# Uradni list L 139/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 139 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5714. maj 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 139

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5714. maj 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 492/2014 z dne 7. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za podaljšanje dovoljenj za biocidne proizvode, za katere se uporablja medsebojno priznavanje (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 493/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 494/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004 glede uvoznih pogojev in seznama držav iz člena 9 navedene uredbe (
  1
  ) | 11 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 495/2014 z dne 13. maja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 14 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/275/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. maja 2014 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg | 16 |
| | | 2014/276/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 2. maja 2014 o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3400–3800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2798)

   (
  1
  ) | 18 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 492/2014 z dne 7. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za podaljšanje dovoljenj za biocidne proizvode, za katere se uporablja medsebojno priznavanje (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 493/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 494/2014 z dne 13. maja 2014 o spremembi Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004 glede uvoznih pogojev in seznama držav iz člena 9 navedene uredbe (
  1
  )

1

11

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 495/2014 z dne 13. maja 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

14

SKLEPI

2014/275/EU

*

Sklep Sveta z dne 6. maja 2014 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg

16

2014/276/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 2. maja 2014 o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3400–3800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2798)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2798)

1

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 492/2014

z dne 7. marca 2014

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za podaljšanje dovoljenj za biocidne proizvode, za katere se uporablja medsebojno priznavanje

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti prvega odstavka člena 40 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Primerno je določiti dodatna pravila za podaljšanje nacionalnih dovoljenj, za katera se uporablja medsebojno priznavanje v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali členoma 33 in 34 Uredbe (EU) št. 528/2012, v državah članicah, v katerih je bilo izdano prvotno dovoljenje, in v državah članicah, ki so dovoljenje izdale po postopku medsebojnega priznavanja prvotnega dovoljenja. |
| --- | --- |

(1)

Primerno je določiti dodatna pravila za podaljšanje nacionalnih dovoljenj, za katera se uporablja medsebojno priznavanje v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali členoma 33 in 34 Uredbe (EU) št. 528/2012, v državah članicah, v katerih je bilo izdano prvotno dovoljenje, in v državah članicah, ki so dovoljenje izdale po postopku medsebojnega priznavanja prvotnega dovoljenja.

| (2) | Da bi se izognili nepotrebnemu podvojevanju dela in zagotovili doslednost, bo moral na prvem mestu podaljšanje dovoljenj, za katerega je potrebno medsebojno priznavanje, upravljati pristojni organ ene same referenčne države članice. Da se vlagateljem in pristojnim organom zagotovi prožnost, mora imeti vlagatelj priložnost, da sam izbere referenčno državo članico, ta pa se mora s tem strinjati. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se izognili nepotrebnemu podvojevanju dela in zagotovili doslednost, bo moral na prvem mestu podaljšanje dovoljenj, za katerega je potrebno medsebojno priznavanje, upravljati pristojni organ ene same referenčne države članice. Da se vlagateljem in pristojnim organom zagotovi prožnost, mora imeti vlagatelj priložnost, da sam izbere referenčno državo članico, ta pa se mora s tem strinjati.

| (3) | Da bi olajšali nemoten potek postopka in nalog, ki jih izvajajo pristojni organi, bi moralo biti področje uporabe te uredbe omejeno na tista dovoljenja, za katera, razen omejenih izjem, v času vloge za podaljšanje veljajo enaki pogoji v vseh državah članicah. Za druga nacionalna dovoljenja bi bilo treba vlogo za podaljšanje predložiti zadevni državi članici v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(3)

Da bi olajšali nemoten potek postopka in nalog, ki jih izvajajo pristojni organi, bi moralo biti področje uporabe te uredbe omejeno na tista dovoljenja, za katera, razen omejenih izjem, v času vloge za podaljšanje veljajo enaki pogoji v vseh državah članicah. Za druga nacionalna dovoljenja bi bilo treba vlogo za podaljšanje predložiti zadevni državi članici v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (4) | Vsebina vloge za podaljšanje nacionalnega dovoljenja je določena v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 528/2012. Vendar bi bilo treba vsebino vlog za podaljšanje nacionalnih dovoljenj, odobrenih na podlagi medsebojnega priznavanja, natančneje določiti, zlasti, da se olajša delo držav članic, ki sodelujejo pri podaljševanju teh dovoljenj. |
| --- | --- |

(4)

Vsebina vloge za podaljšanje nacionalnega dovoljenja je določena v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 528/2012. Vendar bi bilo treba vsebino vlog za podaljšanje nacionalnih dovoljenj, odobrenih na podlagi medsebojnega priznavanja, natančneje določiti, zlasti, da se olajša delo držav članic, ki sodelujejo pri podaljševanju teh dovoljenj.

| (5) | Da bi se upoštevala delovna obremenitev, povezana z oceno, bi moral biti čas, ki je dovoljen za obdelavo vloge, odvisen od tega, ali je potrebno opraviti popolno oceno. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se upoštevala delovna obremenitev, povezana z oceno, bi moral biti čas, ki je dovoljen za obdelavo vloge, odvisen od tega, ali je potrebno opraviti popolno oceno.

| (6) | Da bi se ob podaljšanju dovoljenja zagotovila enaka raven varstva kot ob prvi izdaji, maksimalna veljavnost podaljšanih dovoljenj ne bi smela presegati začetnih dovoljenj. Poleg tega bi bilo treba določbe o postopnem opuščanju za obstoječe proizvode na trgu držav članic določiti za tista dovoljenja, za katera se vloga za podaljšanje ne vloži ali se zavrne. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se ob podaljšanju dovoljenja zagotovila enaka raven varstva kot ob prvi izdaji, maksimalna veljavnost podaljšanih dovoljenj ne bi smela presegati začetnih dovoljenj. Poleg tega bi bilo treba določbe o postopnem opuščanju za obstoječe proizvode na trgu držav članic določiti za tista dovoljenja, za katera se vloga za podaljšanje ne vloži ali se zavrne.

| (7) | Vsako nesoglasje pri oceni vloge za podaljšanje je treba nasloviti na koordinacijsko skupino, ustanovljeno v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012, da bi preučila nesoglasja v zvezi z dovoljenji za proizvod, ter dovoliti odstopanja od medsebojnega priznavanja na splošni podlagi za takšna odstopanja, določena v členu 37 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Vsako nesoglasje pri oceni vloge za podaljšanje je treba nasloviti na koordinacijsko skupino, ustanovljeno v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012, da bi preučila nesoglasja v zvezi z dovoljenji za proizvod, ter dovoliti odstopanja od medsebojnega priznavanja na splošni podlagi za takšna odstopanja, določena v členu 37 navedene uredbe.

| (8) | Da bi zagotovili večjo predvidljivost, bi morala Agencija razviti smernice o podrobnostih v zvezi z obravnavo podaljšanj ter jih redno podaljševati na podlagi izkušenj ter znanstvenega ali tehničnega napredka – |
| --- | --- |

(8)

Da bi zagotovili večjo predvidljivost, bi morala Agencija razviti smernice o podrobnostih v zvezi z obravnavo podaljšanj ter jih redno podaljševati na podlagi izkušenj ter znanstvenega ali tehničnega napredka –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila za podaljšanje nacionalnega dovoljenja za biocidni proizvod ali družino biocidnih proizvodov, za katero je bilo uporabljeno medsebojno priznavanje v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES ali členoma 33 in 34 Uredbe (EU) št. 528/2012, ali nacionalnega dovoljenja, ki je bilo izdano po takšnem postopku medsebojnega priznavanja (v nadaljnjem besedilu: dovoljenje).

2.   Ta uredba se uporablja za dovoljenja, za katera v času vloge za podaljšanje veljajo enaki pogoji v vseh državah članicah, v katerih je oddana vloga za podaljšanje.

3.   Ta uredba se uporablja tudi za dovoljenja, za katera veljajo različni pogoji o enem ali več naslednjih vidikov:

| (a) | zgolj glede informacij, pri katerih pride do upravne spremembe v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 354/2013 (3); |
| --- | --- |

(a)

zgolj glede informacij, pri katerih pride do upravne spremembe v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 354/2013 (3);

| (b) | izhajajo iz prilagoditve prvotnega dovoljenja na podlagi drugega in tretjega pododstavka člena 4(1) Direktive 98/8/ES; |
| --- | --- |

(b)

izhajajo iz prilagoditve prvotnega dovoljenja na podlagi drugega in tretjega pododstavka člena 4(1) Direktive 98/8/ES;

| (c) | določena s sklepom Komisije, sprejetem v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES ali v skladu s členom 37(2)(b) Uredbe (EU) št. 528/2012; |
| --- | --- |

(c)

določena s sklepom Komisije, sprejetem v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES ali v skladu s členom 37(2)(b) Uredbe (EU) št. 528/2012;

| (d) | izhajajo iz dogovora z vlagateljem v okviru prvega pododstavka člena 37(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 ali enakopravnih dogovorov, sklenjenih v okviru izvajanja člena 4 Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(d)

izhajajo iz dogovora z vlagateljem v okviru prvega pododstavka člena 37(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 ali enakopravnih dogovorov, sklenjenih v okviru izvajanja člena 4 Direktive 98/8/ES.

Člen 2

Vsebina vloge

1.   Vloga za podaljšanje dovoljenja se predloži na obrazcu za vlogo, ki je na voljo v registru biocidnih pripravkov in mora vsebovati naslednje:

| (a) | ime države članice, ki je ocenila prvotno vlogo za dovoljenje ali, kjer je to relevantno, države članice, ki jo je izbral vlagatelj skupaj s pisnim potrdilom, da se država članica strinja, da bo odgovorna za oceno vloge za podaljšanje (v nadaljnjem besedilu: referenčna država članica); |
| --- | --- |

(a)

ime države članice, ki je ocenila prvotno vlogo za dovoljenje ali, kjer je to relevantno, države članice, ki jo je izbral vlagatelj skupaj s pisnim potrdilom, da se država članica strinja, da bo odgovorna za oceno vloge za podaljšanje (v nadaljnjem besedilu: referenčna država članica);

| (b) | seznam vseh drugih držav članic, v katerih se zaprosi za podaljšanje dovoljenja (v nadaljevanju: zadevne države članice), ki vključuje tudi številke dovoljenj, ki so jih izdale referenčna država članica in zadevne države članice; |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh drugih držav članic, v katerih se zaprosi za podaljšanje dovoljenja (v nadaljevanju: zadevne države članice), ki vključuje tudi številke dovoljenj, ki so jih izdale referenčna država članica in zadevne države članice;

| (c) | potrdilo vlagatelja, da ti dovoljenji spadata znotraj področja uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 1(2) in (3); |
| --- | --- |

(c)

potrdilo vlagatelja, da ti dovoljenji spadata znotraj področja uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 1(2) in (3);

| (d) | vse relevantne podatke, ki se zahtevajo v okviru člena 31(3)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki jih je vlagatelj ustvaril po prvotnem dovoljenju ali, če je to ustrezno, po predhodnem podaljšanju, razen če so bili ti podatki že predloženi Agenciji v zahtevani obliki; |
| --- | --- |

(d)

vse relevantne podatke, ki se zahtevajo v okviru člena 31(3)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki jih je vlagatelj ustvaril po prvotnem dovoljenju ali, če je to ustrezno, po predhodnem podaljšanju, razen če so bili ti podatki že predloženi Agenciji v zahtevani obliki;

| (e) | osnutek povzetka značilnosti biocidnih proizvodov, ki vsebuje informacije, ki so potrebne v okviru člena 22(2) Uredbe (EU) št. 528/2012, v uradnih jezikih referenčne države članice in zadevnih držav članic, ki se lahko, kjer je to relevantno, razlikujejo med državami članicami v skladu s členom 1(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

osnutek povzetka značilnosti biocidnih proizvodov, ki vsebuje informacije, ki so potrebne v okviru člena 22(2) Uredbe (EU) št. 528/2012, v uradnih jezikih referenčne države članice in zadevnih držav članic, ki se lahko, kjer je to relevantno, razlikujejo med državami članicami v skladu s členom 1(3) te uredbe;

| (f) | oceno vlagatelja, ali so sklepi prvotne ali predhodne ocene biocidnega proizvoda ali družine biocidnih proizvodov še vedno veljavni, vključno s kritičnim pregledom vseh informacij, sporočenih v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 528/2012, vključno z vsemi informacijami, ki podpirajo to oceno, kadar še niso na voljo v registru biocidnih proizvodov. |
| --- | --- |

(f)

oceno vlagatelja, ali so sklepi prvotne ali predhodne ocene biocidnega proizvoda ali družine biocidnih proizvodov še vedno veljavni, vključno s kritičnim pregledom vseh informacij, sporočenih v skladu s členom 47 Uredbe (EU) št. 528/2012, vključno z vsemi informacijami, ki podpirajo to oceno, kadar še niso na voljo v registru biocidnih proizvodov.

2.   Za namene odstavka 1(d) vloga za podaljšanje dovoljenja po potrebi vsebuje tudi naslednje:

| (a) | seznam ukrepov, ki jih mora zaključiti imetnik dovoljenja v skladu s pogoji za veljavnost dovoljenja v kateri koli državi članici ter potrditev, da so bili ti ukrepi zaključeni; |
| --- | --- |

(a)

seznam ukrepov, ki jih mora zaključiti imetnik dovoljenja v skladu s pogoji za veljavnost dovoljenja v kateri koli državi članici ter potrditev, da so bili ti ukrepi zaključeni;

| (b) | seznam sklepov o spremembah, o katerih se je dogovorila katera koli država članica pred 1. septembrom 2013; |
| --- | --- |

(b)

seznam sklepov o spremembah, o katerih se je dogovorila katera koli država članica pred 1. septembrom 2013;

| (c) | seznam sklepov o spremembah, o katerih se je dogovorila katera koli država članica v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 354/2013; |
| --- | --- |

(c)

seznam sklepov o spremembah, o katerih se je dogovorila katera koli država članica v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 354/2013;

| (d) | seznam priglasitev ali vlog za spremembe, ki jih predloži katera koli država članica, v skladu z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 354/2013, ki so še v obravnavi v času predložitve vloge za podaljšanje. |
| --- | --- |

(d)

seznam priglasitev ali vlog za spremembe, ki jih predloži katera koli država članica, v skladu z Izvedbeno Uredbo (EU) št. 354/2013, ki so še v obravnavi v času predložitve vloge za podaljšanje.

Pristojni organ referenčne države članice lahko za oceno vloge zahteva predložitev kopije sklepov iz točk (b) in (c).

Člen 3

Vložitev in validacija vlog

1.   Vlagatelj, ki želi zaprositi za podaljšanje dovoljenja kot imetnik dovoljenja ali v njegovem imenu (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) predloži vlogo pristojnemu organu referenčne države članice najpozneje 550 dni pred potekom dovoljenja.

2.   Vlagatelj istočasno s predložitvijo vloge referenčni državi članici predloži pristojnim organom zadevne države članice vlogo za podaljšanje dovoljenj, ki so jih izdale te države članice.

3.   Pristojni organi referenčne države članice in zadevnih držav članic vlagatelja obvestijo o pristojbinah, ki jih je treba plačati v skladu s členom 80 Uredbe (EU) št. 528/2012, in vlogo zavrnejo, če vlagatelj teh pristojbin ne plača v 30 dneh. Pristojni organi zadevnih držav članic vlogo zavrnejo in o tem ustrezno obvestijo vlagatelja in druge pristojne organe.

4.   Po prejemu pristojbin pristojni organi referenčne države članice in zadevnih držav članic sprejmejo vlogo ter vlagatelja obvestijo in navedejo datum sprejetja.

5.   V 30 dneh po sprejetju v referenčni državi članici, ta država članica validira vlogo, če ta vsebuje vse potrebne informacije iz člena 2. Referenčna država članica o tem obvesti vlagatelja in druge zadevne države članice.

Referenčna država članica pri validaciji vloge ne opravi ocene kakovosti ali ustreznosti predloženih podatkov ali utemeljitev.

6.   V 30 dneh po sprejetju s strani zadevne države članice ta država članica preveri, ali dovoljenje spada znotraj področja uporabe te uredbe, kot je določeno v členu 1(2) in (3).

Kadar dovoljenje ne spada na področje uporabe te uredbe, pristojni organ zadevne države članice vlogo obravnava kot vlogo, oddano v skladu s členom 31(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 ter o tem obvesti vlagatelja in pristojne organe v drugih državah članicah.

7.   Če pristojni organ referenčne države članice meni, da vloga ni popolna, zahteva od vlagatelja dodatne informacije za validacijo vloge ter določi razumen rok za predložitev teh informacij. Rok običajno ne presega 90 dni.

Pristojni organ referenčne države članice v 30 dneh po prejemu dodatnih informacij validira vlogo, če dodatne informacije zadostujejo, da vloga izpolnjuje zahteve iz člena 2.

Če vlagatelj zahtevanih informacij ne predloži v roku, pristojni organ referenčne države članice zavrne vlogo ter o tem obvesti vlagatelja in zadevne države članice.

Člen 4

Ocena vloge

1.   Na podlagi ocene razpoložljivih informacij in ob upoštevanju trenutnega znanstvenega znanja pristojni organ referenčne države članice v 90 dneh po validaciji vloge odloči, ali je potrebna popolna ocena vloge za podaljšanje.

2.   Kadar je potrebna popolna ocena, pristojni organ referenčne države članice pripravi poročilo o oceni po postopku in v skladu z roki, ki so določeni v členu 30 Uredbe (EU) št. 528/2012. V poročilu o oceni ugotovi, ali so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 19 navedene uredbe izpolnjeni, pri čemer se po potrebi upoštevajo rezultati primerjalne ocene, opravljene v skladu s členom 23 navedene uredbe.

Brez poseganja v prvi pododstavek člena 30(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 se poročilo o oceni in povzetek značilnosti biocidnega proizvoda pošljeta zadevni državi članici in vlagatelju v 365 dneh od validacije vloge.

3.   Kadar popolna ocena ni potrebna, referenčna država članica pripravi poročilo o oceni po postopku iz točk (a), (b) in (c) člena 30(3) Uredbe (EU) št. 528/2012. V poročilu se ugotovi, ali so pogoji za izdajo dovoljenja iz člena 19 navedene uredbe izpolnjeni, pri čemer se po potrebi upoštevajo rezultati primerjalne ocene, opravljene v skladu s členom 23 navedene uredbe.

Poročilo o oceni in povzetek značilnosti biocidnega proizvoda se pošljeta zadevnim državam članicam in vlagatelju v 180 dneh od validacije vloge.

Člen 5

Odločitev o podaljšanju

1.   V 90 dneh od prejema poročila o oceni in povzetka značilnosti biocidnega proizvoda ter v skladu s členom 6 zadevne države članice podajo svoje soglasje s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda, razen v primerih razlik iz člena 1(3)(a), kjer je to relevantno, ter svoje soglasje zabeležijo v registru biocidnih proizvodov.

Referenčna država članica vnese dogovorjen povzetek značilnosti biocidnega proizvoda in končno poročilo o oceni v register biocidnih proizvodov, skupaj z morebitnimi dogovorjenimi določili ali pogoji glede dostopnosti na trgu ali uporabe biocidnega proizvoda ali družine biocidnih proizvodov.

2.   V 30 dneh po doseženem soglasju referenčna država članica in vsaka zadevna država članica podaljša dovoljenje v skladu z dogovorjenim povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda.

Brez poseganja v določbe člena 23(6) Uredbe (EU) št. 528/2012 se dovoljenje podaljša za največ 10 let.

3.   Brez poseganja v člen 7 lahko v primerih, ko soglasje ni doseženo v 90 dneh, vsaka država članica, ki soglaša s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz odstavka 1, podaljša dovoljenje.

4.   Kadar se iz razlogov, na katere imetnik dovoljenja ne more vplivati, odločitev o podaljšanju tega dovoljenja ne sprejme pred njegovim iztekom veljavnosti, zadevni pristojni organ odobri podaljšanje za obdobje, ki je potrebno za dokončanje ocene.

Člen 6

Prehodno obdobje

Člen 52 Uredbe (EU) št. 528/2012 velja za obstoječe zaloge biocidnih proizvodov, ki so na voljo na naslednjih trgih:

| (a) | na trgu države članice, kateri ni bilo predloženo nobeno dovoljenje za podaljšanje ali ki je zavrnila vlogo v skladu s členom 3(3) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

na trgu države članice, kateri ni bilo predloženo nobeno dovoljenje za podaljšanje ali ki je zavrnila vlogo v skladu s členom 3(3) te uredbe;

| (b) | na trgu referenčne države članice ali zadevnih držav članic, kadar referenčna država članica zavrne vlogo za podaljšanje v skladu s členom 3(3) ali tretjim pododstavkom člena 3(7) te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

na trgu referenčne države članice ali zadevnih držav članic, kadar referenčna država članica zavrne vlogo za podaljšanje v skladu s členom 3(3) ali tretjim pododstavkom člena 3(7) te uredbe.

Člen 7

Koordinacijska skupina, arbitraža in odstopanje od vzajemnega priznanja

1.   Zadevna država članica lahko predlaga zavrnitev podaljšanja dovoljenja ali prilagoditev pogojev dovoljenja v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 528/2012.

2.   Kadar zadevne države članice glede zadev, ki niso navedene v odstavku 1, ne dosežejo soglasja glede ugotovitev poročila o oceni ali po potrebi povzetka značilnosti biocidnih proizvodov, ki ga predlaga referenčna država članica v skladu s členom 5(1), referenčna država članica posreduje zadevo koordinacijski skupini, ustanovljeni v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 528/2012.

Kadar se zadevna država članica ne strinja z referenčno državo članico, vsem zadevnim državam članicam in vlagatelju predloži podrobno izjavo o razlogih za svoje stališče.

3.   Člena 35 in 36 Uredbe (EU) št. 528/2012 se uporabljata v primeru nesoglasja iz odstavka 2.

Člen 8

Smernice za obravnavo podaljšanj v postopkih medsebojnega priznavanja

1.   Agencija po posvetovanju z državami članicami, Komisijo in zainteresiranimi stranmi pripravi smernice o podrobnostih glede obravnave podaljšanj dovoljenj, ki jih krije ta uredba.

2.   Te smernice se redno posodabljajo, pri čemer se upoštevajo prispevki držav članic in deležnikov o njihovem izvajanju ter znanstveni in tehnični napredek.

Člen 9

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. marca 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 354/2013 z dne 18. aprila 2013 o spremembah biocidnih proizvodov, za katere je bilo izdano dovoljenje v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 109, 19.4.2013, str. 4).

3

---

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 493/2014

z dne 13. maja 2014

o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 102/2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov poslanih, med drugim, iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) in člena 13(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   VELJAVNI UKREPI

| (1) | Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1796/1999 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske. Te ukrepe sta ohranili Uredba Sveta (ES) št. 1601/2001 (3) in Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1796/1999 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske. Te ukrepe sta ohranili Uredba Sveta (ES) št. 1601/2001 (3) in Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 (4).

| (2) | Svet je po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (5) razširil protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz enakih proizvodov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne. Z isto uredbo so bili nekateri korejski proizvajalci izvozniki izvzeti iz teh razširjenih ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Svet je po preiskavi proti izogibanju v skladu s členom 13 osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 400/2010 (5) razširil protidampinško dajatev na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz enakih proizvodov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne. Z isto uredbo so bili nekateri korejski proizvajalci izvozniki izvzeti iz teh razširjenih ukrepov.

| (3) | Trenutno veljavni ukrepi so protidampinška dajatev, ki je bila z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 102/2012 (6) uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 489/2014 (7) („veljavni ukrepi“). |
| --- | --- |

(3)

Trenutno veljavni ukrepi so protidampinška dajatev, ki je bila z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 102/2012 (6) uvedena na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 489/2014 (7) („veljavni ukrepi“).

B.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (4) | Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba Goodwire MFG. Co. Ltd („Goodwire“), proizvajalec iz Republike Koreje; po obsegu je omejen na preučitev možnosti odobritve izvzetja družbe Goodwire iz veljavnih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba Goodwire MFG. Co. Ltd („Goodwire“), proizvajalec iz Republike Koreje; po obsegu je omejen na preučitev možnosti odobritve izvzetja družbe Goodwire iz veljavnih ukrepov v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe.

| (5) | Po proučitvi dokazov, ki jih je predložila družba Goodwire, in po posvetovanju z državami članicami ter po tem, ko je imela industrija Unije možnost za pripombe, je Komisija 27. avgusta 2013 začela preiskavo z objavo obvestila o začetku preiskave v Uradnem listu Evropske unije
   (8). |
| --- | --- |

(5)

Po proučitvi dokazov, ki jih je predložila družba Goodwire, in po posvetovanju z državami članicami ter po tem, ko je imela industrija Unije možnost za pripombe, je Komisija 27. avgusta 2013 začela preiskavo z objavo obvestila o začetku preiskave v Uradnem listu Evropske unije
   (8).

2.   Izdelek v pregledu

| (6) | Izdelek, ki se pregleduje, so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslani iz Republike Koreje, prijavljeni kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali ne („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvršča v oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813). |
| --- | --- |

(6)

Izdelek, ki se pregleduje, so jeklene vrvi in kabli, vključno z zaprtimi svitki vrvi, razen vrvi in kablov iz nerjavnega jekla, z največjim prečnim prerezom več kot 3 mm, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslani iz Republike Koreje, prijavljeni kot izdelek s poreklom iz Republike Koreje ali ne („izdelek, ki se pregleduje“), ki se trenutno uvršča v oznake KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 in ex 7312 10 98 (oznake TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 in 7312109813).

3.   Obdobje poročanja

| (7) | Obdobje poročanja je trajalo od 1. julija 2012 do 30. junija 2013. Podatki so se zbirali od leta 2008 do konca obdobja poročanja, da bi se preiskala vsaka sprememba v vzorcu trgovanja. |
| --- | --- |

(7)

Obdobje poročanja je trajalo od 1. julija 2012 do 30. junija 2013. Podatki so se zbirali od leta 2008 do konca obdobja poročanja, da bi se preiskala vsaka sprememba v vzorcu trgovanja.

4.   Preiskava

| (8) | Komisija je družbo Goodwire ter predstavnike Republike Koreje uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresirane strani so bile pozvane, da izrazijo svoja mnenja, in obveščene, da lahko zahtevajo zaslišanje. Tak zahtevek ni bil prejet. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je družbo Goodwire ter predstavnike Republike Koreje uradno obvestila o začetku pregleda. Zainteresirane strani so bile pozvane, da izrazijo svoja mnenja, in obveščene, da lahko zahtevajo zaslišanje. Tak zahtevek ni bil prejet.

| (9) | Komisija je družbi Goodwire poslala vprašalnik in v določenem roku prejela odgovor. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za pregled. Preveritveni obisk je bil opravljen v prostorih družbe Goodwire. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je družbi Goodwire poslala vprašalnik in v določenem roku prejela odgovor. Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za pregled. Preveritveni obisk je bil opravljen v prostorih družbe Goodwire.

C.   UGOTOVITVE

| (10) | Preiskava je potrdila, da je družba Goodwire pristen proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, in da ni bil povezan z nobenim kitajskim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi. Preiskava je tudi potrdila, da družba Goodwire v obdobju preiskave proti izogibanju od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, ki je privedla do razširjenih ukrepov, ni izvažala izdelka, ki se pregleduje, v Unijo. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava je potrdila, da je družba Goodwire pristen proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, in da ni bil povezan z nobenim kitajskim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo protidampinški ukrepi. Preiskava je tudi potrdila, da družba Goodwire v obdobju preiskave proti izogibanju od 1. julija 2008 do 30. junija 2009, ki je privedla do razširjenih ukrepov, ni izvažala izdelka, ki se pregleduje, v Unijo.

| (11) | Dejavnosti predelave družbe Goodwire se lahko štejejo za končno izdelavo in/ali sestavljanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Družba Goodwire kupuje doma proizvedene jeklene žičnate palice, vendar tudi uvaža jeklene žičnate palice iz Ljudske republike Kitajske, ki so nato vlečene, pritrjene in zaprte v njenih prostorih v Republiki Koreji. Končni izdelek se prodaja na domačem trgu in izvaža v Združene države in Unijo. |
| --- | --- |

(11)

Dejavnosti predelave družbe Goodwire se lahko štejejo za končno izdelavo in/ali sestavljanje v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Družba Goodwire kupuje doma proizvedene jeklene žičnate palice, vendar tudi uvaža jeklene žičnate palice iz Ljudske republike Kitajske, ki so nato vlečene, pritrjene in zaprte v njenih prostorih v Republiki Koreji. Končni izdelek se prodaja na domačem trgu in izvaža v Združene države in Unijo.

| (12) | Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil delež kitajskih surovin znatno pod pragom 60 %. Zato ni bilo treba ugotoviti, ali je bil prag 25 % dodane vrednosti dosežen v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Zato se za proizvodne dejavnosti družbe Goodwire ne šteje, da vključujejo izogibanje v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je bil delež kitajskih surovin znatno pod pragom 60 %. Zato ni bilo treba ugotoviti, ali je bil prag 25 % dodane vrednosti dosežen v smislu člena 13(2) osnovne uredbe. Zato se za proizvodne dejavnosti družbe Goodwire ne šteje, da vključujejo izogibanje v skladu s členom 13(2) osnovne uredbe.

| (13) | Preiskava je potrdila, da družba Goodwire ni kupovala končnega izdelka, ki se pregleduje, iz Ljudske republike Kitajske, da bi se preprodal ali prepeljal v Unijo, in da je družba lahko upravičila svoj celotni izvoz v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(13)

Preiskava je potrdila, da družba Goodwire ni kupovala končnega izdelka, ki se pregleduje, iz Ljudske republike Kitajske, da bi se preprodal ali prepeljal v Unijo, in da je družba lahko upravičila svoj celotni izvoz v obdobju poročanja.

| (14) | Zaradi ugotovitev, opisanih v uvodnih izjavah 10 do 13, Komisija ugotavlja, da se družba Goodwire ne izogiba veljavnim protidampinškim ukrepom na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor so bili med drugim razširjeni na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi ugotovitev, opisanih v uvodnih izjavah 10 do 13, Komisija ugotavlja, da se družba Goodwire ne izogiba veljavnim protidampinškim ukrepom na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, kakor so bili med drugim razširjeni na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz Republike Koreje ali ne.

| (15) | Zgornje ugotovitve so bile razkrite družbi Goodwire ter industriji Unije, ki sta imeli možnost, da predložita pripombe. Prejete pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo to primerno. |
| --- | --- |

(15)

Zgornje ugotovitve so bile razkrite družbi Goodwire ter industriji Unije, ki sta imeli možnost, da predložita pripombe. Prejete pripombe so bile upoštevane, kadar je bilo to primerno.

D.   SPREMEMBA SEZNAMA DRUŽB, KI SO UPRAVIČENE DO IZVZETJA VELJAVNIH UKREPOV

| (16) | V skladu z navedenimi ugotovitvami je treba družbo Goodwire dodati na seznam družb, ki so izvzete iz protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z navedenimi ugotovitvami je treba družbo Goodwire dodati na seznam družb, ki so izvzete iz protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012.

| (17) | Kot je določeno v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, je uporaba izvzetja pogojena s tem, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k navedeni uredbi. Če tak račun ni predložen, je treba protidampinško dajatev uporabljati še naprej. |
| --- | --- |

(17)

Kot je določeno v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 400/2010, je uporaba izvzetja pogojena s tem, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki je skladen z zahtevami iz Priloge k navedeni uredbi. Če tak račun ni predložen, je treba protidampinško dajatev uporabljati še naprej.

| (18) | Poleg tega izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobrenih za uvoz jeklenih vrvi in kablov, ki jih proizvaja družba Goodwire, v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe ostane veljavno pod pogojem, da dokončno ugotovljena dejstva utemeljujejo oprostitev. Če bodo novi dokazi prima facie kazali drugače, lahko Komisija začne preiskavo za ugotovitev upravičenosti umika izvzetja. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobrenih za uvoz jeklenih vrvi in kablov, ki jih proizvaja družba Goodwire, v skladu s členom 13(4) osnovne uredbe ostane veljavno pod pogojem, da dokončno ugotovljena dejstva utemeljujejo oprostitev. Če bodo novi dokazi prima facie kazali drugače, lahko Komisija začne preiskavo za ugotovitev upravičenosti umika izvzetja.

| (19) | Izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobreno za uvoz jeklenih vrvi in kablov, ki jih proizvaja družba Goodwire, temelji na podlagi ugotovitev tega pregleda. To izvzetje se torej uporablja izključno za uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ki jih proizvaja zgoraj navedena določena pravna oseba. Za uvožene jeklene vrvi in kable, ki jih proizvaja katera koli družba, ki ni izrecno poimensko navedena v členu 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se izvzetje ne uporablja, velja pa stopnja preostale dajatve, uvedena z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(19)

Izvzetje iz razširjenih ukrepov, odobreno za uvoz jeklenih vrvi in kablov, ki jih proizvaja družba Goodwire, temelji na podlagi ugotovitev tega pregleda. To izvzetje se torej uporablja izključno za uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ki jih proizvaja zgoraj navedena določena pravna oseba. Za uvožene jeklene vrvi in kable, ki jih proizvaja katera koli družba, ki ni izrecno poimensko navedena v členu 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se izvzetje ne uporablja, velja pa stopnja preostale dajatve, uvedena z navedeno uredbo.

| (20) | Delni vmesni pregled bi bilo treba zaključiti in Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012, kot je bila nazadnje spremenjena, bi bilo treba spremeniti, da se družba Goodwire vključi v razpredelnico, določeno v členu 1(4). |
| --- | --- |

(20)

Delni vmesni pregled bi bilo treba zaključiti in Izvedbeno uredbo (EU) št. 102/2012, kot je bila nazadnje spremenjena, bi bilo treba spremeniti, da se družba Goodwire vključi v razpredelnico, določeno v členu 1(4).

| (21) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe – |
| --- | --- |

(21)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razpredelnica iz člena 1(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 102/2012, kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 489/2014, se nadomesti z naslednjo razpredelnico:

| „Država | Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Republika Koreja | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| | Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969“ |

„Država

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Republika Koreja

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1796/1999 z dne 12. avgusta 1999 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev, o dokončnem pobiranju začasnih dajatev, uvedenih na uvoz jeklenih vrvi in kablov po poreklu iz Ljudske republike Kitajske, Madžarske, Indije, Mehike, Poljske, Južne Afrike in Ukrajine, ter o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom po poreklu iz Republike Koreje (UL L 217, 17.8.1999, str. 1).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1601/2001 z dne 2. avgusta 2001 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasnih protidampinških dajatev, uvedenih na uvoz nekaterih železnih ali jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Češke, Rusije, Tajske in Turčije (UL L 211, 4.8.2001, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 z dne 8. novembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije, Južne Afrike in Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 (UL L 299, 16.11.2005, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 400/2010 z dne 26. aprila 2010 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1858/2005 na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom, med drugim, iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Republike Koreje, ne glede na to, ali je njihovo poreklo deklarirano v Republiki Koreji ali ne, in zaključku preiskave v zvezi z uvozom, poslanim iz Malezije (UL L 117, 11.5.2010, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 102/2012 z dne 27. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine, kakor je bila razširjena na uvoz jeklenih vrvi in kablov, poslanih iz Maroka, Moldavije in Republike Koreje, ne glede na to, ali so deklarirani kot s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in o zaključku pregleda zaradi izteka ukrepa glede uvoza jeklenih vrvi in kablov s poreklom iz Južne Afrike v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 36, 9.2.2012, str. 1).

6

(7)  UL L 138, 13.5.2014, str. 80.

7

(8)  UL C 246, 27.8.2013, str. 5.

8

---

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/11

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 494/2014

z dne 13. maja 2014

o spremembi Priloge V k Uredbi (ES) št. 136/2004 glede uvoznih pogojev in seznama držav iz člena 9 navedene uredbe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (1), in zlasti člena 19(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 97/78/ES določa načela, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 97/78/ES določa načela, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav.

| (2) | Člen 19(1) navedene direktive določa, da mora Komisija sestaviti seznam rastlinskih proizvodov, ki se veterinarsko pregledajo na mejnih točkah, in seznam tretjih držav, katerim se lahko dovoli izvoz navedenih rastlinskih proizvodov v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 19(1) navedene direktive določa, da mora Komisija sestaviti seznam rastlinskih proizvodov, ki se veterinarsko pregledajo na mejnih točkah, in seznam tretjih držav, katerim se lahko dovoli izvoz navedenih rastlinskih proizvodov v Unijo.

| (3) | Tako sta v Prilogi IV k Uredbi Komisije (ES) št. 136/2004 (2) seno in slama navedena kot rastlinska proizvoda, pri katerih se opravijo veterinarski pregledi na mejnih točkah, v delu I Priloge V k navedeni uredbi pa so navedene države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati seno in slamo. |
| --- | --- |

(3)

Tako sta v Prilogi IV k Uredbi Komisije (ES) št. 136/2004 (2) seno in slama navedena kot rastlinska proizvoda, pri katerih se opravijo veterinarski pregledi na mejnih točkah, v delu I Priloge V k navedeni uredbi pa so navedene države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati seno in slamo.

| (4) | Ukrajina je nedavno zaprosila za dovoljenje za izvoz peletirane slame v Unijo in vključitev v Prilogo V k Uredbi (ES) št. 136/2004. |
| --- | --- |

(4)

Ukrajina je nedavno zaprosila za dovoljenje za izvoz peletirane slame v Unijo in vključitev v Prilogo V k Uredbi (ES) št. 136/2004.

| (5) | Belorusija je že navedena v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 136/2004 in ji je dovoljeno izvažati seno in slamo vseh vrst v Unijo. Vendar so nekatere države članice izrazile pomisleke zaradi spremenjenih razmer v zvezi z zdravjem živali v Belorusiji, zlasti v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge. Bojijo se namreč, da bi lahko izvoz nepredelanega sena in slame iz navedene tretje države predstavljal veliko tveganje za zdravje živali Unije. Zato so zaprosile za sprejetje previdnostnih ukrepov s sprejetjem strožjih pogojev za uvoz sena in slame iz Belorusije. |
| --- | --- |

(5)

Belorusija je že navedena v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 136/2004 in ji je dovoljeno izvažati seno in slamo vseh vrst v Unijo. Vendar so nekatere države članice izrazile pomisleke zaradi spremenjenih razmer v zvezi z zdravjem živali v Belorusiji, zlasti v zvezi z izbruhi afriške prašičje kuge. Bojijo se namreč, da bi lahko izvoz nepredelanega sena in slame iz navedene tretje države predstavljal veliko tveganje za zdravje živali Unije. Zato so zaprosile za sprejetje previdnostnih ukrepov s sprejetjem strožjih pogojev za uvoz sena in slame iz Belorusije.

| (6) | Analiza kaže, da razmere v zvezi z zdravjem živali v Belorusiji in Ukrajini ne predstavljajo tveganja za širjenje kužnih ali nalezljivih živalskih bolezni v Unijo, če je dovoljeno izvažati le peletirano slamo, namenjeno sežigu, ki se dostavi neposredno od odobrene mejne kontrolne točke (MKT) vstopa v Unijo do namembnega obrata, kjer bo sežgana. Za zagotovitev, da take pošiljke ne predstavljajo tveganja za zdravje živali, če poti ne končajo v namembnem obratu, jih je treba prevažati po carinskem tranzitnem postopku, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 (3), in ustrezno spremljati s celovitim računalniškim veterinarskim sistemom (TRACES) od mejne kontrolne točke vstopa do namembnega obrata. |
| --- | --- |

(6)

Analiza kaže, da razmere v zvezi z zdravjem živali v Belorusiji in Ukrajini ne predstavljajo tveganja za širjenje kužnih ali nalezljivih živalskih bolezni v Unijo, če je dovoljeno izvažati le peletirano slamo, namenjeno sežigu, ki se dostavi neposredno od odobrene mejne kontrolne točke (MKT) vstopa v Unijo do namembnega obrata, kjer bo sežgana. Za zagotovitev, da take pošiljke ne predstavljajo tveganja za zdravje živali, če poti ne končajo v namembnem obratu, jih je treba prevažati po carinskem tranzitnem postopku, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 (3), in ustrezno spremljati s celovitim računalniškim veterinarskim sistemom (TRACES) od mejne kontrolne točke vstopa do namembnega obrata.

| (7) | Uredbo (ES) št. 136/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 136/2004 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga V k Uredbi (ES) št. 136/2004 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 136/2004 z dne 22. januarja 2004 o postopkih za veterinarske preglede proizvodov, uvoženih iz tretjih držav, na mejnih kontrolnih točkah Skupnosti (UL L 21, 28.1.2004, str. 11).

2

(3)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA V

SEZNAM DRŽAV IZ ČLENA 9

| Oznaka ISO | Država |
| --- | --- |
| AU | Avstralija |
| BY | Belorusija (1) |
| CA | Kanada |
| CH | Švica |
| CL | Čile |
| GL | Grenlandija |
| IS | Islandija |
| NZ | Nova Zelandija |
| RS | Srbija (2) |
| UA | Ukrajina (1) |
| US | Združene države Amerike |
| ZA | Južna Afrika (razen tistega dela območja nadzora slinavke in parkljevke, ki leži v veterinarski regiji severnega in vzhodnega Transvaala, v okrožju Ingwavuma veterinarske regije Natal ter na območju meje z Bocvano vzhodno od zemljepisne dolžine 28°) |

Oznaka ISO

Država

AU

Avstralija

BY

Belorusija (1)

CA

Kanada

CH

Švica

CL

Čile

GL

Grenlandija

IS

Islandija

NZ

Nova Zelandija

RS

Srbija (2)

UA

Ukrajina (1)

US

Združene države Amerike

ZA

Južna Afrika (razen tistega dela območja nadzora slinavke in parkljevke, ki leži v veterinarski regiji severnega in vzhodnega Transvaala, v okrožju Ingwavuma veterinarske regije Natal ter na območju meje z Bocvano vzhodno od zemljepisne dolžine 28°)

---

(1)  Samo peletirana slama, namenjena sežigu, ki se dostavi neposredno po carinskem tranzitnem postopku, določenem v členu 4(16)(b) Uredbe (EGS) št. 2913/92 (UL L 302, 19.10.1992, str. 1), in spremlja v sistemu TRACES od odobrene mejne kontrolne točke (MKT) vstopa v Unijo do namembnega obrata v Uniji, kjer bo sežgana.

1

(2)  Kot je navedeno v členu 135 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (UL L 278, 18.10.2013, str. 16).“

2

---

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 495/2014

z dne 13. maja 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 48,3 |
| MK | 62,8 |
| TN | 49,2 |
| TR | 67,4 |
| ZZ | 56,9 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| MK | 38,7 |
| TR | 125,0 |
| ZZ | 65,3 |
| 0709 93 10 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0805 10 20 | EG | 54,2 |
| IL | 74,0 |
| MA | 47,6 |
| TN | 68,6 |
| TR | 41,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 93,7 |
| ZZ | 93,7 |
| 0808 10 80 | AR | 98,2 |
| BR | 88,4 |
| CL | 102,9 |
| CN | 98,7 |
| MK | 33,9 |
| NZ | 134,6 |
| US | 191,6 |
| ZA | 108,2 |
| ZZ | 107,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

48,3

MK

62,8

TN

49,2

TR

67,4

ZZ

56,9

0707 00 05

AL

32,3

MK

38,7

TR

125,0

ZZ

65,3

0709 93 10

TR

112,7

ZZ

112,7

0805 10 20

EG

54,2

IL

74,0

MA

47,6

TN

68,6

TR

41,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

93,7

ZZ

93,7

0808 10 80

AR

98,2

BR

88,4

CL

102,9

CN

98,7

MK

33,9

NZ

134,6

US

191,6

ZA

108,2

ZZ

107,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/16

---

SKLEP SVETA

z dne 6. maja 2014

o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg

(2014/275/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2013/51 z dne 17. decembra 2013 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banque centrale du Luxembourg (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja Banque centrale du Luxembourg je potekel po reviziji za poslovno leto 2013. Zaradi tega je potrebno, da se za poslovna leta 2014 do 2018 imenuje zunanjega revizorja. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja Banque centrale du Luxembourg je potekel po reviziji za poslovno leto 2013. Zaradi tega je potrebno, da se za poslovna leta 2014 do 2018 imenuje zunanjega revizorja.

| (3) | Banque centrale du Luxembourg je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2014 do 2018 izbrala družbo DELOITTE AUDIT SARL. |
| --- | --- |

(3)

Banque centrale du Luxembourg je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2014 do 2018 izbrala družbo DELOITTE AUDIT SARL.

| (4) | Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu z njim spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) – |
| --- | --- |

(4)

Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu z njim spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1(7) Sklepa 1999/70/ES se nadomesti z naslednjim:

„7.   DELOITTE AUDIT SARL. je potrjen kot zunanji revizor centralne banke Banque centrale du Luxembourg za poslovna leta od 2014 do 2018.“

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

V Bruslju, 6. maja 2014

Za Svet

Predsednik

G. STOURNARAS

---

(1)  UL C 378, 24.12.2013, str. 15.

1

(2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).

2

---

| 14.5.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 139/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 139/18

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 2. maja 2014

o spremembi Odločbe 2008/411/ES o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2798)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/276/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/411/ES (2) usklajuje tehnične pogoje za uporabo spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz za prizemno zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev v Uniji, pri čemer obravnava zlasti brezžične širokopasovne storitve za končne uporabnike. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/411/ES (2) usklajuje tehnične pogoje za uporabo spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz za prizemno zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev v Uniji, pri čemer obravnava zlasti brezžične širokopasovne storitve za končne uporabnike.

| (2) | Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja večletni program politike radijskega spektra in določa cilj spodbujanja večje razpoložljivosti brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov Unije. Program politike radijskega spektra od držav članic zahteva, da ponudnike elektronskih komunikacij spodbujajo, da tekoče nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende. |
| --- | --- |

(2)

Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja večletni program politike radijskega spektra in določa cilj spodbujanja večje razpoložljivosti brezžičnih širokopasovnih storitev v korist državljanov in potrošnikov Unije. Program politike radijskega spektra od držav članic zahteva, da ponudnike elektronskih komunikacij spodbujajo, da tekoče nadgrajujejo svoja omrežja z najnovejšo in najučinkovitejšo tehnologijo, da bi v skladu z načeloma storitvene in tehnološke nevtralnosti ustvarili svoje dividende.

| (3) | Člen 6(2) Sklepa št. 243/2012/EU od držav članic zahteva, da je frekvenčni pas 3 400–3 800 MHz na voljo pod pogoji iz Odločbe 2008/411/ES in, če obstaja povpraševanje na trgu, odobrijo uporabo tega pasu do 31. decembra 2012 brez poseganja v obstoječo vzpostavitev storitev in pod pogoji, ki potrošnikom omogočajo enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih storitev. |
| --- | --- |

(3)

Člen 6(2) Sklepa št. 243/2012/EU od držav članic zahteva, da je frekvenčni pas 3 400–3 800 MHz na voljo pod pogoji iz Odločbe 2008/411/ES in, če obstaja povpraševanje na trgu, odobrijo uporabo tega pasu do 31. decembra 2012 brez poseganja v obstoječo vzpostavitev storitev in pod pogoji, ki potrošnikom omogočajo enostaven dostop do brezžičnih širokopasovnih storitev.

| (4) | Frekvenčni pas 3 400–3 800 MHz nudi znaten potencial za vzpostavitev gostih in visokohitrostnih širokopasovnih omrežij za zagotavljanje inovativnih elektronskih komunikacijskih storitev končnim uporabnikom. Uporaba tega frekvenčnega pasu za širokopasovne brezžične povezave bi morala prispevati k ciljem gospodarske in socialne politike Evropske digitalne agende. |
| --- | --- |

(4)

Frekvenčni pas 3 400–3 800 MHz nudi znaten potencial za vzpostavitev gostih in visokohitrostnih širokopasovnih omrežij za zagotavljanje inovativnih elektronskih komunikacijskih storitev končnim uporabnikom. Uporaba tega frekvenčnega pasu za širokopasovne brezžične povezave bi morala prispevati k ciljem gospodarske in socialne politike Evropske digitalne agende.

| (5) | Na podlagi člena 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES je Komisija 23. marca 2012 podelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih naprav (CEPT) za razvoj tehničnih pogojev za uporabo spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz z namenom prilagoditve razvoju na področju tehnologij za dostop do širokopasovnih omrežij, zlasti velikih pasovnih širin kanalov, ob hkratnem zagotavljanju učinkovite rabe spektra. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES je Komisija 23. marca 2012 podelila mandat Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih naprav (CEPT) za razvoj tehničnih pogojev za uporabo spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz z namenom prilagoditve razvoju na področju tehnologij za dostop do širokopasovnih omrežij, zlasti velikih pasovnih širin kanalov, ob hkratnem zagotavljanju učinkovite rabe spektra.

| (6) | V odgovor na navedeni mandat je CEPT 8. novembra 2013 izdala poročilo (Poročilo CEPT 49) o tehničnih pogojih za uskladitev spektra za prizemne brezžične sisteme v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz. Vključuje rezultate študij o najmanj omejujočih tehničnih pogojih (kot je maska robov spektralnega bloka), frekvenčne ureditve ter načeli sobivanja in usklajevanja med širokopasovnimi povezavami in obstoječimi rabami spektrov. Rezultati v zvezi z masko robov spektralnega bloka in načela usklajevanja v Poročilu CEPT 49 so bili razviti na podlagi poročila Odbora za elektronske komunikacije 203. |
| --- | --- |

(6)

V odgovor na navedeni mandat je CEPT 8. novembra 2013 izdala poročilo (Poročilo CEPT 49) o tehničnih pogojih za uskladitev spektra za prizemne brezžične sisteme v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz. Vključuje rezultate študij o najmanj omejujočih tehničnih pogojih (kot je maska robov spektralnega bloka), frekvenčne ureditve ter načeli sobivanja in usklajevanja med širokopasovnimi povezavami in obstoječimi rabami spektrov. Rezultati v zvezi z masko robov spektralnega bloka in načela usklajevanja v Poročilu CEPT 49 so bili razviti na podlagi poročila Odbora za elektronske komunikacije 203.

| (7) | Glede na hitro rast povpraševanja na trgu po visokohitrostnih brezžičnih širokopasovnih storitvah in trenutno nizko raven uporabe frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za širokopasovne brezžične storitve bi se morali rezultati mandata Komisije za CEPT uporabiti v celotni Uniji in izvajati v vseh državah članicah brez odloga. |
| --- | --- |

(7)

Glede na hitro rast povpraševanja na trgu po visokohitrostnih brezžičnih širokopasovnih storitvah in trenutno nizko raven uporabe frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za širokopasovne brezžične storitve bi se morali rezultati mandata Komisije za CEPT uporabiti v celotni Uniji in izvajati v vseh državah članicah brez odloga.

| (8) | Uporabniki spektra, ki zagotavljajo brezžične širokopasovne storitve, bi imeli koristi od enotnih tehničnih pogojev v celotnem frekvenčnem razponu, kar bi zagotovilo razpoložljivost opreme in urejeno usklajevanje med omrežji različnih operaterjev. V ta namen bi bilo treba na podlagi rezultatov Poročila CEPT 49 oblikovati prednostno ureditev kanalov za frekvenčni pas 3 400–3 600 MHz, ob hkratnem spoštovanju načela tehnološke in storitvene nevtralnosti. |
| --- | --- |

(8)

Uporabniki spektra, ki zagotavljajo brezžične širokopasovne storitve, bi imeli koristi od enotnih tehničnih pogojev v celotnem frekvenčnem razponu, kar bi zagotovilo razpoložljivost opreme in urejeno usklajevanje med omrežji različnih operaterjev. V ta namen bi bilo treba na podlagi rezultatov Poročila CEPT 49 oblikovati prednostno ureditev kanalov za frekvenčni pas 3 400–3 600 MHz, ob hkratnem spoštovanju načela tehnološke in storitvene nevtralnosti.

| (9) | Pravni okvir za uporabo frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz, ki je določen z Odločbo 2008/411/ES, bi moral ostati nespremenjen in s tem zagotoviti neprekinjeno zaščito drugih obstoječih storitev v pasu. Zlasti fiksni satelitski sistemi, vključno z zemeljskimi postajami, bi zahtevali neprekinjeno zaščito nacionalnih organov z ustreznim usklajevanjem med takšnimi sistemi in brezžičnimi širokopasovnimi omrežji ter storitvami od primera do primera. |
| --- | --- |

(9)

Pravni okvir za uporabo frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz, ki je določen z Odločbo 2008/411/ES, bi moral ostati nespremenjen in s tem zagotoviti neprekinjeno zaščito drugih obstoječih storitev v pasu. Zlasti fiksni satelitski sistemi, vključno z zemeljskimi postajami, bi zahtevali neprekinjeno zaščito nacionalnih organov z ustreznim usklajevanjem med takšnimi sistemi in brezžičnimi širokopasovnimi omrežji ter storitvami od primera do primera.

| (10) | Uporaba spektra ponudnikov širokopasovnih brezžičnih storitev in drugih obstoječih storitev, ki uporabljajo pas 3 400–3 800 MHz, zlasti zemeljske postaje fiksnih satelitskih sistemov, bi morala biti usklajena na podlagi smernic, najboljših praks in načel usklajevanja iz Poročila CEPT 49. Ta načela zajemajo postopke usklajevanja, izmenjave informacij, minimiziranja recipročnih omejitev in dvostranske sporazume za hitro čezmejno usklajevanje, kjer so prizemne bazne postaje brezžičnih širokopasovnih omrežij na ozemljih različnih držav članic. |
| --- | --- |

(10)

Uporaba spektra ponudnikov širokopasovnih brezžičnih storitev in drugih obstoječih storitev, ki uporabljajo pas 3 400–3 800 MHz, zlasti zemeljske postaje fiksnih satelitskih sistemov, bi morala biti usklajena na podlagi smernic, najboljših praks in načel usklajevanja iz Poročila CEPT 49. Ta načela zajemajo postopke usklajevanja, izmenjave informacij, minimiziranja recipročnih omejitev in dvostranske sporazume za hitro čezmejno usklajevanje, kjer so prizemne bazne postaje brezžičnih širokopasovnih omrežij na ozemljih različnih držav članic.

| (11) | Glede na karakteristiko frekvenčne propagacije frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz in veljavne usklajene tehnične pogoje bi zaščita obstoječih uporab imela koristi od določenih prednostnih konfiguracij za vzpostavitev brezžičnih širokopasovnih omrežij in storitev. Te konfiguracije vključujejo, ampak niso nanje omejene, majhne celice, fiksen brezžičen dostop, povezovalna omrežja v omrežjih za brezžičen širokopasoven dostop ali njihovo kombinacijo. |
| --- | --- |

(11)

Glede na karakteristiko frekvenčne propagacije frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz in veljavne usklajene tehnične pogoje bi zaščita obstoječih uporab imela koristi od določenih prednostnih konfiguracij za vzpostavitev brezžičnih širokopasovnih omrežij in storitev. Te konfiguracije vključujejo, ampak niso nanje omejene, majhne celice, fiksen brezžičen dostop, povezovalna omrežja v omrežjih za brezžičen širokopasoven dostop ali njihovo kombinacijo.

| (12) | Medtem ko ta sklep ne bi smel posegati v zaščito in neprekinjeno delovanje drugih obstoječih uporab v pasovih, bi morali v potrebnem obsegu veljati tudi novi usklajeni tehnični pogoji za obstoječe pravice uporabe spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz, da se zagotovi tehnična kompatibilnost med obstoječimi in novimi uporabniki pasu, učinkovita raba spektra in izogibanje škodljivim motnjam, vključno čezmejnim med državami članicami. |
| --- | --- |

(12)

Medtem ko ta sklep ne bi smel posegati v zaščito in neprekinjeno delovanje drugih obstoječih uporab v pasovih, bi morali v potrebnem obsegu veljati tudi novi usklajeni tehnični pogoji za obstoječe pravice uporabe spektra v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz, da se zagotovi tehnična kompatibilnost med obstoječimi in novimi uporabniki pasu, učinkovita raba spektra in izogibanje škodljivim motnjam, vključno čezmejnim med državami članicami.

| (13) | V izogib škodljivim motnjam in za izboljšanje učinkovitosti spektra ter konvergence pri rabi spektra bi lahko bili potrebni čezmejni sporazumi za zagotovitev izvajanja parametrov iz tega sklepa v državah članicah. |
| --- | --- |

(13)

V izogib škodljivim motnjam in za izboljšanje učinkovitosti spektra ter konvergence pri rabi spektra bi lahko bili potrebni čezmejni sporazumi za zagotovitev izvajanja parametrov iz tega sklepa v državah članicah.

| (14) | Tehnični pogoji uskladitve spektra za prizemne brezžične sisteme v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz iz Poročila CEPT 49 ne zagotavljajo skladnosti z določenimi obstoječimi pravicami uporabe za takšne sisteme v tem pasu v Uniji. Zato bi morali obstoječi uporabniki spektra imeti dovolj časa za uporabo tehničnih pogojev iz Poročila CEPT 49, brez omejevanja dostopa do spektra v tem pasu uporabnikom, ki izpolnjujejo tehnične pogoje iz Poročila CEPT 49, nacionalni organi pa prožnost pri odlogu izvajanja tehničnih pogojev tega sklepa glede na povpraševanje na trgu. |
| --- | --- |

(14)

Tehnični pogoji uskladitve spektra za prizemne brezžične sisteme v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz iz Poročila CEPT 49 ne zagotavljajo skladnosti z določenimi obstoječimi pravicami uporabe za takšne sisteme v tem pasu v Uniji. Zato bi morali obstoječi uporabniki spektra imeti dovolj časa za uporabo tehničnih pogojev iz Poročila CEPT 49, brez omejevanja dostopa do spektra v tem pasu uporabnikom, ki izpolnjujejo tehnične pogoje iz Poročila CEPT 49, nacionalni organi pa prožnost pri odlogu izvajanja tehničnih pogojev tega sklepa glede na povpraševanje na trgu.

| (15) | Odločbo 2008/411/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(15)

Odločbo 2008/411/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (16) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odločba 2008/411/ES se spremeni:

| 1. | člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  1.   Brez poseganja v zaščito in neprekinjeno delovanje drugih obstoječih uporab v tem pasu, države članice na neizključni podlagi določijo in nato zagotovijo razpoložljivost frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v skladu s parametri, določenimi v Prilogi. Državam članicam tudi ni treba uporabljati parametrov iz Priloge z vidika pravic do uporabe za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz, ki veljajo na datum sprejetja tega sklepa, dokler izvajanje navedenih pravic ne preprečuje uporabe navedenega pasu v skladu s Prilogo.
  2.   Države članice zagotovijo, da omrežja iz odstavka 1 ustrezno ščitijo sisteme v sosednjih pasovih.
  3.   Državam članicam v geografskih območjih, v katerih je usklajevanje s tretjimi državami pogojeno z odstopanjem od parametrov iz Priloge, ni treba izvajati obveznosti iz te odločbe.
  Države članice si čim bolj prizadevajo, da razrešijo taka odstopanja, ki jih, vključno z zadevnimi geografskimi območji, sporočijo Komisiji, ter da objavijo ustrezne podatke v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES.“; |
| --- | --- |

1.

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

1.   Brez poseganja v zaščito in neprekinjeno delovanje drugih obstoječih uporab v tem pasu, države članice na neizključni podlagi določijo in nato zagotovijo razpoložljivost frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v skladu s parametri, določenimi v Prilogi. Državam članicam tudi ni treba uporabljati parametrov iz Priloge z vidika pravic do uporabe za prizemna elektronska komunikacijska omrežja v frekvenčnem pasu 3 400–3 800 MHz, ki veljajo na datum sprejetja tega sklepa, dokler izvajanje navedenih pravic ne preprečuje uporabe navedenega pasu v skladu s Prilogo.

2.   Države članice zagotovijo, da omrežja iz odstavka 1 ustrezno ščitijo sisteme v sosednjih pasovih.

3.   Državam članicam v geografskih območjih, v katerih je usklajevanje s tretjimi državami pogojeno z odstopanjem od parametrov iz Priloge, ni treba izvajati obveznosti iz te odločbe.

Države članice si čim bolj prizadevajo, da razrešijo taka odstopanja, ki jih, vključno z zadevnimi geografskimi območji, sporočijo Komisiji, ter da objavijo ustrezne podatke v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES.“;

| 2. | členu 3 se doda naslednji pododstavek:
  „Države članice olajšajo sklepanje sporazumov o čezmejnem usklajevanju, da bi omogočile obratovanje navedenih omrežij, pri čemer upoštevajo obstoječe regulativne postopke in pravice.“; |
| --- | --- |

2.

členu 3 se doda naslednji pododstavek:

„Države članice olajšajo sklepanje sporazumov o čezmejnem usklajevanju, da bi omogočile obratovanje navedenih omrežij, pri čemer upoštevajo obstoječe regulativne postopke in pravice.“;

| 3. | vstavi se člen 4a:
  „Člen 4a
  Države članice najpozneje do 30. junija 2015 uveljavijo pogoje iz Priloge.
  Države članice poročajo o uporabi te odločbe najpozneje do 30. septembra 2015.“; |
| --- | --- |

3.

vstavi se člen 4a:

„Člen 4a

Države članice najpozneje do 30. junija 2015 uveljavijo pogoje iz Priloge.

Države članice poročajo o uporabi te odločbe najpozneje do 30. septembra 2015.“;

| 4. | Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

4.

Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 2. maja 2014

Za Komisijo

Neelie KROES

Podpredsednica

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2008/411/ES z dne 21. maja 2008 o uskladitvi frekvenčnega pasu 3 400–3 800 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Skupnosti zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 144, 4.6.2008, str. 77).

2

(3)  Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

PARAMETRI IZ ČLENA 2

A.   SPLOŠNI PARAMETRI

| 1. | Prednostni dupleksni način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz je časovni dupleks (TDD). |
| --- | --- |

1.

Prednostni dupleksni način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz je časovni dupleks (TDD).

| 2. | Države članice lahko alternativno uporabljajo frekvenčni dupleks (FDD) kot način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz zaradi:






  (a) | zagotavljanja večje učinkovitosti uporabe spektra, npr. pri deljenju obstoječih pravic do uporabe med obdobjem soobstoja ali izvajanju tržnega upravljanja s spektrom; ali |
| --- | --- | --- |

2.

Države članice lahko alternativno uporabljajo frekvenčni dupleks (FDD) kot način obratovanja v podpasu 3 400–3 600 MHz zaradi:

(a)

zagotavljanja večje učinkovitosti uporabe spektra, npr. pri deljenju obstoječih pravic do uporabe med obdobjem soobstoja ali izvajanju tržnega upravljanja s spektrom; ali

| (b) | zaščite obstoječe uporabe ali preprečevanja motenj; ali |
| --- | --- |

(b)

zaščite obstoječe uporabe ali preprečevanja motenj; ali

| (c) | usklajevanja z državami nečlanicami EU. |
| --- | --- |

(c)

usklajevanja z državami nečlanicami EU.

Kjer se uporablja način FDD, dupleksni razmik znaša 100 MHz, pri čemer se oddajanje terminalske postaje (navzgornja povezava FDD) v spodnjem delu pasu začne pri 3 410 MHz in konča pri 3 490 MHz, oddajanje bazne postaje (navzdolnja povezava FDD) v zgornjem delu pasu pa se začne pri 3 510 MHz in konča pri 3 590 MHz.

| 3. | Dupleksni način obratovanja v podpasu 3 600–3 800 MHz je časovni dupleks. |
| --- | --- |

3.

Dupleksni način obratovanja v podpasu 3 600–3 800 MHz je časovni dupleks.

| 4. | Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz. Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka je poravnana z robom ustreznega podpasa ali pa od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz (1). Glede na dupleksni način obratovanja so ustrezni podpasovi naslednji: 3 400 MHz in 3 600 MHz za TDD; 3 410 MHz in 3 510 MHz za FDD. |
| --- | --- |

4.

Dodeljeni bloki so večkratniki 5 MHz. Spodnja frekvenčna meja dodeljenega bloka je poravnana z robom ustreznega podpasa ali pa od njega razmaknjena z večkratnikom 5 MHz (1). Glede na dupleksni način obratovanja so ustrezni podpasovi naslednji: 3 400 MHz in 3 600 MHz za TDD; 3 410 MHz in 3 510 MHz za FDD.

| 5. | Oddajanje bazne in terminalske postaje v pasu 3 400–3 800 MHz je v skladu z masko robov spektralnega bloka v tej prilogi. |
| --- | --- |

5.

Oddajanje bazne in terminalske postaje v pasu 3 400–3 800 MHz je v skladu z masko robov spektralnega bloka v tej prilogi.

B.   TEHNIČNI POGOJI ZA BAZNE POSTAJE – MASKA ROBOV SPEKTRALNEGA BLOKA

Naslednji tehnični parametri za bazne postaje, t. i. maske robov spektralnega bloka (BEM), so bistveni sestavni del pogojev, potrebnih za zagotovitev sočasnega obstoja sosednjih omrežij, ko niso sklenjeni dvostranski ali večstranski sporazumi med operaterji takšnih sosednjih omrežij. Lahko se uporabljajo tudi manj strogi tehnični parametri, če se tako dogovorijo operaterji takih omrežij.

Maska robov spektralnega bloka je sestavljena iz več elementov iz tabele 1, tako za podpas 3 400–3 600 MHz kot za podpas 3 600–3 800 MHz. Omejitev moči osnove, zasnovana za zaščito spektra drugih operaterjev, in omejitve moči v prehodnem območju, ki omogočajo padec odziva filtra od vrednosti znotraj bloka do omejitve moči osnove, so elementi zunaj bloka. Zaščitni pasovi se uporabijo samo v primeru uporabe FDD v podpasu 3 400–3 600 MHz. Maska robov spektralnega bloka se lahko uporabi za bazne postaje z različnimi ravnmi moči (običajno se imenujejo makro, mikro, piko in femto bazne postaje (2)).

Tabele 2 do 6 vsebujejo omejitve moči za različne elemente maske robov spektralnega bloka. Omejitev moči znotraj bloka se uporablja za blok, ki ga ima v lasti operater. Omejitve moči so podane tudi za zaščitne pasove in za zaščito radarskega delovanja pod 3 400 MHz.

Frekvenčni razponi v tabelah 1 do 6 so odvisni od dupleksnega načina, izbranega za podpas 3 400–3 600 MHz (TDD ali alternativno FDD). PMax je največja nosilna moč za zadevno bazno postajo, merjena kot EIRP (3). Sinhronizirano obratovanje pomeni obratovanje v načinu TDD v dveh različnih omrežjih, kjer ni simultanega oddajanja navzgor in navzdol, kot je opredeljeno v ustreznih standardih.

Da se določi maska robov spektralnega bloka, so elementi iz tabele 1 kombinirani v naslednjih korakih:

| 1. | omejitev moči znotraj bloka se uporabi za blok, dodeljen operaterju; |
| --- | --- |

1.

omejitev moči znotraj bloka se uporabi za blok, dodeljen operaterju;

| 2. | določijo se prehodna območja in uporabijo ustrezne omejitve moči. Prehodna območja se lahko prekrivajo z zaščitnimi pasovi, v tem primeru se uporabijo omejitve moči za prehodna območja; |
| --- | --- |

2.

določijo se prehodna območja in uporabijo ustrezne omejitve moči. Prehodna območja se lahko prekrivajo z zaščitnimi pasovi, v tem primeru se uporabijo omejitve moči za prehodna območja;

| 3. | za preostali spekter, dodeljen FDD ali TDD, se uporabijo omejitve moči osnove; |
| --- | --- |

3.

za preostali spekter, dodeljen FDD ali TDD, se uporabijo omejitve moči osnove;

| 4. | za preostali spekter zaščitnega pasu se uporabijo omejitve moči za zaščitni pas; |
| --- | --- |

4.

za preostali spekter zaščitnega pasu se uporabijo omejitve moči za zaščitni pas;

| 5. | za spekter pod 3 400 MHz se uporabi ena izmed dodatnih omejitev moči osnove. |
| --- | --- |

5.

za spekter pod 3 400 MHz se uporabi ena izmed dodatnih omejitev moči osnove.

Slika kaže primer kombinacije različnih elementov maske robov spektralnega bloka.

V primeru nesinhroniziranih omrežij TDD se lahko skladnost dveh sosednjih operaterjev z zahtevami glede maske robov spektralnega bloka doseže z uvedbo frekvenčnega razmika (npr. s postopkom odobritve na nacionalni ravni) med robovi spektralnega bloka obeh operaterjev. Kot druga možnost se za dva sosednja operaterja lahko uvedejo t. i. omejeni bloki, kar bi od njiju zahtevalo, da omejita raven moči, uporabljeno v najvišjih ali najnižjih delih njihovih dodeljenih spektralnih blokov (4).

Tabela 1

Opredelitev elementov maske robov spektralnega bloka

| Element maske robov spektralnega bloka | Opredelitev |
| --- | --- |
| Znotraj bloka | Nanaša se na blok, za katerega je opredeljena maska robov spektralnega bloka. |
| Osnova | Spekter, ki se uporabi za TDD, navzgornjo povezavo FDD ali navzdolnjo povezavo FDD, razen bloka, dodeljenega operaterju, in ustreznih prehodnih območij. |
| Prehodno območje | Za bloke v navzdolnji povezavi FDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju.
  Za bloke TDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Prehodno območje se uporabi za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če so omrežja sinhronizirana, ali za spektre med sosednjimi bloki TDD, ki so ločeni s 5 ali 10 MHz. Prehodna območja se ne uporabijo za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če omrežja niso sinhronizirana.
  Prehodno območje se ne uporabi pod 3 400 MHz ali nad 3 800 MHz. |
| Zaščitni pasovi | V primeru dodelitve FDD se uporabijo naslednji zaščitni pasovi:
  3 400–3 410, 3 490–3 510 (dupleksna vrzel) in 3 590–3 600 MHz.
  V primeru prekrivanja med prehodnimi območji in zaščitnimi pasovi se uporabijo prehodne omejitve moči. |
| Dodatna osnova | Spekter pod 3 400 MHz. |

Element maske robov spektralnega bloka

Opredelitev

Znotraj bloka

Nanaša se na blok, za katerega je opredeljena maska robov spektralnega bloka.

Osnova

Spekter, ki se uporabi za TDD, navzgornjo povezavo FDD ali navzdolnjo povezavo FDD, razen bloka, dodeljenega operaterju, in ustreznih prehodnih območij.

Prehodno območje

Za bloke v navzdolnji povezavi FDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju.

Za bloke TDD se prehodno območje uporabi 0 do 10 MHz pod in 0 do 10 MHz nad blokom, dodeljenim operaterju. Prehodno območje se uporabi za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če so omrežja sinhronizirana, ali za spektre med sosednjimi bloki TDD, ki so ločeni s 5 ali 10 MHz. Prehodna območja se ne uporabijo za sosednje bloke TDD, dodeljene drugim operaterjem, če omrežja niso sinhronizirana.

Prehodno območje se ne uporabi pod 3 400 MHz ali nad 3 800 MHz.

Zaščitni pasovi

V primeru dodelitve FDD se uporabijo naslednji zaščitni pasovi:

3 400–3 410, 3 490–3 510 (dupleksna vrzel) in 3 590–3 600 MHz.

V primeru prekrivanja med prehodnimi območji in zaščitnimi pasovi se uporabijo prehodne omejitve moči.

Dodatna osnova

Spekter pod 3 400 MHz.

Tabela 2

Omejitev moči znotraj bloka

| Element maske robov spektralnega bloka | Frekvenčni razpon | Omejitev moči |
| --- | --- | --- |
| Znotraj bloka | Blok, dodeljen operaterju | Ni obvezno.
  Če organi zahtevajo zgornjo mejo, se mora uporabiti vrednost, ki ne presega 68 dBm/5 MHz na anteno. |

Element maske robov spektralnega bloka

Frekvenčni razpon

Omejitev moči

Znotraj bloka

Blok, dodeljen operaterju

Ni obvezno.

Če organi zahtevajo zgornjo mejo, se mora uporabiti vrednost, ki ne presega 68 dBm/5 MHz na anteno.

Pojasnila k tabeli 2

Za femto bazne postaje bi se morala uporabiti regulacija moči, da se zmanjša motenje sosednjih kanalov. Zahteva glede regulacije moči za femto bazne postaje izvira iz potrebe po zmanjšanju motenja iz opreme, ki jo lahko uporabijo potrošniki in je posledično ni možno uskladiti z omrežji v okolici.

Tabela 3

Omejitve moči osnove

| Element maske robov spektralnega bloka | Frekvenčni razpon | Omejitev moči |
| --- | --- | --- |
| Osnova | Navzdolnja povezava FDD (3 510–3 590 MHz).
  Sinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz). | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno |
| Osnova | Navzgornja povezava FDD (3 410–3 490 MHz).
  Nesinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz). | – 34 dBm/5 MHz EIRP na celico (5) |

Element maske robov spektralnega bloka

Frekvenčni razpon

Omejitev moči

Osnova

Navzdolnja povezava FDD (3 510–3 590 MHz).

Sinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz).

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Osnova

Navzgornja povezava FDD (3 410–3 490 MHz).

Nesinhronizirani bloki TDD (3 400–3 800 MHz ali 3 600–3 800 MHz).

– 34 dBm/5 MHz EIRP na celico (5)

Pojasnila k tabeli 3

Osnova za navzdolnjo povezavo TDD in sinhronizirani TDD je izražena s kombiniranjem dušenja glede na največjo nosilno moč s stalno zgornjo mejo. Izmed obeh zahtev se uporabi strožja. Stalna meja zagotavlja zgornjo mejo za motnje iz bazne postaje. Če sta dva bloka TDD sinhronizirana, med baznimi postajami ne bo motenj. V tem primeru se uporablja enaka osnova kot za območje navzdolnje povezave FDD.

Omejitev moči osnove za navzgornjo povezavo FDD in nesinhronizirani TDD je izražena samo kot stalna meja.

Tabela 4

Omejitve moči za prehodna območja

| Element maske robov spektralnega bloka | Frekvenčni razpon | Omejitev moči |
| --- | --- | --- |
| Prehodno območje | – 5 do 0 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali
  0 do 5 MHz odmika od zgornjega roba bloka | Min(PMax – 40,21) dBm/5 MHz EIRP na anteno |
| Prehodno območje | – 10 do – 5 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali
  5 do 10 MHz odmika od zgornjega roba bloka | Min(PMax – 43,15) dBm/5 MHz EIRP na anteno |

Element maske robov spektralnega bloka

Frekvenčni razpon

Omejitev moči

Prehodno območje

– 5 do 0 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali

0 do 5 MHz odmika od zgornjega roba bloka

Min(PMax – 40,21) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Prehodno območje

– 10 do – 5 MHz odmika od spodnjega roba bloka ali

5 do 10 MHz odmika od zgornjega roba bloka

Min(PMax – 43,15) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Pojasnila k tabeli 4

Omejitve moči za prehodna območja so opredeljena zato, da se omogoči zmanjšanje moči z ravni znotraj bloka na ravni osnove ali zaščitnih pasov. Zahteve so izražene kot dušenje glede na največjo nosilno moč, kombinirano s stalno zgornjo mejo. Izmed obeh zahtev se uporabi strožja.

Tabela 5

Omejitve moči za zaščitne pasove za FDD

| Element maske robov spektralnega bloka | Frekvenčni razpon | Omejitev moči |
| --- | --- | --- |
| Zaščitni pas | 3 400–3 410 MHz | – 34 dBm/5 MHz EIRP na celico |
| Zaščitni pas | 3 490–3 500 MHz | – 23 dBm/5 MHz na antenska vrata |
| Zaščitni pas | 3 500–3 510 MHz | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno |
| Zaščitni pas | 3 590–3 600 MHz | Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno |

Element maske robov spektralnega bloka

Frekvenčni razpon

Omejitev moči

Zaščitni pas

3 400–3 410 MHz

– 34 dBm/5 MHz EIRP na celico

Zaščitni pas

3 490–3 500 MHz

– 23 dBm/5 MHz na antenska vrata

Zaščitni pas

3 500–3 510 MHz

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Zaščitni pas

3 590–3 600 MHz

Min(PMax – 43,13) dBm/5 MHz EIRP na anteno

Pojasnila k tabeli 5

Za zaščitni pas 3 400–3 410 MHz je omejitev moči izbrana kot enaka osnovi v sosednji navzgornji povezavi FDD (3 410–3 490 MHz). Za zaščitna pasova 3 500–3 510 MHz in 3 590–3 600 MHz je izbrana omejitev moči enaka osnovi v sosednji navzdolnji povezavi FDD (3 510–3 590 MHz). Za zaščitni pas 3 490–3 500 MHz omejitev moči temelji na zahtevi za stransko oddajanje vrednosti –30 dBm/MHz na antenskih vratih pri pretvorbi na 5 MHz pasovne širine.

Tabela 6

Dodatne omejitve moči osnove za bazne postaje za posebne primere v državah

| Primer | Element maske robov spektralnega bloka | Frekvenčni razpon | Omejitev moči |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz | Dodatna osnova | Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (6) | –59 dBm/MHz EIRP (7) |
| B | Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz | Dodatna osnova | Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (6) | –50 dBm/MHz EIRP (7) |
| C | Države Unije brez uporabe sosednjih pasov ali z uporabo, ki ne zahteva dodatne zaščite | Dodatna osnova | Pod 3 400 MHz za TDD in FDD | Ni relevantno |

Primer

Element maske robov spektralnega bloka

Frekvenčni razpon

Omejitev moči

A

Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz

Dodatna osnova

Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (6)

–59 dBm/MHz EIRP (7)

B

Države Unije z vojaškimi radiolokacijskimi sistemi pod 3 400 MHz

Dodatna osnova

Pod 3 400 MHz za TDD in FDD (6)

–50 dBm/MHz EIRP (7)

C

Države Unije brez uporabe sosednjih pasov ali z uporabo, ki ne zahteva dodatne zaščite

Dodatna osnova

Pod 3 400 MHz za TDD in FDD

Ni relevantno

Pojasnila k tabeli 6

Dodatne omejitve moči osnove izražajo potrebo po zaščiti za vojaško radiolokacijo v nekaterih državah. Primeri A, B in C se lahko uporabijo za regijo ali državo, tako da ima lahko sosednji pas različne ravni zaščite na različnih geografskih območjih ali državah, odvisno od uporabe sistemov sosednjih pasov. Drugi ukrepi za blažitev, kot so geografski razmik, usklajevanje za vsak posamezen primer ali dodatni zaščitni pas, bi lahko bili potrebni za način obratovanja TDD. Dodatne omejitve moči osnove iz tabele 6 se uporabljajo samo za celice na prostem. V primeru celic v zaprtem prostoru se lahko omejitve moči omilijo od primera do primera. Za terminalske postaje so lahko potrebni drugi ukrepi za blažitev, kot sta geografski razmik ali dodatni zaščitni pas za način obratovanja FDD in TDD.

Slika

Primer kombiniranja elementov maske robov spektralnega bloka za bazne postaje za blok FDD, ki se začne pri 3 510 MHz (8)

| |
| --- |

Image

C.   TEHNIČNI POGOJI ZA TERMINALSKE POSTAJE

Tabela 7

Zahteva znotraj bloka – omejitev moči znotraj bloka v primeru maske robov spektralnega bloka terminalske postaje

| Največja moč znotraj bloka (9) | 25 dBm |
| --- | --- |

Največja moč znotraj bloka (9)

25 dBm

Države članice lahko pod določenimi pogoji omilijo omejitev iz tabele 7, npr. za fiksne terminalske postaje, če zaščita in neprekinjeno obratovanje za druge obstoječe rabe v pasu 3 400–3 800 MHz nista ogrožena in so izpolnjene čezmejne obveznosti.“

---

(1)  Če je pri dodeljenih blokih potreben odmik, da se vključijo drugi obstoječi uporabniki, je treba uporabljati raster po 100 kHz. Ožji bloki so lahko opredeljeni kot sosednji drugim uporabnikom, da se omogoči učinkovita raba spektra.

1

(2)  Ti pojmi niso enotno opredeljeni in se nanašajo na celularne bazne postaje z različnimi ravnmi moči, ki se zmanjšujejo v naslednjem vrstnem redu: makro, mikro, piko in femto. Zlasti celice femto so majhne bazne postaje z najnižjimi ravnmi moči, ki se običajno uporabljajo v notranjih prostorih.

2

(3)  Ekvivalentna izotropna sevana moč.

3

(4)  Priporočena vrednost za takšno omejeno raven moči je 4 dBm/5 MHz EIRP na celico, ki se uporabi za najvišjih ali najnižjih 5 MHz spektralnega bloka, dodeljenega operaterju.

4

(5)  Sosednji operaterji lahko sporazumno določijo izjemo za to osnovo za femto bazne postaje, če ni tveganja motenja makro baznih postaj. V navedenem primeru se lahko uporabi – 25 dBm/5 MHz EIRP na celico.

5

(6)  Organi se lahko odločijo, da uvedejo zaščitni pas pod 3 400 MHz. V navedenem primeru se lahko omejitev moči uporabi samo pod zaščitnim pasom.

6

(7)  Organi lahko izberejo omejitev iz primera A ali B, odvisno od ravni zaščite, ki jo zahteva radar v zadevni regiji.

7

(8)  Zlasti je treba opozoriti, da so za različne dele spektra opredeljene različne ravni osnove in da se omejitev moči nižjih prehodnih območij delno uporablja za zaščitni pas 3 490–3 510 MHz. Spekter pod 3 400 MHz ni bil vključen v sliko, čeprav se element maske robov spektralnega bloka ‚dodatna osnova‘ lahko uporabi za zaščito vojaške radiolokacije.

8

(9)  Ta omejitev moči je določena kot EIRP za fiksne in vgrajene terminalske postaje ter kot skupna sevalna moč (TRP) za mobilne ali nomadske terminalske postaje. Za izotropne antene sta EIRP in TRP enaka. Za to vrednost velja dovoljeno odstopanje (do 2 dB), opredeljeno v harmoniziranih standardih, da se upoštevata obratovanje pod izjemnimi okoljskimi pogoji in razpršitev.

9

---