# Europeiska unionens L 211/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 211 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången17 augusti 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 211

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången17 augusti 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1475 av den 26 januari 2017 om prestandaklassificering av frostbeständighet hos takpannor av tegel enligt EN 1304 i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1476 av den 11 augusti 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1477 av den 11 augusti 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1051/2009 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1478 av den 16 augusti 2017 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95, bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 och bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 vad gäller den myndighet som bemyndigats att utfärda dokument och intyg i Argentina | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1479 av den 16 augusti 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller avsättning av interventionslager inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1480 av den 16 augusti 2017 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa artiklar av gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina | 14 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1481 av den 14 augusti 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 5589]

   (
  1
  ) | 46 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1475 av den 26 januari 2017 om prestandaklassificering av frostbeständighet hos takpannor av tegel enligt EN 1304 i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1476 av den 11 augusti 2017 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1477 av den 11 augusti 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1051/2009 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1478 av den 16 augusti 2017 om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95, bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 och bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 vad gäller den myndighet som bemyndigats att utfärda dokument och intyg i Argentina

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1479 av den 16 augusti 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller avsättning av interventionslager inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1480 av den 16 augusti 2017 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa artiklar av gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina

14

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1481 av den 14 augusti 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 5589]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 5589]

1

46

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2095 av den 26 september 2016 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder ( EUT L 326, 1.12.2016 ) | 58 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2095 av den 26 september 2016 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder ( EUT L 326, 1.12.2016 )

( EUT L 326, 1.12.2016 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/1475

av den 26 januari 2017

om prestandaklassificering av frostbeständighet hos takpannor av tegel enligt EN 1304 i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (1), särskilt artikel 27.1, och

av följande skäl:

| (1) | Om kommissionen inte fastställer prestandaklasser för väsentliga egenskaper hos byggprodukter enligt artikel 27.2 i förordning (EU) nr 305/2011, får de europeiska standardiseringsorganen göra det, men endast på grundval av ett reviderat mandat. |
| --- | --- |

(1)

Om kommissionen inte fastställer prestandaklasser för väsentliga egenskaper hos byggprodukter enligt artikel 27.2 i förordning (EU) nr 305/2011, får de europeiska standardiseringsorganen göra det, men endast på grundval av ett reviderat mandat.

| (2) | Den europeiska produktstandarden EN 1304 om takpannor av tegel samt tillbehör är en standard som är harmoniserad enligt rådets direktiv 89/106/EEG (2) sedan 2005. |
| --- | --- |

(2)

Den europeiska produktstandarden EN 1304 om takpannor av tegel samt tillbehör är en standard som är harmoniserad enligt rådets direktiv 89/106/EEG (2) sedan 2005.

| (3) | En ny prestandaklassificering av frostbeständighet hos takpannor av tegel enligt EN 1304 när de är avsedda för användning utomhus har upptagits i den nya versionen av standarden. Klassificeringen grundar sig på en successiv utveckling av harmoniserade bedömningsmetoder och utgör således ett steg framåt mot en gemensam inre marknad för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

En ny prestandaklassificering av frostbeständighet hos takpannor av tegel enligt EN 1304 när de är avsedda för användning utomhus har upptagits i den nya versionen av standarden. Klassificeringen grundar sig på en successiv utveckling av harmoniserade bedömningsmetoder och utgör således ett steg framåt mot en gemensam inre marknad för produkterna i fråga.

| (4) | Något reviderat mandat har inte utfärdats för den nya klassificeringen. |
| --- | --- |

(4)

Något reviderat mandat har inte utfärdats för den nya klassificeringen.

| (5) | Ett nytt klassificeringssystem som ska användas för produkter enligt EN 1304 när de är avsedda för användning utomhus bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Ett nytt klassificeringssystem som ska användas för produkter enligt EN 1304 när de är avsedda för användning utomhus bör därför fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Prestanda hos takpannor av tegel avsedda för användning utomhus ska, när det gäller deras väsentliga egenskap frostbeständighet, klassificeras i enlighet med det klassificeringssystem som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Rådets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om byggprodukter (EGT L 40, 11.2.1989, s. 12).

2

---

BILAGA

För produkter som omfattas av standarden EN 1304 Takprodukter – Takpannor av tegel samt tillbehör – Definitioner och krav och är avsedda för användning utomhus ska en ny klassificering i förhållande till den väsentliga egenskapen frostbeständighet fastställas enligt följande:

| | Klass 1 (150 cykler): minst 150 cykler. Om ingen av takpannorna efter 150 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1. |
| --- | --- |

Klass 1 (150 cykler): minst 150 cykler. Om ingen av takpannorna efter 150 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1.

| | Klass 2 (90 cykler): 90–149 cykler. Om ingen av takpannorna efter 90 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1. |
| --- | --- |

Klass 2 (90 cykler): 90–149 cykler. Om ingen av takpannorna efter 90 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1.

| | Klass 3 (30 cykler): 30–89 cykler. Om ingen av takpannorna efter 30 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1. |
| --- | --- |

Klass 3 (30 cykler): 30–89 cykler. Om ingen av takpannorna efter 30 cykler uppvisar någon av de skador som beskrivs som icke godtagbara i EN 539-2: 2013, tabell 1.

---

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1476

av den 11 augusti 2017

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (2), är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 fastställs allmänna bestämmelser för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som inför underuppdelningar i den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i enlighet med den motivering som anges i kolumn 3.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats för de varor som omfattas av denna förordning men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör under en viss period kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013. Denna period bör vara tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader från den dag då denna förordning träder i kraft fortfarande åberopas i enlighet med artikel 34.9 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En produkt (s.k. ”LED-tandläkarlampa”) som består av olika material, såsom glas, plast och olika metaller och innehåller flera lysdioder (LED). Den presenteras med en svängbar arm. Den svängbara armen kan monteras antingen på en tandläkarstol eller t.ex. på väggen eller i taket i en tandläkarmottagning.
  Den är avsedd att belysa munhålan under tandläkarbehandling. Det avgivna ljuset är, ifråga om styrka, färg och mönster, särskilt avpassat för användning av tandläkare.
  Se bild (*1) | 9405 40 99 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9405 , 9405 40 och 9405 40 99 .
  Klassificering enligt nummer 9018 som medicinska instrument eller apparater är utesluten eftersom numret inte omfattar vissa artiklar som ingår i en komplett dentalutrustning (t.ex. skuggfria lampor) när de presenteras separat. Dessa artiklar klassificeras enligt sina respektive nummer (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet (FAHS), nr 9018 , del II, ii och uteslutning enligt del II).
  Produkten har samma egenskaper och utformning som en elektrisk belysningsarmatur/belysningsartikel enligt nr 9405 som omfattar elektrisk specialbelysningsarmatur och andra elektriska belysningsartiklar som kan bestå av vilket material som helst och använda med vilken ljuskälla som helst (se även FAHS, nr 9405 , del I).
  Produkten, som består av olika material, varav inget ger den dess huvudsakliga karaktär, ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9405 40 99 som annan elektrisk belysningsarmatur och andra elektriska belysningsartiklar av annat material än plast. |

Varubeskrivning

Klassificering (KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En produkt (s.k. ”LED-tandläkarlampa”) som består av olika material, såsom glas, plast och olika metaller och innehåller flera lysdioder (LED). Den presenteras med en svängbar arm. Den svängbara armen kan monteras antingen på en tandläkarstol eller t.ex. på väggen eller i taket i en tandläkarmottagning.

Den är avsedd att belysa munhålan under tandläkarbehandling. Det avgivna ljuset är, ifråga om styrka, färg och mönster, särskilt avpassat för användning av tandläkare.

Se bild (*1)

9405 40 99

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 9405 , 9405 40 och 9405 40 99 .

Klassificering enligt nummer 9018 som medicinska instrument eller apparater är utesluten eftersom numret inte omfattar vissa artiklar som ingår i en komplett dentalutrustning (t.ex. skuggfria lampor) när de presenteras separat. Dessa artiklar klassificeras enligt sina respektive nummer (se även Förklarande anmärkningar till Harmoniserade systemet (FAHS), nr 9018 , del II, ii och uteslutning enligt del II).

Produkten har samma egenskaper och utformning som en elektrisk belysningsarmatur/belysningsartikel enligt nr 9405 som omfattar elektrisk specialbelysningsarmatur och andra elektriska belysningsartiklar som kan bestå av vilket material som helst och använda med vilken ljuskälla som helst (se även FAHS, nr 9405 , del I).

Produkten, som består av olika material, varav inget ger den dess huvudsakliga karaktär, ska därför klassificeras enligt KN-nummer 9405 40 99 som annan elektrisk belysningsarmatur och andra elektriska belysningsartiklar av annat material än plast.

Image 1

---

(*1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1477

av den 11 augusti 2017

om ändring av förordning (EG) nr 1051/2009 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 57.4 och 58.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1051/2009 (2) klassificerade kommissionen ett nytt fyrhjuligt fordon, som beskrivs i första kolumnen punkt 2 i tabellen i bilagan till den förordningen, enligt KN-nummer 8701 90 90. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1051/2009 (2) klassificerade kommissionen ett nytt fyrhjuligt fordon, som beskrivs i första kolumnen punkt 2 i tabellen i bilagan till den förordningen, enligt KN-nummer 8701 90 90.

| (2) | I mål C-91/15 Kawasaki (3) slog domstolen fast att punkt 2 i tabellen i bilagan till förordning (EG) nr 1051/2009 är ogiltig i den del den klassificerar fordonet i fråga enligt undernummer 8701 90 90 i Kombinerade nomenklaturen, som återfinns i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (4), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 948/2009 (5), och inte enligt undernummer 8701 90 11 till 8701 90 39 i Kombinerade nomenklaturen. |
| --- | --- |

(2)

I mål C-91/15 Kawasaki (3) slog domstolen fast att punkt 2 i tabellen i bilagan till förordning (EG) nr 1051/2009 är ogiltig i den del den klassificerar fordonet i fråga enligt undernummer 8701 90 90 i Kombinerade nomenklaturen, som återfinns i bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (4), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 948/2009 (5), och inte enligt undernummer 8701 90 11 till 8701 90 39 i Kombinerade nomenklaturen.

| (3) | Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att bestämmelser som inte längre är tillämpliga avlägsnas från unionens rättsordning. Den ogiltigförklarade bestämmelsen bör därför utgå för att undvika eventuella skillnader i tullklassificering av vissa fordon och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen inom unionen. |
| --- | --- |

(3)

Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att bestämmelser som inte längre är tillämpliga avlägsnas från unionens rättsordning. Den ogiltigförklarade bestämmelsen bör därför utgå för att undvika eventuella skillnader i tullklassificering av vissa fordon och för att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen inom unionen.

| (4) | Förordning (EG) nr 1051/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1051/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I tabellen i bilagan till förordning (EG) nr 1051/2009 ska punkt 2 utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Stephen QUEST

Generaldirektör

Generaldirektoratet för skatter och tullar

---

(1)  
  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1051/2009 av den 3 november 2009 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (EUT L 290, 6.11.2009, s. 56).

2

(3)  Domstolens dom av den 22 september 2016, Kawasaki Motors Europe, C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

(4)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EG) nr 948/2009 av den 30 september 2009 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 287, 31.10.2009, s. 1).

5

---

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1478

av den 16 augusti 2017

om ändring av bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95, bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 och bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 vad gäller den myndighet som bemyndigats att utfärda dokument och intyg i Argentina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt Gatt artikel XXIV.6 avslutats (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1439/95 av den 26 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3013/89 beträffande import och export av produkter inom sektorn för får- och getkött (3), särskilt artikel 12.2,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 748/2008 av den 30 juli 2008 om öppnande och förvaltning av en importtullkvot för fryst mellangärde från nötkreatur som omfattas av KN-nummer 0206 29 91 (4), särskilt artikel 6.2,

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 av den 21 juni 2013 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för färskt, kylt eller fryst nötkött av hög kvalitet samt fryst buffelkött (5), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95 förtecknas de myndigheter i exporterande länder som är behöriga att utfärda ursprungsdokument. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95 förtecknas de myndigheter i exporterande länder som är behöriga att utfärda ursprungsdokument.

| (2) | I bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 förtecknas de myndigheter i Argentina som bemyndigats att utfärda äkthetsintyg. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 förtecknas de myndigheter i Argentina som bemyndigats att utfärda äkthetsintyg.

| (3) | I bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 förtecknas myndigheter i exportländer med befogenhet att utfärda äkthetsintyg. |
| --- | --- |

(3)

I bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 förtecknas myndigheter i exportländer med befogenhet att utfärda äkthetsintyg.

| (4) | Argentina har meddelat kommissionen att det från och med den 26 juni 2017 är jordbruksministeriet som är den nya myndighet som är bemyndigad att utfärda ursprungsdokument och äkthetsintyg för nötkött, fårkött och getkött med ursprung i Argentina. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(4)

Argentina har meddelat kommissionen att det från och med den 26 juni 2017 är jordbruksministeriet som är den nya myndighet som är bemyndigad att utfärda ursprungsdokument och äkthetsintyg för nötkött, fårkött och getkött med ursprung i Argentina. Denna förordning bör därför tillämpas från och med den dagen.

| (5) | Bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95, bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 och bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95, bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 och bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till förordning (EG) nr 1439/95 ska punkt 1 ersättas med följande:

| ”1. | Argentina: Ministerio de Agroindustria” |
| --- | --- |

”1.

Artikel 2

Bilaga III till förordning (EG) nr 748/2008 ska ersättas med följande:

”BILAGA III

Förteckning över myndigheter i Argentina som bemyndigats att utfärda äkthetsintyg

Argentina: Ministerio de Agroindustria:

för mellangärde med ursprung i Argentina i enlighet med artikel 1.3 a.

Artikel 3

I bilaga III till genomförandeförordning (EU) nr 593/2013 ska första strecksatsen ersättas med följande:

| ”— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:
  för kött med ursprung i Argentina:






  a) | som motsvarar definitionen i artikel 1.1 c, |
| --- | --- | --- |

”—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA:

för kött med ursprung i Argentina:

a)

som motsvarar definitionen i artikel 1.1 c,

| b) | som motsvarar definitionen i artikel 2 a.” |
| --- | --- |

b)

som motsvarar definitionen i artikel 2 a.”

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 26 juni 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

2

(3)  
  EGT L 143, 27.6.1995, s. 7.

3

(4)  
  EUT L 202, 31.7.2008, s. 28.

4

(5)  
  EUT L 170, 22.6.2013, s. 32.

5

---

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1479

av den 16 augusti 2017

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2016/1240 vad gäller avsättning av interventionslager inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 20 i, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 får produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention (nedan kallade interventionsprodukter) avyttras genom att de ställs till förfogande inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (nedan kallad programmet) i enlighet med relevanta unionsrättsakter. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 får produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention (nedan kallade interventionsprodukter) avyttras genom att de ställs till förfogande inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (nedan kallad programmet) i enlighet med relevanta unionsrättsakter.

| (2) | Artikel 23.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (2) fastställer att livsmedel som ska delas ut till de sämst ställda i unionen får införskaffas genom användning, beredning eller försäljning av interventionsprodukter förutsatt att det är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet och inte på ett omotiverat sätt fördröjer leveranserna av livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 23.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (2) fastställer att livsmedel som ska delas ut till de sämst ställda i unionen får införskaffas genom användning, beredning eller försäljning av interventionsprodukter förutsatt att det är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet och inte på ett omotiverat sätt fördröjer leveranserna av livsmedel.

| (3) | Trots att kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (3) innehåller bestämmelser avseende ställandet av en säkerhet för att lämna in ett erbjudande eller ett anbud för avsättning av interventionsprodukter inom ramen för programmet, så innehåller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (4) inga detaljerade regler för förfaranden gällande produkter som ställs till programmets förfogande. |
| --- | --- |

(3)

Trots att kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 (3) innehåller bestämmelser avseende ställandet av en säkerhet för att lämna in ett erbjudande eller ett anbud för avsättning av interventionsprodukter inom ramen för programmet, så innehåller kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 (4) inga detaljerade regler för förfaranden gällande produkter som ställs till programmets förfogande.

| (4) | När det finns interventionsprodukter och rådande marknadsförhållanden möjliggör avsättning av sådana produkter, bör kommissionen ha möjlighet att fatta beslut om att ställa dessa produkter till programmets förfogande. För detta ändamål bör kommissionen fastställa den kvantitet som ska ställas till förfogande och medlemsstater som vill ta emot en del av den kvantitet som ställts till förfogande bör lämna in en ansökan om detta. |
| --- | --- |

(4)

När det finns interventionsprodukter och rådande marknadsförhållanden möjliggör avsättning av sådana produkter, bör kommissionen ha möjlighet att fatta beslut om att ställa dessa produkter till programmets förfogande. För detta ändamål bör kommissionen fastställa den kvantitet som ska ställas till förfogande och medlemsstater som vill ta emot en del av den kvantitet som ställts till förfogande bör lämna in en ansökan om detta.

| (5) | Om den totala kvantitet som begärs överstiger den totalt tillgängliga kvantiteten bör produkterna fördelas i proportion till den kvantitet som begärts. Därefter bör de tillgängliga partierna fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med kriterier som ska fastställas av kommissionen i förhållande till var produkterna är belägna. |
| --- | --- |

(5)

Om den totala kvantitet som begärs överstiger den totalt tillgängliga kvantiteten bör produkterna fördelas i proportion till den kvantitet som begärts. Därefter bör de tillgängliga partierna fördelas mellan medlemsstaterna i enlighet med kriterier som ska fastställas av kommissionen i förhållande till var produkterna är belägna.

| (6) | Eftersom det finns olika sorters interventionsprodukter som kan ha varierande egenskaper kan det mest lämpliga och effektiva sättet att avsätta dem för programmets syften variera. Det är därför nödvändigt att fastställa lämpliga procedurregler, inbegripet vissa tidsfrister. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det finns olika sorters interventionsprodukter som kan ha varierande egenskaper kan det mest lämpliga och effektiva sättet att avsätta dem för programmets syften variera. Det är därför nödvändigt att fastställa lämpliga procedurregler, inbegripet vissa tidsfrister.

| (7) | Förutom att använda eller bearbeta interventionsprodukter kan försäljning via anbudsförfaranden som organiseras av medlemsstater som har tilldelats en del av den kvantitet som ställts till programmets förfogande vara ett effektivt alternativ. Det bör fastställas särskilda regler för försäljning genom sådana anbudsförfaranden. För att undvika risken att försäljning genom anbudsförfaranden stör de relevanta marknaderna är det lämpligt att fastställa ett minimipris under vilket inga erbjudanden kan godtas. |
| --- | --- |

(7)

Förutom att använda eller bearbeta interventionsprodukter kan försäljning via anbudsförfaranden som organiseras av medlemsstater som har tilldelats en del av den kvantitet som ställts till programmets förfogande vara ett effektivt alternativ. Det bör fastställas särskilda regler för försäljning genom sådana anbudsförfaranden. För att undvika risken att försäljning genom anbudsförfaranden stör de relevanta marknaderna är det lämpligt att fastställa ett minimipris under vilket inga erbjudanden kan godtas.

| (8) | Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2016/1240 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I avdelning II ska följande införas som kapitel IV:


  ”KAPITEL IV



  Avsättning av produkter från intervention inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen





  Artikel 38a
  Ställa produkter från intervention till programmets förfogande

  1.   Kommissionen får genom en genomförandeförordning som antagits i enlighet med det förfarande som anges i artikel 229.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, ställa interventionsprodukter till förfogande för ordningen för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen som avses i artikel 16.2 i den förordningen (nedan kallad programmet).


  2.   Den genomförandeförordning som avses i punkt 1 ska särskilt innehålla följande uppgifter:






  a) | Typ och kvantitet av produkter som ställs till programmets förfogande. |
| --- | --- | --- |

1.

I avdelning II ska följande införas som kapitel IV:

”KAPITEL IV

Avsättning av produkter från intervention inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen

Artikel 38a

Ställa produkter från intervention till programmets förfogande

1.   Kommissionen får genom en genomförandeförordning som antagits i enlighet med det förfarande som anges i artikel 229.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, ställa interventionsprodukter till förfogande för ordningen för livsmedelsutdelning till de sämst ställda i unionen som avses i artikel 16.2 i den förordningen (nedan kallad programmet).

2.   Den genomförandeförordning som avses i punkt 1 ska särskilt innehålla följande uppgifter:

a)

Typ och kvantitet av produkter som ställs till programmets förfogande.

| b) | Var de produkter som ställs till programmets förfogande är belägna och kriterierna för fördelning av de tillgängliga partierna mellan de berörda medlemsstaterna på grundval av var de är belägna. |
| --- | --- |

b)

Var de produkter som ställs till programmets förfogande är belägna och kriterierna för fördelning av de tillgängliga partierna mellan de berörda medlemsstaterna på grundval av var de är belägna.

| c) | Det sätt på vilket produkterna ska avsättas i enlighet med artikel 23.4 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (*1) (direkt användning, beredning eller försäljning) för att ställa dem till programmets förfogande på ett sätt som är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet med hänsyn till produkternas beskaffenhet och egenskaper. |
| --- | --- |

c)

Det sätt på vilket produkterna ska avsättas i enlighet med artikel 23.4 andra stycket i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 (*1) (direkt användning, beredning eller försäljning) för att ställa dem till programmets förfogande på ett sätt som är det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet med hänsyn till produkternas beskaffenhet och egenskaper.

| d) | I de fall produkterna ska säljas i enlighet med artikel 38b i den här förordningen; nivån på den säkerhet som ska ställas i enlighet med artikel 4 a i delegerad förordning (EU) 2016/1238 och priset under vilket produkterna inte får säljas. |
| --- | --- |

d)

I de fall produkterna ska säljas i enlighet med artikel 38b i den här förordningen; nivån på den säkerhet som ska ställas i enlighet med artikel 4 a i delegerad förordning (EU) 2016/1238 och priset under vilket produkterna inte får säljas.

3.   Medlemsstater som är intresserade av att tilldelas en del av eller hela den kvantitet som avses i punkt 2 a ska lämna in en ansökan till kommissionen inom 10 arbetsdagar efter dagen för offentliggörandet av den genomförandeförordning som avses i punkt 1. I ansökan ska typ och kvantitet (uttryckt i ton) av de begärda produkterna specificeras. En medlemsstat får inte begära en kvantitet som överstiger den kvantitet som avses i punkt 2 a.

4.   Inom 20 arbetsdagar efter dagen för offentliggörandet av den genomförandeförordning som avses i punkt 1 ska kommissionen, utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 i förordning (EU) nr 1308/2013, anta en genomförandeförordning genom vilken den:

| a) | Tilldelar en kvantitet till varje medlemsstat som har lämnat in en ansökan. |
| --- | --- |

a)

Tilldelar en kvantitet till varje medlemsstat som har lämnat in en ansökan.

| b) | Anger var de tillgängliga partierna som distribueras till de berörda medlemsstaterna i enlighet med de kriterier som avses i punkt 2 b är belägna. |
| --- | --- |

b)

Anger var de tillgängliga partierna som distribueras till de berörda medlemsstaterna i enlighet med de kriterier som avses i punkt 2 b är belägna.

Vid tillämpning av led a i första stycket ska medlemsstaterna, om den totala kvantitet som de begärt överskrider den kvantitet som avses i punkt 2 a, tilldelas en kvantitet som står i proportion till den kvantitet de begärt.

5.   Om en medlemsstat tilldelas en kvantitet som är 50 % lägre än den kvantitet som de begärde, får medlemsstaten avstå från den tilldelade kvantiteten genom att underrätta kommissionen om sitt beslut inom tio arbetsdagar efter dagen för offentliggörandet av den genomförandeförordning genom vilken produkterna tilldelades. Dessa produkter ska inte längre stå till programmets förfogande enligt den särskilda genomförandeförordningen.

Artikel 38b

Försäljning av interventionsprodukter som ställts till programmets förfogande

1.   När den genomförandeförordning som avses i artikel 38a.1 föreskriver att de produkter som ställs till programmets förfogande måste avsättas genom försäljning ska punkterna 2–7 i denna artikel tillämpas.

2.   Det utbetalande organet i den medlemsstat som har tilldelats produkter i enlighet med artikel 38a.4 ska inom 40 arbetsdagar efter offentliggörandet av den genomförandeförordning genom vilken produkterna tilldelades, inleda ett anbudsförfarande för försäljning av produkterna.

Om en medlemsstat har tilldelats produkter som innehas av det utbetalande organet i en annan medlemsstat, ska det utbetalande organet som innehar produkterna, till det utbetalande organet som säljer dessa produkter, lämna den information som avses i artikel 29.2 d – g inom tio arbetsdagar efter dagen för offentliggörandet av den genomförandeförordning genom vilken produkterna tilldelades.

3.   Om det utbetalande organet i en medlemsstat som har tilldelats produkter som innehas av det utbetalande organet i en annan medlemsstat, säljer hela eller delar av dessa produkter ska det utbetalande organet som säljer produkterna betala det utbetalande organet som innehar dem med det bokföringsvärde som avses i artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1308/2013. Betalningen ska göras inom fyra arbetsdagar efter att inbetalningen från en aktör av det belopp som motsvarar dennes anbud mottagits. Det utbetalande organet som innehar produkterna ska utfärda den uttagsorder som avses i artikel 37 i den här förordningen inom fem arbetsdagar efter mottagandet av betalningen från det utbetalande organet som säljer produkterna.

4.   Det utbetalande organet som säljer produkterna ska inom tio arbetsdagar efter att inbetalningen från en aktör av det belopp som motsvarar dennes anbud mottagits föra över skillnaden mellan produkternas försäljningspris och bokföringsvärde, multiplicerat med den kvantitet som sålts, till det organ till som kommissionen ska göra utbetalningarna till enligt förordning (EU) nr 223/2014. Det överförda beloppet ska användas till att finansiera inköp och utdelning av livsmedel till de sämst ställda utöver de resurser som redan finns tillgängliga i verksamhetsprogrammet.

5.   Det utbetalande organet som säljer produkterna ska stå för alla administrativa kostnader som hör samman med försäljningen.

6.   Kapitel II i delegerad förordning (EU) 2016/1238 och kapitel III i avdelning II i den här förordningen, med undantag för artiklarna 28.2, 29.2 b, 30.1 a och e, 31, 32.2, artikel 33.2 andra stycket samt artikel 36 i den här förordningen, ska tillämpas på ett anbudsförfarande som inleds av ett utbetalande organ i enlighet med punkt 2 i denna artikel. Artiklarna 32.1 och 33.3 ska även gälla för motsvarande beslut i en medlemsstat. Vid tillämpning av artikel 30.1 g ska beloppet på den säkerhet som föreskrivs i den genomförandeförordning som inleder försäljningen förstås som beloppet på den säkerhet som anges i den genomförandeförordning som avses i artikel 38a.1.

7.   Om alla eller delar av de produkter som tilldelas en medlemsstat inte har sålts inom fem månader efter dagen för offentliggörandet av den genomförandeförordning genom vilken produkterna tilldelades, ska dessa produkter inte längre stå till förfogande enligt den särskilda genomförandeförordningen.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (EUT L 72, 12.3.2014, s. 1).”
  "

*1

| 2. | Artikel 65.1 d ii ska ersättas med följande:






  ”ii) | Uppgifter om avsättning inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda, inklusive de beröra beloppen (skillnaden mellan försäljningspris och det bokförda värdet) och den tidpunkt då detta belopp överförs till det organ till vilket kommissionen gör utbetalningarna enlig förordning (EU) nr 223/2014 i enlighet med artikel 38b 4 i den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 65.1 d ii ska ersättas med följande:

”ii)

Uppgifter om avsättning inom ramen för ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda, inklusive de beröra beloppen (skillnaden mellan försäljningspris och det bokförda värdet) och den tidpunkt då detta belopp överförs till det organ till vilket kommissionen gör utbetalningarna enlig förordning (EU) nr 223/2014 i enlighet med artikel 38b 4 i den här förordningen.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av den 11 mars 2014 om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (EUT L 72, 12.3.2014, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/1238 av den 18 maj 2016 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 15).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1240 av den 18 maj 2016 om regler för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller offentlig intervention och stöd för privat lagring (EUT L 206, 30.7.2016, s. 71).

4

---

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/1480

av den 16 augusti 2017

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa artiklar av gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 10 december 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa artiklar av gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) eller gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn), och delar därav (nedan kallade vissa artiklar av gjutjärn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Indien (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). |
| --- | --- |

(1)

Den 10 december 2016 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av vissa artiklar av gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) eller gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn), och delar därav (nedan kallade vissa artiklar av gjutjärn) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Indien (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen).

kommissionen

vissa artiklar av gjutjärn

Kina

de berörda länderna

grundförordningen

| (2) | Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (2) i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) (2) i Europeiska unionens officiella tidning.

tillkännagivandet om inledande

2

Europeiska unionens officiella tidning

| (3) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 31 oktober 2016 av sju unionstillverkare, dvs. Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd och Fundiciones de Odena SA (nedan kallade klagandena). Klagandena svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa artiklar av gjutjärn. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 31 oktober 2016 av sju unionstillverkare, dvs. Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd och Fundiciones de Odena SA (nedan kallade klagandena). Klagandena svarar för mer än 40 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa artiklar av gjutjärn. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klagandena

1.2   Berörda parter

Berörda parter

| (4) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i Kina och Indien samt kända importörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(4)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen klagandena, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, myndigheterna i Kina och Indien samt kända importörer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (5) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(5)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

| (6) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt valt Indien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen de berörda parterna om att den preliminärt valt Indien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

jämförbart land

| (7) | Intresseorganisationen Free Castings Imports som företräder 19 importörer lämnade synpunkter efter inledandet av undersökningen (nedan kallad intresseorganisationen för icke-närstående importörer). Flera indiska exporterande tillverkare, den indiska industrin, och den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) lämnade dessutom synpunkter efter inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(7)

Intresseorganisationen Free Castings Imports som företräder 19 importörer lämnade synpunkter efter inledandet av undersökningen (nedan kallad intresseorganisationen för icke-närstående importörer). Flera indiska exporterande tillverkare, den indiska industrin, och den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME) lämnade dessutom synpunkter efter inledandet av förfarandet.

intresseorganisationen för icke-närstående importörer

CCCME

| (8) | Några berörda parter hävdade att prima facie-bevisningen i klagomålet inte var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning eftersom påståendena inte var underbyggda med fullständig bevisning och styrkande handlingar och det inte lämnats några uppgifter om tillverkningskostnaden och de inhemska priserna för de kinesiska exporterande tillverkarna. De hävdade att dessa uppgifter behövs för att det ska vara möjligt att inleda en undersökning när det gäller ett land som är en marknadsekonomi, såsom t.ex. Kina. |
| --- | --- |

(8)

Några berörda parter hävdade att prima facie-bevisningen i klagomålet inte var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning eftersom påståendena inte var underbyggda med fullständig bevisning och styrkande handlingar och det inte lämnats några uppgifter om tillverkningskostnaden och de inhemska priserna för de kinesiska exporterande tillverkarna. De hävdade att dessa uppgifter behövs för att det ska vara möjligt att inleda en undersökning när det gäller ett land som är en marknadsekonomi, såsom t.ex. Kina.

prima facie

| (9) | Kommissionen har granskat klagomålet i enlighet med artikel 5 i grundförordningen och dragit slutsatsen att villkoren för inledande av en undersökning är uppfyllda, dvs. att den bevisning som klaganden lagt fram är riktig och tillförlitlig och därmed också att anse som tillräcklig. Det erinras om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande, t.ex. rapporter och offentlig statistik. I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen utgjorde det normalvärde som anges i klagomålet, vilket fastställts på grundval av uppgifter för ett jämförbart land, tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen har granskat klagomålet i enlighet med artikel 5 i grundförordningen och dragit slutsatsen att villkoren för inledande av en undersökning är uppfyllda, dvs. att den bevisning som klaganden lagt fram är riktig och tillförlitlig och därmed också att anse som tillräcklig. Det erinras om att enligt artikel 5.2 i grundförordningen ska ett klagomål innehålla sådana uppgifter som rimligen är tillgängliga för den klagande, t.ex. rapporter och offentlig statistik. I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen utgjorde det normalvärde som anges i klagomålet, vilket fastställts på grundval av uppgifter för ett jämförbart land, tillräcklig prima facie-bevisning för att inleda en undersökning. Detta påstående avvisades därför.

prima facie

| (10) | Kommissionen drog således slutsatsen att klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen drog således slutsatsen att klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

1.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (11) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.3.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden och hade därvid säkerställt både geografisk spridning och spridning med avseende på produkttyper. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen hade gjort urvalet på grundval av de största representativa försäljningsvolymerna av den likadana produkten under undersökningsperioden och hade därvid säkerställt både geografisk spridning och spridning med avseende på produkttyper.

| (13) | Urvalet bestod av tre unionstillverkare, dvs. EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA, och Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 48 % av den totala produktionsvolymen och 43 % av unionsindustrins totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(13)

Urvalet bestod av tre unionstillverkare, dvs. EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA, och Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för 48 % av den totala produktionsvolymen och 43 % av unionsindustrins totala försäljning. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

| (14) | Klagandena inkom med en begäran om att en fjärde unionstillverkare skulle tas med i urvalet, dvs. Fondatel Lecomte. Eftersom klagandena inte kunde styrka sin begäran avvisades den av kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Klagandena inkom med en begäran om att en fjärde unionstillverkare skulle tas med i urvalet, dvs. Fondatel Lecomte. Eftersom klagandena inte kunde styrka sin begäran avvisades den av kommissionen.

| (15) | Några berörda parter hävdade att det föreslagna urvalet inte gav en korrekt bild i fråga om geografiskt läge eller unionstillverkarnas ställning i förhållande till klagandena. Det föreslagna urvalet omfattade endast klaganden och ett företag som stödde klagomålet, men inte unionstillverkare i de medlemsstater som drabbats mest av den påstått dumpade importen från Kina eller unionstillverkare från de central- och östeuropeiska länderna. |
| --- | --- |

(15)

Några berörda parter hävdade att det föreslagna urvalet inte gav en korrekt bild i fråga om geografiskt läge eller unionstillverkarnas ställning i förhållande till klagandena. Det föreslagna urvalet omfattade endast klaganden och ett företag som stödde klagomålet, men inte unionstillverkare i de medlemsstater som drabbats mest av den påstått dumpade importen från Kina eller unionstillverkare från de central- och östeuropeiska länderna.

| (16) | Kommissionen noterade att urvalet omfattade de största marknaderna för den berörda produkten och de viktigaste tillverkarna sett till volym och försäljning på unionsmarknaden som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen noterade att urvalet omfattade de största marknaderna för den berörda produkten och de viktigaste tillverkarna sett till volym och försäljning på unionsmarknaden som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.

| (17) | De indiska exporterande tillverkarna hävdade att urvalet av unionstillverkare inte var representativt, eftersom det omfattade företag som själva importerar den påstått dumpade produkten. |
| --- | --- |

(17)

De indiska exporterande tillverkarna hävdade att urvalet av unionstillverkare inte var representativt, eftersom det omfattade företag som själva importerar den påstått dumpade produkten.

| (18) | Kommissionen noterade att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet faktiskt importerar den berörda produkten för att komplettera sitt produktsortiment. Kommissionen konstaterade dock att de importerade kvantiteterna är mycket mindre än företagets egna tillverkning eftersom de svarar för mindre än 15 % av importörens totala försäljning i unionen, vilket innebär att kommissionen drar slutsatsen att unionstillverkaren i urvalet är att anse som representativ för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen noterade att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet faktiskt importerar den berörda produkten för att komplettera sitt produktsortiment. Kommissionen konstaterade dock att de importerade kvantiteterna är mycket mindre än företagets egna tillverkning eftersom de svarar för mindre än 15 % av importörens totala försäljning i unionen, vilket innebär att kommissionen drar slutsatsen att unionstillverkaren i urvalet är att anse som representativ för unionsindustrin.

| (19) | Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(19)

Mot denna bakgrund bekräftade kommissionen att urvalet var representativt för unionsindustrin.

1.3.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (20) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | 28 icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda importörer. Det inkom inga synpunkter. |
| --- | --- |

(21)

28 icke-närstående importörer lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre icke-närstående importörer på grundval av den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda importörer. Det inkom inga synpunkter.

1.3.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (22) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (23) | 81 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 78 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. Tre tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behöriga att ingå i urvalet. Kommissionen gjorde ett preliminärt urval bestående av tre samarbetsvilliga tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina. Några berörda parter uppmanade kommissionen att utöka urvalet för att göra det mer representativt. Kommissionen beaktade dessa synpunkter. Det slutgiltiga urvalet omfattade de fem största exporterande tillverkarna till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Kinas delegation vid Europeiska unionen uttryckte sitt stöd för det slutliga urvalet. |
| --- | --- |

(23)

81 exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 78 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. Tre tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behöriga att ingå i urvalet. Kommissionen gjorde ett preliminärt urval bestående av tre samarbetsvilliga tillverkare på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Kina. Några berörda parter uppmanade kommissionen att utöka urvalet för att göra det mer representativt. Kommissionen beaktade dessa synpunkter. Det slutgiltiga urvalet omfattade de fem största exporterande tillverkarna till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Kinas delegation vid Europeiska unionen uttryckte sitt stöd för det slutliga urvalet.

1.3.4   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Indien

| (24) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Indiens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(24)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Indien att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Indiens delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (25) | 22 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i Indien lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 21 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. En tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behörig att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Indien. |
| --- | --- |

(25)

22 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i Indien lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 21 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. En tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till EU under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behörig att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre grupper av företag på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i Indien.

| (26) | Kommissionen mottog synpunkter från två exporterande tillverkare som menade att ett urval bestående av endast tre grupper av företag som valts ut på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen inte var att anse som representativt med tanke på de stora variationerna på den indiska marknaden. Eftersom de tre grupper av företag som utgjorde det preliminära urvalet svarade för en betydande del av exporten från Indien till EU under undersökningsperioden och rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande bekräftade kommissionen det preliminära urvalet. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen mottog synpunkter från två exporterande tillverkare som menade att ett urval bestående av endast tre grupper av företag som valts ut på grundval av den största representativa exportvolymen till unionen inte var att anse som representativt med tanke på de stora variationerna på den indiska marknaden. Eftersom de tre grupper av företag som utgjorde det preliminära urvalet svarade för en betydande del av exporten från Indien till EU under undersökningsperioden och rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande bekräftade kommissionen det preliminära urvalet.

1.4   Individuell undersökning

Individuell undersökning

| (27) | Vad gäller Kina begärde 18 exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet formellt en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. En granskning av ett så stort antal ansökningar skulle bli orimligt betungande och kan inte rimligen förväntas kunna genomföras inom den tid som står till förfogande för denna undersökning. Kommissionen har därför beslutat att inte bevilja några individuella undersökningar. |
| --- | --- |

(27)

Vad gäller Kina begärde 18 exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet formellt en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. En granskning av ett så stort antal ansökningar skulle bli orimligt betungande och kan inte rimligen förväntas kunna genomföras inom den tid som står till förfogande för denna undersökning. Kommissionen har därför beslutat att inte bevilja några individuella undersökningar.

| (28) | Vad gäller Indien begärde ingen exporterande tillverkare/grupp av exporterande tillverkare en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Vad gäller Indien begärde ingen exporterande tillverkare/grupp av exporterande tillverkare en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen.

1.5   Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status

| (29) | För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som ville ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Endast en av de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet lämnade in ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status, vilken bedömts av kommissionen. |
| --- | --- |

(29)

För tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet men som ville ansöka om en individuell dumpningsmarginal. Endast en av de exporterande tillverkare i Kina som ingick i urvalet lämnade in ett ansökningsformulär för marknadsekonomisk status, vilken bedömts av kommissionen.

1.6   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (30) | Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet, till alla exporterande tillverkare som hade för avsikt att begära en individuell undersökning och till tio tillverkare i de potentiella jämförbara länderna. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen sände frågeformulär till alla företag som ingick i urvalet, till alla exporterande tillverkare som hade för avsikt att begära en individuell undersökning och till tio tillverkare i de potentiella jämförbara länderna.

| (31) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de 3 unionstillverkarna i urvalet, 3 icke-närstående importörer, de 5 kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, 18 kinesiska exporterande tillverkare som begärt en individuell undersökning, de 3 indiska grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet och 3 tillverkare i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de 3 unionstillverkarna i urvalet, 3 icke-närstående importörer, de 5 kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, 18 kinesiska exporterande tillverkare som begärt en individuell undersökning, de 3 indiska grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet och 3 tillverkare i ett jämförbart land.

1.7   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (32) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Företrädare för klagandena:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Företrädare för klagandena:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Bryssel, Belgien

| | Unionstillverkare:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Frankrike |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Frankrike

| — | EJ Picardie, Saint-Crepin-Ibouvillers, Frankrike |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint-Crepin-Ibouvillers, Frankrike

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Tyskland |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd, Shijiazhuang

| | Exporterande tillverkare i Indien:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata and Uchchhad |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Indien:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata and Uchchhad

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata

| — | Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd, Kolkata.

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (33) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2015–30 september 2016 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(33)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2015–30 september 2016 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2013 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

| (34) | Några berörda parter hävdade att skadeundersökningsperioden var ovanligt kort och mycket selektiv och därmed också för kort för att det skulle vara möjligt att göra en ordentlig analys. |
| --- | --- |

(34)

Några berörda parter hävdade att skadeundersökningsperioden var ovanligt kort och mycket selektiv och därmed också för kort för att det skulle vara möjligt att göra en ordentlig analys.

| (35) | Kommissionen noterade att skadeundersökningsperioden inte var ovanligt kort (3). När det gäller den nu aktuella undersökningen utgörs skadeundersökningsperioden av undersökningsperioden plus de tre föregående åren, vilket ger en sammanlagd period på tre år och tre kvartal. Detta ansågs ge rimlig tid till att undersöka de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada. Perioden är inte ovanligt kort, eftersom den i enlighet med kommissionens praxis är längre än tre år. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen noterade att skadeundersökningsperioden inte var ovanligt kort (3). När det gäller den nu aktuella undersökningen utgörs skadeundersökningsperioden av undersökningsperioden plus de tre föregående åren, vilket ger en sammanlagd period på tre år och tre kvartal. Detta ansågs ge rimlig tid till att undersöka de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada. Perioden är inte ovanligt kort, eftersom den i enlighet med kommissionens praxis är längre än tre år.

3

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (36) | Den produkt som berörs är vissa artiklar av gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) eller gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn), och delar därav. Dessa artiklar är avsedda att






  — | täcka marksystem eller underjordiska system och/eller öppningar till marksystem eller underjordiska system, och att |
| --- | --- | --- |

(36)

Den produkt som berörs är vissa artiklar av gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) eller gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn), och delar därav. Dessa artiklar är avsedda att

—

täcka marksystem eller underjordiska system och/eller öppningar till marksystem eller underjordiska system, och att

| — | ge tillgång till marksystem eller underjordiska system och/eller ge insyn till marksystem eller underjordiska system. |
| --- | --- |

—

ge tillgång till marksystem eller underjordiska system och/eller ge insyn till marksystem eller underjordiska system.

Artiklarna kan vara maskinbearbetade, belagda, målade och/eller utrustade med andra material, inbegripet men inte begränsat till betong, trottoarplattor eller andra plattor, med undantag av brandposter, med ursprung i Kina och Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7325 10 00 och ex 7325 99 10 (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (37) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(37)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och Indien. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och Indien.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (38) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (39) | De indiska exporterande tillverkarna hävdade att den berörda produkten definieras alltför brett. De hävdade i synnerhet att avloppsgaller som omfattas av standarden EN 1433 borde undantas från produktdefinitionen. De grundade detta påstående främst på följande argument. |
| --- | --- |

(39)

De indiska exporterande tillverkarna hävdade att den berörda produkten definieras alltför brett. De hävdade i synnerhet att avloppsgaller som omfattas av standarden EN 1433 borde undantas från produktdefinitionen. De grundade detta påstående främst på följande argument.

| (40) | För det första menade de att komponenterna i avloppsgaller tillverkas med hjälp av en annan tillverkningsprocess och endast tillverkas i begränsad omfattning i unionen. För det andra hävdade de att ramar och skenor på avloppsgaller har olika grundläggande fysiska egenskaper och endast ingår som en komponent i de linjära dräneringssystem som säljs på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(40)

För det första menade de att komponenterna i avloppsgaller tillverkas med hjälp av en annan tillverkningsprocess och endast tillverkas i begränsad omfattning i unionen. För det andra hävdade de att ramar och skenor på avloppsgaller har olika grundläggande fysiska egenskaper och endast ingår som en komponent i de linjära dräneringssystem som säljs på unionsmarknaden.

| (41) | En kinesisk exporterande tillverkare kom med en liknande begäran och hävdade utöver ovanstående argument även att avloppsgaller inte är utbytbara med manhålsluckor och omfattas av andra industristandarder. |
| --- | --- |

(41)

En kinesisk exporterande tillverkare kom med en liknande begäran och hävdade utöver ovanstående argument även att avloppsgaller inte är utbytbara med manhålsluckor och omfattas av andra industristandarder.

| (42) | De icke-närstående importörernas intresseorganisation stödde begäran om undantagande från produktdefinitionen vad gäller avloppsgaller och lade till argumentet att avloppsgaller har andra slutanvändningar och tillämpningar än resten av den berörda produkten och inte direkt konkurrerar med produkter som tillverkas av unionstillverkarna. Enligt denna intresseorganisation finns inte den know-how som behövs för att tillverka avloppsgaller inom unionen. |
| --- | --- |

(42)

De icke-närstående importörernas intresseorganisation stödde begäran om undantagande från produktdefinitionen vad gäller avloppsgaller och lade till argumentet att avloppsgaller har andra slutanvändningar och tillämpningar än resten av den berörda produkten och inte direkt konkurrerar med produkter som tillverkas av unionstillverkarna. Enligt denna intresseorganisation finns inte den know-how som behövs för att tillverka avloppsgaller inom unionen.

| (43) | Klagandena och en annan unionstillverkare uppgav att de inte motsätter sig att avloppsgaller undantas. |
| --- | --- |

(43)

Klagandena och en annan unionstillverkare uppgav att de inte motsätter sig att avloppsgaller undantas.

| (44) | Undersökningen bekräftade att avloppsgaller omfattas av en separat standard som skiljer sig från dem som är tillämpliga för resten av den berörda produkten, dvs. standarden EN 1433. Dessutom gick alla berörda parter med på att avloppsgaller skulle undantas från produktdefinitionen i denna undersökning. Kommissionen har därför preliminärt undantagit denna produkt från definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten. |
| --- | --- |

(44)

Undersökningen bekräftade att avloppsgaller omfattas av en separat standard som skiljer sig från dem som är tillämpliga för resten av den berörda produkten, dvs. standarden EN 1433. Dessutom gick alla berörda parter med på att avloppsgaller skulle undantas från produktdefinitionen i denna undersökning. Kommissionen har därför preliminärt undantagit denna produkt från definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten.

| (45) | En icke-närstående importör hävdade att komponenter med en fri öppning av mer än 1 000 mm som importeras av den icke-närstående importören Gatic från Kina (nedan kallade Gatic-komponenter) bör undantas från produktdefinitionen eftersom dessa komponenter inte kan anses utgöra en enda produkt och eftersom de på grund av sin s5torlek inte omfattas av standarden EN 124. Importören stödde sitt påstående huvudsakligen på tre argument, |
| --- | --- |

(45)

En icke-närstående importör hävdade att komponenter med en fri öppning av mer än 1 000 mm som importeras av den icke-närstående importören Gatic från Kina (nedan kallade Gatic-komponenter) bör undantas från produktdefinitionen eftersom dessa komponenter inte kan anses utgöra en enda produkt och eftersom de på grund av sin s5torlek inte omfattas av standarden EN 124. Importören stödde sitt påstående huvudsakligen på tre argument,

Gatic-komponenter

| (46) | Den hävdade för det första att Gatic-komponenter tillverkas med hjälp av en annan tillverkningsprocess, eftersom komponenterna sätts samman i unionen med användning av material anskaffat i Förenade kungariket för att tillverka produkten. För det andra hävdade den att Gatic-komponenter har andra grundläggande fysiska egenskaper, eftersom de är av högre kvalitet och fordrar mer teknisk anpassning än den berörda produkten för att bli gas- och lufttät. För det tredje hävdade den att Gatic-komponenter har andra funktioner och slutanvändningar, eftersom de måste tätas och normalt sett sätts samman i en större struktur. |
| --- | --- |

(46)

Den hävdade för det första att Gatic-komponenter tillverkas med hjälp av en annan tillverkningsprocess, eftersom komponenterna sätts samman i unionen med användning av material anskaffat i Förenade kungariket för att tillverka produkten. För det andra hävdade den att Gatic-komponenter har andra grundläggande fysiska egenskaper, eftersom de är av högre kvalitet och fordrar mer teknisk anpassning än den berörda produkten för att bli gas- och lufttät. För det tredje hävdade den att Gatic-komponenter har andra funktioner och slutanvändningar, eftersom de måste tätas och normalt sett sätts samman i en större struktur.

| (47) | Dessutom hävdade importörernas intresseorganisation att gjutjärnslock och galler som används som Gatic-komponenter inte är en fristående produkt, inte konkurrerar direkt med andra produkttyper inom ramen för den berörda produkten och kräver ytterligare bearbetning i tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

(47)

Dessutom hävdade importörernas intresseorganisation att gjutjärnslock och galler som används som Gatic-komponenter inte är en fristående produkt, inte konkurrerar direkt med andra produkttyper inom ramen för den berörda produkten och kräver ytterligare bearbetning i tillverkningsprocessen.

| (48) | De indiska exporterande tillverkarna hävdade att Gatic-komponenter, beskrivna som en produkttyp som består av, men inte är begränsad till produkter med en fri öppning av mer än 1 000 mm, tillverkas med hjälp av unika processer so ger en tätad produkt som måste sättas samman och att den tekniska know-how som behövs för detta inte finns hos majoriteten av unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(48)

De indiska exporterande tillverkarna hävdade att Gatic-komponenter, beskrivna som en produkttyp som består av, men inte är begränsad till produkter med en fri öppning av mer än 1 000 mm, tillverkas med hjälp av unika processer so ger en tätad produkt som måste sättas samman och att den tekniska know-how som behövs för detta inte finns hos majoriteten av unionstillverkarna.

| (49) | De berörda parterna begärde på grundval av de argument som anges i skälen 45–48 att Gatic-komponenter skulle undantas från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(49)

De berörda parterna begärde på grundval av de argument som anges i skälen 45–48 att Gatic-komponenter skulle undantas från produktdefinitionen.

| (50) | Klagandena motsatte sig denna begäran. De menade att Gatic-komponenter har samma grundläggande fysiska egenskaper, samma funktioner, samma slutanvändningar och samma tillverkningsprocesser som den berörda produkten. Vissa andra produkttyper inom den berörda produkten påstås har samma egenskaper som Gatic-komponenterna vad gäller gas- och lufttäthet. De hävdade vidare att den berörda produkten inte definieras med hjälp av standarden och omfattar fler produkttyper än de som ingår i standarden EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Klagandena motsatte sig denna begäran. De menade att Gatic-komponenter har samma grundläggande fysiska egenskaper, samma funktioner, samma slutanvändningar och samma tillverkningsprocesser som den berörda produkten. Vissa andra produkttyper inom den berörda produkten påstås har samma egenskaper som Gatic-komponenterna vad gäller gas- och lufttäthet. De hävdade vidare att den berörda produkten inte definieras med hjälp av standarden och omfattar fler produkttyper än de som ingår i standarden EN 124.

| (51) | Kommissionen påpekade att produktdefinitionen av den berörda produkten omfattar artiklar av gjutjärn och delar därav. Argumentet att Gatic-komponenter inte utgör en enda produkt är därför inte relevant. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen påpekade att produktdefinitionen av den berörda produkten omfattar artiklar av gjutjärn och delar därav. Argumentet att Gatic-komponenter inte utgör en enda produkt är därför inte relevant.

| (52) | Vad gäller produktens fysiska och tekniska egenskaper bestäms dessa av produktens funktion, installation och placering och utgörs huvudsakligen av den grad av trafikbelastning som kan tålas, definierad i olika belastningsklasser, lockets eller gallrets stabilitet inom ramen och möjligheten till ett säkert och enkelt tillträde. Produkten kan bestå av gråjärn eller segjärn och locket och ramen till manhålsluckan kan fyllas med betong eller andra material. Produkten kan uppfylla en viss standard. När det gäller produktens funktioner och slutanvändningar utgör lock och ramar av gjutjärn en kontaktyta mellan nedgrävda nätverk och vägen eller vägbeläggningen. Produkten tillverkas i gjuterier som är identiska med eller liknar dem som tillverkar andra typer av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(52)

Vad gäller produktens fysiska och tekniska egenskaper bestäms dessa av produktens funktion, installation och placering och utgörs huvudsakligen av den grad av trafikbelastning som kan tålas, definierad i olika belastningsklasser, lockets eller gallrets stabilitet inom ramen och möjligheten till ett säkert och enkelt tillträde. Produkten kan bestå av gråjärn eller segjärn och locket och ramen till manhålsluckan kan fyllas med betong eller andra material. Produkten kan uppfylla en viss standard. När det gäller produktens funktioner och slutanvändningar utgör lock och ramar av gjutjärn en kontaktyta mellan nedgrävda nätverk och vägen eller vägbeläggningen. Produkten tillverkas i gjuterier som är identiska med eller liknar dem som tillverkar andra typer av den berörda produkten.

| (53) | Alla ovannämnda egenskaper gäller även för Gatic-komponenter, oavsett vilken dimension produktens fria öppning har. Gatic-komponenterna skiljer sig inte från den berörda produkten vad gäller någon av dessa egenskaper. Begäran om att undanta Gatic-komponenterna från produktdefinitionen av den berörda produkten avvisades därför. |
| --- | --- |

(53)

Alla ovannämnda egenskaper gäller även för Gatic-komponenter, oavsett vilken dimension produktens fria öppning har. Gatic-komponenterna skiljer sig inte från den berörda produkten vad gäller någon av dessa egenskaper. Begäran om att undanta Gatic-komponenterna från produktdefinitionen av den berörda produkten avvisades därför.

| (54) | En berörd part hävdade att golvavlopp, takrännor, rensluckor och lock till rensluckor samt det varumärkesregistrerade Watts Dead Level Systems som omfattas av standarden EN 1253, bör undantas från produktdefinitionen av den berörda produkten. Den stödde denna begäran på argumentet att de produkter som den berörda parten beskriver omfattas av en annan standard än den berörda produkten. |
| --- | --- |

(54)

En berörd part hävdade att golvavlopp, takrännor, rensluckor och lock till rensluckor samt det varumärkesregistrerade Watts Dead Level Systems som omfattas av standarden EN 1253, bör undantas från produktdefinitionen av den berörda produkten. Den stödde denna begäran på argumentet att de produkter som den berörda parten beskriver omfattas av en annan standard än den berörda produkten.

| (55) | Klagandena klargjorde att de inte anser att produkter som omfattas av EN 1253 utgör en del av den berörda produkten, eftersom de har en annan funktion och inte används som kommunalt gjutgods. Dessutom tillverkar unionsindustrin inte dessa produkter. |
| --- | --- |

(55)

Klagandena klargjorde att de inte anser att produkter som omfattas av EN 1253 utgör en del av den berörda produkten, eftersom de har en annan funktion och inte används som kommunalt gjutgods. Dessutom tillverkar unionsindustrin inte dessa produkter.

| (56) | Kommissionen fastställde att produkter som omfattas av standarden EN 1253 inte kan anses ingå i produktdefinitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen fastställde att produkter som omfattas av standarden EN 1253 inte kan anses ingå i produktdefinitionen av den berörda produkten.

| (57) | De icke-närstående importörernas intresseorganisation hävdade att servicebetäckningar (surface boxes) borde undantas från produktdefinitionen av den berörda produkten. Den stödde denna begäran huvudsakligen på följande argument. |
| --- | --- |

(57)

De icke-närstående importörernas intresseorganisation hävdade att servicebetäckningar (surface boxes) borde undantas från produktdefinitionen av den berörda produkten. Den stödde denna begäran huvudsakligen på följande argument.

| (58) | Servicebetäckningar har andra fysiska och tekniska egenskaper än traditionella manhålsluckor, eftersom de normalt sett är mycket mindre och omfattas av nationella standarder och inte av standarden EN 124. Deras slutanvändningar och tillämpningar skiljer sig betydligt från manhålsluckornas, eftersom de fungerar som skyddande kammare och lock och inte som ett tillträde för arbetare. |
| --- | --- |

(58)

Servicebetäckningar har andra fysiska och tekniska egenskaper än traditionella manhålsluckor, eftersom de normalt sett är mycket mindre och omfattas av nationella standarder och inte av standarden EN 124. Deras slutanvändningar och tillämpningar skiljer sig betydligt från manhålsluckornas, eftersom de fungerar som skyddande kammare och lock och inte som ett tillträde för arbetare.

| (59) | Såsom anges i skäl 36 konstaterade kommissionen att den berörda produkten inte endast omfattar artiklar som ger tillgång till marksystem eller underjordiska system utan även artiklar som täcker eller ger insyn i marksystem eller underjordiska system. Servicetäckningar utgör därför en del av den produkt som är föremål för undersökning och begäran att undanta servicebetäckningar från produktdefinitionen av den berörda produkten avvisades. |
| --- | --- |

(59)

Såsom anges i skäl 36 konstaterade kommissionen att den berörda produkten inte endast omfattar artiklar som ger tillgång till marksystem eller underjordiska system utan även artiklar som täcker eller ger insyn i marksystem eller underjordiska system. Servicetäckningar utgör därför en del av den produkt som är föremål för undersökning och begäran att undanta servicebetäckningar från produktdefinitionen av den berörda produkten avvisades.

| (60) | Kommissionen beslutade således preliminärt att undanta avloppsgaller som omfatats av standard EN 1433 från produktdefinitionen. Den drog däremot i detta skede slutsatsen att produkter som omfattas av EN 1253 inte omfattas av klagomålet och därmed inte heller är föremål för undersökning. Den avvisade dessutom preliminärt begäran om att undanta servicebetäckningar och Gatic-komponenter från undersökningen. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen beslutade således preliminärt att undanta avloppsgaller som omfatats av standard EN 1433 från produktdefinitionen. Den drog däremot i detta skede slutsatsen att produkter som omfattas av EN 1253 inte omfattas av klagomålet och därmed inte heller är föremål för undersökning. Den avvisade dessutom preliminärt begäran om att undanta servicebetäckningar och Gatic-komponenter från undersökningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Kina

Kina

3.1.1   Normalvärde

Normalvärde

3.1.1.1   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (61) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status (dvs. bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden). |
| --- | --- |

(61)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status (dvs. bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden).

| (62) | Dessa kriterier anges endast för tydlighetens skull och är i korthet följande:






  1. | Affärsbeslut fattas på grundval av marknadsförhållanden och utan ett större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet. |
| --- | --- | --- |

(62)

Dessa kriterier anges endast för tydlighetens skull och är i korthet följande:

1.

Affärsbeslut fattas på grundval av marknadsförhållanden och utan ett större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (63) | För att kommissionen skulle kunna fastställa huruvida kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda inhämtade den de härför nödvändiga uppgifterna genom att be de exporterande tillverkarna att fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. Endast en exporterande tillverkare i urvalet, dvs. Botou Lisheng Casting Industry Co. (nedan kallad Lisheng) ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ett besvarat ansökningsformulär inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos det berörda företaget. |
| --- | --- |

(63)

För att kommissionen skulle kunna fastställa huruvida kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda inhämtade den de härför nödvändiga uppgifterna genom att be de exporterande tillverkarna att fylla i ansökningsformuläret för marknadsekonomisk status. Endast en exporterande tillverkare i urvalet, dvs. Botou Lisheng Casting Industry Co. (nedan kallad Lisheng) ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade in ett besvarat ansökningsformulär inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen kontrollerade de inlämnade uppgifterna på plats hos det berörda företaget.

Lisheng

| (64) | Det konstaterades att Lisheng inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och kommissionen avslog därför företagets ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(64)

Det konstaterades att Lisheng inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och kommissionen avslog därför företagets ansökan om marknadsekonomisk status.

| (65) | Lisheng hade inte uppfyllt något av de fem kriterier för att kunna beviljas marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

Lisheng hade inte uppfyllt något av de fem kriterier för att kunna beviljas marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (66) | Vad gäller kriterium 1 om statligt inflytande konstaterades det att företagets ägarförhållanden hade ändrats utan att kommissionen underrättas om detta och att en av de nya ägarna har kopplingar till staten och det kinesiska kommunistpartiet. |
| --- | --- |

(66)

Vad gäller kriterium 1 om statligt inflytande konstaterades det att företagets ägarförhållanden hade ändrats utan att kommissionen underrättas om detta och att en av de nya ägarna har kopplingar till staten och det kinesiska kommunistpartiet.

| (67) | Vad gäller kriterium 2 om räkenskaper konstaterades det att företagets räkenskaper inte var fullständiga nog för att en revision skulle kunna genomföras på ett korrekt sätt samt att de inte förts i överensstämmelse med vare sig kinesiska eller internationella redovisningsnormer. |
| --- | --- |

(67)

Vad gäller kriterium 2 om räkenskaper konstaterades det att företagets räkenskaper inte var fullständiga nog för att en revision skulle kunna genomföras på ett korrekt sätt samt att de inte förts i överensstämmelse med vare sig kinesiska eller internationella redovisningsnormer.

| (68) | Vad gäller kriterium 3 kunde företaget inte visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i samband med företagets markarrende och fasta tillgångar. |
| --- | --- |

(68)

Vad gäller kriterium 3 kunde företaget inte visa att det inte förekom några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet i samband med företagets markarrende och fasta tillgångar.

| (69) | Vad gäller kriterium 4 kunde företaget inte visa att det omfattades av lagstiftningen om ägandeförhållanden, eftersom det inte kunde tillhandahålla någon bevisning rörande ägarbyte sedan dess bildande 2010. |
| --- | --- |

(69)

Vad gäller kriterium 4 kunde företaget inte visa att det omfattades av lagstiftningen om ägandeförhållanden, eftersom det inte kunde tillhandahålla någon bevisning rörande ägarbyte sedan dess bildande 2010.

| (70) | Vad gäller kriterium 5 framgick det inte av företagets räkenskaper att valutaomräkningen hade skett till marknadskurser. |
| --- | --- |

(70)

Vad gäller kriterium 5 framgick det inte av företagets räkenskaper att valutaomräkningen hade skett till marknadskurser.

| (71) | Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om undersökningsresultaten. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på undersökningsresultaten och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen beaktade de synpunkter som lämnats. Kommissionen underrättade berörda parter om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen underrättade den berörda exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om undersökningsresultaten. Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på undersökningsresultaten och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Kommissionen beaktade de synpunkter som lämnats. Kommissionen underrättade berörda parter om det slutliga fastställandet av marknadsekonomisk status.

| (72) | Berörda parter lämnade inga synpunkter efter utlämnandet av undersökningsresultaten beträffande marknadsekonomisk status. Slutsatsen att Lisheng inte bör beviljas marknadsekonomisk status kvarstår därför. |
| --- | --- |

(72)

Berörda parter lämnade inga synpunkter efter utlämnandet av undersökningsresultaten beträffande marknadsekonomisk status. Slutsatsen att Lisheng inte bör beviljas marknadsekonomisk status kvarstår därför.

3.1.1.2   Exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

Exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

3.1.1.2.1.   Jämförbart land

| (73) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi.

| (74) | Förutom Indien, Förenta staterna, Norge, Turkiet och Iran, som nämns i tillkännagivandet om inledande, försökte kommissionen även identifiera tillverkare av den berörda produkten i Brasilien och Sydkorea. På grundval av den information som inkom bad kommissionen tio kända tillverkare av den likadana produkten att tillhandahålla uppgifter. Två tillverkare i Förenta staterna och en tillverkare i Norge besvarade frågeformulär för tillverkare i det jämförbara landet. Kommissionen beaktade dessutom de uppgifter som lämnats av tre indiska tillverkare i urvalet. |
| --- | --- |

(74)

Förutom Indien, Förenta staterna, Norge, Turkiet och Iran, som nämns i tillkännagivandet om inledande, försökte kommissionen även identifiera tillverkare av den berörda produkten i Brasilien och Sydkorea. På grundval av den information som inkom bad kommissionen tio kända tillverkare av den likadana produkten att tillhandahålla uppgifter. Två tillverkare i Förenta staterna och en tillverkare i Norge besvarade frågeformulär för tillverkare i det jämförbara landet. Kommissionen beaktade dessutom de uppgifter som lämnats av tre indiska tillverkare i urvalet.

| (75) | Situationen i Indien undersöktes först i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, i vilken det anges att ”[n]är det är lämpligt ska ett tredjeland med marknadsekonomi, som är föremål för samma undersökning, användas”. I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att den avsåg att använda Indien som lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(75)

Situationen i Indien undersöktes först i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, i vilken det anges att ”[n]är det är lämpligt ska ett tredjeland med marknadsekonomi, som är föremål för samma undersökning, användas”. I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att den avsåg att använda Indien som lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter.

| (76) | CCCME och de icke-närstående importörernas intresseorganisation framhöll att avsnitt 15 i Kinas anslutningsprotokoll till WTO inte gäller efter den 11 december 2016. Det var därför inte berättigat att välja ett jämförbart land och kommissionen borde i stället använda de kinesiska tillverkarnas inhemska priser och kostnader för att fastställa huruvida det förekommer dumpning. I detta hänseende noterade kommissionen att endast en av de fem exporterande tillverkarna i urvalet faktiskt har tillhandahållit uppgifter om inhemska priser och kostnader. Kommissionen påpekade att normalvärdet hursomhelst i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställts på grundval av uppgifter för ett jämförbart land. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(76)

CCCME och de icke-närstående importörernas intresseorganisation framhöll att avsnitt 15 i Kinas anslutningsprotokoll till WTO inte gäller efter den 11 december 2016. Det var därför inte berättigat att välja ett jämförbart land och kommissionen borde i stället använda de kinesiska tillverkarnas inhemska priser och kostnader för att fastställa huruvida det förekommer dumpning. I detta hänseende noterade kommissionen att endast en av de fem exporterande tillverkarna i urvalet faktiskt har tillhandahållit uppgifter om inhemska priser och kostnader. Kommissionen påpekade att normalvärdet hursomhelst i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställts på grundval av uppgifter för ett jämförbart land. Detta påstående avvisades därför.

| (77) | Klaganden framförde på nytt att den motsatte sig valet av Indien som jämförbart land. Klaganden hävdade att valet av Indien inte var lämpligt på grund av att det fanns prima facie-bevisning för dumpning, påstådda skillnader mellan Indien och Kina vad gäller tillverkningsprocessen, påstådda exportsubventionsordningar och marknadssnedvridningar som påverkar priset på järnmalm. |
| --- | --- |

(77)

Klaganden framförde på nytt att den motsatte sig valet av Indien som jämförbart land. Klaganden hävdade att valet av Indien inte var lämpligt på grund av att det fanns prima facie-bevisning för dumpning, påstådda skillnader mellan Indien och Kina vad gäller tillverkningsprocessen, påstådda exportsubventionsordningar och marknadssnedvridningar som påverkar priset på järnmalm.

prima facie

| (78) | Kommissionen undersökte påståendet om att Indien inte var ett lämpligt val på grund av prima facie-bevisning för dumpning. Kommissionen noterade att prima facie-bevisning för dumpning inte säger något om normalvärdet utan bara något om den eventuella skillnaden mellan normalvärdet och exportpriset till Indien. Dessutom bekräftade inte undersökningen påståendet om att det skulle förekomma dumpning av den berörda produkten i Indien. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen undersökte påståendet om att Indien inte var ett lämpligt val på grund av prima facie-bevisning för dumpning. Kommissionen noterade att prima facie-bevisning för dumpning inte säger något om normalvärdet utan bara något om den eventuella skillnaden mellan normalvärdet och exportpriset till Indien. Dessutom bekräftade inte undersökningen påståendet om att det skulle förekomma dumpning av den berörda produkten i Indien. Detta påstående avvisades därför.

prima facie

prima facie

| (79) | Kommissionen undersökte påståendet om att Indien inte var ett lämpligt val med hänvisning till att de kinesiska tillverkarna enligt påstående har automatiserat sina produktionslinjer och därmed också använder sig av en teknik som mer liknar den som används i Förenta staterna och Norge. De kontroller på plats som kommissionen genomfört visade att tillverkare i Indien och Kina visserligen hade påbörjat en automatisering av sina produktionslinjer men att tillverkningen ändå till största del fortfarande var manuell i båda länderna. Kommissionen har därför inte funnit någon bevisning för de påstådda skillnaderna vad gäller tillverkningsprocessen. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen undersökte påståendet om att Indien inte var ett lämpligt val med hänvisning till att de kinesiska tillverkarna enligt påstående har automatiserat sina produktionslinjer och därmed också använder sig av en teknik som mer liknar den som används i Förenta staterna och Norge. De kontroller på plats som kommissionen genomfört visade att tillverkare i Indien och Kina visserligen hade påbörjat en automatisering av sina produktionslinjer men att tillverkningen ändå till största del fortfarande var manuell i båda länderna. Kommissionen har därför inte funnit någon bevisning för de påstådda skillnaderna vad gäller tillverkningsprocessen. Detta påstående avvisades därför.

| (80) | Kommissionen undersökte påståendet att valet av Indien inte var lämpligt på grund av påstådda exportsubventioner. Kommissionen noterade att exportsubventioner har direkt samband med exportpriserna, inte med normalvärdet, och klaganden har inte lagt fram någon bevisning för att subventionerna skulle ha påverkat nivån på normalvärdet. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen undersökte påståendet att valet av Indien inte var lämpligt på grund av påstådda exportsubventioner. Kommissionen noterade att exportsubventioner har direkt samband med exportpriserna, inte med normalvärdet, och klaganden har inte lagt fram någon bevisning för att subventionerna skulle ha påverkat nivån på normalvärdet. Detta påstående avvisades därför.

| (81) | Kommissionen undersökte påståendet att valet av Indien inte var lämpligt på grund av förekomsten av marknadssnedvridningar som påverkade priset på järnmalm. Kommissionen fastställde under sin undersökning att de indiska tillverkarna i urvalet använder tackjärn och inte järnmalm. Dessutom kunde man inom ramen för denna undersökning inte heller fastställa att eventuella marknadssnedvridningar som påverkar priset på järnmalm skulle haft någon inverkan på produkter i senare led, såsom t.ex. tackjärn. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen undersökte påståendet att valet av Indien inte var lämpligt på grund av förekomsten av marknadssnedvridningar som påverkade priset på järnmalm. Kommissionen fastställde under sin undersökning att de indiska tillverkarna i urvalet använder tackjärn och inte järnmalm. Dessutom kunde man inom ramen för denna undersökning inte heller fastställa att eventuella marknadssnedvridningar som påverkar priset på järnmalm skulle haft någon inverkan på produkter i senare led, såsom t.ex. tackjärn. Detta påstående avvisades därför.

| (82) | Kommissionen erinrade om att Indien använts som jämförbart land i samband med den antidumpningsundersökning som ledde till införandet av en antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i Kina år 2005. Indien och Kina har ungefär samma ekonomiska utvecklingsnivå. Precis som de icke-närstående importörernas intresseorganisation CCCME tillstått har Indien en representativ försäljning på den inhemska marknaden. Konkurrensen på den inhemska marknaden är stor. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen erinrade om att Indien använts som jämförbart land i samband med den antidumpningsundersökning som ledde till införandet av en antidumpningstull på import av den berörda produkten med ursprung i Kina år 2005. Indien och Kina har ungefär samma ekonomiska utvecklingsnivå. Precis som de icke-närstående importörernas intresseorganisation CCCME tillstått har Indien en representativ försäljning på den inhemska marknaden. Konkurrensen på den inhemska marknaden är stor.

| (83) | Kommissionen drar i detta skede således slutsatsen att Indien är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen drar i detta skede således slutsatsen att Indien är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.1.1.2.2.   Normalvärde (jämförbart land)

| (84) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen användes uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(84)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen användes uppgifterna från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet som grund för att fastställa normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status.

| (85) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på den inhemska marknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av det berörda företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På denna grundval ansågs den totala försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden i det jämförbara landet vara representativ. |
| --- | --- |

(85)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för varje exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på den inhemska marknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av det berörda företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. På denna grundval ansågs den totala försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden i det jämförbara landet vara representativ.

| (86) | Kommissionen identifierade de produkttyper som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden av de indiska tillverkarna i urvalet som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen identifierade de produkttyper som tillverkades och såldes på den inhemska marknaden av de indiska tillverkarna i urvalet som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de exporterande tillverkarna.

| (87) | Vissa produkttyper som exporteras från Kina till unionen hade ingen motsvarighet i de produkttyper som tillverkades i det jämförbara landet. I dessa fall fastställde kommissionen normalvärdet genom att beräkna ett vägt genomsnittligt normalvärde för alla produkttyper som använder samma råvara (antingen segjärn eller gråjärn). |
| --- | --- |

(87)

Vissa produkttyper som exporteras från Kina till unionen hade ingen motsvarighet i de produkttyper som tillverkades i det jämförbara landet. I dessa fall fastställde kommissionen normalvärdet genom att beräkna ett vägt genomsnittligt normalvärde för alla produkttyper som använder samma råvara (antingen segjärn eller gråjärn).

| (88) | I övriga fall fastställdes normalvärdet på grundval av ett vägt genomsnitt per produkttyp för de normalvärden som beräknats för varje indisk tillverkare i urvalet (se skälen 99–102). |
| --- | --- |

(88)

I övriga fall fastställdes normalvärdet på grundval av ett vägt genomsnitt per produkttyp för de normalvärden som beräknats för varje indisk tillverkare i urvalet (se skälen 99–102).

3.1.2   Exportpris

Exportpris

| (89) | Exportförsäljningen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen. |
| --- | --- |

(89)

Exportförsäljningen till unionen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen.

3.1.3   Jämförelse

Jämförelse

| (90) | Kommissionen jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (91) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader (mellan 1 % och 5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), försäkringskostnader (mellan 0 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader (mellan 0,2 % och 2,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), förpackningskostnader (mellan 0 % och 3 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), kreditkostander (mellan 0 % och 1 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), bankavgifter (mellan 0,1 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats). |
| --- | --- |

(91)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader (mellan 1 % och 5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), försäkringskostnader (mellan 0 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader (mellan 0,2 % och 2,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), förpackningskostnader (mellan 0 % och 3 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), kreditkostander (mellan 0 % och 1 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), bankavgifter (mellan 0,1 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats).

3.1.4   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (92) | När det gäller de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skälen 86–88). |
| --- | --- |

(92)

När det gäller de exporterande tillverkarna i urvalet jämförde kommissionen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten (se skälen 86–88).

| (93) | På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

  Tabell 1


  Dumpningsmarginaler för urvalet







  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |

(93)

På denna grundval fastställdes de provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Dumpningsmarginaler för urvalet

Dumpningsmarginaler för urvalet

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

| (94) | När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen.

| (95) | På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 33,1 %. |
| --- | --- |

(95)

På denna grundval fastställdes den provisoriska dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet till 33,1 %.

| (96) | När det gäller alla övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja definieras som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(96)

När det gäller alla övriga exporterande tillverkare i Kina fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande tillverkarnas samarbetsvilja. Graden av samarbetsvilja definieras som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (97) | Graden av samarbetsvilja är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde ca 60 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden och den industri som tillverkar den berörda produkten, visade sig vara mycket fragmenterad med totalt 78 exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet. På denna grundval beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(97)

Graden av samarbetsvilja är hög eftersom importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utgjorde ca 60 % av den totala exporten till unionen under undersökningsperioden och den industri som tillverkar den berörda produkten, visade sig vara mycket fragmenterad med totalt 78 exporterande tillverkare som gav sig till känna under stickprovsförfarandet. På denna grundval beslutade kommissionen att fastställa dumpningsmarginalen för alla övriga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (98) | De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

  Tabell 2


  Dumpningsmarginaler alla







  Företag | Provisorisk dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 33,1 |
| Alla övriga företag | 42,8 |

(98)

De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Tabell 2

Tabell 2

Dumpningsmarginaler alla

Dumpningsmarginaler alla

Företag

Provisorisk dumpningsmarginal (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

Andra samarbetsvilliga företag

33,1

Alla övriga företag

42,8

3.2   Indien

Indien

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (99) | Kommissionen kontrollerade tre indiska företag/grupper av exporterande tillverkare. En grupp består av en producent och ett närstående företag och den andra av två exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen kontrollerade tre indiska företag/grupper av exporterande tillverkare. En grupp består av en producent och ett närstående företag och den andra av två exporterande tillverkare.

| (100) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för var och en av de tre grupperna av exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på den inhemska marknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av det berörda företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden för var och en av de tre grupperna av exporterande tillverkare i urvalet var representativ. Försäljningen på den inhemska marknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på den inhemska marknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av det berörda företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

| (101) | Med undantag för en produkttyp (som såldes av endast en exporterande tillverkare och för vilken kommissionen använt priset vid normal handel) hade ingen av de produkttyper som såldes av de tre grupperna av exporterande tillverkare sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden. Kommissionen konstruerade således normalvärdet för alla utom en produkttyp i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(101)

Med undantag för en produkttyp (som såldes av endast en exporterande tillverkare och för vilken kommissionen använt priset vid normal handel) hade ingen av de produkttyper som såldes av de tre grupperna av exporterande tillverkare sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden. Kommissionen konstruerade således normalvärdet för alla utom en produkttyp i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (102) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för den likadana produkt som tillverkades av de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader som de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade för sin försäljning av den likadana produkten på sin inhemska marknad vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(102)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga tillverkningskostnaden under undersökningsperioden för den likadana produkt som tillverkades av de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader som de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade för sin försäljning av den likadana produkten på sin inhemska marknad vid normal handel under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst som de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade på sin försäljning av den likadana produkten på sin inhemska marknad vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst som de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade på sin försäljning av den likadana produkten på sin inhemska marknad vid normal handel under undersökningsperioden.

3.2.2   Exportpris

Exportpris

| (103) | Exportförsäljningen till unionen från de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen. |
| --- | --- |

(103)

Exportförsäljningen till unionen från de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen.

3.2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (104) | Kommissionen jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen jämförde normalvärdet med exportpriset för de exporterande tillverkarna i urvalet på grundval av priset fritt fabrik.

| (105) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader (mellan 0 % och 4,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), försäkringskostnader (mellan 0 % och 0,04 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader (mellan 0,1 % och 1,8 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), hanterings- frakt- och importavgifter i unionen (mellan 0 % och 0,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), kreditkostander (mellan 0,3 % och 1,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), förpackningskostnader (mellan 1,3 % och 2,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), bankavgifter (mellan 0 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), andra faktorer (mellan 0 % och 0,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats) och provisioner (mellan 0 % och 6,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats). |
| --- | --- |

(105)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader (mellan 0 % och 4,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), försäkringskostnader (mellan 0 % och 0,04 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader (mellan 0,1 % och 1,8 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), hanterings- frakt- och importavgifter i unionen (mellan 0 % och 0,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och också kontrollerats), kreditkostander (mellan 0,3 % och 1,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), förpackningskostnader (mellan 1,3 % och 2,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), bankavgifter (mellan 0 % och 0,2 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats), andra faktorer (mellan 0 % och 0,4 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats) och provisioner (mellan 0 % och 6,5 %, beroende på de uppgifter som rapporterats av företaget i fråga och som också kontrollerats).

3.2.4   Dumpning

Dumpning

| (106) | När det gäller de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(106)

När det gäller de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämförde kommissionen i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (107) | På denna grundval drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte förekom någon dumpning när det gäller de grupper av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet. Kommissionen fastställde följaktligen varken några provisoriska dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen eller några provisoriska dumpningsmarginaler för alla övriga indiska exporterande tillverkare, eftersom de indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export utgör en mycket hög andel (ca 85 %) av den totala indiska exportvolymen till unionen. |
| --- | --- |

(107)

På denna grundval drog kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte förekom någon dumpning när det gäller de grupper av exporterande tillverkare i Indien som ingick i urvalet. Kommissionen fastställde följaktligen varken några provisoriska dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen eller några provisoriska dumpningsmarginaler för alla övriga indiska exporterande tillverkare, eftersom de indiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export utgör en mycket hög andel (ca 85 %) av den totala indiska exportvolymen till unionen.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (108) | I början av skadeundersökningsperioden fanns det 24 tillverkare av den likadana produkten i unionen. Eftersom 4 av dem upphörde med sin tillverkning under skadeundersökningsperioden fanns det endast 20 tillverkare kvar i unionen under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

I början av skadeundersökningsperioden fanns det 24 tillverkare av den likadana produkten i unionen. Eftersom 4 av dem upphörde med sin tillverkning under skadeundersökningsperioden fanns det endast 20 tillverkare kvar i unionen under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör ”unionsindustrin” i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (109) | Importörernas intresseorganisation menade att sex unionstillverkare inte hade tagits med i förteckningen över unionstillverkare. Klagandena hävdade att två av dessa tillverkare inte tillverkade den berörda produkten, att en tillverkare lagt ned sin verksamhet före skadeundersökningsperioden, att en av tillverkarnas tillverkning redan var medtagen i förteckningen samt att klagandena inte hade fullständiga uppgifter för en tillverkare. Klagandena lades således till en ytterligare unionstillverkare i förteckningen över unionstillverkare, vilken ingår i det totala antal tillverkare som avses i föregående skäl. |
| --- | --- |

(109)

Importörernas intresseorganisation menade att sex unionstillverkare inte hade tagits med i förteckningen över unionstillverkare. Klagandena hävdade att två av dessa tillverkare inte tillverkade den berörda produkten, att en tillverkare lagt ned sin verksamhet före skadeundersökningsperioden, att en av tillverkarnas tillverkning redan var medtagen i förteckningen samt att klagandena inte hade fullständiga uppgifter för en tillverkare. Klagandena lades således till en ytterligare unionstillverkare i förteckningen över unionstillverkare, vilken ingår i det totala antal tillverkare som avses i föregående skäl.

| (110) | På grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, till exempel klagomålet, kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkare i urvalet och kontrollerade inlagor från klagandena, fastställde kommissionen att den totala unionstillverkningen uppgick till ca 360 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, till exempel klagomålet, kontrollerade frågeformulärssvar från unionstillverkare i urvalet och kontrollerade inlagor från klagandena, fastställde kommissionen att den totala unionstillverkningen uppgick till ca 360 000 ton under undersökningsperioden.

| (111) | Såsom anges i skäl 13 bestod urvalet av tre unionstillverkare som svarade för 48 % av den totala unionstillverkningen och 43 % av unionsindustrins totala försäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(111)

Såsom anges i skäl 13 bestod urvalet av tre unionstillverkare som svarade för 48 % av den totala unionstillverkningen och 43 % av unionsindustrins totala försäljning av den likadana produkten.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (112) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av importuppgifter från Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och kontrollerade försäljningsuppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av importuppgifter från Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och kontrollerade försäljningsuppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (113) | Förbrukningen i unionen av artiklar av gjutjärn utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionen totalt Förbrukning (i ton) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Index | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(113)

Förbrukningen i unionen av artiklar av gjutjärn utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Unionen totalt Förbrukning (i ton)

584 903

584 235

557 067

539 933

Index

Index

100

100

100

100

95

95

92

92

Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (114) | Förbrukningen i unionen minskade fortlöpande med totalt 8 % under skadeundersökningsperioden. Efterfrågan på marknaden för artiklar av gjutjärn styrs huvudsakligen av efterfrågan inom avlopps- och vattensektorn, vilken i sin tur beror av den allmänna ekonomiska utvecklingen i unionen. |
| --- | --- |

(114)

Förbrukningen i unionen minskade fortlöpande med totalt 8 % under skadeundersökningsperioden. Efterfrågan på marknaden för artiklar av gjutjärn styrs huvudsakligen av efterfrågan inom avlopps- och vattensektorn, vilken i sin tur beror av den allmänna ekonomiska utvecklingen i unionen.

4.3   Import från Kina

Import från Kina

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (115) | Kommissionen undersökte om importen av artiklar av gjutjärn med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen undersökte om importen av artiklar av gjutjärn med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (116) | Eftersom det preliminärt konstaterats att det inte förekom någon dumpning när det gäller Indien ansåg kommissionen att verkningarna av denna import inte skulle bedömas sammantaget med den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom det preliminärt konstaterats att det inte förekom någon dumpning när det gäller Indien ansåg kommissionen att verkningarna av denna import inte skulle bedömas sammantaget med den dumpade importen från Kina.

4.3.2   Den kinesiska importens volym och marknadsandel

Den kinesiska importens volym och marknadsandel

| (117) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, vilken framgår av tabell 3 i skäl 113. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat. Importens marknadsandel fastställdes sedan genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, vilken framgår av tabell 3 i skäl 113.

| (118) | Importen av artiklar av gjutjärn till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i ton) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Index | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Marknadsandel (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Index | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(118)

Importen av artiklar av gjutjärn till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Importvolym från Kina (i ton)

126 790

157 728

152 494

147 186

Index

Index

100

100

124

124

120

120

116

116

Marknadsandel (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Index

Index

100

100

125

125

126

126

126

126

Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (119) | Importvolymen från Kina till unionen ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Efter en ökning på 24 % mellan 2013 och 2014 minskade importen från Kina stadigt under 2015 med 4 procentenheter och minskade med ytterligare 4 procentenheter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(119)

Importvolymen från Kina till unionen ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Efter en ökning på 24 % mellan 2013 och 2014 minskade importen från Kina stadigt under 2015 med 4 procentenheter och minskade med ytterligare 4 procentenheter under undersökningsperioden.

| (120) | Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel på unionsmarknadenden, dvs. från 21,7 % år 2013 till 27,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Samtidigt ökade den kinesiska importens marknadsandel på unionsmarknadenden, dvs. från 21,7 % år 2013 till 27,3 % under undersökningsperioden.

| (121) | CCCME ställde sig tvekande till importuppgifternas tillförlitlighet. Den hävdade att klagandena hade använts sig av uppgifter från Eurostat, vilka inte helt överensstämmer med definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(121)

CCCME ställde sig tvekande till importuppgifternas tillförlitlighet. Den hävdade att klagandena hade använts sig av uppgifter från Eurostat, vilka inte helt överensstämmer med definitionen av den berörda produkten.

| (122) | Kommissionen noterar att klagandena i klagomålet förklarat sin metod för att nå fram till importuppgifter som endast avsåg den berörda produkten fastän de använde sig av uppgifter från Eurostat. Eftersom kommissionen inte hade tillgång till vare sig en mer tillförlitlig metod eller tillförlitligare uppgifter fastställde den importvolymen från Kina av den berörda produkten på grundval av denna metod och uppgifter från Eurostat som inte omfattar avloppsgaller. CCCME har dessutom inte lämnat några alternativa uppgifter. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen noterar att klagandena i klagomålet förklarat sin metod för att nå fram till importuppgifter som endast avsåg den berörda produkten fastän de använde sig av uppgifter från Eurostat. Eftersom kommissionen inte hade tillgång till vare sig en mer tillförlitlig metod eller tillförlitligare uppgifter fastställde den importvolymen från Kina av den berörda produkten på grundval av denna metod och uppgifter från Eurostat som inte omfattar avloppsgaller. CCCME har dessutom inte lämnat några alternativa uppgifter. Detta påstående avvisades därför.

4.3.3   Priser för importen från Kina och prisunderskridande

Priser för importen från Kina och prisunderskridande

| (123) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (124) | Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpriser (i euro per ton) | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris från Kina | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Index | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Källa: Eurostat. |

(124)

Det genomsnittliga priset för importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpriser (i euro per ton)

Importpriser (i euro per ton)

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Importpris från Kina

1 088

1 123

1 247

1 136

Index

Index

100

100

103

103

115

115

104

104

Källa: Eurostat.

Källa:

| (125) | De genomsnittliga priserna för importen från Kina sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en ökning på 15 % mellan 2013 och 2015 skedde en kraftig minskning på 11 procentenheter mellan 2015 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

De genomsnittliga priserna för importen från Kina sjönk med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en ökning på 15 % mellan 2013 och 2015 skedde en kraftig minskning på 11 procentenheter mellan 2015 och undersökningsperioden.

| (126) | Eftersom dessa uppgifter baseras på importstatistik och produkttypmixen inte är känd i detalj är prisutvecklingen inte helt tillförlitlig. |
| --- | --- |

(126)

Eftersom dessa uppgifter baseras på importstatistik och produkttypmixen inte är känd i detalj är prisutvecklingen inte helt tillförlitlig.

| (127) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| 2. | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de fem exporterande kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för en tull på 1,7 % för produkter av gråjärn och en tull på 2,7 % för produkter av segjärn. |
| --- | --- |

2.

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de fem exporterande kinesiska tillverkarna i urvalet till första oberoende kund på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån med lämpliga justeringar för en tull på 1,7 % för produkter av gråjärn och en tull på 2,7 % för produkter av segjärn.

| (128) | Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Det framgick att prisunderskridandemarginalerna uppgick till mellan 35,4 % och 42,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen gjorde en prisjämförelse för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där detta var nödvändigt och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes i procent av omsättningen under undersökningsperioden för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet. Det framgick att prisunderskridandemarginalerna uppgick till mellan 35,4 % och 42,7 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (129) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (130) | Såsom nämns i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(130)

Såsom nämns i skäl 12 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (131) | Vid fastställandet av skada skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. |
| --- | --- |

(131)

Vid fastställandet av skada skilde kommissionen på makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer.

| (132) | Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning) på grundval av de uppgifter som lämnats av klagandena och unionsindustrin. Dessa uppgifter avsåg samtliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna (tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, tillväxt, produktivitet samt dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning) på grundval av de uppgifter som lämnats av klagandena och unionsindustrin. Dessa uppgifter avsåg samtliga unionstillverkare.

| (133) | De icke-närstående importörernas intresseorganisation hävdade att de makroekonomiska indikatorerna visar på en positiv och stabil situation för unionsindustrin i dess helhet. Uppgifterna återspeglar en allmän nedgång i efterfrågan på den undersökta produkten i Europa, vilken inte kan anses vara att hänföra till importen från Kina och Indien. |
| --- | --- |

(133)

De icke-närstående importörernas intresseorganisation hävdade att de makroekonomiska indikatorerna visar på en positiv och stabil situation för unionsindustrin i dess helhet. Uppgifterna återspeglar en allmän nedgång i efterfrågan på den undersökta produkten i Europa, vilken inte kan anses vara att hänföra till importen från Kina och Indien.

| (134) | Kommissionen har kontrollerat de makroekonomiska indikatorer som lämnats av klagandena. Uppgifterna för unionsindustrin i dess helhet grundades på faktiska uppgifter för klagandena och tillverkare som stödde klagomålet samt kontrollerade uppskattningar som lämnats av klagandena rörande resten av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen har kontrollerat de makroekonomiska indikatorer som lämnats av klagandena. Uppgifterna för unionsindustrin i dess helhet grundades på faktiska uppgifter för klagandena och tillverkare som stödde klagomålet samt kontrollerade uppskattningar som lämnats av klagandena rörande resten av unionsindustrin.

| (135) | På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att de makroekonomiska uppgifterna är representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(135)

På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att de makroekonomiska uppgifterna är representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (136) | Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga försäljningspriser per enhet, arbetskraftskostnader, kostnader per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet) på grundval av uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i stickprovet, vilka kontrollerats. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna (genomsnittliga försäljningspriser per enhet, arbetskraftskostnader, kostnader per enhet, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet) på grundval av uppgifterna i frågeformulärssvaren från unionstillverkarna i stickprovet, vilka kontrollerats. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (137) | Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Index | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Index | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Index | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(137)

Den totala unionstillverkningen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Produktionsvolym (i ton)

378 424

390 209

362 881

361 561

Index

Index

100

100

103

103

96

96

96

96

Produktionskapacitet (i ton)

697 794

688 543

665 308

669 176

Index

Index

100

100

99

99

95

95

96

96

Kapacitetsutnyttjande (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Index

Index

100

100

104

104

100

100

99

99

Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (138) | Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en mindre ökning mellan 2013 och 2014 minskade produktionsvolymen med 7 procentenheter 2015, varefter den låg på en stabil nivå under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Efter en mindre ökning mellan 2013 och 2014 minskade produktionsvolymen med 7 procentenheter 2015, varefter den låg på en stabil nivå under undersökningsperioden.

| (139) | Minskningen av produktionsvolymen mellan 2014 och undersökningsperioden berodde både på den minskade förbrukningen (se tabell 3 i skäl 113) och de ökade volymerna av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(139)

Minskningen av produktionsvolymen mellan 2014 och undersökningsperioden berodde både på den minskade förbrukningen (se tabell 3 i skäl 113) och de ökade volymerna av dumpad import från Kina.

| (140) | De rapporterade uppgifterna om unionsindustrins produktionskapacitet hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. |
| --- | --- |

(140)

De rapporterade uppgifterna om unionsindustrins produktionskapacitet hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara normala) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll.

| (141) | På denna grundval fastställdes det att produktionskapaciteten minskat med 5 procentenheter mellan 2013 och 2015, varefter den uppvisade en liten ökning med 1 procentenhet. |
| --- | --- |

(141)

På denna grundval fastställdes det att produktionskapaciteten minskat med 5 procentenheter mellan 2013 och 2015, varefter den uppvisade en liten ökning med 1 procentenhet.

| (142) | Eftersom produktionsvolymen och produktionskapaciteten i stort sett följde samma nedåtgående trend låg kapacitetsutnyttjandet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Totalt sett låg kapacitetsutnyttjandet på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Eftersom produktionsvolymen och produktionskapaciteten i stort sett följde samma nedåtgående trend låg kapacitetsutnyttjandet på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Totalt sett låg kapacitetsutnyttjandet på mycket låga nivåer under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (143) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Index | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Marknadsandel (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(143)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

355 353

343 683

320 748

317 276

Index

Index

100

100

97

97

90

90

89

89

Marknadsandel (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Index

Index

100

100

97

97

95

95

97

97

Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (144) | Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden.

| (145) | Precis som när det gäller minskningen av produktionsvolymen berodde även minskningen av försäljningsvolymen mellan 2014 och undersökningsperioden på den minskande förbrukningen på unionsmarknaden (se skäl 113) och de ökade volymerna av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(145)

Precis som när det gäller minskningen av produktionsvolymen berodde även minskningen av försäljningsvolymen mellan 2014 och undersökningsperioden på den minskande förbrukningen på unionsmarknaden (se skäl 113) och de ökade volymerna av dumpad import från Kina.

| (146) | Eftersom importen från Kina ökade samtidigt som förbrukningen på unionsmarknaden minskade fick detta följd att unionsindustrins marknasandel minskade med 3 %. |
| --- | --- |

(146)

Eftersom importen från Kina ökade samtidigt som förbrukningen på unionsmarknaden minskade fick detta följd att unionsindustrins marknasandel minskade med 3 %.

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (147) | Förbrukningen i unionen minskade gradvis med från 2013 till undersökningsperioden, dvs. med 8 % eller ca 46 000 ton. Denna minskning hade en negativ inverkan på unionsindustrins försäljning, produktionsvolymer och antal anställda. |
| --- | --- |

(147)

Förbrukningen i unionen minskade gradvis med från 2013 till undersökningsperioden, dvs. med 8 % eller ca 46 000 ton. Denna minskning hade en negativ inverkan på unionsindustrins försäljning, produktionsvolymer och antal anställda.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (148) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Index | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Produktivitet (i ton/heltidsekvivalenter) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Index | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(148)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Antal anställda

3 123

3 288

2 929

2 910

Index

Index

100

100

105

105

94

94

93

93

Produktivitet (i ton/heltidsekvivalenter)

121,2

118,7

123,9

124,2

Index

Index

100

100

98

98

102

102

103

103

Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (149) | Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var en följd av minskningen i produktionsvolym med 4 %, vilken berodde på den minskade efterfrågan och de ökade volymerna av dumpad import från Kina. |
| --- | --- |

(149)

Sysselsättningsnivån inom unionsindustrin minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var en följd av minskningen i produktionsvolym med 4 %, vilken berodde på den minskade efterfrågan och de ökade volymerna av dumpad import från Kina.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (150) | Dumpningsmarginalen för importen från Kina översteg miniminivån väsentligt. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser. |
| --- | --- |

(150)

Dumpningsmarginalen för importen från Kina översteg miniminivån väsentligt. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande på grund av den kinesiska importens volymer och priser.

| (151) | År 2005 införde kommissionen en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina (4). Dessa åtgärder upphävdes i september 2011 (5). Det framgår av de uppgifter som samlades in i samband med den nu aktuella undersökningen att dumpning har återkommit i unionen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(151)

År 2005 införde kommissionen en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Kina (4). Dessa åtgärder upphävdes i september 2011 (5). Det framgår av de uppgifter som samlades in i samband med den nu aktuella undersökningen att dumpning har återkommit i unionen under skadeundersökningsperioden.

4

5

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (152) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris (i euro/ton) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Index | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar. |

(152)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som de tre unionstillverkarna i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Genomsnittligt försäljningspris (i euro/ton)

1 595

1 567

1 536

1 511

Index

Index

100

100

98

98

96

96

95

95

Tillverkningskostnad per enhet (i euro/ton)

1 511

1 500

1 480

1 464

Index

Index

100

100

99

99

98

98

97

97

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar.

Källa:

| (153) | De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet minskade kontinuerligt, dvs en minskning med 5 %, under det att den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(153)

De genomsnittliga försäljningspriserna för unionstillverkarna i urvalet minskade kontinuerligt, dvs en minskning med 5 %, under det att den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (154) | Unionsindustrin blev således tvungen att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar och kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina. Prisminskningen var större än minskningen av dess tillverkningskostnader, vilken främst berodde på de minskade råvarupriserna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Unionsindustrin blev således tvungen att sänka sina försäljningspriser för att begränsa förlusten av marknadsandelar och kunna konkurrera med den dumpade lågprisimporten från Kina. Prisminskningen var större än minskningen av dess tillverkningskostnader, vilken främst berodde på de minskade råvarupriserna under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

| (155) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad (i euro) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Index | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar. |

(155)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad (i euro)

56 018

55 789

57 977

57 501

Index

Index

100

100

100

100

103

103

103

103

Källa: Kontrollerade inlagor från klagandena och frågeformulärssvar.

Källa:

| (156) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(156)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

4.4.3.3   Lager

Lager

| (157) | Lagernivåerna hos de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Index | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar. |

(157)

Lagernivåerna hos de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Utgående lager (i ton)

29 456

36 406

33 824

32 971

Index

Index

100

100

124

124

115

115

112

112

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar.

Källa:

| (158) | Nivån på de utgående lagren hos de tre unionstillverkarna i urvalet ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen mellan 2013 till 2014 berodde på att produktionsvolymen ökade samtidigt som försäljningen på unionsmarknaden minskade. |
| --- | --- |

(158)

Nivån på de utgående lagren hos de tre unionstillverkarna i urvalet ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen mellan 2013 till 2014 berodde på att produktionsvolymen ökade samtidigt som försäljningen på unionsmarknaden minskade.

| (159) | Den främsta orsaken till att lagren ökade var att även om unionsindustrin begränsat sin produktionsvolym så minskade försäljningsvolymen i ännu snabbare takt i och med att unionsindustrin förlorat marknadsandelar till importen från Kina. |
| --- | --- |

(159)

Den främsta orsaken till att lagren ökade var att även om unionsindustrin begränsat sin produktionsvolym så minskade försäljningsvolymen i ännu snabbare takt i och med att unionsindustrin förlorat marknadsandelar till importen från Kina.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (160) | Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Index | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Index | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investeringar (i tusen euro) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Index | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Räntabilitet (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Index | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar. |

(160)

Lönsamheten, kassaflödet, investeringarna och räntabiliteten för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

5,3

4,3

3,7

3,1

Index

Index

100

100

81

81

69

69

59

59

Kassaflöde (i tusen euro)

34 956

15 206

22 551

21 672

Index

Index

100

100

44

44

65

65

62

62

Investeringar (i tusen euro)

47 996

47 287

46 781

43 991

Index

Index

100

100

99

99

97

97

92

92

Räntabilitet (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Index

Index

100

100

86

86

80

80

88

88

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar.

Källa:

| (161) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de tre unionstillverkarna i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning.

| (162) | Unionsindustrins vinst har uppvisat en gradvis minskning under de senaste tio åren. Unionstillverkarna hade en lönsamhet på ca 10 % 2006, vilken dock minskade till endast 5,3 % under skadeundersökningsperiodens första år för att därefter fortsätta att minska under resten av skadeundersökningsperioden. Lönsamheten för de tre företagen i urvalet minskade med 41 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(162)

Unionsindustrins vinst har uppvisat en gradvis minskning under de senaste tio åren. Unionstillverkarna hade en lönsamhet på ca 10 % 2006, vilken dock minskade till endast 5,3 % under skadeundersökningsperiodens första år för att därefter fortsätta att minska under resten av skadeundersökningsperioden. Lönsamheten för de tre företagen i urvalet minskade med 41 % under skadeundersökningsperioden.

| (163) | Denna negativa utveckling berodde på unionsindustrins minskade försäljningsvolymer på unionsmarkanden till priser som minskade i snabbare takt än tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(163)

Denna negativa utveckling berodde på unionsindustrins minskade försäljningsvolymer på unionsmarkanden till priser som minskade i snabbare takt än tillverkningskostnaden under skadeundersökningsperioden.

| (164) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 56 % mellan 2013 och 2014 – vilken delvis berodde på en högre produktion jämfört med 2013 samtidigt som försäljningen minskade – förbättrades den igen 2015 Trenden var dock återigen negativ under undersökningsperioden, dvs. det konstaterades en smärre minskning under denna period. |
| --- | --- |

(164)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Efter en minskning med 56 % mellan 2013 och 2014 – vilken delvis berodde på en högre produktion jämfört med 2013 samtidigt som försäljningen minskade – förbättrades den igen 2015 Trenden var dock återigen negativ under undersökningsperioden, dvs. det konstaterades en smärre minskning under denna period.

| (165) | Investeringarna är lika med tillgångarnas bokförda nettovärde. De minskade stadigt mellan 2013 och 2015 (med 3 procentenheter) och minskade därefter kraftigt under undersökningsperioden (med 5 procentenheter). Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 8 % totalt sett. Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, vilket återspeglar avskrivningarna av tillgångarna. Räntabiliteten minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Efter att stadigt ha minskat mellan 2013 och 2015 – vilket delvis berodde på att försäljningen minskat betydligt – förbättrades den därefter en aning under undersökningsperioden. Denna indikator säger dock i sig inte så mycket om unionsindustrins tillstånd. Eftersom unionsindustrins tillgångar är nästan helt avskrivna är tillgångarnas nettovärde lågt, vilket leder till att räntabiliteten ser ut att vara högre än vad den egentligen är. |
| --- | --- |

(165)

Investeringarna är lika med tillgångarnas bokförda nettovärde. De minskade stadigt mellan 2013 och 2015 (med 3 procentenheter) och minskade därefter kraftigt under undersökningsperioden (med 5 procentenheter). Under skadeundersökningsperioden minskade investeringarna med 8 % totalt sett. Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, vilket återspeglar avskrivningarna av tillgångarna. Räntabiliteten minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Efter att stadigt ha minskat mellan 2013 och 2015 – vilket delvis berodde på att försäljningen minskat betydligt – förbättrades den därefter en aning under undersökningsperioden. Denna indikator säger dock i sig inte så mycket om unionsindustrins tillstånd. Eftersom unionsindustrins tillgångar är nästan helt avskrivna är tillgångarnas nettovärde lågt, vilket leder till att räntabiliteten ser ut att vara högre än vad den egentligen är.

| (166) | Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat mellan 2013 och undersökningsperioden gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Tillverkningen av artiklar av gjutjärn är kapitalintensiv och kännetecknas av att det fordras betydande nya investeringar vart femtonde till tjugonde år för att uppgradera de maskiner som används i produktionsprocessen. Unionsindustrins produktionsanläggningar åldras snabbt och unionsindustrin behöver göra betydande och långsiktiga investeringar för att den ska kunna fortsätta sin tillverkning. Räntabiliteten under skadeundersökningsperioden var inte tillräcklig för att täcka så stora investeringar. |
| --- | --- |

(166)

Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat mellan 2013 och undersökningsperioden gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Tillverkningen av artiklar av gjutjärn är kapitalintensiv och kännetecknas av att det fordras betydande nya investeringar vart femtonde till tjugonde år för att uppgradera de maskiner som används i produktionsprocessen. Unionsindustrins produktionsanläggningar åldras snabbt och unionsindustrin behöver göra betydande och långsiktiga investeringar för att den ska kunna fortsätta sin tillverkning. Räntabiliteten under skadeundersökningsperioden var inte tillräcklig för att täcka så stora investeringar.

4.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (167) | Undersökningen av samtliga ovannämnda faktorer visar att unionsindustrin minskade sin tillverkning (– 4 %) mellan 2013 och undersökningsperioden och att den även förlorade en del av sin marknadsandel. Fyra gjuterier har lagt ned sin verksamhet under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(167)

Undersökningen av samtliga ovannämnda faktorer visar att unionsindustrin minskade sin tillverkning (– 4 %) mellan 2013 och undersökningsperioden och att den även förlorade en del av sin marknadsandel. Fyra gjuterier har lagt ned sin verksamhet under skadeundersökningsperioden.

| (168) | Dessutom nästan halverades unionstillverkarnas lönsamhet ned till en mycket låg nivå mellan 2013 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(168)

Dessutom nästan halverades unionstillverkarnas lönsamhet ned till en mycket låg nivå mellan 2013 och undersökningsperioden.

| (169) | Vidare uppvisade andra skadeindikatorer, t.ex. kapacitet (– 4 %), försäljningsvolym i unionen (– 11 %) och sysselsättning (– 7 %), en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(169)

Vidare uppvisade andra skadeindikatorer, t.ex. kapacitet (– 4 %), försäljningsvolym i unionen (– 11 %) och sysselsättning (– 7 %), en negativ utveckling under skadeundersökningsperioden.

| (170) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(170)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (171) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(171)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada.

| (172) | Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: importen från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat, en minskad efterfrågan, konkurrensen mellan unionstillverkarna, förvaltningen av unionsindustrin och den påstådda segmenteringen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Kina inte tillskrevs den dumpade importen. Det rör sig om följande faktorer: importen från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat, en minskad efterfrågan, konkurrensen mellan unionstillverkarna, förvaltningen av unionsindustrin och den påstådda segmenteringen på unionsmarknaden.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (173) | Priserna för den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser i en betydande utsträckning under undersökningsperioden, varvid prisunderskridandemarginalerna varierade mellan 35,4 % och 42,7 %, vilket i sin tur ledde till minskade marknadsandelar och vinster för unionsindustrin (från 5,3 % år 2013 till 3,1 % under undersökningsperioden). Under skadeundersökningsperioden förlorade unionsindustrin 11 % i försäljningsvolym på en marknad som minskade med 8 %, samtidigt som importvolymen från Kina ökade med 16 %. |
| --- | --- |

(173)

Priserna för den dumpade importen från Kina underskred unionsindustrins priser i en betydande utsträckning under undersökningsperioden, varvid prisunderskridandemarginalerna varierade mellan 35,4 % och 42,7 %, vilket i sin tur ledde till minskade marknadsandelar och vinster för unionsindustrin (från 5,3 % år 2013 till 3,1 % under undersökningsperioden). Under skadeundersökningsperioden förlorade unionsindustrin 11 % i försäljningsvolym på en marknad som minskade med 8 %, samtidigt som importvolymen från Kina ökade med 16 %.

| (174) | Totalt sett absorberades unionsindustrins förlust av marknadsandelar på 2,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden av den ökade marknadsandelen på 5,6 procentenheter för den dumpade importen med ursprung i Kina.. |
| --- | --- |

(174)

Totalt sett absorberades unionsindustrins förlust av marknadsandelar på 2,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden av den ökade marknadsandelen på 5,6 procentenheter för den dumpade importen med ursprung i Kina..

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (175) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Import från tredjeländer











  Land | | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Volym (i ton) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Index | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Marknadsandel (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Genomsnittligt pris | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Index | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Övriga tredjeländer | Volym (i ton) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Index | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Marknadsandel (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Genomsnittligt pris | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Index | 100 | 183 | 190 | 193 |
| Totalt alla tredjeländer utom Kina | Volym (i ton) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Index | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Marknadsandel (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Genomsnittligt pris | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Index | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena. |

(175)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Indien

Volym (i ton)

37 917

51 561

51 452

46 004

Index

Index

100

100

136

136

136

136

121

121

Marknadsandel (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Genomsnittligt pris

945

1 027

1 055

976

Index

Index

100

100

109

109

112

112

103

103

Övriga tredjeländer

Volym (i ton)

64 843

31 263

32 373

29 468

Index

Index

100

100

48

48

50

50

45

45

Marknadsandel (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Genomsnittligt pris

928

1 702

1 770

1 795

Index

Index

100

100

183

183

190

190

193

193

Totalt alla tredjeländer utom Kina

Volym (i ton)

102 759

82 824

83 825

75 471

Index

Index

100

100

81

81

82

82

73

73

Marknadsandel (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Genomsnittligt pris

922

1 269

1 317

1 282

Index

Index

100

100

138

138

143

143

139

139

Källa: Eurostat, kontrollerade inlagor från klagandena.

Källa

| (176) | Importvolymen från andra tredjeländer än Kina minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från 102 759 ton 2013 till 75 471 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import minskade med 20 %. Denna import har till största del sitt ursprung i Indien (61 % under undersökningsperioden). Importen från tredjeländer svarade för ca 34 % av all import till unionen under undersökningsperioden, under det att importen från Indien uppgick till ca 21 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Importvolymen från andra tredjeländer än Kina minskade med 27 % under skadeundersökningsperioden, från 102 759 ton 2013 till 75 471 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen för denna import minskade med 20 %. Denna import har till största del sitt ursprung i Indien (61 % under undersökningsperioden). Importen från tredjeländer svarade för ca 34 % av all import till unionen under undersökningsperioden, under det att importen från Indien uppgick till ca 21 % under undersökningsperioden.

| (177) | Vad gäller importvolymen från Indien så ökade denna med 19 % under skadeundersökningsperioden, från 37 917 ton 2013 till ca 46 004 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Indien ökade med 30 %, från 6,5 % 2013 till 8,5 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(177)

Vad gäller importvolymen från Indien så ökade denna med 19 % under skadeundersökningsperioden, från 37 917 ton 2013 till ca 46 004 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Indien ökade med 30 %, från 6,5 % 2013 till 8,5 % under undersökningsperioden.

| (178) | Under skadeundersökningsperioden vann Kina marknadsandelar dels från unionsindustrin, dels från andra tredjeländer än Indien, samtidigt som det inte kan uteslutas att Indien också ökade sin marknadsandel åtminstone delvis på unionsindustrins bekostnad. |
| --- | --- |

(178)

Under skadeundersökningsperioden vann Kina marknadsandelar dels från unionsindustrin, dels från andra tredjeländer än Indien, samtidigt som det inte kan uteslutas att Indien också ökade sin marknadsandel åtminstone delvis på unionsindustrins bekostnad.

| (179) | Dessutom underskred priserna på importen från Indien unionsindustrins priser under undersökningsperioden i ungefär samma omfattning som priserna på importen från Kina (mellan 40 % och 50 %). På grundval av volymen (i ton) var de kinesiska importpriserna i genomsnitt högre än de indiska importpriserna under skadeundersökningsperioden. Denna prisskillnad ger emellertid ingen ledning, eftersom den indiska och kinesiska exporten har olika produktmix. Den indiska exporten till EU utgjordes huvudsakligen av gråjärn, under det att den kinesiska exporten huvudsakligen utgjordes av segjärn. Eftersom gråjärn relativt sett är sprödare än gråjärn krävs det en större mängd vara för att få produkter av gråjärn att uppnå samma resultat som produkter av segjärn. Därför är produkter av gråjärn är tyngre, vilket innebär att priset per styck blir ungefär detsamma som för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(179)

Dessutom underskred priserna på importen från Indien unionsindustrins priser under undersökningsperioden i ungefär samma omfattning som priserna på importen från Kina (mellan 40 % och 50 %). På grundval av volymen (i ton) var de kinesiska importpriserna i genomsnitt högre än de indiska importpriserna under skadeundersökningsperioden. Denna prisskillnad ger emellertid ingen ledning, eftersom den indiska och kinesiska exporten har olika produktmix. Den indiska exporten till EU utgjordes huvudsakligen av gråjärn, under det att den kinesiska exporten huvudsakligen utgjordes av segjärn. Eftersom gråjärn relativt sett är sprödare än gråjärn krävs det en större mängd vara för att få produkter av gråjärn att uppnå samma resultat som produkter av segjärn. Därför är produkter av gråjärn är tyngre, vilket innebär att priset per styck blir ungefär detsamma som för den berörda produkten.

| (180) | Eftersom den indiska importen underskred unionsindustrins priser har den bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Volymerna och marknadsandelen för denna import var emellertid mycket lägre (en marknadsandel på 8,5 % under undersökningsperioden, jämfört med 27,3 % för Kina). Framförallt var importvolymen under undersökningsperioden från Kina (147 186 ton under undersökningsperioden) mycket större och mer än tre gånger högre än den indiska importen under undersökningsperioden (46 004 ton under undersökningsperioden). Den indiska importen bröt således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast haft en marginell inverkan på den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(180)

Eftersom den indiska importen underskred unionsindustrins priser har den bidragit till den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Volymerna och marknadsandelen för denna import var emellertid mycket lägre (en marknadsandel på 8,5 % under undersökningsperioden, jämfört med 27,3 % för Kina). Framförallt var importvolymen under undersökningsperioden från Kina (147 186 ton under undersökningsperioden) mycket större och mer än tre gånger högre än den indiska importen under undersökningsperioden (46 004 ton under undersökningsperioden). Den indiska importen bröt således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast haft en marginell inverkan på den skada som unionsindustrin lidit.

| (181) | Det framgick av analysen av uppgifter från Eurostat att priserna på importen från andra länder än Indien och Kina ökade under skadeundersökningsperioden och därmed också nådde upp till nivåer som var högre än unionsindustrins priser under undersökningsperioden, samtidigt som importvolymerna minskade med 55 % under skadeundersökningsperioden (från 64 843 ton till 29 468 ton) (6). Denna import kan därför inte ha vållat unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(181)

Det framgick av analysen av uppgifter från Eurostat att priserna på importen från andra länder än Indien och Kina ökade under skadeundersökningsperioden och därmed också nådde upp till nivåer som var högre än unionsindustrins priser under undersökningsperioden, samtidigt som importvolymerna minskade med 55 % under skadeundersökningsperioden (från 64 843 ton till 29 468 ton) (6). Denna import kan därför inte ha vållat unionsindustrin skada.

6

| (182) | Kommissionen gjorde även en sammantagen analys av importen från andra länder än Kina. Importvolymen minskade med 27 % och det genomsnittliga priset ökade med 39 % och låg på en nivå som var betydligt högre än importpriserna från Kina. Importen från alla andra länder än Kina bröt således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast haft en marginell inverkan på skadan. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen gjorde även en sammantagen analys av importen från andra länder än Kina. Importvolymen minskade med 27 % och det genomsnittliga priset ökade med 39 % och låg på en nivå som var betydligt högre än importpriserna från Kina. Importen från alla andra länder än Kina bröt således inte orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit och den kunde endast haft en marginell inverkan på skadan.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (183) | Exportvolymen för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2013 | 2014 | 2015 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i ton) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Index | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Index | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar. |

(183)

Exportvolymen för de tre unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2013

2014

2015

Undersökningsperioden

Exportvolym (i ton)

14 030

16 015

19 363

19 842

Index

Index

100

100

114

114

138

138

141

141

Genomsnittligt pris (i euro)

1 452

1 509

1 463

1 443

Index

Index

100

100

104

104

101

101

99

99

Källa: Kontrollerade frågeformulärssvar.

Källa:

| (184) | Unionstillverkarnas export till såväl närstående som icke-närstående kunder ökade sett både till volym och värde under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset per enhet för exporten till icke-närstående kunder låg på en nivå som vida översteg den genomsnittliga priset per enhet för den kinesiska importen. Unionsindustrins exportförsäljning hade därför inte bidragit till dess svaga lönsamheten och låga kapacitetsutnyttjande. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bidragit till den skada som lidits. |
| --- | --- |

(184)

Unionstillverkarnas export till såväl närstående som icke-närstående kunder ökade sett både till volym och värde under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset per enhet för exporten till icke-närstående kunder låg på en nivå som vida översteg den genomsnittliga priset per enhet för den kinesiska importen. Unionsindustrins exportförsäljning hade därför inte bidragit till dess svaga lönsamheten och låga kapacitetsutnyttjande. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrins exportresultat inte bidragit till den skada som lidits.

| (185) | Importörernas intresseorganisation hävdade att all påstådd eventuell väsentlig skada för unionsindustrin främst orsakats av att unionens export minskat betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(185)

Importörernas intresseorganisation hävdade att all påstådd eventuell väsentlig skada för unionsindustrin främst orsakats av att unionens export minskat betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (186) | Kommissionen noterade att importörernas intresseorganisation använt uppgifter från Eurostat för sitt resonemang. Såsom förklaras i skäl 36 anges den berörda produkten med ett ex-nummer i Eurostat, vilket innebär att uppgifterna från Eurostat avser en bredare produktdefinition är produktdefinitionen för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen noterade att importörernas intresseorganisation använt uppgifter från Eurostat för sitt resonemang. Såsom förklaras i skäl 36 anges den berörda produkten med ett ex-nummer i Eurostat, vilket innebär att uppgifterna från Eurostat avser en bredare produktdefinition är produktdefinitionen för den berörda produkten.

| (187) | Enligt de kontrollerade uppgifterna från unionstillverkarna hade exportvolymen för den undersökta produkten ökat (se tabell 14 i skäl 183). |
| --- | --- |

(187)

Enligt de kontrollerade uppgifterna från unionstillverkarna hade exportvolymen för den undersökta produkten ökat (se tabell 14 i skäl 183).

| (188) | Importörernas intresseorganisation har inte lämnat några argument som vederlägger de kontrollerade uppgifter som lämnats av företagen i urvalet och kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(188)

Importörernas intresseorganisation har inte lämnat några argument som vederlägger de kontrollerade uppgifter som lämnats av företagen i urvalet och kommissionen avvisade därför detta påstående.

5.2.3   Minskad efterfrågan

Minskad efterfrågan

| (189) | Importörernas intresseorganisation hävdade att den skada som unionsindustrin lidit sammanhängde med utvecklingen på marknaderna för bygg- och anläggningsarbeten, vilka ännu inte helt hade återhämtat sig från den ekonomiska krisen. Dessutom har ovissheten kring Förenade kungarikets utträde ur unionen skapat problem för unionsindustrin. Importörernas intresseorganisation lämnade dock ingen avgörande bevisning till stöd för dessa påståenden. |
| --- | --- |

(189)

Importörernas intresseorganisation hävdade att den skada som unionsindustrin lidit sammanhängde med utvecklingen på marknaderna för bygg- och anläggningsarbeten, vilka ännu inte helt hade återhämtat sig från den ekonomiska krisen. Dessutom har ovissheten kring Förenade kungarikets utträde ur unionen skapat problem för unionsindustrin. Importörernas intresseorganisation lämnade dock ingen avgörande bevisning till stöd för dessa påståenden.

| (190) | Den indiska industrin hävdade dessutom att klagandena inledningsvis inte lämnat någon bevisning för att det skulle funnits en direkt koppling mellan stängningen av unionstillverkarnas (Aco, Dois Portos och EJ Access Systems) gjuterier och pristrycket från den dumpade importen från Kina och Indien. Dessa stängningar sammanföll emellertid i tiden med ökningen av dumpad import från Kina, minskningen av marknadsandelar samt sjunkande priser och lönsamhet för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(190)

Den indiska industrin hävdade dessutom att klagandena inledningsvis inte lämnat någon bevisning för att det skulle funnits en direkt koppling mellan stängningen av unionstillverkarnas (Aco, Dois Portos och EJ Access Systems) gjuterier och pristrycket från den dumpade importen från Kina och Indien. Dessa stängningar sammanföll emellertid i tiden med ökningen av dumpad import från Kina, minskningen av marknadsandelar samt sjunkande priser och lönsamhet för unionsindustrin.

| (191) | Kommissionen noterade att förbrukningen i unionen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins försäljning minskade med 11 % och den dumpade kinesiska importen ökade med 16 %. Kommissionen drar därför slutsatsen att även om den minskade efterfrågan skulle kunna ha inverkat på den skadevållande situationen för unionsindustrin under undersökningsperioden så kunde den inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen noterade att förbrukningen i unionen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som unionsindustrins försäljning minskade med 11 % och den dumpade kinesiska importen ökade med 16 %. Kommissionen drar därför slutsatsen att även om den minskade efterfrågan skulle kunna ha inverkat på den skadevållande situationen för unionsindustrin under undersökningsperioden så kunde den inte bryta orsakssambandet mellan den kinesiska dumpade importen och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

5.2.4   Konkurrens mellan unionstillverkare

Konkurrens mellan unionstillverkare

| (192) | Importörernas intresseorganisation hävdade att den skada som unionsindustrin lidit sammanhängde med konkurrens inom unionen från tillverkare i de östra medlemsstaterna, vilken lett till skada för tillverkare i de västra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(192)

Importörernas intresseorganisation hävdade att den skada som unionsindustrin lidit sammanhängde med konkurrens inom unionen från tillverkare i de östra medlemsstaterna, vilken lett till skada för tillverkare i de västra medlemsstaterna.

| (193) | Klagandena bestred detta påstående och hävdade att central- och östeuropeiska tillverkare inte tenderat att konkurrera i någon större utsträckning i de västra medlemsstaterna, eftersom marknaden i de västra medlemsstaterna inte var så attraktiv på grund av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(193)

Klagandena bestred detta påstående och hävdade att central- och östeuropeiska tillverkare inte tenderat att konkurrera i någon större utsträckning i de västra medlemsstaterna, eftersom marknaden i de västra medlemsstaterna inte var så attraktiv på grund av den dumpade importen från Kina.

| (194) | Kommissionen noterade att det finns en handel inom unionen med artiklar av gjutjärn, även mellan de centrala/östra och västra medlemsstaterna. Handeln inom unionen uppvisade en stabil utveckling under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha bidragit till den skada som lidits under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen noterade att det finns en handel inom unionen med artiklar av gjutjärn, även mellan de centrala/östra och västra medlemsstaterna. Handeln inom unionen uppvisade en stabil utveckling under skadeundersökningsperioden och kan därför inte ha bidragit till den skada som lidits under skadeundersökningsperioden. Detta påstående avvisades därför.

5.2.5   Förvaltning av unionsindustrin

Förvaltning av unionsindustrin

| (195) | Importörernas intresseorganisation hävdade att den försämrade situationen för unionsindustrin är att hänföra till de ineffektiva beslut som ledningen för unionsindustrin fattat och till att det inge investerats tillräckligt i forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(195)

Importörernas intresseorganisation hävdade att den försämrade situationen för unionsindustrin är att hänföra till de ineffektiva beslut som ledningen för unionsindustrin fattat och till att det inge investerats tillräckligt i forskning och utveckling.

| (196) | Importörernas intresseorganisation lämnade dock ingen bevisning till stöd för dessa påståenden. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden. |
| --- | --- |

(196)

Importörernas intresseorganisation lämnade dock ingen bevisning till stöd för dessa påståenden. Kommissionen avvisade därför dessa påståenden.

5.2.6   Segmentering på unionsmarknaden

Segmentering på unionsmarknaden

| (197) | CCCME hävdade att det finns betydande skillnader vad gäller de sålda produkttyperna beroende på medlemsstaternas geografiska läge, främst till följd av uppdelningen i produkter av gråjärn och produkter av segjärn. Kunderna i de enskilda medlemsstaterna förefaller att genomgående använda en av de två produkterna. Unionsindustrin är uppdelad i en del som tillverkar gråjärn och en del som tillverkar segjärn, under det att importen från Kina huvudsakligen utgörs av segjärn och importen från Indien huvudsakligen utgörs av gråjärn. Denna fråga togs även upp av den indiska industrin. |
| --- | --- |

(197)

CCCME hävdade att det finns betydande skillnader vad gäller de sålda produkttyperna beroende på medlemsstaternas geografiska läge, främst till följd av uppdelningen i produkter av gråjärn och produkter av segjärn. Kunderna i de enskilda medlemsstaterna förefaller att genomgående använda en av de två produkterna. Unionsindustrin är uppdelad i en del som tillverkar gråjärn och en del som tillverkar segjärn, under det att importen från Kina huvudsakligen utgörs av segjärn och importen från Indien huvudsakligen utgörs av gråjärn. Denna fråga togs även upp av den indiska industrin.

| (198) | CCCME hävdade att den skada som lidits i en medlemsstat där försäljningen huvudsakligen utgörs av gråjärn inte kan tillskrivas den kinesiska importen av den berörda produkten eftersom dessa båda produkter inte konkurrerar direkt med varandra. |
| --- | --- |

(198)

CCCME hävdade att den skada som lidits i en medlemsstat där försäljningen huvudsakligen utgörs av gråjärn inte kan tillskrivas den kinesiska importen av den berörda produkten eftersom dessa båda produkter inte konkurrerar direkt med varandra.

| (199) | Kommissionen noterade att unionsmarknaden är en enda marknad med både en alleuropeisk standard och nationella standarder, med en handel inom unionen och med import. Även om det kan finnas en eventuell preferens för gråjärn eller segjärn grundar sig tillverkningen inte uteslutande på typen av gjutjärn. Båda typerna har samma slutanvändningar och är sinsemellan utbytbara. Kommissionen ansåg därför att produkter av gråjärn och produkter av segjärn är utbytbara produkter. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen noterade att unionsmarknaden är en enda marknad med både en alleuropeisk standard och nationella standarder, med en handel inom unionen och med import. Även om det kan finnas en eventuell preferens för gråjärn eller segjärn grundar sig tillverkningen inte uteslutande på typen av gjutjärn. Båda typerna har samma slutanvändningar och är sinsemellan utbytbara. Kommissionen ansåg därför att produkter av gråjärn och produkter av segjärn är utbytbara produkter.

| (200) | CCCME hävdade att en del av unionsindustrin är specialiserad på tillverkning och försäljning av icke-standardiserade produkter. Importen avser inte icke-standardiserade produkter och skada i samband med sådana produkter kan inte tillskrivas importen från Kina och Indien. |
| --- | --- |

(200)

CCCME hävdade att en del av unionsindustrin är specialiserad på tillverkning och försäljning av icke-standardiserade produkter. Importen avser inte icke-standardiserade produkter och skada i samband med sådana produkter kan inte tillskrivas importen från Kina och Indien.

| (201) | Kommissionen använde ett system för produktkategorisering som gjorde det möjligt att jämföra importerade produkter med de likadana produkter som tillverkas av unionsindustrin. Detta innebär att det tagits hänsyn till skillnader mellan produkter vid fastställandet av skadenivån. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen använde ett system för produktkategorisering som gjorde det möjligt att jämföra importerade produkter med de likadana produkter som tillverkas av unionsindustrin. Detta innebär att det tagits hänsyn till skillnader mellan produkter vid fastställandet av skadenivån. Detta påstående avvisades därför.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (202) | Kommissionen fastställde preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen fastställde preliminärt att det fanns ett orsakssamband mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från Kina.

| (203) | Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. |
| --- | --- |

(203)

Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar.

| (204) | De övriga faktorer som identifierats, såsom importen från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat, en minskad efterfrågan, konkurrensen mellan unionstillverkarna, förvaltningen av unionsindustrin och den påstådda segmenteringen på unionsmarknaden, konstaterades preliminärt inte bryta det orsakssamband som fastställts, inte ens om hänsyn togs till deras eventuella sammantagna verkan. |
| --- | --- |

(204)

De övriga faktorer som identifierats, såsom importen från andra tredjeländer, unionstillverkarnas exportresultat, en minskad efterfrågan, konkurrensen mellan unionstillverkarna, förvaltningen av unionsindustrin och den påstådda segmenteringen på unionsmarknaden, konstaterades preliminärt inte bryta det orsakssamband som fastställts, inte ens om hänsyn togs till deras eventuella sammantagna verkan.

| (205) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, oavsett om de bedömdes var och en för sig eller sammantaget, inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(205)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från Kina och att de övriga faktorerna, oavsett om de bedömdes var och en för sig eller sammantaget, inte bröt orsakssambandet.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (206) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(206)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning konstaterats föreligga. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas intressen.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (207) | Unionsindustrin består av såväl stora som små och medelstora företag och hade ca 3 000 anställda som var direkt sysselsatta i tillverkningen av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden. Den är huvudsakligen belägen i Belgien, Frankrike, Tyskland, Spanien och Förenade kungariket, men även till mindre del i Kroatien, Tjeckien, Finland, Italien, Nederländerna, Polen, Slovenien och Sverige. |
| --- | --- |

(207)

Unionsindustrin består av såväl stora som små och medelstora företag och hade ca 3 000 anställda som var direkt sysselsatta i tillverkningen av den likadana produkten under skadeundersökningsperioden. Den är huvudsakligen belägen i Belgien, Frankrike, Tyskland, Spanien och Förenade kungariket, men även till mindre del i Kroatien, Tjeckien, Finland, Italien, Nederländerna, Polen, Slovenien och Sverige.

| (208) | Åtta unionstillverkare (varav två var närstående företag till varandra) samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgår av avsnitt 4.4.4 visar analysen av hur skadeindikatorerna utvecklats sedan början av skadeundersökningsperioden att hela unionsindustrin fått en försämring av sin situation och påverkats negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(208)

Åtta unionstillverkare (varav två var närstående företag till varandra) samarbetade i undersökningen. Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgår av avsnitt 4.4.4 visar analysen av hur skadeindikatorerna utvecklats sedan början av skadeundersökningsperioden att hela unionsindustrin fått en försämring av sin situation och påverkats negativt av den dumpade importen.

| (209) | Det är kommissionens avsikt att införandet av en provisorisk antidumpningstull ska leda till att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden så att prisnedgågen upphör och unionsindustrin får möjlighet att återta sina förlorade marknadsandelar. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. |
| --- | --- |

(209)

Det är kommissionens avsikt att införandet av en provisorisk antidumpningstull ska leda till att rättvisa handelsvillkor återupprättas på unionsmarknaden så att prisnedgågen upphör och unionsindustrin får möjlighet att återta sina förlorade marknadsandelar. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri.

| (210) | Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen påpekar att de flesta skadeindikatorerna uppvisade en negativ utveckling sedan början av skadeundersökningsperioden. Framförallt påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet mycket negativt, t.ex. lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten. |
| --- | --- |

(210)

Den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Kommissionen påpekar att de flesta skadeindikatorerna uppvisade en negativ utveckling sedan början av skadeundersökningsperioden. Framförallt påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med det ekonomiska resultatet för unionstillverkarna i urvalet mycket negativt, t.ex. lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten.

| (211) | Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till en nivå som gör det möjligt för alla tillverkare att omfattas av rättvisa handelsvillkor när de bedriver sin verksamhet på unionsmarknaden. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(211)

Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp till en nivå som gör det möjligt för alla tillverkare att omfattas av rättvisa handelsvillkor när de bedriver sin verksamhet på unionsmarknaden. Vidtas inga åtgärder förefaller det mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare.

| (212) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en antidumpningstull införs. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle ge unionsindustrin möjlighet att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att en antidumpningstull införs. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle ge unionsindustrin möjlighet att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (213) | Såsom anges i skäl 21 samarbetade 28 importörer (varav 19 var medlemmar i den intresseorganisation för importörer son avses i skäl 7) i undersökningen och tre av dem valdes ut till att ingå i urvalet. De samarbetsvilliga importörerna svarade för 62 % av importen från Kina och Indien. De tre importörerna i urvalet svarade för 42 % av importvolymen för alla samarbetsvilliga importörer. Alla de tre tillverkarna i urvalet och de övriga medlemmarna i importörernas intresseorganisation motsatte sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(213)

Såsom anges i skäl 21 samarbetade 28 importörer (varav 19 var medlemmar i den intresseorganisation för importörer son avses i skäl 7) i undersökningen och tre av dem valdes ut till att ingå i urvalet. De samarbetsvilliga importörerna svarade för 62 % av importen från Kina och Indien. De tre importörerna i urvalet svarade för 42 % av importvolymen för alla samarbetsvilliga importörer. Alla de tre tillverkarna i urvalet och de övriga medlemmarna i importörernas intresseorganisation motsatte sig införandet av åtgärder.

| (214) | Importörernas intresseorganisation hävdade att det inte ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder, eftersom detta skulle leda till en snedvridning av konkurrensen och hindra import av den berörda produkten till unionen i och med att importen från Kina och Indien svarar för nästan all import till unionen. |
| --- | --- |

(214)

Importörernas intresseorganisation hävdade att det inte ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder, eftersom detta skulle leda till en snedvridning av konkurrensen och hindra import av den berörda produkten till unionen i och med att importen från Kina och Indien svarar för nästan all import till unionen.

| (215) | Klagandena instämde inte i detta argument och noterade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att priserna i unionen åter kommer upp till en nivå som möjliggör en rättvis konkurrens, utan att detta skulle leda till att marknaden stängs för import från Kina och Indien eller att någon unionstillverkare skulle få en dominerande ställning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(215)

Klagandena instämde inte i detta argument och noterade att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att priserna i unionen åter kommer upp till en nivå som möjliggör en rättvis konkurrens, utan att detta skulle leda till att marknaden stängs för import från Kina och Indien eller att någon unionstillverkare skulle få en dominerande ställning på unionsmarknaden.

| (216) | Importörernas intresseorganisation hävdade att det redan är mycket svårt för de icke-närstående importörerna att hitta tillräckliga mängder av den undersökta produkten på unionsmarknaden på grund av unionstillverkaras vertikala integration, och att det kommer att bli ännu svårare med detta om antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(216)

Importörernas intresseorganisation hävdade att det redan är mycket svårt för de icke-närstående importörerna att hitta tillräckliga mängder av den undersökta produkten på unionsmarknaden på grund av unionstillverkaras vertikala integration, och att det kommer att bli ännu svårare med detta om antidumpningsåtgärder införs.

| (217) | Kommissionen fann att unionsindustrin säljer till oberoende återförsäljare och att den inte är vertikalt integrerad såsom de icke-närstående importörernas intresseorganisation gjorde gällande. Unionsindustrin har för närvarande ett lågt kapacitetsutnyttjande och ca 10 % av importen har sitt ursprung i andra länder än Kina och Indien, vilket innebär att importörerna skulle kunna använda sig av unionstillverkningen eller annan import i stället. Kommissionen anser därför att klagandena har möjlighet att garantera en tryggad försörjning vid en eventuell ökade efterfrågan. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen fann att unionsindustrin säljer till oberoende återförsäljare och att den inte är vertikalt integrerad såsom de icke-närstående importörernas intresseorganisation gjorde gällande. Unionsindustrin har för närvarande ett lågt kapacitetsutnyttjande och ca 10 % av importen har sitt ursprung i andra länder än Kina och Indien, vilket innebär att importörerna skulle kunna använda sig av unionstillverkningen eller annan import i stället. Kommissionen anser därför att klagandena har möjlighet att garantera en tryggad försörjning vid en eventuell ökade efterfrågan.

| (218) | Enligt importörernas intresseorganisation är de flesta av de icke-närstående importörerna små eller medelstora företag och har begränsade möjligheter att anpassa sin verksamhet till införandet av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(218)

Enligt importörernas intresseorganisation är de flesta av de icke-närstående importörerna små eller medelstora företag och har begränsade möjligheter att anpassa sin verksamhet till införandet av antidumpningsåtgärder.

| (219) | Kommissionen gjorde en bedömning av både importörernas och klagandenas påståenden och drog på grundval av de nuvarande uppgifterna att importörerna tillför ett mervärde i unionen och att de inte skulle kunna absorbera en antidumpningstull utan prisökningar. Kommissionen jämförde de genomsnittliga försäljningspriserna för importörerna och unionsindustrin och drog slutsatsen att det finns utrymme för prisökningar. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen gjorde en bedömning av både importörernas och klagandenas påståenden och drog på grundval av de nuvarande uppgifterna att importörerna tillför ett mervärde i unionen och att de inte skulle kunna absorbera en antidumpningstull utan prisökningar. Kommissionen jämförde de genomsnittliga försäljningspriserna för importörerna och unionsindustrin och drog slutsatsen att det finns utrymme för prisökningar.

| (220) | Även om importörerna hävdade att det är svårt för dem att byta till alternativa försörjningskällor på grund av kostnaderna för gjutformar och certifiering ansåg kommissionen ändå att detta var möjligt. Som skäl angav den att unionsindustrin har ett kapacitetsutnyttjande på 54 % och att det förefaller som om Indien, för vilket det preliminärt konstaterats att dumpning inte föreligger, i allt större utsträckning tillverkar segjärn och därmed är en möjlig försörjningskälla, liksom andra länder som t.ex. Turkiet och Norge. |
| --- | --- |

(220)

Även om importörerna hävdade att det är svårt för dem att byta till alternativa försörjningskällor på grund av kostnaderna för gjutformar och certifiering ansåg kommissionen ändå att detta var möjligt. Som skäl angav den att unionsindustrin har ett kapacitetsutnyttjande på 54 % och att det förefaller som om Indien, för vilket det preliminärt konstaterats att dumpning inte föreligger, i allt större utsträckning tillverkar segjärn och därmed är en möjlig försörjningskälla, liksom andra länder som t.ex. Turkiet och Norge.

| (221) | Kommissionen fann att importörerna spelade en mindre roll när det gäller sysselsättningen. De tre unionstillverkarna i urvalet sysselsatte ca 1 200 personer, under det att de två importörerna i urvalet som importerade från Kina hade färre än 100 anställda som kunde hänföras till den berörda produkten. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen fann att importörerna spelade en mindre roll när det gäller sysselsättningen. De tre unionstillverkarna i urvalet sysselsatte ca 1 200 personer, under det att de två importörerna i urvalet som importerade från Kina hade färre än 100 anställda som kunde hänföras till den berörda produkten.

| (222) | Kommissionen drog på grundval av de uppgifter som finns tillgängliga i detta skede slutsatsen att (en slutsats som den dock kommer att kontrollera efter införandet av de provisoriska åtgärderna), de sannolika verkningarna för de icke-närstående importörerna inte skulle bli betydande och inte bli större än åtgärdernas positiva verkningar för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen drog på grundval av de uppgifter som finns tillgängliga i detta skede slutsatsen att (en slutsats som den dock kommer att kontrollera efter införandet av de provisoriska åtgärderna), de sannolika verkningarna för de icke-närstående importörerna inte skulle bli betydande och inte bli större än åtgärdernas positiva verkningar för unionsindustrin.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (223) | De viktigaste slutanvändarna av den berörda produkten är den offentliga sektorn. Den berörda produkten svarar oftast endast för en mindre del av användarnas kostnader i vad som oftast är större infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

(223)

De viktigaste slutanvändarna av den berörda produkten är den offentliga sektorn. Den berörda produkten svarar oftast endast för en mindre del av användarnas kostnader i vad som oftast är större infrastrukturprojekt.

| (224) | Importörernas intresseorganisation uttryckte sin oro över att antidumpningsåtgärderna kommer att leda till prisökningar som drabbar slutanvändarna, vilka till största del utgörs av offentliga enheter. Slutanvändarna kan inte förlita sig på priser som är lägre än kostnaderna till förfång för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(224)

Importörernas intresseorganisation uttryckte sin oro över att antidumpningsåtgärderna kommer att leda till prisökningar som drabbar slutanvändarna, vilka till största del utgörs av offentliga enheter. Slutanvändarna kan inte förlita sig på priser som är lägre än kostnaderna till förfång för unionsindustrin.

| (225) | Ingen användare eller konsumentorganisation gav sig till känna. Med hänsyn till dessa parters bristande samarbetsvilja drog kommissionen slutsatsen att ett införande av antidumpningsåtgärder inte skulle inverka i orimlig utsträckning på deras situation. |
| --- | --- |

(225)

Ingen användare eller konsumentorganisation gav sig till känna. Med hänsyn till dessa parters bristande samarbetsvilja drog kommissionen slutsatsen att ett införande av antidumpningsåtgärder inte skulle inverka i orimlig utsträckning på deras situation.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (226) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(226)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det i detta skede av undersökningen inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa provisoriska åtgärder för import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (227) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen från Kina vållar unionsindustrin ytterligare skada. Det kommer inte att införas några provisoriska åtgärder för Indiens del, eftersom det inte konstaterats någon dumpning för detta land, men undersökningen kommer att fortsätta till dess att de slutgiltiga undersökningsresultaten fastställts. |
| --- | --- |

(227)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen från Kina vållar unionsindustrin ytterligare skada. Det kommer inte att införas några provisoriska åtgärder för Indiens del, eftersom det inte konstaterats någon dumpning för detta land, men undersökningen kommer att fortsätta till dess att de slutgiltiga undersökningsresultaten fastställts.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (228) | För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(228)

För att kommissionen skulle kunna fastställa nivån på åtgärderna fastställde den först storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (229) | Skadan undanröjs om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och erhåller en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(229)

Skadan undanröjs om unionsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och erhåller en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (230) | För att fastställa den vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden använde kommissionen sig av den vinst på försäljningen till icke-närstående kunder som använts för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(230)

För att fastställa den vinst som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden använde kommissionen sig av den vinst på försäljningen till icke-närstående kunder som använts för fastställandet av nivån för undanröjande av skada.

| (231) | Vinstmålet fastställdes preliminärt till 5,3 %, i linje med 2013 års vinst på försäljningen till icke-närstående kunder. Eftersom den dumpade importen uppvisade en stor ökning 2014 och därefter stabiliserade sig anses det att 2013 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(231)

Vinstmålet fastställdes preliminärt till 5,3 %, i linje med 2013 års vinst på försäljningen till icke-närstående kunder. Eftersom den dumpade importen uppvisade en stor ökning 2014 och därefter stabiliserade sig anses det att 2013 års vinstnivå återspeglar vad som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen eventuellt resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (232) | Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 94–98). |
| --- | --- |

(232)

Nivån för undanröjande av skada för ”andra samarbetsvilliga företag” och för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skälen 94–98).

7.2   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (233) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av produkter av gjutjärn med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört nivåerna för undanröjande av skada och dumpningsmarginalerna. Storleken på tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpningsmarginalen eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst. |
| --- | --- |

(233)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas för import av produkter av gjutjärn med ursprung i Kina i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört nivåerna för undanröjande av skada och dumpningsmarginalerna. Storleken på tullbeloppet bör fastställas till nivån för dumpningsmarginalen eller nivån för undanröjande av skada beroende på vilken nivå som är lägst.

| (234) | På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Dumpningsmarginal (%) | Nivå för undanröjande av skada (%) | Provisorisk antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Alla övriga företag | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

På grundval av ovanstående föreslås följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Nivå för undanröjande av skada (%)

Provisorisk antidumpningstull (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

73,5

33,1

Andra samarbetsvilliga företag

33,1

72,1

33,1

Alla övriga företag

42,8

80,7

42,8

| (235) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkas av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda rättsliga enheterna, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(235)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar därför den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i Kina som tillverkas av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda rättsliga enheterna, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (236) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(236)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska ställas till kommissionen (7). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

7

Europeiska unionens officiella tidning

| (237) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(237)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (238) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(238)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (239) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(239)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en provisorisk antidumpningstull på import av vissa artiklar av gjutjärn med fjällig grafit (gråjärn) eller gjutjärn med sfäroidiserad grafit (segjärn), och delar därav, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7325 10 00 (Taric-nummer 7325100031) och ex 7325 99 10 (Taric-nummer 7325991051) och som har sitt ursprung i Kina.

Dessa artiklar är avsedda att

| — | täcka marksystem eller underjordiska system och/eller öppningar till marksystem eller underjordiska system, och att |
| --- | --- |

—

täcka marksystem eller underjordiska system och/eller öppningar till marksystem eller underjordiska system, och att

| — | ge tillgång till marksystem eller underjordiska system och/eller ge insyn till marksystem eller underjordiska system. |
| --- | --- |

—

ge tillgång till marksystem eller underjordiska system och/eller ge insyn till marksystem eller underjordiska system.

Artiklarna kan vara maskinbearbetade, belagda, målade och/eller utrustade med andra material, inbegripet men inte begränsat till betong, trottoarplattor eller andra plattor.

Följande produkttyper undantas från definitionen av den berörda produkten:

| — | Avloppsgaller som omfattas av standarden EN 1433 som ska monteras som en komponent på avlopp av polymer, plast eller betong och som gör det möjligt för ytvatten att rinna ner i avloppet. |
| --- | --- |

—

Avloppsgaller som omfattas av standarden EN 1433 som ska monteras som en komponent på avlopp av polymer, plast eller betong och som gör det möjligt för ytvatten att rinna ner i avloppet.

| — | Brandposter. |
| --- | --- |

—

Brandposter.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Provisorisk antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd | 33,1 | C225 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan | 33,1 | Se bilagan |
| Alla övriga företag | 42,8 | C999 |

Företag

Provisorisk antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co., Ltd

33,1

C225

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

33,1

Se bilagan

Alla övriga företag

42,8

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) av (den berörda produkten) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag intygar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen för alla övriga företag tillämpas.

4.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullsatsen.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få ta del av de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EU) 2016/1036 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa artiklar av gjutjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indien (EUT C 461, 10.12.2016, s. 22).

2

(3)  Kommissionen använder normalt sett en period på tre år fram till slutet av undersökningsperioden, se t.ex. kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/141 av den 26 januari 2017 om införande av slutliga antidumpningstullar på import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (EUT L 22, 27.1.2017, s. 14) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1559 av den 18 september 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av rör av duktilt gjutjärn (även kallat gjutjärn med sfäroidiserad grafit) med ursprung i Indien (EUT L 244, 19.9.2015, s. 25).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1212/2005 av den 25 juli 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 199, 29.7.2005, s. 1).

4

(5)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 871/2011 av den 26 augusti 2011 om avslutande av översynen vid giltighetstidens utgång och den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina och om upphävande av dessa åtgärder (EUT L 227, 2.9.2011, s. 1).

5

(6)  Det genomsnittliga priset för import från andra länder än Indien och Kina för 2013 var inte representativt, eftersom en del av denna import, enligt Eurostat, kom från länder och territorier som inte specificeras av kommersiella eller militära skäl inom ramen för handel inom EU till ett icke-representativt pris.

6

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

7

---

BILAGA

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet:

| Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co.,LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Namn

Taric-tilläggsnummer

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd and the related company Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co.,Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co.,LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

BESLUT

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/46

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/1481

av den 14 augusti 2017

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2017) 5589]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i dessa medlemsstater uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Förteckningen omfattar vissa områden i Lettland, Litauen och Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater. I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i dessa medlemsstater uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Förteckningen omfattar vissa områden i Lettland, Litauen och Polen.

| (2) | I juli 2017 påvisades ett fåtal utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i gminy Kąkolewnica, Podedwórze och Włodawa i Polen. Dessa utbrott påvisades i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(2)

I juli 2017 påvisades ett fåtal utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i gminy Kąkolewnica, Podedwórze och Włodawa i Polen. Dessa utbrott påvisades i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Dessa utbrott utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (3) | I juli 2017 konstaterades ett fåtal fall av afrikansk svinpest hos vildsvin i Bauskas, Dobeles och Talsu novads i Lettland, i Pasvaliorajono savivaldybė i Litauen och även i gminy Hanna och Tuczna i Polen i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU eller i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan men i närheten av del I i den bilagan. Dessa fall utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(3)

I juli 2017 konstaterades ett fåtal fall av afrikansk svinpest hos vildsvin i Bauskas, Dobeles och Talsu novads i Lettland, i Pasvaliorajono savivaldybė i Litauen och även i gminy Hanna och Tuczna i Polen i områden som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU eller i områden som för närvarande förtecknas i del II i bilagan men i närheten av del I i den bilagan. Dessa fall utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (4) | Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos drabbade populationer av tamsvin och viltlevande svin i unionen bör beaktas vid bedömningen av den djurhälsorisk som den nya sjukdomssituationen i Lettland, Litauen och Polen utgör. För att fokusera bekämpningsåtgärderna i genomförandebeslut 2014/709/EU och förhindra att afrikansk svinpest sprids ytterligare och samtidigt förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och även undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i bilagan till det genomförandebeslutet ändras med beaktande av förändringarna i den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom i Lettland, Litauen och Polen. |
| --- | --- |

(4)

Utvecklingen av den aktuella epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest hos drabbade populationer av tamsvin och viltlevande svin i unionen bör beaktas vid bedömningen av den djurhälsorisk som den nya sjukdomssituationen i Lettland, Litauen och Polen utgör. För att fokusera bekämpningsåtgärderna i genomförandebeslut 2014/709/EU och förhindra att afrikansk svinpest sprids ytterligare och samtidigt förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och även undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, bör unionsförteckningen över de områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i bilagan till det genomförandebeslutet ändras med beaktande av förändringarna i den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom i Lettland, Litauen och Polen.

| (5) | De områden i Polen som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest hos tamsvin och som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför nu i stället förtecknas i del III i den bilagan och nya områden i Polen bör tas med i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

De områden i Polen som drabbats av de senaste utbrotten av afrikansk svinpest hos tamsvin och som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför nu i stället förtecknas i del III i den bilagan och nya områden i Polen bör tas med i del I i den bilagan.

| (6) | De områden i Lettland, Litauen och Polen som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest hos vildsvin och som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör dessutom nu i stället förtecknas i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

De områden i Lettland, Litauen och Polen som drabbats av de senaste fallen av afrikansk svinpest hos vildsvin och som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör dessutom nu i stället förtecknas i del II i den bilagan.

| (7) | Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 augusti 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński. |
| --- |

powiat sejneński.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

DEL II

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

DEL III

1.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pöide vald,Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald,Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gmina Korczew w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim.

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 17.8.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 211/58

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/2095 av den 26 september 2016 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 326 av den 1 december 2016
  )

Sidan 4, bilagan som ersätter bilaga I till förordning (EEG) nr 2568/91, tabellen om renhetsegenskaper, elfte kolumnen ”Skillnader: ECN42 (HPLC) och ECN42 (teoretisk beräkning)”

I stället för:

”Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42

(teoretisk beräkning)

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5” |
| --- | --- |

≤ 0,5”

ska det stå:

”Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42

(teoretisk beräkning)

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|”. |
| --- | --- |

≤ |0,5|”.

---