kvalitetu života. Takav širi pristup može se postići približavanjem različitoj publici i povećanjem pristupačnosti mjesta, zgrada, proizvoda i usluga, uzimajući u obzir posebne potrebe i posljedice demografskih promjena.

| (14) | Politike za održavanje, obnovu, očuvanje, ponovnu uporabu, pristupačnost i promicanje kulturne baštine i pripadajućih usluga prvenstveno su u nadležnosti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela. Kulturna baština, međutim, ima jasnu europsku dimenziju te je predmet ne samo kulturne politike, već i drugih politika Unije kao što su obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, digitalna agenda, istraživanje i inovacije te komunikacije. |
| --- | --- |

(14)

Politike za održavanje, obnovu, očuvanje, ponovnu uporabu, pristupačnost i promicanje kulturne baštine i pripadajućih usluga prvenstveno su u nadležnosti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela. Kulturna baština, međutim, ima jasnu europsku dimenziju te je predmet ne samo kulturne politike, već i drugih politika Unije kao što su obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, digitalna agenda, istraživanje i inovacije te komunikacije.

| (15) | Godina 2018. za Europu i njezinu kulturnu baštinu ima simboličnu i povijesnu važnost jer je obljetnica niza značajnih događaja kao što je 100. godišnjica završetka Prvog svjetskog rata i neovisnosti nekoliko država članica te 400. godišnjica početka Tridesetogodišnjeg rata. Europska godina kulturne baštine stoga nam može pružiti bolje razumijevanje sadašnjosti kroz šire i zajedničko poimanje prošlosti. |
| --- | --- |

(15)

Godina 2018. za Europu i njezinu kulturnu baštinu ima simboličnu i povijesnu važnost jer je obljetnica niza značajnih događaja kao što je 100. godišnjica završetka Prvog svjetskog rata i neovisnosti nekoliko država članica te 400. godišnjica početka Tridesetogodišnjeg rata. Europska godina kulturne baštine stoga nam može pružiti bolje razumijevanje sadašnjosti kroz šire i zajedničko poimanje prošlosti.

| (16) | Kako bi se u potpunosti ostvario potencijal koji kulturna baština ima za europska i društva i gospodarstva, za zaštitu i unapređenje kulturne baštine te upravljanje njome, potrebno je istinsko participativno (tj. ono koje obuhvaća više razina i ima više dionika) upravljanje te pojačana međusektorska suradnja, kako je navelo Vijeće u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014. (6). Takvo upravljanje i suradnja uključuje sve dionike, uključujući javna tijela, sektor kulturne baštine, privatne aktere i organizacije civilnog društva kao što su nevladine organizacije i organizacije u volonterskom sektoru. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se u potpunosti ostvario potencijal koji kulturna baština ima za europska i društva i gospodarstva, za zaštitu i unapređenje kulturne baštine te upravljanje njome, potrebno je istinsko participativno (tj. ono koje obuhvaća više razina i ima više dionika) upravljanje te pojačana međusektorska suradnja, kako je navelo Vijeće u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014. (6). Takvo upravljanje i suradnja uključuje sve dionike, uključujući javna tijela, sektor kulturne baštine, privatne aktere i organizacije civilnog društva kao što su nevladine organizacije i organizacije u volonterskom sektoru.

| (17) | Osim toga, u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014. Vijeće je pozvalo Komisiju da razmotri podnošenje prijedloga za Europsku godinu kulturne baštine. |
| --- | --- |

(17)

Osim toga, u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014. Vijeće je pozvalo Komisiju da razmotri podnošenje prijedloga za Europsku godinu kulturne baštine.

| (18) | U svojoj rezoluciji od 8. rujna 2015. Europski parlament je preporučio da se po mogućnosti 2018. godina proglasi Europskom godinom kulturne baštine. |
| --- | --- |

(18)

U svojoj rezoluciji od 8. rujna 2015. Europski parlament je preporučio da se po mogućnosti 2018. godina proglasi Europskom godinom kulturne baštine.

| (19) | U svojem mišljenju od 16. travnja 2015. (7) Odbor regija pozdravio je poziv Vijeća za razmatranje Europske godine kulturne baštine, naglasivši njezin doprinos ostvarenju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu. |
| --- | --- |

(19)

U svojem mišljenju od 16. travnja 2015. (7) Odbor regija pozdravio je poziv Vijeća za razmatranje Europske godine kulturne baštine, naglasivši njezin doprinos ostvarenju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu.

| (20) | Proglašenje Europske godine kulturne baštine učinkovit je način za podizanje javne svijesti, širenje informacija o dobroj praksi, promicanje političke rasprave, istraživanja i inovacija te za unapređenje prikupljanja i analize kvalitativnih dokaza i kvantitativnih podataka, uključujući statističke podatke, o društvenom i gospodarskom utjecaju kulturne baštine. Stvaranjem okružja za istodobno promicanje tih ciljeva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa. U tom bi smislu Komisija trebala pravodobno pružati informacije Europskom parlamentu, Vijeću i državama članicama, Odboru regija i tijelima i udrugama aktivnima u području kulturne baštine na razini Unije te s njima usko surađivati. Kako bi se osiguralo da aktivnosti osmišljene za Europsku godinu kulturne baštine imaju europsku dimenziju, države članice potiču se na međusobnu suradnju. |
| --- | --- |

(20)

Proglašenje Europske godine kulturne baštine učinkovit je način za podizanje javne svijesti, širenje informacija o dobroj praksi, promicanje političke rasprave, istraživanja i inovacija te za unapređenje prikupljanja i analize kvalitativnih dokaza i kvantitativnih podataka, uključujući statističke podatke, o društvenom i gospodarskom utjecaju kulturne baštine. Stvaranjem okružja za istodobno promicanje tih ciljeva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa. U tom bi smislu Komisija trebala pravodobno pružati informacije Europskom parlamentu, Vijeću i državama članicama, Odboru regija i tijelima i udrugama aktivnima u području kulturne baštine na razini Unije te s njima usko surađivati. Kako bi se osiguralo da aktivnosti osmišljene za Europsku godinu kulturne baštine imaju europsku dimenziju, države članice potiču se na međusobnu suradnju.

| (21) | Kulturna baština područje je intervencije i u nekoliko programa u području vanjskih odnosa – većinom, ali ne isključivo, na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine također je odgovor na namjerno uništavanje kulturnoga blaga u područjima sukoba, kako su istaknuli Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisija u svojoj zajedničkoj komunikaciji od 8. lipnja 2016. pod naslovom „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”. Važno je osigurati komplementarnost između Europske godine kulturne baštine i svih inicijativa u vanjskim odnosima koje se razvijaju u odgovarajućim okvirima. Mjere zaštite i promicanja kulturne baštine u okviru relevantnih instrumenata za vanjske odnose trebale bi, između ostalog, odražavati zajednički interes povezan s razmjenom iskustava i vrijednosti s trećim zemljama. Europskom godinom kulturne baštine trebalo bi promicati uzajamno poznavanje, poštovanje i razumijevanje među kulturama. |
| --- | --- |

(21)

Kulturna baština područje je intervencije i u nekoliko programa u području vanjskih odnosa – većinom, ali ne isključivo, na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine također je odgovor na namjerno uništavanje kulturnoga blaga u područjima sukoba, kako su istaknuli Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisija u svojoj zajedničkoj komunikaciji od 8. lipnja 2016. pod naslovom „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”. Važno je osigurati komplementarnost između Europske godine kulturne baštine i svih inicijativa u vanjskim odnosima koje se razvijaju u odgovarajućim okvirima. Mjere zaštite i promicanja kulturne baštine u okviru relevantnih instrumenata za vanjske odnose trebale bi, između ostalog, odražavati zajednički interes povezan s razmjenom iskustava i vrijednosti s trećim zemljama. Europskom godinom kulturne baštine trebalo bi promicati uzajamno poznavanje, poštovanje i razumijevanje među kulturama.

| (22) | Zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati trebali bi biti usko povezani s aktivnostima u okviru Europske godine kulturne baštine. Gdje je to prikladno trebalo bi nastojati uključiti zemlje obuhvaćene područjem primjere europske politike susjedstva te druge partnerske zemlje. Takvo se uključivanje može ostvariti u odgovarajućim okvirima za suradnju i dijalog, osobito u kontekstu dijaloga civilnog društva između Unije i tih zemalja. |
| --- | --- |

(22)

Zemlje kandidatkinje i potencijalni kandidati trebali bi biti usko povezani s aktivnostima u okviru Europske godine kulturne baštine. Gdje je to prikladno trebalo bi nastojati uključiti zemlje obuhvaćene područjem primjere europske politike susjedstva te druge partnerske zemlje. Takvo se uključivanje može ostvariti u odgovarajućim okvirima za suradnju i dijalog, osobito u kontekstu dijaloga civilnog društva između Unije i tih zemalja.

| (23) | Zaštita, očuvanje i unapređenje kulturne baštine Europe u okviru je ciljeva postojećih programa Unije. Stoga se Europska godina kulturne baštine može provesti primjenom tih programa u skladu s njihovim postojećih odredbama i utvrđivanjem prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Programima i politikama u područjima kao što su kultura, obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, istraživanje i inovacije te komunikacije pridonosi se izravno i neizravno zaštiti, unapređenju, inovativnoj ponovnoj uporabi i promicanju kulturne baštine Europe te oni mogu biti potpora Europskoj godini kulturne baštine u skladu sa svojim pravnim okvirima. Radi potpore ciljevima Europske godine kulturne baštine, uz sufinanciranje na razini Unije, mogu se razmotriti i nacionalni doprinosi, između ostalog i fleksibilnim mehanizmima financiranja kao što su javno-privatno partnerstvo ili skupno financiranje. |
| --- | --- |

(23)

Zaštita, očuvanje i unapređenje kulturne baštine Europe u okviru je ciljeva postojećih programa Unije. Stoga se Europska godina kulturne baštine može provesti primjenom tih programa u skladu s njihovim postojećih odredbama i utvrđivanjem prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Programima i politikama u područjima kao što su kultura, obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, istraživanje i inovacije te komunikacije pridonosi se izravno i neizravno zaštiti, unapređenju, inovativnoj ponovnoj uporabi i promicanju kulturne baštine Europe te oni mogu biti potpora Europskoj godini kulturne baštine u skladu sa svojim pravnim okvirima. Radi potpore ciljevima Europske godine kulturne baštine, uz sufinanciranje na razini Unije, mogu se razmotriti i nacionalni doprinosi, između ostalog i fleksibilnim mehanizmima financiranja kao što su javno-privatno partnerstvo ili skupno financiranje.

| (24) | Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, što uključuje sprečavanje, otkrivanje i istraživanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi i administrativne i financijske sankcije. |
| --- | --- |

(24)

Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, što uključuje sprečavanje, otkrivanje i istraživanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, neopravdano plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi i administrativne i financijske sankcije.

| (25) | Ovom Odlukom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Europske godine kulturne baštine, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (8) za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. |
| --- | --- |

(25)

Ovom Odlukom utvrđuje se financijska omotnica za cjelokupno trajanje Europske godine kulturne baštine, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (8) za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

| (26) | S obzirom na to da ciljeve ove Odluke odnosno potaknuti razmjenu i vrednovanje kulturne baštine Europe, podići svijest o zajedničkoj povijesti i vrijednostima te osnažiti osjećaj pripadanja zajedničkom europskom prostoru, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe za transnacionalnom razmjenom informacija i širenjem dobre prakse diljem Unije, oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to da ciljeve ove Odluke odnosno potaknuti razmjenu i vrednovanje kulturne baštine Europe, podići svijest o zajedničkoj povijesti i vrijednostima te osnažiti osjećaj pripadanja zajedničkom europskom prostoru, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe za transnacionalnom razmjenom informacija i širenjem dobre prakse diljem Unije, oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

1.   Godina 2018. proglašava se „Europskom godinom kulturne baštine” („Europska godina”).

2.   Svrha je Europske godine potaknuti razmjenu i vrednovanje kulturne baštine Europe kao zajedničkog resursa, podići svijest o zajedničkoj povijesti i vrijednostima te osnažiti osjećaj pripadanja zajedničkom europskom prostoru.

Članak 2.

Ciljevi

1.   Opći ciljevi Europske godine jesu poticanje i potpora nastojanjima Unije, država članica te regionalnih i lokalnih tijela, u suradnji sa sektorom kulturne baštine i civilnim društvom u širem smislu, u zaštiti, očuvanju, ponovnoj uporabi, unapređenju, vrednovanju i promicanju kulturne baštine Europe. Europskom godinom naročito se:

| (a) | doprinosi promicanju uloge kulturne baštine Europe kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Uz puno poštovanje nadležnosti država članica, ističe se najbolje načine da se osigura očuvanje i zaštita europske kulturne baštine te da u njoj uživa šira i raznolikija publika uključujući mjerama za razvoj publike i obrazovanjem o baštini čime se promiču socijalna uključenost i integracija; |
| --- | --- |

(a)

doprinosi promicanju uloge kulturne baštine Europe kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Uz puno poštovanje nadležnosti država članica, ističe se najbolje načine da se osigura očuvanje i zaštita europske kulturne baštine te da u njoj uživa šira i raznolikija publika uključujući mjerama za razvoj publike i obrazovanjem o baštini čime se promiču socijalna uključenost i integracija;

| (b) | jača doprinos europske kulturne baštine društvu i gospodarstvu putem njezina izravnog i neizravnog gospodarskog potencijala što uključuje sposobnost za podupiranje kulturnih i kreativnih sektora, uključujući mala i srednja poduzeća, potiče stvaralaštvo i inovacija, promiče održiv razvoja i turizam, povećava socijalna kohezije i stvaraju stabilna radna mjesta; |
| --- | --- |

(b)

jača doprinos europske kulturne baštine društvu i gospodarstvu putem njezina izravnog i neizravnog gospodarskog potencijala što uključuje sposobnost za podupiranje kulturnih i kreativnih sektora, uključujući mala i srednja poduzeća, potiče stvaralaštvo i inovacija, promiče održiv razvoja i turizam, povećava socijalna kohezije i stvaraju stabilna radna mjesta;

| (c) | doprinosi promicanju kulturne baštine kao važnog elementa odnosa između Unije i trećih zemalja, polazeći od interesa i potreba u partnerskim zemljama te od stručnog znanja u Europi o kulturnoj baštini. |
| --- | --- |

(c)

doprinosi promicanju kulturne baštine kao važnog elementa odnosa između Unije i trećih zemalja, polazeći od interesa i potreba u partnerskim zemljama te od stručnog znanja u Europi o kulturnoj baštini.

2.   Specifični ciljevi Europske godine su sljedeći:

| (a) | poticanje pristupa kulturnoj baštini koji su usmjereni na čovjeka, uključivi, napredni, bolje integrirani, održivi i međusektorski; |
| --- | --- |

(a)

poticanje pristupa kulturnoj baštini koji su usmjereni na čovjeka, uključivi, napredni, bolje integrirani, održivi i međusektorski;

| (b) | promicanje inovativnih modela participativnog upravljanja kulturnom baštinom u koje su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, sektor kulturne baštine, privatne subjekte i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

(b)

promicanje inovativnih modela participativnog upravljanja kulturnom baštinom u koje su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, sektor kulturne baštine, privatne subjekte i organizacije civilnog društva;

| (c) | promicanje rasprave, istraživanja i razmjene dobre prakse u pogledu kvalitetnog očuvanja, zaštite, inovativne ponovne uporabe i unapređenja kulturne baštine te suvremenih intervencija u povijesni okoliš; |
| --- | --- |

(c)

promicanje rasprave, istraživanja i razmjene dobre prakse u pogledu kvalitetnog očuvanja, zaštite, inovativne ponovne uporabe i unapređenja kulturne baštine te suvremenih intervencija u povijesni okoliš;

| (d) | promicanje rješenja koja kulturnu baštinu čine pristupačnom svima, između ostalog digitalnim sredstvima, uklanjanjem socijalnih, kulturnih i fizičkih prepreka, uzimajući u obzir osobe s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

(d)

promicanje rješenja koja kulturnu baštinu čine pristupačnom svima, između ostalog digitalnim sredstvima, uklanjanjem socijalnih, kulturnih i fizičkih prepreka, uzimajući u obzir osobe s posebnim potrebama;

| (e) | isticanje i povećavanje pozitivnog doprinosa kulturne baštine društvu i gospodarstvu istraživanjem i inovacijama, između ostalog, jačanjem baze dokaza za takav doprinos na razini Unije; |
| --- | --- |

(e)

isticanje i povećavanje pozitivnog doprinosa kulturne baštine društvu i gospodarstvu istraživanjem i inovacijama, između ostalog, jačanjem baze dokaza za takav doprinos na razini Unije;

| (f) | poticanje sinergije između kulturne baštine i politika okoliša ugrađivanjem kulturne baštine u politike okoliša, arhitekture i planiranja te promicanjem energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(f)

poticanje sinergije između kulturne baštine i politika okoliša ugrađivanjem kulturne baštine u politike okoliša, arhitekture i planiranja te promicanjem energetske učinkovitosti;

| (g) | poticanje regionalnih i lokalnih razvojnih strategija koje crpe potencijal kulturne baštine, između ostalog, promicanjem održivog turizma; |
| --- | --- |

(g)

poticanje regionalnih i lokalnih razvojnih strategija koje crpe potencijal kulturne baštine, između ostalog, promicanjem održivog turizma;

| (h) | potpora razvoju specijaliziranih vještina te unapređenje upravljanja znanjem i prijenosa znanja u sektoru kulturne baštine uzimajući u obzir posljedice digitalizacije; |
| --- | --- |

(h)

potpora razvoju specijaliziranih vještina te unapređenje upravljanja znanjem i prijenosa znanja u sektoru kulturne baštine uzimajući u obzir posljedice digitalizacije;

| (i) | promicanje kulturne baštine kao izvora nadahnuća za suvremeno stvaralaštvo i inovacije te isticanje potencijala za uzajamno obogaćivanje i snažniju interakciju između sektora kulturne baštine i drugih kulturnih i kreativnih sektora; |
| --- | --- |

(i)

promicanje kulturne baštine kao izvora nadahnuća za suvremeno stvaralaštvo i inovacije te isticanje potencijala za uzajamno obogaćivanje i snažniju interakciju između sektora kulturne baštine i drugih kulturnih i kreativnih sektora;

| (j) | podizanje svijesti o važnosti europske kulturne baštine kroz programe obrazovanja i cjeloživotnog učenja, s posebnim usmjerenjem na djecu, mlade i starije osobe, lokalne zajednice te skupine do kojih je teško doprijeti; |
| --- | --- |

(j)

podizanje svijesti o važnosti europske kulturne baštine kroz programe obrazovanja i cjeloživotnog učenja, s posebnim usmjerenjem na djecu, mlade i starije osobe, lokalne zajednice te skupine do kojih je teško doprijeti;

| (k) | isticanje potencijala suradnje u području kulturne baštine pri izgradnji snažnijih veza unutar Unije te sa zemljama izvan Unije, kao i pri poticanju međukulturnog dijaloga, pomirenja nakon sukoba i sprečavanja sukoba; |
| --- | --- |

(k)

isticanje potencijala suradnje u području kulturne baštine pri izgradnji snažnijih veza unutar Unije te sa zemljama izvan Unije, kao i pri poticanju međukulturnog dijaloga, pomirenja nakon sukoba i sprečavanja sukoba;

| (l) | promicanje istraživanja i inovacija u odnosu na kulturnu baštinu, pomaganje svim dionicima, posebno tijelima javne vlasti i privatnom sektoru, da primaju i koriste rezultate istraživanja, kao i olakšavanje prijenosa rezultata istraživanja široj javnosti; |
| --- | --- |

(l)

promicanje istraživanja i inovacija u odnosu na kulturnu baštinu, pomaganje svim dionicima, posebno tijelima javne vlasti i privatnom sektoru, da primaju i koriste rezultate istraživanja, kao i olakšavanje prijenosa rezultata istraživanja široj javnosti;

| (m) | poticanje sinergije između Unije i država članica, uključujući jačanjem inicijativa za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnim dobrima; i |
| --- | --- |

(m)

poticanje sinergije između Unije i država članica, uključujući jačanjem inicijativa za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnim dobrima; i

| (n) | isticanje, tijekom 2018. godine, značajnih događaja koji imaju simboličnu važnost za povijest i kulturnu baštinu Europe. |
| --- | --- |

(n)

isticanje, tijekom 2018. godine, značajnih događaja koji imaju simboličnu važnost za povijest i kulturnu baštinu Europe.

Članak 3.

Sadržaj mjera

1.   Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije, nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povezane s ciljevima Europske godine:

| (a) | inicijative i događanja kojima se promiče rasprava i podiže svijest o važnosti i vrijednosti kulturne baštine te olakšava uključivanje građana i dionika; |
| --- | --- |

(a)

inicijative i događanja kojima se promiče rasprava i podiže svijest o važnosti i vrijednosti kulturne baštine te olakšava uključivanje građana i dionika;

| (b) | kampanje za podizanje svijesti, informiranje i obrazovanje te izložbe radi prenošenja vrijednosti poput raznolikosti i međukulturnog dijaloga, služeći se primjerima iz bogate kulturne baštine Europe, te za poticanje doprinosa šire javnosti zaštiti kulturne baštine i upravljanju njome odnosno postizanju ciljeva Europske godine općenito; |
| --- | --- |

(b)

kampanje za podizanje svijesti, informiranje i obrazovanje te izložbe radi prenošenja vrijednosti poput raznolikosti i međukulturnog dijaloga, služeći se primjerima iz bogate kulturne baštine Europe, te za poticanje doprinosa šire javnosti zaštiti kulturne baštine i upravljanju njome odnosno postizanju ciljeva Europske godine općenito;

| (c) | razmjena iskustava i dobre prakse nacionalnih, regionalnih i lokalnih uprava te drugih organizacija i širenje informacija o kulturnoj baštini, između ostalog putem Europeane; |
| --- | --- |

(c)

razmjena iskustava i dobre prakse nacionalnih, regionalnih i lokalnih uprava te drugih organizacija i širenje informacija o kulturnoj baštini, između ostalog putem Europeane;

| (d) | provođenje studija i istraživačkih i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini; i |
| --- | --- |

(d)

provođenje studija i istraživačkih i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini; i

| (e) | promicanje projekata i mreža povezanih s Europskom godinom, između ostalog, putem medija i društvenih mreža. |
| --- | --- |

(e)

promicanje projekata i mreža povezanih s Europskom godinom, između ostalog, putem medija i društvenih mreža.

2.   Komisija na razini Unije i države članice na nacionalnoj razini mogu odrediti i druge aktivnosti osim onih iz stavka 1. pod uvjetom da se njima doprinosi ostvarenju ciljeva Europske godine iz članka 2..

3.   Institucije i tijela Unije na razini Unije i države članice na nacionalnoj razini mogu se pri promidžbi aktivnosti iz stavaka 1. i 2. referirati na Europsku godinu i koristiti se njezinim logotipom.

Članak 4.

Koordinacija na razini država članica

Organizacija sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini odgovornost je država članica. U tu svrhu države članice imenuju nacionalne koordinatore. Nacionalni koordinatori osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini.

Članak 5.

Koordinacija na razini Unije

1.   Komisija redovito saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti sastanci služe i kao prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na nacionalnoj razini i razini Unije; predstavnici Europskog parlamenta mogu na tim sastancima sudjelovati kao promatrači.

2.   Koordinacija Europske godine na razini Unije transverzalnog je pristupa s ciljem stvaranja sinergije među različitim programima i inicijativama Unije za financiranje projekata u području kulturne baštine.

3.   Komisija saziva redovne sastanke dionika i predstavnika organizacija ili tijela koji djeluju u području kulturne baštine, što obuhvaća i postojeće transnacionalne kulturne mreže i relevantne nevladine organizacije te organizacije mladih, kako bi im pomogla u provedbi Europske godine na razini Unije.

Članak 6.

Međunarodna suradnja

Za potrebe Europske godine Komisija surađuje s nadležnim međunarodnim organizacijama, posebno s Vijećem Europe i Unescom, istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije.

Članak 7.

Zaštita financijskih interesa Unije

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima se osigurava da su, dok se provode mjere koje se financiraju na temelju ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti učinkovitim provjerama i inspekcijama te, ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije na temelju dokumenata te na temelju provjera i inspekcija na licu mjesta, nad svim korisnicima bespovratnih sredstava, izvođačima i podizvođačima koji su primili sredstva Unije na temelju ove Odluke.

3.   Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašten je za obavljanje istraga, uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (9) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (10) i kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije u vezi sa sporazumom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom koji je financiran na temelju ove Odluke.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o bespovratnim sredstvima i odluke o bespovratnim sredstvima, koji su rezultat provedbe ove Odluke, moraju sadržavati odredbe kojima se Komisija, Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.

Članak 8.

Financiranje

Sufinanciranje na razini Unije aktivnosti za provedbu Europske godine u skladu je s pravilima primjenjivim na postojeće programe, kao što je program Kreativna Europa, i u okviru postojećih mogućnosti za utvrđivanje prioriteta na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Prema potrebi, potpora Europskoj godini može se pružati i u okviru drugih programa i politika, uzimajući u obzir njihove važeće pravne i financijske odredbe.

Članak 9.

Proračun

Financijska omotnica za provedbu Odluke za razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2018. iznosi 8 milijuna EUR.

Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

Članak 10.

Praćenje i evaluacija

Do 31. prosinca 2019. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom. Izvješće sadrži ideje za daljnja zajednička nastojanja u području kulturne baštine.

Članak 11.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Strasbourgu 17. svibnja 2017.

Za Europski parlament

Predsjednik

A. TAJANI

Za Vijeće

Predsjednik

C. ABELA

---

(1)  
  SL C 88, 21.3.2017., str. 7.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 27. travnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 11. svibnja 2017.

2

(3)  Zaključci Vijeća od 21. svibnja 2014. o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (SL C 183, 14.6.2014., str. 36.).

3

(4)  Rezolucija Vijeća od 16. studenoga 2007. o Europskoj agendi za kulturu (SL C 287, 29.11.2007., str. 1.).

4

(5)  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada za kulturu (2015.–2018.) (SL C 463, 23.12.2014., str. 4.).

5

(6)  Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (SL C 463, 23.12.2014., str. 1.).

6

(7)  Mišljenje Odbora regija – Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (SL C 195, 12.6.2015., str. 22.).

7

(8)  
  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

9

(10)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

10

---

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

U skladu s člankom 9. Odluke, financijska omotnica za provedbu Europske godine kulturne baštine (2018.) iznosi osam milijuna EUR. Radi financiranja pripreme Europske godine kulturne baštine, iznos od jednog milijuna EUR financirat će se iz postojećih sredstava u proračunu za 2017. U proračunu za 2018. rezervirat će se sedam milijuna EUR za Europsku godinu kulturne baštine te unijeti u posebnu proračunsku stavku. Od tog iznosa, tri milijuna EUR izdvojit će se iz izvora koji su trenutačno predviđeni za program Kreativna Europa, a četiri milijuna EUR će se prioritetno preusmjeriti iz ostalih postojećih izvora, ali bez upotrebe postojećih rezervi i ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela.

IZJAVA KOMISIJE

IZJAVA KOMISIJE

Komisija prima na znanje sporazum suzakonodavaca da se u članak 9. Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini kulturne baštine (2018.) uvrsti financijska omotnica u iznosu od osam milijuna EUR. Komisija podsjeća da je u skladu s člankom 314. UFEU-a odobravanje odobrenih sredstava u godišnjem proračunu u nadležnosti proračunskog tijela.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/10

---

Obavijest o stupanju na snagu Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

Europska unija i Cookovi Otoci potpisali su 3. svibnja 2016. u Bruxellesu odnosno 14. listopada 2016. u Avarui Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu i Protokol o provedbi uz navedeni sporazum.

Europska unija izvijestila je 28. veljače 2017. da je dovršila unutarnje postupke potrebne za stupanje na snagu Sporazuma. Cookovi Otoci izvijestili su 10. svibnja 2017.

U skladu s tim, Sporazum je stupio na snagu 10. svibnja 2017. na temelju njegova članka 17.

---

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/11

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/865

od 11. svibnja 2017.

o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 2. i članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je sudjelovala uz države članice, kao promatrač, u pregovorima o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”), koju je Odbor ministara Vijeća Europe usvojio 7. travnja 2011. Konvencija je otvorena za potpisivanje 11. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(1)

Unija je sudjelovala uz države članice, kao promatrač, u pregovorima o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”), koju je Odbor ministara Vijeća Europe usvojio 7. travnja 2011. Konvencija je otvorena za potpisivanje 11. svibnja 2011.

| (2) | U skladu s njezinim člankom 75. Konvencija je otvorena za potpisivanje Uniji. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s njezinim člankom 75. Konvencija je otvorena za potpisivanje Uniji.

| (3) | Konvencijom se uspostavlja sveobuhvatan i višedimenzionalan pravni okvir za zaštitu žena od svih oblika nasilja. Njome se nastoji spriječiti, progoniti i suzbiti nasilje nad ženama i djevojčicama te nasilje u obitelji. Njome je obuhvaćen širok spektar mjera, od prikupljanja podataka i podizanja razine svijesti do pravnih mjera kojima se inkriminiraju različiti oblici nasilja nad ženama. Ona uključuje mjere za zaštitu žrtava i pružanje usluga potpore te se bavi pitanjima rodno utemeljenog nasilja u području azila i migracija. Konvencijom se uspostavlja specifičan mehanizam nadzora kako bi se osiguralo da stranke učinkovito provode njezine odredbe. |
| --- | --- |

(3)

Konvencijom se uspostavlja sveobuhvatan i višedimenzionalan pravni okvir za zaštitu žena od svih oblika nasilja. Njome se nastoji spriječiti, progoniti i suzbiti nasilje nad ženama i djevojčicama te nasilje u obitelji. Njome je obuhvaćen širok spektar mjera, od prikupljanja podataka i podizanja razine svijesti do pravnih mjera kojima se inkriminiraju različiti oblici nasilja nad ženama. Ona uključuje mjere za zaštitu žrtava i pružanje usluga potpore te se bavi pitanjima rodno utemeljenog nasilja u području azila i migracija. Konvencijom se uspostavlja specifičan mehanizam nadzora kako bi se osiguralo da stranke učinkovito provode njezine odredbe.

| (4) | Potpisivanjem Konvencije u ime Unije doprinijet će se ostvarenju ravnopravnosti žena i muškaraca u svim područjima, što je temeljni cilj i temeljna vrijednost Unije koje treba postići u svim njezinim aktivnostima u skladu s člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Nasilje nad ženama kršenje je njihovih ljudskih prava i ekstreman oblik diskriminacije koja je duboko ukorijenjena u rodnim neravnopravnostima i kojom se doprinosi održavanju i jačanju tih neravnopravnosti. Obvezujući se na provedbu Konvencije Unija potvrđuje svoj angažman u borbi protiv nasilja nad ženama na svojem području i diljem svijeta te pojačava svoje aktualno političko djelovanje i postojeći opsežan pravni okvir u području postupovnog kaznenog prava, što je posebno važno za žene i djevojčice. |
| --- | --- |

(4)

Potpisivanjem Konvencije u ime Unije doprinijet će se ostvarenju ravnopravnosti žena i muškaraca u svim područjima, što je temeljni cilj i temeljna vrijednost Unije koje treba postići u svim njezinim aktivnostima u skladu s člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Nasilje nad ženama kršenje je njihovih ljudskih prava i ekstreman oblik diskriminacije koja je duboko ukorijenjena u rodnim neravnopravnostima i kojom se doprinosi održavanju i jačanju tih neravnopravnosti. Obvezujući se na provedbu Konvencije Unija potvrđuje svoj angažman u borbi protiv nasilja nad ženama na svojem području i diljem svijeta te pojačava svoje aktualno političko djelovanje i postojeći opsežan pravni okvir u području postupovnog kaznenog prava, što je posebno važno za žene i djevojčice.

| (5) | I Unija i njezine države članice nadležne su u područjima obuhvaćenima Konvencijom. |
| --- | --- |

(5)

I Unija i njezine države članice nadležne su u područjima obuhvaćenima Konvencijom.

| (6) | Konvenciju bi trebalo potpisati u ime Unije u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije u mjeri u kojoj Konvencija može utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. To se osobito primjenjuje na određene odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i na odredbe Konvencije koje se odnose na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement). Države članice zadržavaju svoju nadležnost u mjeri u kojoj Konvencija ne utječe na zajednička pravila niti mijenja njihovo područje primjene. |
| --- | --- |

(6)

Konvenciju bi trebalo potpisati u ime Unije u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije u mjeri u kojoj Konvencija može utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. To se osobito primjenjuje na određene odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i na odredbe Konvencije koje se odnose na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement). Države članice zadržavaju svoju nadležnost u mjeri u kojoj Konvencija ne utječe na zajednička pravila niti mijenja njihovo područje primjene.

| (7) | Unija je također isključivo nadležna za prihvaćanje obveza navedenih u Konvenciji u pogledu vlastitih institucija i vlastite javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Unija je također isključivo nadležna za prihvaćanje obveza navedenih u Konvenciji u pogledu vlastitih institucija i vlastite javne uprave.

| (8) | Budući da su nadležnost Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija bi uz svoje države članice trebala postati strankom Konvencije kako bi zajedno mogle, na dosljedan način, ispunjavati obveze utvrđene Konvencijom i ostvarivati prava koja su im prenesena. |
| --- | --- |

(8)

Budući da su nadležnost Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija bi uz svoje države članice trebala postati strankom Konvencije kako bi zajedno mogle, na dosljedan način, ispunjavati obveze utvrđene Konvencijom i ostvarivati prava koja su im prenesena.

| (9) | Ova se Odluka odnosi na odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima u mjeri u kojoj te odredbe mogu utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. Ne odnosi se na članke 60. i 61. Konvencije koji su predmet zasebne odluke Vijeća o potpisivanju koju treba donijeti usporedno s ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(9)

Ova se Odluka odnosi na odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima u mjeri u kojoj te odredbe mogu utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. Ne odnosi se na članke 60. i 61. Konvencije koji su predmet zasebne odluke Vijeća o potpisivanju koju treba donijeti usporedno s ovom Odlukom.

| (10) | Direktive 2011/36/EU (1) i 2011/93/EU (2) Europskog parlamenta i Vijeća obvezujuće su za Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu te stoga one sudjeluju u donošenju ove Odluke. |
| --- | --- |

(10)

Direktive 2011/36/EU (1) i 2011/93/EU (2) Europskog parlamenta i Vijeća obvezujuće su za Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu te stoga one sudjeluju u donošenju ove Odluke.

| (11) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (12) | Konvenciju bi trebalo potpisati, |
| --- | --- |

(12)

Konvenciju bi trebalo potpisati,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se potpisivanje, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima, podložno sklapanju navedene Konvencije (3).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Konvencije u ime Unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

R. GALDES

---

(1)  Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.).

1

(2)  Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.).

2

(3)  Tekst Konvencije objavit će se zajedno s odlukom o njezinu sklapanju.

3

---

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/13

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/866

od 11. svibnja 2017.

o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Unija je sudjelovala uz države članice, kao promatrač, u pregovorima o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”), koju je Odbor ministara Vijeća Europe usvojio 7. travnja 2011. Konvencija je otvorena za potpisivanje 11. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(1)

Unija je sudjelovala uz države članice, kao promatrač, u pregovorima o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”), koju je Odbor ministara Vijeća Europe usvojio 7. travnja 2011. Konvencija je otvorena za potpisivanje 11. svibnja 2011.

| (2) | U skladu s njezinim člankom 75. Konvencija je otvorena za potpisivanje Uniji. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s njezinim člankom 75. Konvencija je otvorena za potpisivanje Uniji.

| (3) | Konvencijom se uspostavlja sveobuhvatan i višedimenzionalan pravni okvir za zaštitu žena od svih oblika nasilja. Njome se nastoji spriječiti, progoniti i suzbiti nasilje nad ženama i djevojčicama te nasilje u obitelji. Njome je obuhvaćen širok spektar mjera, od prikupljanja podataka i podizanja razine svijesti do pravnih mjera kojima se inkriminiraju različiti oblici nasilja nad ženama. Ona uključuje mjere za zaštitu žrtava i pružanje usluga potpore te se bavi pitanjima rodno utemeljenog nasilja u području azila i migracija. Konvencijom se uspostavlja specifičan mehanizam nadzora kako bi se osiguralo da stranke učinkovito provode njezine odredbe. |
| --- | --- |

(3)

Konvencijom se uspostavlja sveobuhvatan i višedimenzionalan pravni okvir za zaštitu žena od svih oblika nasilja. Njome se nastoji spriječiti, progoniti i suzbiti nasilje nad ženama i djevojčicama te nasilje u obitelji. Njome je obuhvaćen širok spektar mjera, od prikupljanja podataka i podizanja razine svijesti do pravnih mjera kojima se inkriminiraju različiti oblici nasilja nad ženama. Ona uključuje mjere za zaštitu žrtava i pružanje usluga potpore te se bavi pitanjima rodno utemeljenog nasilja u području azila i migracija. Konvencijom se uspostavlja specifičan mehanizam nadzora kako bi se osiguralo da stranke učinkovito provode njezine odredbe.

| (4) | Potpisivanjem Konvencije u ime Unije doprinijet će se ostvarenju ravnopravnosti žena i muškaraca u svim područjima, što je temeljni cilj i temeljna vrijednost Unije koje treba postići u svim njezinim aktivnostima u skladu s člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Nasilje nad ženama kršenje je njihovih ljudskih prava i ekstreman oblik diskriminacije koja je duboko ukorijenjena u rodnim neravnopravnostima i kojom se doprinosi održavanju i jačanju tih neravnopravnosti. Obvezujući se na provedbu Konvencije Unija potvrđuje svoj angažman u borbi protiv nasilja nad ženama na svojem području i diljem svijeta te pojačava svoje aktualno političko djelovanje i postojeći opsežan pravni okvir u području postupovnog kaznenog prava, što je posebno važno za žene i djevojčice. |
| --- | --- |

(4)

Potpisivanjem Konvencije u ime Unije doprinijet će se ostvarenju ravnopravnosti žena i muškaraca u svim područjima, što je temeljni cilj i temeljna vrijednost Unije koje treba postići u svim njezinim aktivnostima u skladu s člancima 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člankom 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Nasilje nad ženama kršenje je njihovih ljudskih prava i ekstreman oblik diskriminacije koja je duboko ukorijenjena u rodnim neravnopravnostima i kojom se doprinosi održavanju i jačanju tih neravnopravnosti. Obvezujući se na provedbu Konvencije Unija potvrđuje svoj angažman u borbi protiv nasilja nad ženama na svojem području i diljem svijeta te pojačava svoje aktualno političko djelovanje i postojeći opsežan pravni okvir u području postupovnog kaznenog prava, što je posebno važno za žene i djevojčice.

| (5) | I Unija i njezine države članice nadležne su u područjima obuhvaćenima Konvencijom. |
| --- | --- |

(5)

I Unija i njezine države članice nadležne su u područjima obuhvaćenima Konvencijom.

| (6) | Konvenciju bi trebalo potpisati u ime Unije u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije u mjeri u kojoj Konvencija može utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. To se osobito primjenjuje na određene odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i na odredbe Konvencije koje se odnose na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement). Države članice zadržavaju svoju nadležnost u mjeri u kojoj Konvencija ne utječe na zajednička pravila niti mijenja njihovo područje primjene. |
| --- | --- |

(6)

Konvenciju bi trebalo potpisati u ime Unije u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Unije u mjeri u kojoj Konvencija može utjecati na zajednička pravila ili mijenjati njihovo područje primjene. To se osobito primjenjuje na određene odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i na odredbe Konvencije koje se odnose na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement). Države članice zadržavaju svoju nadležnost u mjeri u kojoj Konvencija ne utječe na zajednička pravila niti mijenja njihovo područje primjene.

| (7) | Unija je također isključivo nadležna za prihvaćanje obveza navedenih u Konvenciji u pogledu vlastitih institucija i vlastite javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Unija je također isključivo nadležna za prihvaćanje obveza navedenih u Konvenciji u pogledu vlastitih institucija i vlastite javne uprave.

| (8) | Budući da su nadležnost Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija bi uz svoje države članice trebala postati strankom Konvencije kako bi zajedno mogle, na dosljedan način, ispunjavati obveze utvrđene Konvencijom i ostvarivati prava koja su im prenesena. |
| --- | --- |

(8)

Budući da su nadležnost Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija bi uz svoje države članice trebala postati strankom Konvencije kako bi zajedno mogle, na dosljedan način, ispunjavati obveze utvrđene Konvencijom i ostvarivati prava koja su im prenesena.

| (9) | Ova se Odluka odnosi samo na članke 60. i 61. Konvencije. Ne odnosi se na odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, koje su predmet zasebne odluke Vijeća o potpisivanju koju treba donijeti usporedno s ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(9)

Ova se Odluka odnosi samo na članke 60. i 61. Konvencije. Ne odnosi se na odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, koje su predmet zasebne odluke Vijeća o potpisivanju koju treba donijeti usporedno s ovom Odlukom.

| (10) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje. |
| --- | --- |

(10)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje.

| (11) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog UEU-u i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (12) | Konvenciju bi trebalo potpisati, |
| --- | --- |

(12)

Konvenciju bi trebalo potpisati,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrava se potpisivanje, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement), podložno sklapanju navedene Konvencije (1).

Članak 2.

Predsjednika Vijeća ovlašćuje se da odredi jednu ili više osoba ovlaštenih za potpisivanje Konvencije u ime Unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. svibnja 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

R. GALDES

---

(1)  Tekst Konvencije objavit će se zajedno s odlukom o njezinu sklapanju.

1

---

UREDBE

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/15

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/867

оd 7. veljače 2017.

o razredima sporazuma koji moraju biti zaštićeni pri djelomičnom prijenosu vlasništva u skladu s člankom 76. Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 76.,

budući da:

| (1) | U skladu s Direktivom 2014/59/EU države članice dužne su osigurati zaštitu određenih razreda sporazuma tijekom djelomičnog prijenosa imovine, prava i obveza institucije u sanaciji. Ista se zaštita propisuje i ako sanacijsko tijelo prisilno izmijeni uvjete ugovora u kojemu je institucija u sanaciji jedna od strana. Cilj je te zaštite u slučaju izvršenja djelomičnog prijenosa ili izmjene ugovora spriječiti razdvajanje imovine, prava i obveza koji su povezani na temelju tih sporazuma. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Direktivom 2014/59/EU države članice dužne su osigurati zaštitu određenih razreda sporazuma tijekom djelomičnog prijenosa imovine, prava i obveza institucije u sanaciji. Ista se zaštita propisuje i ako sanacijsko tijelo prisilno izmijeni uvjete ugovora u kojemu je institucija u sanaciji jedna od strana. Cilj je te zaštite u slučaju izvršenja djelomičnog prijenosa ili izmjene ugovora spriječiti razdvajanje imovine, prava i obveza koji su povezani na temelju tih sporazuma.

| (2) | Kako bi se osigurala pravilna primjena te zaštite, potrebno je točno utvrditi koje su vrste sporazuma obuhvaćene svakim od razreda utvrđenim u Direktivi 2014/59/EU. Najprimjereniji način za to utvrđivanje jest predvidjeti iscrpna pravila i definicije uz one utvrđene Direktivom 2014/59/EU. Tom se načinu daje prednost u odnosu na utvrđivanje popisa posebnih sporazuma koji se mogu sklopiti na temelju različitih nacionalnih propisa država članica jer bi sastavljanje takvog popisa bilo zahtjevno i trebalo bi ga stalno ažurirati. Ovom bi se uredbom trebalo objasniti i po potrebi ograničiti područje primjene različitih oblika zaštite koji su za svaki razred sporazuma propisani Direktivom 2014/59/EU. |
| --- | --- |

(2)

Kako bi se osigurala pravilna primjena te zaštite, potrebno je točno utvrditi koje su vrste sporazuma obuhvaćene svakim od razreda utvrđenim u Direktivi 2014/59/EU. Najprimjereniji način za to utvrđivanje jest predvidjeti iscrpna pravila i definicije uz one utvrđene Direktivom 2014/59/EU. Tom se načinu daje prednost u odnosu na utvrđivanje popisa posebnih sporazuma koji se mogu sklopiti na temelju različitih nacionalnih propisa država članica jer bi sastavljanje takvog popisa bilo zahtjevno i trebalo bi ga stalno ažurirati. Ovom bi se uredbom trebalo objasniti i po potrebi ograničiti područje primjene različitih oblika zaštite koji su za svaki razred sporazuma propisani Direktivom 2014/59/EU.

| (3) | Različiti razredi sporazuma iz članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU utvrđeni su uz različite stupnjeve preciznosti: pojedini su razredi određeni u potpunosti, dok su drugi određeni općenitije. Nadalje, pojedini se razredi odnose na jednu vrstu ugovornog odnosa i obveza ili na ograničen skup ugovornih odnosa i obveza, dok je drugima obuhvaćen veći broj i otvoreni niz ugovornih obveza, transakcija i odnosa. Potonji bi razredi mogli potencijalno obuhvaćati sve pravne i ugovorne odnose između institucije i njezine druge ugovorne strane ili više njih. Kada bi ti razredi sporazuma bili u potpunosti zaštićeni, sanacijska tijela mogla bi imati poteškoća pri izvršavanju djelomičnih prijenosa te ih možda uopće ne bi mogla izvršiti. Stoga je primjereno spriječiti prekomjernu zaštitu kojom bi se potencijalno mogli obuhvatiti sva imovina, prava i obveze između institucije i njezinih drugih ugovornih strana. |
| --- | --- |

(3)

Različiti razredi sporazuma iz članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU utvrđeni su uz različite stupnjeve preciznosti: pojedini su razredi određeni u potpunosti, dok su drugi određeni općenitije. Nadalje, pojedini se razredi odnose na jednu vrstu ugovornog odnosa i obveza ili na ograničen skup ugovornih odnosa i obveza, dok je drugima obuhvaćen veći broj i otvoreni niz ugovornih obveza, transakcija i odnosa. Potonji bi razredi mogli potencijalno obuhvaćati sve pravne i ugovorne odnose između institucije i njezine druge ugovorne strane ili više njih. Kada bi ti razredi sporazuma bili u potpunosti zaštićeni, sanacijska tijela mogla bi imati poteškoća pri izvršavanju djelomičnih prijenosa te ih možda uopće ne bi mogla izvršiti. Stoga je primjereno spriječiti prekomjernu zaštitu kojom bi se potencijalno mogli obuhvatiti sva imovina, prava i obveze između institucije i njezinih drugih ugovornih strana.

| (4) | U Direktivi 2014/59/EU određeni razredi zaštićenih sporazuma definirani su općenitije. Kako bi se povećala sigurnost u smislu područja primjene, točnije u vezi sa sporazumima o osiguranju, sporazumima o prijeboju i sporazumima o netiranju te strukturiranim financijskim sporazumima, te bi razrede trebalo dodatno odrediti. Ovom se delegiranom uredbom ne bi smjelo spriječiti sanacijska tijela u tome da u okviru djelomičnog prijenosa dodatno odrede one vrste sporazuma o prijeboju ili sporazuma o netiranju koje treba zaštititi pri pojedinačnim djelomičnim prijenosima ako se ti sporazumi priznaju za potrebe smanjenja rizika u skladu s primjenjivim bonitetnim pravilima te ako je zaštita, prije svega na temelju neodvojivosti, uvjet za to priznavanje. Sanacijskim tijelima trebalo bi dopustiti da o takvoj proširenoj zaštiti odlučuju u pojedinačnim slučajevima sanacije. |
| --- | --- |

(4)

U Direktivi 2014/59/EU određeni razredi zaštićenih sporazuma definirani su općenitije. Kako bi se povećala sigurnost u smislu područja primjene, točnije u vezi sa sporazumima o osiguranju, sporazumima o prijeboju i sporazumima o netiranju te strukturiranim financijskim sporazumima, te bi razrede trebalo dodatno odrediti. Ovom se delegiranom uredbom ne bi smjelo spriječiti sanacijska tijela u tome da u okviru djelomičnog prijenosa dodatno odrede one vrste sporazuma o prijeboju ili sporazuma o netiranju koje treba zaštititi pri pojedinačnim djelomičnim prijenosima ako se ti sporazumi priznaju za potrebe smanjenja rizika u skladu s primjenjivim bonitetnim pravilima te ako je zaštita, prije svega na temelju neodvojivosti, uvjet za to priznavanje. Sanacijskim tijelima trebalo bi dopustiti da o takvoj proširenoj zaštiti odlučuju u pojedinačnim slučajevima sanacije.

| (5) | Druge ugovorne strane institucije mogu se dogovoriti o takozvanom „sveobuhvatnom” ili „općem” sporazumu o prijeboju koji uključuje sva prava i obveze među stranama. Na temelju te vrste sporazuma sve vrste obveza među stranama bile bi zaštićene od međusobnog razdvajanja. Stoga djelomičan prijenos u pogledu te druge ugovorne strane ne bi bio izvediv te bi se općenito ugrozila cjelokupna izvedivost instrumenta jer sanacijska tijela možda ne bi mogla ni razlučiti koje su obveze obuhvaćene, odnosno koje nisu obuhvaćene tim sporazumima. Zato bi trebalo dodatno objasniti da se „sveobuhvatni” ili „opći” sporazumi o netiranju i prijeboju, koji uključuju svu imovinu, prava i obveze među stranama, ne bi smjeli smatrati zaštićenim sporazumima. |
| --- | --- |

(5)

Druge ugovorne strane institucije mogu se dogovoriti o takozvanom „sveobuhvatnom” ili „općem” sporazumu o prijeboju koji uključuje sva prava i obveze među stranama. Na temelju te vrste sporazuma sve vrste obveza među stranama bile bi zaštićene od međusobnog razdvajanja. Stoga djelomičan prijenos u pogledu te druge ugovorne strane ne bi bio izvediv te bi se općenito ugrozila cjelokupna izvedivost instrumenta jer sanacijska tijela možda ne bi mogla ni razlučiti koje su obveze obuhvaćene, odnosno koje nisu obuhvaćene tim sporazumima. Zato bi trebalo dodatno objasniti da se „sveobuhvatni” ili „opći” sporazumi o netiranju i prijeboju, koji uključuju svu imovinu, prava i obveze među stranama, ne bi smjeli smatrati zaštićenim sporazumima.

| (6) | Iz članka 80. Direktive 2014/59/EU proizlazi da suzivanje opsega definicija zaštićenih sporazuma u skladu s člankom 76. stavkom 2. Direktive 2014/59/EU ne bi smjelo utjecati na funkcioniranje sustava trgovanja, kliringa i namire ako su ti sustavi obuhvaćeni područjem primjene članka 2. točke (a) Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Sanacijska tijela trebala bi stoga biti obvezna zaštititi sve vrste sporazuma iz članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU koji su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane. To uključuje, ali ne treba biti ograničeno na djelatnost jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(6)

Iz članka 80. Direktive 2014/59/EU proizlazi da suzivanje opsega definicija zaštićenih sporazuma u skladu s člankom 76. stavkom 2. Direktive 2014/59/EU ne bi smjelo utjecati na funkcioniranje sustava trgovanja, kliringa i namire ako su ti sustavi obuhvaćeni područjem primjene članka 2. točke (a) Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Sanacijska tijela trebala bi stoga biti obvezna zaštititi sve vrste sporazuma iz članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU koji su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane. To uključuje, ali ne treba biti ograničeno na djelatnost jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (7) | Isto vrijedi i za imovinu, prava i obveze koji se odnose na platne sustave ili sustave namire vrijednosnih papira. Budući da su sporazumi o netiranju obuhvaćeni područjem primjene Direktive 98/26/EZ zaštićeni u slučaju insolventnosti, zbog dosljednosti bi ih trebalo zaštititi i na temelju članka 76. Direktive 2014/59/EU. Međutim primjereno je opseg zaštite na temelju članka 76. stavka 2. te Direktive proširiti na sve sporazume s platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te po potrebi na njihovu povezanu djelatnost. |
| --- | --- |

(7)

Isto vrijedi i za imovinu, prava i obveze koji se odnose na platne sustave ili sustave namire vrijednosnih papira. Budući da su sporazumi o netiranju obuhvaćeni područjem primjene Direktive 98/26/EZ zaštićeni u slučaju insolventnosti, zbog dosljednosti bi ih trebalo zaštititi i na temelju članka 76. Direktive 2014/59/EU. Međutim primjereno je opseg zaštite na temelju članka 76. stavka 2. te Direktive proširiti na sve sporazume s platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te po potrebi na njihovu povezanu djelatnost.

| (8) | Potreba da se pobliže odredi opseg sporazuma koji u određenim slučajevima podliježe zaštiti na temelju članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU u načelu ne bi smjela spriječiti sanacijska tijela da zaštite sve razrede sporazuma koji se mogu uvrstiti u neki od razreda iz tog članka i koji su u postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od odvajanja imovine, prava i obveza koji su obuhvaćeni tim sporazumima u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o insolventnosti, uključujući propise kojima je u nacionalno zakonodavstvo prenesena Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). To bi bio slučaj kada bi vjerovnik i dalje uživao prava koja proizlaze iz sporazuma osim ako bi se u okviru nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti cijela transakcija učinila ništavom. To se posebno primjenjuje na sporazume o osiguranju te sporazume o prijeboju i netiranju koji su zaštićeni u okviru nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti, |
| --- | --- |

(8)

Potreba da se pobliže odredi opseg sporazuma koji u određenim slučajevima podliježe zaštiti na temelju članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU u načelu ne bi smjela spriječiti sanacijska tijela da zaštite sve razrede sporazuma koji se mogu uvrstiti u neki od razreda iz tog članka i koji su u postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od odvajanja imovine, prava i obveza koji su obuhvaćeni tim sporazumima u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o insolventnosti, uključujući propise kojima je u nacionalno zakonodavstvo prenesena Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). To bi bio slučaj kada bi vjerovnik i dalje uživao prava koja proizlaze iz sporazuma osim ako bi se u okviru nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti cijela transakcija učinila ništavom. To se posebno primjenjuje na sporazume o osiguranju te sporazume o prijeboju i netiranju koji su zaštićeni u okviru nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz Direktive 2014/59/EU. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

| 1. | „Sekuritizacija” znači sekuritizacija kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 61. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

1.

„Sekuritizacija” znači sekuritizacija kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 61. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

5

| 2. | „Sporazumi o netiranju” znači sporazumi o netiranju kako je definirano u članku 295. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

2.

„Sporazumi o netiranju” znači sporazumi o netiranju kako je definirano u članku 295. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Članak 2.

Uvjeti povezani sa sporazumima o osiguranju, uključujući transakcije financiranja vrijednosnim papirima

Sporazumi o osiguranju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2014/59/EU uključuju sljedeće:

| 1. | sporazume kojima se utvrđuju jamstva, osobna jamstva i garancije; |
| --- | --- |

1.

sporazume kojima se utvrđuju jamstva, osobna jamstva i garancije;

| 2. | založna prava i druga realna jamstvena prava; |
| --- | --- |

2.

založna prava i druga realna jamstvena prava;

| 3. | transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira koje ne podrazumijevaju prijenos potpunog vlasništva nad kolateralom i koje uključuju jednu stranu (zajmodavca) koja pozajmljuje vrijednosne papire drugoj strani (zajmoprimcu) u zamjenu za naknadu ili plaćanje kamata i u kojima zajmoprimac zajmodavcu pruža kolateral tijekom trajanja zajma. |
| --- | --- |

3.

transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira koje ne podrazumijevaju prijenos potpunog vlasništva nad kolateralom i koje uključuju jednu stranu (zajmodavca) koja pozajmljuje vrijednosne papire drugoj strani (zajmoprimcu) u zamjenu za naknadu ili plaćanje kamata i u kojima zajmoprimac zajmodavcu pruža kolateral tijekom trajanja zajma.

Sporazumi o osiguranju smatraju se sporazumima o osiguranju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (a) Direktive 2014/59/EU samo ako su prava ili imovina s kojima je založno pravo povezano ili s kojima bi bilo povezano u slučaju događaja izvršenja dostatno utvrđeni ili ih je moguće dostatno utvrditi u skladu s uvjetima sporazuma i primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.

Članak 3.

Uvjeti koji se odnose na sporazume o prijeboju

1.   Sporazumi o prijeboju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane smatraju se sporazumima o prijeboju iz članka 76. stavka 2. točke (c) Direktive 2014/59/EU ako se odnose na prava i obveze koji proizlaze iz financijskih ugovora ili izvedenica.

2.   Sporazumi o prijeboju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane ili više njih smatraju se sporazumima o prijeboju iz članka 76. stavka 2. točke (c) Direktive 2014/59/EU u bilo kojoj od sljedećih situacija:

| (a) | sporazumi su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane, prije svega djelatnošću jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

sporazumi su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane, prije svega djelatnošću jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (b) | sporazumi se odnose na prava i obveze prema sustavima kako su definirani u članku 2. točki (a) Direktive 98/26/EZ ili prema drugim platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te su povezani s njihovom djelatnošću kao platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(b)

sporazumi se odnose na prava i obveze prema sustavima kako su definirani u članku 2. točki (a) Direktive 98/26/EZ ili prema drugim platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te su povezani s njihovom djelatnošću kao platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira.

3.   Sanacijska tijela mogu u pojedinačnim slučajevima odlučiti da se sporazumi o prijeboju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane ili više njih, ako se odnose na vrste prava i obveza koje nisu navedene u stavcima 1. i 2., smatraju sporazumima o prijeboju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (c) Direktive 2014/59/EU ako se priznaju za potrebe smanjenja rizika u skladu s primjenjivim bonitetnim pravilima te ako je zaštita, prije svega na temelju neodvojivosti, uvjet za to priznavanje.

Članak 4.

Uvjeti koji se odnose na sporazume o netiranju

1.   Ugovorni sporazumi o netiranju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane smatraju se sporazumima o netiranju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (d) Direktive 2014/59/EU ako se odnose na prava i obveze koji proizlaze iz financijskih ugovora ili izvedenica.

2.   Ugovorni sporazumi o netiranju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane ili više njih smatraju se sporazumima o netiranju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (d) Direktive 2014/59/EU u bilo kojoj od sljedećih situacija:

| (a) | sporazumi su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane, prije svega djelatnošću jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

sporazumi su povezani s djelatnošću druge ugovorne strane kao središnje druge ugovorne strane, prije svega djelatnošću jamstvenog fonda iz članka 42. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (b) | sporazumi se odnose na prava i obveze prema sustavima kako su definirani u članku 2. točki (a) Direktive 98/26/EZ ili prema drugim platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te su povezani s njihovom djelatnošću kao platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

(b)

sporazumi se odnose na prava i obveze prema sustavima kako su definirani u članku 2. točki (a) Direktive 98/26/EZ ili prema drugim platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira te su povezani s njihovom djelatnošću kao platnim sustavima ili sustavima namire vrijednosnih papira.

3.   Sanacijska tijela mogu u pojedinačnim slučajevima odlučiti da se sporazumi o netiranju sklopljeni između institucije i druge ugovorne strane ili više njih mogu smatrati sporazumima o netiranju u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (d) Direktive 2014/59/EU ako se priznaju za potrebe smanjenja rizika u skladu s primjenjivim bonitetnim pravilima te ako je zaštita, prije svega na temelju neodvojivosti, uvjet za to priznavanje.

Članak 5.

Opći uvjeti koji se primjenjuju na sporazume o osiguranju, sporazume o prijeboju i sporazume o netiranju te strukturirane financijske sporazume

1.   Člancima 2., 3. i 4. ne dovode se u pitanje sljedeće ovlasti sanacijskih tijela:

| (a) | zaštita svih vrsta sporazuma koji se mogu uvrstiti u neki od razreda iz točaka (a), (c), (d) i (f) članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU, a koji su u redovnom postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od privremenog ili trajnog odvajanja, suspenzije ili poništenja imovine, prava i obveza obuhvaćenih tim sporazumima u okviru relevantnog nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti, uključujući propise o prenošenju Direktive 2001/24/EZ u nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

(a)

zaštita svih vrsta sporazuma koji se mogu uvrstiti u neki od razreda iz točaka (a), (c), (d) i (f) članka 76. stavka 2. Direktive 2014/59/EU, a koji su u redovnom postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od privremenog ili trajnog odvajanja, suspenzije ili poništenja imovine, prava i obveza obuhvaćenih tim sporazumima u okviru relevantnog nacionalnog zakonodavstva o insolventnosti, uključujući propise o prenošenju Direktive 2001/24/EZ u nacionalno zakonodavstvo;

| (b) | zaštita svih vrsta sporazuma koji nisu obuhvaćeni člankom 76. stavkom 2. Direktive 2014/59/EU, a koji su u redovnom postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od privremenog ili trajnog odvajanja, suspenzije ili poništenja imovine, prava i obveza obuhvaćenih tim sporazumima u okviru relevantnog nacionalnog prava u području insolventnosti, uključujući propise o prenošenju Direktive 2001/24/EZ u nacionalno zakonodavstvo. |
| --- | --- |

(b)

zaštita svih vrsta sporazuma koji nisu obuhvaćeni člankom 76. stavkom 2. Direktive 2014/59/EU, a koji su u redovnom postupku u slučaju insolventnosti zaštićeni od privremenog ili trajnog odvajanja, suspenzije ili poništenja imovine, prava i obveza obuhvaćenih tim sporazumima u okviru relevantnog nacionalnog prava u području insolventnosti, uključujući propise o prenošenju Direktive 2001/24/EZ u nacionalno zakonodavstvo.

2.   Iz zaštite utvrđene člankom 76. stavkom 1. Direktive 2014/59/EU sanacijska tijela mogu, u pojedinačnim slučajevima, isključiti sporazume o osiguranju, sporazume o prijeboju ili sporazume o netiranju koji se odnose na ugovore koji sadržavaju bilo koju odredbu kojom se u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza druge ugovorne strane drugoj ugovornoj strani koja nije u statusu neispunjavanja obveza dopušta da izvrši samo ograničena plaćanja prema ugovornoj strani koja je u statusu neispunjavanja obveza ili da uopće ne izvrši plaćanja, čak i ako je ugovorna strana koja je u statusu neispunjavanja obveza neto vjerovnik.

Članak 6.

Uvjeti povezani sa strukturiranim financijskim sporazumima, uključujući sekuritizacije i instrumente koji se rabe za zaštitu od rizika

1.   Strukturirani financijski sporazumi iz članka 76. stavka 2. točke (f) Direktive 2014/59/EU uključuju sljedeće:

| (a) | sekuritizacije u kojima su odnosne izloženosti razvrstane u tranše i uz potpuni prijenos prava vlasništva prenesene iz bilance inicijatora na instituciju ili subjekt u sanaciji (sekuritizacija na temelju „prave prodaje”); |
| --- | --- |

(a)

sekuritizacije u kojima su odnosne izloženosti razvrstane u tranše i uz potpuni prijenos prava vlasništva prenesene iz bilance inicijatora na instituciju ili subjekt u sanaciji (sekuritizacija na temelju „prave prodaje”);

| (b) | sekuritizacije na temelju ugovornih instrumenata, u kojima odnosna imovina ostaje u bilanci institucije ili subjekta u sanaciji (sintetske sekuritizacije). |
| --- | --- |

(b)

sekuritizacije na temelju ugovornih instrumenata, u kojima odnosna imovina ostaje u bilanci institucije ili subjekta u sanaciji (sintetske sekuritizacije).

Pri sekuritizacijama na temelju prave prodaje svaka uloga inicijatora u strukturi, uključujući servisiranje zajmova, pružanje bilo kakvog oblika zaštite od rizika ili pružanje likvidnosti, smatra se obvezom koja čini dio strukturiranih financijskih sporazuma.

Pri sintetskim sekuritizacijama založno pravo smatra se pravom koje čini dio strukturiranih financijskih sporazuma samo ako je povezano s određenom imovinom koja je dostatno utvrđena ili koju je moguće dostatno utvrditi u skladu s uvjetima sporazuma i primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.

2.   Za sporazume koji čine strukturu sekuritizacije kojom su obuhvaćeni uzajamni odnosi između inicijatora, izdavatelja, povjerenika, servisera, upravitelja novčanih sredstava te drugih ugovornih strana u ugovorima o razmjeni i kreditnoj zaštiti smatra se da čine dio strukturiranih financijskih sporazuma ako su ti uzajamni odnosi izravno povezani s odnosnom imovinom i plaćanjima koja je iz sredstava stečenih iz te imovine potrebno izvršiti u korist imatelja strukturiranih instrumenata. Ti uzajamni odnosi uključuju obveze i prava povezane s odnosnom imovinom, obveze na temelju izdanih instrumenata i sporazume o osiguranju, uključujući transakcije s izvedenicama, potrebne za održavanje toka plaćanja u okviru tih obveza.

3.   Stavkom 2. ne dovodi se u pitanje ovlast sanacijskog tijela da na pojedinačnoj osnovi i uzimajući u obzir konkretnu strukturu strukturiranog financijskog sporazuma u skladu s člankom 76. stavkom 2. točkom (f) Direktive 2014/59/EU odluči da drugi sporazumi među stranama iz stavka 2., primjerice sporazumi o servisiranju zajmova, koji nisu izravno povezani s odnosnom imovinom i plaćanjima koja je potrebno izvršiti, čine dio takvog strukturiranog financijskog sporazuma.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. veljače 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

1

(2)  Direktiva 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166, 11.6.1998., str. 45.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2001/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o restrukturiranju i likvidaciji kreditnih institucija (SL L 125, 5.5.2001., str. 15.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

5

---

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/20

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/868

оd 19. svibnja 2017.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. svibnja 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | MA | 119,1 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 123,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,2 |
| ZZ | 131,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 58,9 |
| MA | 58,6 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 207,1 |
| ZZ | 131,8 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 115,9 |
| CL | 126,4 |
| CN | 145,5 |
| NZ | 158,4 |
| US | 107,1 |
| ZA | 100,2 |
| ZZ | 121,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

MA

119,1

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

123,8

0709 93 10

TR

131,2

ZZ

131,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

58,9

MA

58,6

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

207,1

ZZ

131,8

0808 10 80

AR

94,0

BR

115,9

CL

126,4

CN

145,5

NZ

158,4

US

107,1

ZA

100,2

ZZ

121,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/22

---

ODLUKA VIJEĆA (EU, Euratom) 2017/869

od 16. svibnja 2017.

o imenovanju člana Revizorskog suda

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 286. stavak 2.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir prijedlog Mađarske,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Mandat g. Szabolcsa FAZAKASA istekao je 6. svibnja 2016. |
| --- | --- |

(1)

Mandat g. Szabolcsa FAZAKASA istekao je 6. svibnja 2016.

| (2) | Trebalo bi stoga imenovati novog člana, |
| --- | --- |

(2)

Trebalo bi stoga imenovati novog člana,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Ildikó GÁLL-PELCZ imenuje se članicom Revizorskog suda za razdoblje od 1. rujna 2017. do 31. kolovoza 2023.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. svibnja 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

L. GRECH

---

(1)  Mišljenje od 27. travnja 2017. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

---

Ispravci

| 20.5.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 131/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.5.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 131/23

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2017/693 оd 7. travnja 2017. o izmjeni priloga II., III. i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za bitertanol, klormekvat i tebufenpirad u ili na određenim proizvodima

(
  Službeni list Europske unije L 101 od 13. travnja 2017.
  )

Na stranici 12., u Prilogu, točki 1. (b), u tablici kojom se zamjenjuje stupac za klormekvat Priloga II. Uredbi (EZ) br. 396/2005, brojčane oznake 1030000 do 1030990:

umjesto:

| „1030000 | Ptičja jaja | 0,01 (*)” |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | Kokoš | |
| 1030020 | Patka | |
| 1030030 | Guska | |
| 1030040 | Prepelica | |
| 1030990 | Ostalo | |

„1030000

Ptičja jaja

0,01 (*)”

1030010

Kokoš

1030020

Patka

1030030

Guska

1030040

Prepelica

1030990

Ostalo

treba stajati:

| „1030000 | Ptičja jaja | 0,1” |
| --- | --- | --- |
| 1030010 | Kokoš | |
| 1030020 | Patka | |
| 1030030 | Guska | |
| 1030040 | Prepelica | |
| 1030990 | Ostalo | |

„1030000

Ptičja jaja

0,1”

1030010

Kokoš

1030020

Patka

1030030

Guska

1030040

Prepelica

1030990

Ostalo

---