# Europos Sąjungos C 122/2014

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 122 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. balandžio 25d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 122

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. balandžio 25d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Centrinis Bankas |
| 2014/C 122/01 | 2014 m. balandžio 17 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriaus (ECB/2014/20) | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

2014/C 122/01

2014 m. balandžio 17 d. Europos Centrinio Banko rekomendacija skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriaus (ECB/2014/20)

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 122/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla COMP/M.7153 – BNPP/LASER) (
  1
  ) | 2 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2014/C 122/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla COMP/M.7153 – BNPP/LASER) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 122/03 | Euro kursas | 3 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2014/C 122/03

Euro kursas

3

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 122/04 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 4 |
| 2014/C 122/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 12 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2014/C 122/04

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

4

2014/C 122/05

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

| 25.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

2014 m. balandžio 17 d.

skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriaus

(ECB/2014/20)

(2014/C 122/01)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | dabartinio Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi po 2013 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2014 finansinių metų; |
| --- | --- |

(2)

dabartinio Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriaus įgaliojimai baigėsi po 2013 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorius nuo 2014 finansinių metų;

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2014–2018 finansiniams metams pasirinko PricewaterhouseCoopers, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2014–2018 finansiniams metams pasirinko PricewaterhouseCoopers,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Rekomenduojama PricewaterhouseCoopers skirti Bank Ċentrali ta’ Malta / Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2014–2018 finansiniams metams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. balandžio 17 d.

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 25.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla COMP/M.7153 – BNPP/LASER)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/C 122/02)

2014 m. balandžio 10 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik prancūzų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento Nr. 32014M7153. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento Nr. 32014M7153. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 25.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/3

---

Euro kursas (1)

2014 m. balandžio 24 d.

(2014/C 122/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3820 |
| JPY | Japonijos jena | 141,63 |
| DKK | Danijos krona | 7,4665 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,82300 |
| SEK | Švedijos krona | 9,0690 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2203 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,2785 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,443 |
| HUF | Vengrijos forintas | 307,73 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1914 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4608 |
| TRY | Turkijos lira | 2,9450 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4916 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5237 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,7151 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6126 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7380 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 437,95 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 14,6234 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,6381 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6220 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 044,00 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,5184 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,867 |
| RUB | Rusijos rublis | 49,3237 |
| THB | Tailando batas | 44,746 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0621 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,0648 |
| INR | Indijos rupija | 84,4195 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3820

JPY

Japonijos jena

141,63

DKK

Danijos krona

7,4665

GBP

Svaras sterlingas

0,82300

SEK

Švedijos krona

9,0690

CHF

Šveicarijos frankas

1,2203

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,2785

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,443

HUF

Vengrijos forintas

307,73

LTL

Lietuvos litas

3,4528

PLN

Lenkijos zlotas

4,1914

RON

Rumunijos lėja

4,4608

TRY

Turkijos lira

2,9450

AUD

Australijos doleris

1,4916

CAD

Kanados doleris

1,5237

HKD

Honkongo doleris

10,7151

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6126

SGD

Singapūro doleris

1,7380

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 437,95

ZAR

Pietų Afrikos randas

14,6234

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,6381

HRK

Kroatijos kuna

7,6220

IDR

Indonezijos rupija

16 044,00

MYR

Malaizijos ringitas

4,5184

PHP

Filipinų pesas

61,867

RUB

Rusijos rublis

49,3237

THB

Tailando batas

44,746

BRL

Brazilijos realas

3,0621

MXN

Meksikos pesas

18,0648

INR

Indijos rupija

84,4195

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 25.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/4

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2014/C 122/04)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

PAKEITIMO PARAIŠKA PAGAL 9 STRAIPSNĮ

„FUNGO DI BORGOTARO“

EB Nr. IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Keičiamos produkto specifikacijos dalys

| — | ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto aprašymas |
| — | ☒ | Geografinė vietovė |
| — | ☒ | Kilmės įrodymas |
| — | ☒ | Gamybos būdas |
| — | ☐ | Ryšys su geografine vietove |
| — | ☒ | Ženklinimas etiketėmis |
| — | ☐ | Nacionaliniai reikalavimai |
| — | ☒ | Kita (pakavimas) |

—

☐

Produkto pavadinimas

—

☒

Produkto aprašymas

—

☒

Geografinė vietovė

—

☒

Kilmės įrodymas

—

☒

Gamybos būdas

—

☐

Ryšys su geografine vietove

—

☒

Ženklinimas etiketėmis

—

☐

Nacionaliniai reikalavimai

—

☒

Kita (pakavimas)

2.   Pakeitimo pobūdis

| — | ☒ | Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimas |
| — | ☐ | Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbto bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis) |
| — | ☐ | Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis) |

—

☒

Bendrojo dokumento arba santraukos pakeitimas

—

☐

Įregistruotos SKVN ar SGN specifikacijos, kurios bendrasis dokumentas ar santrauka nepaskelbti, pakeitimas

—

☐

Specifikacijos pakeitimas, dėl kurio nereikia keisti paskelbto bendrojo dokumento (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 3 dalis)

—

☐

Laikinas specifikacijos pakeitimas dėl valdžios institucijų nustatytų privalomų sanitarijos ar fitosanitarijos priemonių (Reglamento (EB) Nr. 510/2006 9 straipsnio 4 dalis)

3.   Pakeitimas (-ai)

Produkto aprašymas

| — | Atsižvelgiant į naujausias mikologijoje naudojamas mokslines kategorijas atnaujinama nomenklatūra. Atnaujinant nomenklatūrą, grybų rūšys nėra nei į ją įtraukiamos, nei iš jos išbraukiamos. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į naujausias mikologijoje naudojamas mokslines kategorijas atnaujinama nomenklatūra. Atnaujinant nomenklatūrą, grybų rūšys nėra nei į ją įtraukiamos, nei iš jos išbraukiamos.

| — | Nustatoma džiovintų grybų kategorija ir aprašomi šios kategorijos gaminiams taikomi pardavimo reikalavimai, kad džiovinti grybai taip pat galėtų būti vadinami „Fungo di Borgotaro“. Dabar „Fungo di Borgotaro“ vadinami tik švieži grybai, nes specifikacijoje nepateikiamas džiovintų grybų kategorijos ir atitinkamo džiovinimo metodo aprašymas. Turima duomenų, kad anksčiau, dar prieš įregistruojant pavadinimą, šie grybai buvo konservuojami juos išdžiovinant. Grybų džiovinimas visada buvo labai svarbus vietovės gyventojams, nes taip paruošti grybai galėjo būti parduodami. Tai liudija istoriniai dokumentai ir 1994 m. santraukos d ir f punktuose pateiktos nuorodos. |
| --- | --- |

—

Nustatoma džiovintų grybų kategorija ir aprašomi šios kategorijos gaminiams taikomi pardavimo reikalavimai, kad džiovinti grybai taip pat galėtų būti vadinami „Fungo di Borgotaro“. Dabar „Fungo di Borgotaro“ vadinami tik švieži grybai, nes specifikacijoje nepateikiamas džiovintų grybų kategorijos ir atitinkamo džiovinimo metodo aprašymas. Turima duomenų, kad anksčiau, dar prieš įregistruojant pavadinimą, šie grybai buvo konservuojami juos išdžiovinant. Grybų džiovinimas visada buvo labai svarbus vietovės gyventojams, nes taip paruošti grybai galėjo būti parduodami. Tai liudija istoriniai dokumentai ir 1994 m. santraukos d ir f punktuose pateiktos nuorodos.

| — | Frazė „mažesnis nei 90 % drėgnis“ pakeičiama fraze „ne didesnis nei 90 % drėgnis“. Atlikus tyrimus paaiškėjo, kad kai kurių visiškai sveikų mėginių drėgnis yra lygiai 90 %. |
| --- | --- |

—

Frazė „mažesnis nei 90 % drėgnis“ pakeičiama fraze „ne didesnis nei 90 % drėgnis“. Atlikus tyrimus paaiškėjo, kad kai kurių visiškai sveikų mėginių drėgnis yra lygiai 90 %.

Geografinė vietovė

| — | Geografinė grybų augimo vietovė išplėsta – jai priskirtos Parmos provincijos Berčeto, Kompjano, Tornolo ir Bedonijos komunos ir Masa Kararos provincijos Dzerio komuna. Šios komunos ribojasi su dabartine grybų augimo vietove. Ilgainiui nustatyta, kad visos šios komunos su šiuo metu į specifikaciją įtrauktomis teritorijomis susijusios ne tik todėl, kad jos yra kaimyninės vietovės, kurioms būdingos vienodos dirvožemio ir klimato sąlygos, bet ir todėl, kad jas vienija istorinė patirtis, tradicijos bei ryšys su aplinka. Be to, nuo pat pradžių nustatytai vietovei priklausančiose teritorijose ir teritorijose, kurias prašoma į ją įtraukti, naudojami tie patys grybų ir miškų paveldo valdymo metodai. Jau beveik penkiasdešimt metų šiose vietovėse įsteigti specialūs rezervatai, kuriuose norima išsaugoti grybus, ir priimtos vienodos grybų rinkimo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Geografinė grybų augimo vietovė išplėsta – jai priskirtos Parmos provincijos Berčeto, Kompjano, Tornolo ir Bedonijos komunos ir Masa Kararos provincijos Dzerio komuna. Šios komunos ribojasi su dabartine grybų augimo vietove. Ilgainiui nustatyta, kad visos šios komunos su šiuo metu į specifikaciją įtrauktomis teritorijomis susijusios ne tik todėl, kad jos yra kaimyninės vietovės, kurioms būdingos vienodos dirvožemio ir klimato sąlygos, bet ir todėl, kad jas vienija istorinė patirtis, tradicijos bei ryšys su aplinka. Be to, nuo pat pradžių nustatytai vietovei priklausančiose teritorijose ir teritorijose, kurias prašoma į ją įtraukti, naudojami tie patys grybų ir miškų paveldo valdymo metodai. Jau beveik penkiasdešimt metų šiose vietovėse įsteigti specialūs rezervatai, kuriuose norima išsaugoti grybus, ir priimtos vienodos grybų rinkimo taisyklės.

Kilmės įrodymas

| — | Atnaujintos procedūros, kurių laikydamiesi ekonominės veiklos vykdytojai galėtų užtikrinti grybų kilmę. |
| --- | --- |

—

Atnaujintos procedūros, kurių laikydamiesi ekonominės veiklos vykdytojai galėtų užtikrinti grybų kilmę.

Gamybos būdas

| — | Siekiant supaprastinti specifikaciją, išbraukta techninė informacija apie miškų valdymo būdus ir standartų skaičių ir nurodoma, kad turi būti laikomasi regioninių miškų srities taisyklių. |
| --- | --- |

—

Siekiant supaprastinti specifikaciją, išbraukta techninė informacija apie miškų valdymo būdus ir standartų skaičių ir nurodoma, kad turi būti laikomasi regioninių miškų srities taisyklių.

| — | Specifikacijoje aiškiai nurodomas „Fungo di Borgotaro“ rinkimo laikotarpis. Grybavimo laikotarpio pradžia ir pabaiga pasirinktos atsižvelgiant į grybų pasirodymo laiką, kuris priklauso nuo nustatytu laikotarpiu, t. y. balandžio 1 d.–lapkričio 30 d., vyraujančių klimato sąlygų. Be to, patikslinant rinkimo laikotarpį siekiama kovoti su apgaulingai „Fungo di Borgotaro“ vadinamų grybų prekyba sezonais, kuriais jų iš tiesų negalėtų būti. |
| --- | --- |

—

Specifikacijoje aiškiai nurodomas „Fungo di Borgotaro“ rinkimo laikotarpis. Grybavimo laikotarpio pradžia ir pabaiga pasirinktos atsižvelgiant į grybų pasirodymo laiką, kuris priklauso nuo nustatytu laikotarpiu, t. y. balandžio 1 d.–lapkričio 30 d., vyraujančių klimato sąlygų. Be to, patikslinant rinkimo laikotarpį siekiama kovoti su apgaulingai „Fungo di Borgotaro“ vadinamų grybų prekyba sezonais, kuriais jų iš tiesų negalėtų būti.

| — | Išbraukta informacija, susijusi su draudimu rinkti mažesnę nei 2 cm skersmens kepurėlę turinčius vaisiakūnius, jei jie nesuaugę su didesnio dydžio kepurėlę turinčiais vaisiakūniais. Kadangi mažiausias kepurėlės skersmuo nurodytas grybų rinkimą reguliuojančiuose regiono įstatymuose, reikia laikytis galiojančių įstatymų. |
| --- | --- |

—

Išbraukta informacija, susijusi su draudimu rinkti mažesnę nei 2 cm skersmens kepurėlę turinčius vaisiakūnius, jei jie nesuaugę su didesnio dydžio kepurėlę turinčiais vaisiakūniais. Kadangi mažiausias kepurėlės skersmuo nurodytas grybų rinkimą reguliuojančiuose regiono įstatymuose, reikia laikytis galiojančių įstatymų.

| — | Pataisyta klaida 6 straipsnio b punkte – spygliuočiai negali augti kaip atžalynas, todėl miškų valdymo metodo pakeisti neįmanoma. |
| --- | --- |

—

Pataisyta klaida 6 straipsnio b punkte – spygliuočiai negali augti kaip atžalynas, todėl miškų valdymo metodo pakeisti neįmanoma.

Ženklinimas etiketėmis

| — | Nustatytos džiovinto gaminio ženklinimo etiketėmis taisyklės. |
| --- | --- |

—

Nustatytos džiovinto gaminio ženklinimo etiketėmis taisyklės.

| — | Įtraukiamas SGN „Fungo di Borgotaro“ logotipas ir jo aprašymas. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamas SGN „Fungo di Borgotaro“ logotipas ir jo aprašymas.

Pakavimas

| — | Nustatytos džiovinto gaminio pakavimo taisyklės. |
| --- | --- |

—

Nustatytos džiovinto gaminio pakavimo taisyklės.

| — | Numatyta galimybė šviežius grybus pakuoti ir į mažesnes (25 cm × 30 cm dydžio) dėžutes, kad grybus būtų galima parduoti mažesniais nei 3 kg kiekiais, kuriais jie buvo parduodami naudojant tradicines dėžutes. |
| --- | --- |

—

Numatyta galimybė šviežius grybus pakuoti ir į mažesnes (25 cm × 30 cm dydžio) dėžutes, kad grybus būtų galima parduoti mažesniais nei 3 kg kiekiais, kuriais jie buvo parduodami naudojant tradicines dėžutes.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (3)

„FUNGO DI BORGOTARO“

EB Nr.: IT-PGI-0117-01146 – 28.08.2013

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Fungo di Borgotaro“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.6 klasė. Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Saugoma geografine nuoroda „Fungo di Borgotaro“ žymimi šių Boletus Sez. Boletus (pagal M. M. Moserį) rūšių švieži ir džiovinti vaisiakūniai:

| — | Boletus aestivalis (arba Boletus reticulatus Schaffer ex Baudin), dialektu vadinami rosso [„raudonieji“] arba fungo del caldo [„šilto sezono grybai“];

  kepurėlė– jauna apvali, vėliau – iškila ar išgaubta; drėgnu oru gliti, sausu – suskirdusi; apytamsiai rudai raudonos tolygios spalvos;

  kotas– tvirtas, jaunas išsipūtęs, vėliau – plonesnis, cilindriškas arba storesnis ties pagrindu, tokios pat kaip kepurėlė spalvos, bet šviesesnių atspalvių, visas padengtas beveik visada labai ryškiu tinkleliu su balkšvomis, o vėliau tamsesnėmis akutėmis;

  trama– minkštesnė nei kitų baravykų, po kepurėlės luobele – balta be atspalvių, labai malonaus kvapo ir skonio;

  augimvietė– daugiausia kaštainių miškai; augimo laikotarpis – gegužė–rugsėjis. |
| --- | --- |

—

Boletus aestivalis (arba Boletus reticulatus Schaffer ex Baudin), dialektu vadinami rosso [„raudonieji“] arba fungo del caldo [„šilto sezono grybai“];

kepurėlė– jauna apvali, vėliau – iškila ar išgaubta; drėgnu oru gliti, sausu – suskirdusi; apytamsiai rudai raudonos tolygios spalvos;

kotas– tvirtas, jaunas išsipūtęs, vėliau – plonesnis, cilindriškas arba storesnis ties pagrindu, tokios pat kaip kepurėlė spalvos, bet šviesesnių atspalvių, visas padengtas beveik visada labai ryškiu tinkleliu su balkšvomis, o vėliau tamsesnėmis akutėmis;

trama– minkštesnė nei kitų baravykų, po kepurėlės luobele – balta be atspalvių, labai malonaus kvapo ir skonio;

augimvietė– daugiausia kaštainių miškai; augimo laikotarpis – gegužė–rugsėjis.

| — | Boletus pinicola, Vittadini (arba B. pinophilus Pilat e Dermek), dialektu vadinami moro [„tamsieji“];

  kepurėlė– nuo apvalios iki iškilai paplokščios; jauno grybo luobelė matinė, balkšva, nestipriai priaugusi, pūkuota, vėliau lygi ir sausa, tamsiai raudonos – rudai rausvos vyno spalvos;

  kotas– stambus ir tvirtas, nuo baltos iki gelsvai ar rudai rausvos spalvos, tinklelis nelabai ryškus ir tik prie kepurėlės;

  trama– balta, nekeičianti spalvos, po kepurėlės luobele – rudos vyno spalvos, nestipraus kvapo ir subtilaus saldaus skonio;

  augimvietė– vasariniai grybai (kresnesni) dažniausia auga kaštainių miškuose; rudeniniai grybai (plonesni) dažniausia auga bukmedžių miškuose ir po europiniais kėniais. |
| --- | --- |

—

Boletus pinicola, Vittadini (arba B. pinophilus Pilat e Dermek), dialektu vadinami moro [„tamsieji“];

kepurėlė– nuo apvalios iki iškilai paplokščios; jauno grybo luobelė matinė, balkšva, nestipriai priaugusi, pūkuota, vėliau lygi ir sausa, tamsiai raudonos – rudai rausvos vyno spalvos;

kotas– stambus ir tvirtas, nuo baltos iki gelsvai ar rudai rausvos spalvos, tinklelis nelabai ryškus ir tik prie kepurėlės;

trama– balta, nekeičianti spalvos, po kepurėlės luobele – rudos vyno spalvos, nestipraus kvapo ir subtilaus saldaus skonio;

augimvietė– vasariniai grybai (kresnesni) dažniausia auga kaštainių miškuose; rudeniniai grybai (plonesni) dažniausia auga bukmedžių miškuose ir po europiniais kėniais.

| — | Boletus aereus Bulliard ex Fries, dialektu vadinami magnan;

  kepurėlė– jauna apvali, vėliau iškili ir galiausiai plokščia, išplatėjusi; luobelė sausa ir pūkuota, gelsvai rudos – vario spalvos, ypač užaugusių grybų;

  kotas– tvirtas, jaunas išsipūtęs, vėliau pailgas, rusvai gelsvos spalvos, daugiausia prie kepurėlės padengtas plonu tinkleliu;

  trama– tvirta balta, nesikeičiančios spalvos, kvapni, stipraus ir būdingo grybų skonio;

  augimvietė– daugiausia auga ąžuolų ir kaštainių miškuose nuo liepos iki rugsėjo mėn.; tai geriausiai aukštas temperatūras ir vandens trūkumą toleruojanti baravykų rūšis. |
| --- | --- |

—

Boletus aereus Bulliard ex Fries, dialektu vadinami magnan;

kepurėlė– jauna apvali, vėliau iškili ir galiausiai plokščia, išplatėjusi; luobelė sausa ir pūkuota, gelsvai rudos – vario spalvos, ypač užaugusių grybų;

kotas– tvirtas, jaunas išsipūtęs, vėliau pailgas, rusvai gelsvos spalvos, daugiausia prie kepurėlės padengtas plonu tinkleliu;

trama– tvirta balta, nesikeičiančios spalvos, kvapni, stipraus ir būdingo grybų skonio;

augimvietė– daugiausia auga ąžuolų ir kaštainių miškuose nuo liepos iki rugsėjo mėn.; tai geriausiai aukštas temperatūras ir vandens trūkumą toleruojanti baravykų rūšis.

| — | Boletus edulis Bulliard ex Fries, dialektu vadinami fungo del freddo [„šalčio grybai“], ypač baltieji grybai;

  kepurėlė– jauna apvali, vėliau iškilai paplokščia, lygaus matinio paviršiaus, drėgnu oru truputį gliti; luobelė neatsiskirianti, nuo baltos kreminės iki rudos kaštonų ar rudai juosvos spalvos su visais tarpiniais atspalviais;

  kotas– tvirtas, jaunas išgaubtas, vėliau pailgas, nuo balsvos iki riešutų spalvos, šviesesnis prie pagrindo, ant jo tinklelis ne visada ryškus;

  trama– tvirta, balta, turinti švelnų luobelės atspalvį, nekeičianti spalvos, subtilaus kvapo ir švelnaus skonio;

  augimvietė– auga bukmedžių, eglių ir kaštainių miškuose nuo rugsėjo mėn. iki pirmojo sniego. Vasarą retai aptinkami. |
| --- | --- |

—

Boletus edulis Bulliard ex Fries, dialektu vadinami fungo del freddo [„šalčio grybai“], ypač baltieji grybai;

kepurėlė– jauna apvali, vėliau iškilai paplokščia, lygaus matinio paviršiaus, drėgnu oru truputį gliti; luobelė neatsiskirianti, nuo baltos kreminės iki rudos kaštonų ar rudai juosvos spalvos su visais tarpiniais atspalviais;

kotas– tvirtas, jaunas išgaubtas, vėliau pailgas, nuo balsvos iki riešutų spalvos, šviesesnis prie pagrindo, ant jo tinklelis ne visada ryškus;

trama– tvirta, balta, turinti švelnų luobelės atspalvį, nekeičianti spalvos, subtilaus kvapo ir švelnaus skonio;

augimvietė– auga bukmedžių, eglių ir kaštainių miškuose nuo rugsėjo mėn. iki pirmojo sniego. Vasarą retai aptinkami.

Vartotojams grybai gali būti pateikiami švieži ir džiovinti. Visų rūšių vaisiakūniai turi pasižymėti minėtomis konkrečiomis organoleptinėmis savybėmis, o ypač jų kvapas turi būti grynas ir neaštrus, be šieno, saldymedžio ar šviežio medžio pokvapių.

Prekybinė specifikacija

| — | Švieži grybai „Fungo di Borgotaro“
  Parduodami švieži grybai „Fungo di Borgotaro“ turi būti sveiki, tvirtais kotais ir kepurėlėmis, be žemių ar svetimkūnių. Diptera lervos ar kiti vabzdžiai neturi būti pažeidę daugiau kaip 20 % poodinio vaisiakūnių paviršiaus. Grybų paviršius turi būti lygus, neapdžiūvęs ir nesusiraukšlėjęs dėl drėgmės stygiaus. Jų drėgnis neturi sudaryti daugiau kaip 90 % bendro svorio arba jų specifinis svoris turi būti nuo 0,8 iki 1,1. |
| --- | --- |

—

Švieži grybai „Fungo di Borgotaro“

Parduodami švieži grybai „Fungo di Borgotaro“ turi būti sveiki, tvirtais kotais ir kepurėlėmis, be žemių ar svetimkūnių. Diptera lervos ar kiti vabzdžiai neturi būti pažeidę daugiau kaip 20 % poodinio vaisiakūnių paviršiaus. Grybų paviršius turi būti lygus, neapdžiūvęs ir nesusiraukšlėjęs dėl drėgmės stygiaus. Jų drėgnis neturi sudaryti daugiau kaip 90 % bendro svorio arba jų specifinis svoris turi būti nuo 0,8 iki 1,1.

| — | Džiovinti grybai „Fungo di Borgotaro“ |
| --- | --- |

—

Džiovinti grybai „Fungo di Borgotaro“

Parduodamų džiovintų grybų kokybei apibūdinti turi būti vartojamos tik šios nuorodos:

| a) | extra. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:






  — | tik riekelėmis ir (arba) dalimis supjaustytos kepurėlės ir (arba) kotai, kuriuos pakuojant sveikos dalys sudaro ne mažiau kaip 60 % galutinio gaminio, |
| --- | --- | --- |

a)

extra. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:

—

tik riekelėmis ir (arba) dalimis supjaustytos kepurėlės ir (arba) kotai, kuriuos pakuojant sveikos dalys sudaro ne mažiau kaip 60 % galutinio gaminio,

| — | pakuojamų grybų trama turi būti nuo baltos iki kreminės spalvos, |
| --- | --- |

—

pakuojamų grybų trama turi būti nuo baltos iki kreminės spalvos,

| — | gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį, |
| --- | --- |

—

gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį,

| — | lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 10 % m/m, |
| --- | --- |

—

lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 10 % m/m,

| — | patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % m/m; |
| --- | --- |

—

patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 5 % m/m;

| b) | speciali. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:






  — | dalimis supjaustytos kepurėlės ir (arba) kotai, |
| --- | --- | --- |

b)

speciali. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:

—

dalimis supjaustytos kepurėlės ir (arba) kotai,

| — | pakuojamų grybų trama turi būti nuo kreminės iki riešutų spalvos, |
| --- | --- |

—

pakuojamų grybų trama turi būti nuo kreminės iki riešutų spalvos,

| — | gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį, |
| --- | --- |

—

gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį,

| — | lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 15 % m/m, |
| --- | --- |

—

lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 15 % m/m,

| — | patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % m/m; |
| --- | --- |

—

patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % m/m;

| c) | commerciali. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:






  — | dalimis pjaustyti grybai su nuotrupomis, kurios negali sudaryti daugiau kaip 15 % m/m, |
| --- | --- | --- |

c)

commerciali. Šia nuoroda žymimi grybai turi būti pateikiami toliau nurodytais būdais ir atitikti šiuos reikalavimus:

—

dalimis pjaustyti grybai su nuotrupomis, kurios negali sudaryti daugiau kaip 15 % m/m,

| — | pakuojamų grybų trama turi būti nuo šviesiai rudos iki tamsiai rudos spalvos, |
| --- | --- |

—

pakuojamų grybų trama turi būti nuo šviesiai rudos iki tamsiai rudos spalvos,

| — | gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį, |
| --- | --- |

—

gali būti šiek tiek nuotrupų, susidariusių ruošiant pakuoti gaminį,

| — | lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 25 % m/m, |
| --- | --- |

—

lervų žymės gali būti matomos ant ne daugiau kaip 25 % m/m,

| — | patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 20 % m/m. |
| --- | --- |

—

patamsėjęs himenoforas gali sudaryti ne daugiau kaip 20 % m/m.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams)

—

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Grybai turi augti ir būti renkami nustatytoje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Kai įmanoma, švieži grybai turi būti suskirstomi pagal rūšis ir parduodami išdėlioti vienu sluoksniu medinėse (geriausia – pagamintose iš bukmedžio ar kaštainio) 50 cm ilgio ir 30 cm pločio arba 25 cm ilgio ir 30 cm pločio pakuotėse su žemais kraštais. Pakuotė uždengiama tinkleliu, ant kurio pritvirtinama užantspauduota juosta, kad nesugadinus antspaudo grybų nebūtų galima išimti.

Džiovinti grybai turi būti pakuojami į medines ar iš vytelių pagamintas pakuotes, maišelius arba keramikines ar iš terakotos pagamintas pakuotes, į kurias pridedama 20, 50, 100 ar 200 g džiovintų grybų. Pakuotės pažymimos ženklu su serijos eilės numeriu. Džiovintų grybų pakuotė turi būti užantspauduojama taip, kad nesugadinus antspaudo grybų nebūtų galima išimti.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant šviežio ar džiovinto gaminio taros ar pakuočių vienodo dydžio spausdintinėmis raidėmis turi būti pateikiamas pavadinimas „Fungo di Borgotaro“, nuoroda „Indicazione geografica protetta“ [„Saugoma geografinė nuoroda“], gaminio logotipas, Sąjungos simbolis ir kita informacija, kaip antai: pakuotojo vardas, pavardė, įmonės pavadinimas ir adresas, taip pat papildomos nuorodos, jei jos nėra giriamojo pobūdžio ir jomis vartotojui nesuteikiama klaidinga informacija apie grybų pobūdį ir savybes.

„Fungo di Borgotaro“ logotipas:

Image .

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Fungo di Borgotaro“ augimo vietovė apima Parmos provincijos Berčeto, Borgotaro (Borgo Val di Taro), Albareto, Kompjano, Tornolo ir Bedonijos komunas ir Masa Kararos provincijos Pontremolio ir Dzerio komunas.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Grybų „Fungo di Borgotaro“ augimo vietovei būdingos visiškai vienodos klimato sąlygos – abiejose Apeninų kalnų grandinės pusėse iškrenta vienodas kritulių kiekis ir vyrauja vienodos temperatūros. Geologiniu atžvilgiu vietovė daugiausia yra smėlinga ir tik vietomis molinga. Todėl joje vyrauja vienodi dirvožemiai, o po humuso sluoksniu esančiuose dirvožemio horizontuose sulaikomas ir cirkuliuoja vienodas kritulių kiekis. Todėl pomiškyje yra pakankamai drėgmės, kuri labai svarbi grybams, o ypač minėtų keturių rūšių baravykams.

Be to, visoje šių grybų augimo vietovėje susiformavo vienodos grybų paveldo valdymo tradicijos. Jau beveik penkiasdešimt metų šiose teritorijose įsteigti specialūs grybams išsaugoti skirti rezervatai ir priimtos vienodos grybų rinkimo taisyklės. Tokiuose rezervatuose ribojamas grybavimo dienų skaičius ir leidžiamų surinkti grybų kiekis – taip siekiama reguliuoti grybų rinkimą ir užtikrinti, kad nebūtų skurdinamas miškas, o grybai būtų renkami tausiai.

5.2.   Produkto ypatumai

Visų rūšių grybams „Fungo di Borgotaro“ būdingas intensyvus grynas ir neaštrus kvapas, neturintis šieno, saldymedžio ar šviežio medžio pokvapių. Malonus šių grybų kvapas išlieka net juos sudžiovinus. To negalima pasakyti apie kitose zonose surinktus baravykus, kurie sudžiovinti praranda šį organoleptinį ypatumą.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Bėgant laikui grybai „Fungo di Borgotaro“ Valtaro ir Valmagros vietovėse buvo vis labiau vertinami: čia apie juos kalbama kaip apie vienus iš vertingiausių grybų ir jie tokiais laikomi vietos turguose.

Pirmą kartą apie šių grybų rinkimą rašoma A. C. Cassio (1669–1760) darbe „Borgo Val di Toro istorija, susijusi su Italijos ir Lombardijos valdymo pokyčiais popiežių, karalių ir Vakarų imperatorių valdymo laikais nuo Karolio Didžiojo laikų, ir kaip daugelis miestų tapo Respublikomis“ [it. Istoria di Borgo Val di Taro che riguarda insieme la mutazione dei domini in Italia e Lombardia sotto i Pontefici, i Re, gli Imperatori di occidente da Carlo Magno che come molte città si fecero Repubbliche]. Šiame darbe aprašomos grybų savybės, jų augimo vietovė ir rinkimo bei pardavimo tradicijos. Be to, apie šioje vietovėje augančius grybus rašoma Lorenzo Molossi „Parmos, Pjačencos ir Gvastalos kunigaikštystės topografiniame žodyne“ [it. Vocabolario topografico del Ducato di Parma, Piacenza e Guastalla] (Parma, 1832–1834 m.) ir D. Tommaso Grilli 1893 m. išleistoje knygoje „Žinių ir istorinių duomenų apie Albareto di Borgotaro rinkinys“ [it. Manipolo di cognizioni con cenni storici di Albareto, di Borgotaro]. Šioje knygoje pasakojama apie teritorijos gyventojų veiklą ir aprašoma šioje vietovėje itin svarbi su grybais susijusi veikla, taip pat aptariamos rinkimo ir perdirbimo tradicijos.

„Fungo di Borgotaro“ ekonominę svarbą įgijo XIX a. pabaigoje atsiradus pirmosioms įmonėms, kurios ėmėsi grybų perdirbimo (džiovinimo) ir prekybos veiklos.

XIX a. pabaigoje plečiantis grybų perdirbimo ir prekybos veiklai suklestėjo eksportas, visų pirma į Šiaurės ir Pietų Amerikos šalis. Apie poreikį gauti leidimą naudoti kilmės vietos ženklą užsiminta 1933 m. leidinyje „Žemės ūkio ateitis“ [it. Avvenire agricolo] pasirodžiusiame C. Bellini straipsnyje, kurį vėliau, 1975 m., perspausdino asociacija „A. Emmanueli“. Atsižvelgdama į šių grybų svarbą, Borgotaro komunos administracija 1928 m. specialiu potvarkiu įsteigė du kartus per savaitę veikiantį turgų, kuriame šiais grybais, o ypač džiovintais, buvo prekiaujama.

„Fungo di Borgotaro“ geras vardas garsinamas daugelyje turizmo bei gastronomijos žurnaluose skelbiamų straipsnių ir per kasmet organizuojamus renginius. Žurnalo „Paragauk mane“ [it. Gustame] 2009 m. rugsėjo mėn. numeryje paskelbtame straipsnyje „Atraskime Fungo di Borgotaro“ [it. Alla scoperta del Fungo di Borgotaro] (p. 88–89) rašoma apie Borgo Val di Tarą ir jo grybais garsėjančius slėnius. Žurnalo „Paragauti Italijos“ [it. Gustare l’Italia] 2011 m. rugsėjo mėn. numeryje (p. 11) grybams „Fungo di Borgotaro“ skiriamas visas skyrius – jame pasakojama apie šių grybų augimo vietovę, organoleptines savybes ir dideles gamintojų asociacijų pastangas apsaugoti šį labai vertinamą gaminį. Be to, „Fungo di Borgotaro“ gerą vardą garsina ir per grybavimo sezoną iš kitų Italijos dalių į Valtaro rajono miškus atvykstantys grybautojai. 2010 m. spalio 17 d. Parmos laikraštyje [it. Gazzetta di Parma] išspausdintame straipsnyje „Iš Markės regiono ieškoti baravykų“ [it. Dalle Marche in cerca di porcini] pasakojama apie Markės mikologų domėjimąsi „Fungo di Borgotaro“ ir Valtaro teritorija.

Galiausiai nuo 1975 m. Borgo Val di Taro komunoje kasmet rengiama „Fungo di Borgotaro“ mugė.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (4) 5 straipsnio 7 dalis)

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę prieštaravimų pateikimo procedūrą, paskelbdamos SGN „Fungo di Borgotaro“ pakeitimo paraišką 2013 m. liepos 11 d.Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 161.

Visą specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità e sicurezza“ (Kokybė ir saugumas), po to – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos specifikacijos).

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Žr. 3 išnašą.

---

| 25.4.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 122/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 122/12

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2014/C 122/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos
   (2)

‘БЪЛГАРСКО РОЗОВО МАСЛО’ (BULGARSKO ROZOVO MASLO)

EB Nr. BG-PGI-0005-01050 – 26.10.2012

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas

„Българско розово масло“ (Bulgarsko rozovo maslo)

2.   Valstybė narė ar trečioji valstybė

Bulgarija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

3.2 klasė. Eteriniai aliejai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Bulgarsko rozovo maslo yra eterinis aliejus, kuris gaunamas garais distiliuojant Damasko rožių (Rosa damascena Mill.) žiedlapius.

Išorinė išvaizda
  . Aliejinis permatomas skystis

Spalva
  . Geltona arba gelsvai žalia

Kvapas
  . Būdingas rožių aromatas

Fizikiniai ir cheminiai rodikliai
  . Šie rodikliai yra nustatomi taikant dujų chromatografijos metodą. Nustatytos būdingos sudedamosios dalys yra pateiktos šiomis proporcijomis, apibūdinančiomis aliejaus chromatografinį profilį:

| Sudedamosios dalys | Kiekis (%) |
| --- | --- |
| ETANOLIS | iki 3,0 |
| LINALOLIS | 0,1–3,0 |
| FENILETILO ALKOHOLIS | iki 3,0 |
| CITRONELOLIS | 24,0–35,0 |
| NEROLIS | 5,0–12,0 |
| GERANIOLIS | 13,0–22,0 |
| GERANILACETATAS | iki 1,5 |
| EUGENOLIS | iki 2,5 |
| METILEUGENOLIS | iki 2,0 |
| FARNEZOLIS | ne mažiau kaip 1,4 |
| ANGLIAVANDENILIAI |
| С17 (heptadekanas) | 1,0–2,5 |
| С19 (nonadekanas) (3) | 8,0–15,0 |
| С19 (nonadecenas) (4) | 2,0–5,0 |
| С21 (heneikozanas) | 3,0–5,5 |
| С23 (trikozanas) | 0,5–1,5 |

Sudedamosios dalys

Kiekis (%)

ETANOLIS

iki 3,0

LINALOLIS

0,1–3,0

FENILETILO ALKOHOLIS

iki 3,0

CITRONELOLIS

24,0–35,0

NEROLIS

5,0–12,0

GERANIOLIS

13,0–22,0

GERANILACETATAS

iki 1,5

EUGENOLIS

iki 2,5

METILEUGENOLIS

iki 2,0

FARNEZOLIS

ne mažiau kaip 1,4

ANGLIAVANDENILIAI

С17 (heptadekanas)

1,0–2,5

С19 (nonadekanas) (3)

8,0–15,0

С19 (nonadecenas) (4)

2,0–5,0

С21 (heneikozanas)

3,0–5,5

С23 (trikozanas)

0,5–1,5

3.3.   Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

| a) | Damasko rožė (Rosa damascena Mill.) |
| --- | --- |

a)

Damasko rožė (Rosa damascena Mill.)

Rosa damascena Mill. rūšies rožės žiedas, susidedantis iš žiedlapių ir taurėlapių, be ūglių, lapų ir pumpurų ir be jokių mechaninių priemaišų (pvz., purvo, akmenų).

| b) | Vanduo |
| --- | --- |

b)

Vanduo

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

–

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Rožių žiedų rinkimas, gabenimas ir laikymas

Rožių žiedų skynimas paprastai prasideda gegužės mėnesį ne aukščiau kaip 300–400 m virš jūros lygio esančiuose rožynuose, kai rožių žiedai pasiekia reikiamą brandą ir turi 14–40 rausvai raudonos spalvos žiedlapių bei jiems būdingą malonų aromatą, ir trunka maždaug 20–25 dienas. Rožių žiedų skynimas prasideda 5–6 val. ryto ir tęsiasi iki 11–12 val. Bulgarsko rozovo maslo kokybė užtikrinama laikantis reikalavimo rožės žiedlapius perdirbti ne vėliau kaip praėjus 10–15 valandų po jų surinkimo, kad žiedai išliktų švieži ir būtų išsaugota jų kokybė.

Surinkti žiedai nedelsiant vežami į distiliavimo gamyklas ir distiliuojami visą parą. Rožių žiedai yra rūšiuojami, kai kurie nedelsiant perdirbami, o kai kurie saugomi ne ilgiau kaip 15 valandų iki distiliavimo (kai oras yra vėsus ir žiedo temperatūra yra ne aukštesnė kaip 20 °C), priklausomai nuo to, kada jie buvo surinkti.

Rožių žiedų perdirbimas. Perdirbimo etapai

Distiliacija. Rožės žiedas dedamas į distiliavimo indą, kurio tūris lygus 100 kg kubiniame metre ir yra sumaišomas su vandeniu santykiu nuo 1:4 iki 1:5. Šis mišinys yra kaitinamas ir garų bei vandens pagalba paverčiamas verdančia pasta, kuri yra maišoma naudojant automatinį įrenginį. Garų pagalba gauti eteriniai aliejai aušinami ir perduodami į surenkamąsias kolbas, kuriose jie yra laikomi. Norint išgauti 1 kg rožių aliejaus, reikia apie 3 500 kg rožių žiedų.

Pakartotinė distiliuoto skysčio distiliacija (koncentracija) yra atliekama nuolat veikiančioje pakartotinės distiliacijos kolonėlėje, kurioje pradinis distiliatas daug kartų pakartotinai distiliuojamas.

Atskyrimas, džiovinimas ir rožių aliejaus filtravimas. Eterinis aliejus yra atskiriamas Florencijos inde, o tada visos mechaninės priemaišos ir vanduo yra pašalinami aliejų kaitinant iki 30 °C ir filtruojant.

Maišymas. Komercinės partijos yra ruošiamos derinant (maišant) viename įrenginyje pagamintą rožių aliejų (pačios gamyklos mišiniai) arba maišant įvairiuose įrenginiuose pagamintą aliejų.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Laikymas. Aliejus laikomas atskirose saugomose patalpose, įskaitant banko saugyklas, 15 ± 5 °С temperatūroje, saugant nuo tiesioginių saulės spindulių ir šilumos šaltinių, sandariuose karščiui atspariuose iki 5 000 g talpos stikliniuose induose su specialiais kamščiais, saugančiais nuo tiesioginio sąlyčio su oru, arba laku dengtose aliuminio talpyklose.

Gabenimas ir pakavimas. Aliejus gabenamas laku dengtose aliuminio talpyklose ar tradiciniuose cilindriniuose induose (konkumi), kurių kakleliai yra uždaromi kamšteliais su viršuje esančia suvirinto metalo plokštele, arba stikliniuose induose ir buteliukuose. Tradiciniai buteliukai suvyniojami į baltą audeklą su tradiciniais priedais: trispalve juosta ir kaspinu bei garantijos sertifikatu, pritvirtintais prie jų kaklelių. Pakuotės svoris gali būti nuo 0,5 g iki 5 000 g. Tradiciniai buteliukai arba talpyklos gabenami standartinėse pavojingiems kroviniams skirtose medinėse dėžėse ar paprastose stipriose gofruoto kartono dėžėse, tinkamose gabenti iki 10 kg svorio kroviniams.

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinis regionas, kuriame gaminamas Bulgarsko rozovo maslo, apima šias savivaldybes:

—   Plovdivo apskritis: Brezovas, Kalojanovas, Karlovas, Sopotas, Stamboljskis, Sejedinenjė ir Chisaria,

—   Stara Zagora apskritis: Bratia Daskalovai, Gurkovas, Kazanlekas, Meglžas, Nikolajevas, Pavel Bania ir Stara Zagora,

—   Pazardžiko apskritis: Belovas, Bracgovas, Pazardžikas, Panagiurištė, Peštera ir Strelča,

—   Sofijos apskritis: Ichtimanas, Koprvštica ir Mirkovas.

5.   Ryšys su geografine vietove

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai

Gamtiniai ir klimato veiksniai

Damasko rožė tradiciškai yra auginama Rožių slėnyje (Rozovata Dolina) Centrinėje Bulgarijoje nuo 370 iki 625 m aukštyje. Regione vyrauja lengvas, smėlėtas miško rudžemis, kuris nesulaiko vandens, ir rožėms auginti tinkamos klimato sąlygos. Dėl švelnių žiemų ir vidutinės metinės temperatūros (10,6 °C) rožės žiedai pumpurus sukrauna vasario mėnesį. Gegužės ir birželio mėnesiais yra labai drėgna, todėl rožės lėtai ir tolygiai žydi visą žiedų skynimo laikotarpį.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Bulgarsko rozovo maslo gamyba yra tradicinė Rozovata Dolina slėnio gyventojų ūkio šaka. Per daugiau nei 300 metų vietos gyventojai sukaupė profesionalių žinių apie tai, kaip gauti aukštos kokybės sėklų bei auginti rožes, ir šiame pramonės sektoriuje įdiegė technologinių naujovių. Rožių žiedai skinami 20–30 dienų ir tam reikia specialių įgūdžių: keletą valandų iki aušros ir anksti ryte skinami tik žiedai, kurių bent vienas žiedlapis prasiskleidęs; jie skinami su taurėlapiais, nepažeidžiant stiebo ar šakų. Uždari pumpurai paliekami ant stiebo vėlesniam laikui. Tik patyrę distiliuotojai yra kvalifikuoti spręsti, kada žiedas yra tinkamas distiliacijai, nustato žiedų ir vandens santykį ir optimalią distiliavimo temperatūrą. Šie įgūdžiai yra perduodami iš kartos į kartą ir padeda tobulinti distiliavimo indus, kuriuose gaminamas Bulgarsko rozovo maslo, užtikrinant pastovią aukštą galutinio produkto kokybę.

5.2.   Produkto ypatumai

Išskirtinės Bulgarsko rozovo maslo savybės – sodrus aromatas, blyški gelsvai žalia spalva, labai geros įsigėrimo savybės, ilgai išliekantis aromatas ir gerai subalansuota lakiųjų medžiagų ir angliavandenilių sudėtis.

Bulgarsko rozovo maslo cheminės savybės yra glaudžiai susijusios su regiono geografiniais bruožais – tuo jis išsiskiria iš kitose pasaulio šalyse gaminamų rožių aliejų. Šiam aliejui būdingas 24–35 % citronelolio kiekis (palyginti su kitose pasaulio šalyse gaminamiems aliejams būdingu 39–49 % kiekiu), citronelolio ir geraniolio santykis 1,1:2,5 (palyginti su kitose pasaulio šalyse gaminamiems aliejams būdingu 2,3:4,8 santykiu), o išskirtinė šio aliejaus savybė yra ta, kad jo sudėtyje yra labai daug tipinių sudedamųjų dalių, kaip antai farnezolis ir geranolio acetatas, tačiau mažai metileugenolio.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Bulgarsko rozovo maslo ypatybes lėmė su geografine vietove susijusių veiksnių visuma. Klimato sąlygos, nuo kurių priklauso tolygus žydėjimas, derlius ir žiede esančio aliejaus kiekis, yra švelni temperatūra (15–25 °C), didelė atmosferos drėgmė (daugiau kaip 60 %), nedideli dienos ir nakties temperatūrų skirtumai ir pakankama dirvožemio drėgmė. Dėl tokių sąlygų rožės žydi tolygiai, jų žiedai visiškai išsiskleidžia ir juose kaupiasi didelis aukštos kokybės rožių aliejaus kiekis. Siekiant išgauti kuo daugiau vertingų sudedamųjų dalių, naudojamas šis Bulgarsko rozovo maslo gamybos metodas: vos nuskintas rožės žiedas yra visą parą perdirbamas. Todėl distiliavimo gamyklos yra arti rožynų.

Bulgarsko rozovo maslo gamyba ir jos plėtra prasidėjo 17 a. ir buvo aprašyta Dr. Kosyo Zarevo knygoje Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultura („Rožių produkcija ir tradicinis auginimas Bulgarijoje“), kuri buvo išleista 2008 m. 18 a. pabaigoje ir 19 a. pradžioje Bulgarsko rozovo maslo tapo populiarus viso pasaulio rinkose. Bulgarija tapo pagrindine Europos kvepalų pramonės tiekėja. Bulgarsko rozovo maslo buvo plačiai naudojamas medicinoje kaip vertingas vaistas, o kulinarijoje – kaip aromatinis prieskonis.

Netrukus po to, kai 1878 m. buvo įkurta jauna Bulgarijos Kunigaikštystė, buvo priimti pirmieji Bulgarsko rozovo maslo kokybę ir grynumą reglamentuojantys įstatymai. Knygoje Parva konferentsia varhu Rozovata Industria („Pirmoji konferencija apie rožių pramonę“), išleistoje 1906 m., rašoma: „Po to, kai 1889 m. ministro įsakymu buvo uždraustas pelargonijų importas, Bulgarsko rozovo maslo kainos pakilo į neregėtas aukštumas.“

Iš oficialių pranešimų Bulgarijos užsienio reikalų ministerijai iš jos konsulatų ir pasiuntinybių Niujorke (JAV), Viši (Prancūzija) ir Šiaurės Perto (Australija), taip pat 1939–1945 m. liudijimo matyti didelis susidomėjimas Bulgarsko rozovo maslo, kuris tęsėsi net per Antrąjį pasaulinį karą. 1939 m. gruodžio 19 d.Karališkojo Bulgarijos konsulato rašte ministerijai, dar parašytame senaisiais bulgarų rašmenimis, pranešama, kad „šiuo metu Niujorke įsikūręs chemijos inžinierius Williamas A. Hoffmanas mus informavo, kad jis nori ir gali pradėti vykdyti nuolatinę Bulgarsko rozovo maslo prekybą abiem šalims labai palankiomis sąlygomis“. 1941 m. sausio 20 d. rašte ministerijos patarėjas ekonomikos klausimais K. Dobrevas pranešė Viši karališkajai pasiuntinybei „sąlygas, kuriomis Bulgarsko rozovo maslo gali būti parduodamas okupuotoje Prancūzijoje“. 1944 m. vasario 24 d. raštu ministerija buvo informuota, kad „dabar kilogramas Bulgarsko rozovo maslo kainuoja 5 000 Šveicarijos frankų“. Australijos Rytų–Vakarų prekybos bendrovė 1945 m. spalio 5 d. rašė: „be to, mus domina Bulgarsko rozovo maslo arba jo gamintojų pristatymas Australijoje“.

Bulgarsko rozovo masalo įgijo ir išlaikė savo tarptautinį populiarumą ir pasaulinę reputaciją laimėdamas daugybę apdovanojimų tarptautinėse parodose ir mugėse nuo 1880 m. iki šių dienų. Dr. Kosyo Zarevas savo knygos Bulgarskoto rozoproizvodstvo i traditsionnata kultūra („Rožių produkcija ir tradicinis auginimas Bulgarijoje“) skyriuje „Bulgarijos rožių aliejaus apdovanojimai“ rašo: „Aukštos kokybės Bulgarijos rožių aliejus laimėjo daugybę medalių ir apdovanojimų daugelyje parodų, pasirodymų ir mugių“. K. Zarevas toliau mini, kad Bulgarsko rozovo maslo gamybos ir prekybos bendrovės laimėjo aukso, sidabro ir bronzos medalius 19 a. pabaigoje ir 20 a. pradžioje Vienoje (1873 m.), Filadelfijoje (1876 m.), Čikagoje (1895 m.), Grase (1902 m.), Paryžiuje, Antverpene (1894 m.), Amsterdame, Lieže, Milane ir Londone vykusiose mugėse. Knygoje taip pat minimi apdovanojimai, Bulgarsko rozovo maslo laimėti pačioje Bulgarijoje, t. y. Plovdivo mugėje ir 1968 m. Trečiojoje tarptautinėje eterinių aliejų konferencijoje.

1964 m. vyko šventės, kuriomis paminėtas Bulgarijos rožių aliejaus pramonės trijų šimtų metų jubiliejus. Bulgarijos prekybos ir pramonės rūmai bei Bulgarijos rožių direktoratas įvairias prie šio pramonės sektoriaus plėtros prisidėjusias organizacijas apdovanojo, aukso medaliais bei kitais apdovanojimais. Kasmet nuo 1903 m. vyksta tradicinė Rožių šventė, per kurią tradiciškai renkamos ir distiliuojamos rožės.

Prieš Antrąjį pasaulinį karą Bulgarsko rozovo maslo tenkino 70–90 % pasaulinės rožių aliejaus rinkos poreikių. Šiuo metu Bulgarija pagamina 1,5–2 tonas rožių aliejaus per metus, kuris daugiausia yra eksportuojamas. Remiantis Rožių ir eterinių aliejinių augalų instituto Kazanlėke ataskaita, pateikta jubiliejinėje mokslo sesijoje 2007 m. liepos 2 d., tai atitinka 40–50 % dabartinės pasaulinės paklausos.

1994 m. Bulgarsko rozovo maslo buvo įrašytas į Bulgarijos valstybinį patentų registrą kaip saugomos kilmės vietos nuoroda Nr. 052-01.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis) (5)

http://www.mzh.government.bg/MZH/bg/ShortLinks/ZashiteniNaimenovania/Zaiavlenie.aspx

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Prisotintojo angliavandenilio cheminė formulė CH3(CH2)17CH3.

(4)  Neprisotintojo angliavandenilio (su viena arba daugiau dvigubų anglies grandinių) cheminė formulė CH3(CH2)16CH = CH2.

(5)  Žr. 2 išnašą.

---