# Jurnalul Oficial L 83/2017

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 83 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6029 martie 2017 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 83

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6029 martie 2017

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2017/501 a Comisiei din 12 iunie 2015 privind tarifele aplicate de Hidroelectrica din România față de S.C. ArcelorMittal Galati, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica S.A., S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina și S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) și SA 33581 (2012/C)
  [notificată cu numărul C(2015) 3919]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2017/502 a Comisiei din 21 octombrie 2015 privind ajutorul de stat SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN) pus în aplicare de către Regatul Țărilor de Jos în favoarea Starbucks
  [notificată cu numărul C(2015) 7143]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Decizia (UE) 2017/503 a Comisiei din 8 noiembrie 2016 privind schema de ajutor SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  [notificată cu numărul C(2016) 7086]

   (
  1
  ) | 116 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2017/501 a Comisiei din 12 iunie 2015 privind tarifele aplicate de Hidroelectrica din România față de S.C. ArcelorMittal Galati, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica S.A., S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina și S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) și SA 33581 (2012/C)
  [notificată cu numărul C(2015) 3919]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 3919]

1

1

*

Decizia (UE) 2017/502 a Comisiei din 21 octombrie 2015 privind ajutorul de stat SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN) pus în aplicare de către Regatul Țărilor de Jos în favoarea Starbucks
  [notificată cu numărul C(2015) 7143]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 7143]

1

38

*

Decizia (UE) 2017/503 a Comisiei din 8 noiembrie 2016 privind schema de ajutor SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  [notificată cu numărul C(2016) 7086]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 7086]

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 29.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/1

---

DECIZIA (UE) 2017/501 A COMISIEI

din 12 iunie 2015

privind tarifele aplicate de Hidroelectrica din România față de S.C. ArcelorMittal Galati, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica S.A., S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina și S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) și SA 33581 (2012/C)

[notificată cu numărul C(2015) 3919]

(Numai textul în limba română este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere deciziile prin care Comisia a inițiat procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește ajutoarele SA.33623 (2012/C, ex 11/NN) (1); SA 33624 (2012/C, ex 2011/CP) (2); SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3) și SA 33581 (2012/C) (4),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 28 ianuarie 2011 și la 2 august 2011, Comisia a primit trei plângeri din partea fondului de investiții S.C. FP Proprietatea S.A. („FP” sau „reclamantul”) în legătură cu vânzarea de energie electrică de către S.C. Hidroelectrica S.A. („Hidroelectrica”) către mai mulți cumpărători la prețuri considerate a fi fost stabilite sub nivelul pieței. |
| --- | --- |

(1)

La 28 ianuarie 2011 și la 2 august 2011, Comisia a primit trei plângeri din partea fondului de investiții S.C. FP Proprietatea S.A. („FP” sau „reclamantul”) în legătură cu vânzarea de energie electrică de către S.C. Hidroelectrica S.A. („Hidroelectrica”) către mai mulți cumpărători la prețuri considerate a fi fost stabilite sub nivelul pieței.

| (2) | La 25 aprilie 2012, Comisia a informat România că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (5) („TFUE”) cu privire la presupuse măsuri de ajutor de stat, prin următoarele decizii, denumite în continuare împreună „deciziile de inițiere”:






  — | SA. 33623 privind S.C. ArcelorMittal Galați S.A. („ArcelorMittal”); |
| --- | --- | --- |

(2)

La 25 aprilie 2012, Comisia a informat România că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (5) („TFUE”) cu privire la presupuse măsuri de ajutor de stat, prin următoarele decizii, denumite în continuare împreună „deciziile de inițiere”:

5

—

SA. 33623 privind S.C. ArcelorMittal Galați S.A. („ArcelorMittal”);

| — | SA. 33624 privind S.C. Alro S.A. („Alro”); |
| --- | --- |

—

SA. 33624 privind S.C. Alro S.A. („Alro”);

| — | SA.33451 privind S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. („S.C. Alpiq RomEnergie”), S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L. („Alpiq RomIndustries'”), S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. („EFT”), S.C. Electromagnetica S.A. („Electromagnetica”), S.C. Energy Holding S.R.L. („Energy Holding”), S.C. EURO-PEC S.A. („EURO-PEC”), S.C. Electrica S.A. („Electrica”) și S.C. Luxten Lighting Group S.A („Luxten Lighting”), denumite în continuare împreună „comercianții de energie electrică”; |
| --- | --- |

—

SA.33451 privind S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. („S.C. Alpiq RomEnergie”), S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L. („Alpiq RomIndustries'”), S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. („EFT”), S.C. Electromagnetica S.A. („Electromagnetica”), S.C. Energy Holding S.R.L. („Energy Holding”), S.C. EURO-PEC S.A. („EURO-PEC”), S.C. Electrica S.A. („Electrica”) și S.C. Luxten Lighting Group S.A („Luxten Lighting”), denumite în continuare împreună „comercianții de energie electrică”;

| — | SA. 33581 privind S.C. Electrocarbon S.A. Slatina („Electrocarbon”) și S.C. ELSID Titu S.A. („Elsid”), denumite în continuare „producătorii de electrozi”. |
| --- | --- |

—

SA. 33581 privind S.C. Electrocarbon S.A. Slatina („Electrocarbon”) și S.C. ELSID Titu S.A. („Elsid”), denumite în continuare „producătorii de electrozi”.

| (3) | Deciziile de inițiere au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat autoritățile române și părțile interesate să își prezinte observațiile. |
| --- | --- |

(3)

Deciziile de inițiere au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6). Comisia a invitat autoritățile române și părțile interesate să își prezinte observațiile.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

| (4) | La 23 iulie 2012, autoritățile române au transmis Comisiei observațiile lor cu privire la deciziile de inițiere. |
| --- | --- |

(4)

La 23 iulie 2012, autoritățile române au transmis Comisiei observațiile lor cu privire la deciziile de inițiere.

| (5) | Comisia a primit observații din partea a 11 (7) părți interesate, și anume:






  — | în cazul SA. 33623, din partea ArcelorMittal la 30 iulie 2012 și la 2 august 2012. La 5 decembrie 2012, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate; |
| --- | --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații din partea a 11 (7) părți interesate, și anume:

7

—

în cazul SA. 33623, din partea ArcelorMittal la 30 iulie 2012 și la 2 august 2012. La 5 decembrie 2012, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate;

| — | în cazul SA. 33624, din partea ALRO la 3 octombrie 2012, la 28 noiembrie 2012, la 12 aprilie 2013 și la 30 mai 2013, iar la 5 octombrie 2012 din partea unui concurent. La 13 noiembrie 2012, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate; |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33624, din partea ALRO la 3 octombrie 2012, la 28 noiembrie 2012, la 12 aprilie 2013 și la 30 mai 2013, iar la 5 octombrie 2012 din partea unui concurent. La 13 noiembrie 2012, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate;

| — | în cazul SA. 33451, din partea Alpiq RomEnergie și Alpiq RomIndustries la 1 august 2012 și la 20 ianuarie 2013, din partea EFT – la 4 februarie 2013, din partea Energy Holding – la 18 și la 21 ianuarie 2013, din partea Electromagnetica – la 22 ianuarie 2013. La 13 februarie 2013, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate; |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33451, din partea Alpiq RomEnergie și Alpiq RomIndustries la 1 august 2012 și la 20 ianuarie 2013, din partea EFT – la 4 februarie 2013, din partea Energy Holding – la 18 și la 21 ianuarie 2013, din partea Electromagnetica – la 22 ianuarie 2013. La 13 februarie 2013, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate;

| — | în cazul SA. 33581, din partea Electrocarbon și Elsid la 18 mai 2012 și la 18 ianuarie 2013. La 13 februarie 2013, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate. |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33581, din partea Electrocarbon și Elsid la 18 mai 2012 și la 18 ianuarie 2013. La 13 februarie 2013, Comisia a transmis autorităților române observațiile părților interesate.

| (6) | Autoritățile române au răspuns la observațiile părților interesate la 15 ianuarie 2013 în cazul SA. 33624 și la 24 martie 2013 în cazurile SA. 33451 și SA. 33581. |
| --- | --- |

(6)

Autoritățile române au răspuns la observațiile părților interesate la 15 ianuarie 2013 în cazul SA. 33624 și la 24 martie 2013 în cazurile SA. 33451 și SA. 33581.

| (7) | Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților române:






  — | în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal) prin scrisorile din 30 octombrie 2012, 15 aprilie 2013 și 29 iulie 2013; |
| --- | --- | --- |

(7)

Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților române:

—

în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal) prin scrisorile din 30 octombrie 2012, 15 aprilie 2013 și 29 iulie 2013;

| — | în cazul SA. 33624 (Alro) prin scrisorile din 22 mai 2012, 30 octombrie 2012 și 15 aprilie 2013; |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33624 (Alro) prin scrisorile din 22 mai 2012, 30 octombrie 2012 și 15 aprilie 2013;

| — | în cazurile SA. 33451 și SA. 33581 (comercianții de energie electrică și producătorii de electrozi) prin scrisorile din 6 august 2014 și din 25 septembrie 2014; |
| --- | --- |

—

în cazurile SA. 33451 și SA. 33581 (comercianții de energie electrică și producătorii de electrozi) prin scrisorile din 6 august 2014 și din 25 septembrie 2014;

| — | în toate cele patru cazuri la 29 iulie 2013 și la 21 februarie 2014. |
| --- | --- |

—

în toate cele patru cazuri la 29 iulie 2013 și la 21 februarie 2014.

| (8) | Autoritățile române au furnizat informații suplimentare:






  — | în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal), la 30 noiembrie 2012, 3 și 10 iunie 2013, 16 iulie 2013, 11 septembrie 2013, 18 decembrie 2013, 20 martie 2014, 24 martie 2014 și la 14 mai 2014; |
| --- | --- | --- |

(8)

Autoritățile române au furnizat informații suplimentare:

—

în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal), la 30 noiembrie 2012, 3 și 10 iunie 2013, 16 iulie 2013, 11 septembrie 2013, 18 decembrie 2013, 20 martie 2014, 24 martie 2014 și la 14 mai 2014;

| — | în cazul SA. 33624 (Alro) la 19 iunie 2012, 23 iulie 2012, 30 noiembrie 2012, 15 ianuarie 2013, 3 iunie 2013, 11 septembrie 2013, 18 decembrie 2013, 24 martie 2014 și 14 mai 2014; |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33624 (Alro) la 19 iunie 2012, 23 iulie 2012, 30 noiembrie 2012, 15 ianuarie 2013, 3 iunie 2013, 11 septembrie 2013, 18 decembrie 2013, 24 martie 2014 și 14 mai 2014;

| — | în cazurile SA. 33451 și SA. 33581 (comercianții de energie electrică și producătorii de electrozi) la 11 septembrie 2013, 24 martie 2014, 14 mai 2014, 3 septembrie 2014 și 10 octombrie 2014. |
| --- | --- |

—

în cazurile SA. 33451 și SA. 33581 (comercianții de energie electrică și producătorii de electrozi) la 11 septembrie 2013, 24 martie 2014, 14 mai 2014, 3 septembrie 2014 și 10 octombrie 2014.

| (9) | La 11 martie 2014, Comisia a trimis Energy Holding o cerere de clarificări suplimentare în ceea ce privește observațiile formulate de aceasta referitoare la cazul SA.33451 (comercianții de energie electrică). Energy Holding a răspuns la 8 mai 2014. |
| --- | --- |

(9)

La 11 martie 2014, Comisia a trimis Energy Holding o cerere de clarificări suplimentare în ceea ce privește observațiile formulate de aceasta referitoare la cazul SA.33451 (comercianții de energie electrică). Energy Holding a răspuns la 8 mai 2014.

| (10) | Comisia a primit observații suplimentare din partea părților interesate:






  — | în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal) prin e-mail, la 30 iulie și 2 august 2012; |
| --- | --- | --- |

(10)

Comisia a primit observații suplimentare din partea părților interesate:

—

în cazul SA. 33623 (ArcelorMittal) prin e-mail, la 30 iulie și 2 august 2012;

| — | în cazul SA. 33624 (Alro) prin scrisorile din 30 mai, 28 iunie, 2 iulie 2013 și 21 martie 2014; |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33624 (Alro) prin scrisorile din 30 mai, 28 iunie, 2 iulie 2013 și 21 martie 2014;

| — | în cazul SA.33451 (comercianții de energie electrică) prin scrisorile din 18 și 19 noiembrie 2013, 16 și 18 iunie 2014, 25 iulie și 25 noiembrie 2014; |
| --- | --- |

—

în cazul SA.33451 (comercianții de energie electrică) prin scrisorile din 18 și 19 noiembrie 2013, 16 și 18 iunie 2014, 25 iulie și 25 noiembrie 2014;

| — | în cazul SA. 33581 (producătorii de electrozi) prin fax și prin e-mail, la 18 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

—

în cazul SA. 33581 (producătorii de electrozi) prin fax și prin e-mail, la 18 ianuarie 2013.

2.   DESCRIEREA PRESUPUSELOR MĂSURI DE AJUTOR

DESCRIEREA PRESUPUSELOR MĂSURI DE AJUTOR

| (11) | Această secțiune descrie părțile contractante (și anume: Hidroelectrica și presupușii beneficiari), precum și contractele de vânzare de energie electrică, în contextul pieței energiei electrice din România. |
| --- | --- |

(11)

Această secțiune descrie părțile contractante (și anume: Hidroelectrica și presupușii beneficiari), precum și contractele de vânzare de energie electrică, în contextul pieței energiei electrice din România.

2.1.   Părțile contractante

Părțile contractante

2.1.1.   Hidroelectrica

Hidroelectrica

| (12) | Hidroelectrica a fost înființată în anul 2000, când guvernul României a înființat patru societăți independente deținute de stat în proporție de 100 %. Hidroelectrica se supune normelor de drept comun al societăților comerciale. Capitalul social al Hidroelectrica este deținut de către statul român, prin Ministerul Economiei și Comerțului (80,056 %) și de către reclamant (19,943 %). Statul român este reprezentat în reuniunile adunării generale a acționarilor Hidroelectrica și numește membri în Consiliul de Administrație al acesteia. În fapt, membrii Consiliului de Administrație al Hidroelectrica pot cumula această funcție cu posturi guvernamentale (8). |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica a fost înființată în anul 2000, când guvernul României a înființat patru societăți independente deținute de stat în proporție de 100 %. Hidroelectrica se supune normelor de drept comun al societăților comerciale. Capitalul social al Hidroelectrica este deținut de către statul român, prin Ministerul Economiei și Comerțului (80,056 %) și de către reclamant (19,943 %). Statul român este reprezentat în reuniunile adunării generale a acționarilor Hidroelectrica și numește membri în Consiliul de Administrație al acesteia. În fapt, membrii Consiliului de Administrație al Hidroelectrica pot cumula această funcție cu posturi guvernamentale (8).

8

| (13) | Hidroelectrica este principalul producător de energie electrică din România, cu o capacitate anuală de producție de aproximativ 17,5 TWh într-un an hidrologic normal. Hidroelectrica produce energie electrică prin centrale electrice cu baraj și prin centrale electrice pe firul apei. Cu toate acestea, producția cunoaște variații mari, în funcție de condițiile hidrologice: în 2004, producția Hidroelectrica a fost de 17,6 TWh, în vreme ce în 2009 aceasta a fost de 16,4 TWh, iar în 2010 de 21,3 TWh. În 2013, cota de piață a Hidroelectrica era de 28,24 %, devansând Complexul Energetic Oltenia, un producător de energie termoelectrică pe bază de cărbune, cu o cotă de piață de 20,83 %, și Nuclearelectrica, cu o cotă de piață de 20,65 %, ambele aflate în proprietatea statului. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica este principalul producător de energie electrică din România, cu o capacitate anuală de producție de aproximativ 17,5 TWh într-un an hidrologic normal. Hidroelectrica produce energie electrică prin centrale electrice cu baraj și prin centrale electrice pe firul apei. Cu toate acestea, producția cunoaște variații mari, în funcție de condițiile hidrologice: în 2004, producția Hidroelectrica a fost de 17,6 TWh, în vreme ce în 2009 aceasta a fost de 16,4 TWh, iar în 2010 de 21,3 TWh. În 2013, cota de piață a Hidroelectrica era de 28,24 %, devansând Complexul Energetic Oltenia, un producător de energie termoelectrică pe bază de cărbune, cu o cotă de piață de 20,83 %, și Nuclearelectrica, cu o cotă de piață de 20,65 %, ambele aflate în proprietatea statului.

| (14) | Structura costurilor Hidroelectrica este caracterizată de costuri fixe de producție ridicate (amortizarea barajelor mari și a construcțiilor civile, întreținerea periodică) și de costuri variabile de producție scăzute. Energia hidroelectrică presupune adesea costuri marginale mai reduse în comparație cu alte surse de energie electrică, în special combustibilii fosili. Această structură a costurilor rezultă din faptul că producția de energie electrică din sursă hidro nu presupune costurile tipice legate de combustibil și nici costuri marginale semnificative (9). Prin urmare, politicile de vânzări și de recuperare integrală a costurilor peste costurile marginale de producție pentru plaja de volume de energie electrică vândută de producătorii din sursă hidro sunt în mare măsură rezultatul unei decizii individuale la nivelul fiecărui producător. În afara regulii de bază de recuperare integrală a costurilor pe termen lung pentru energia electrică produsă din sursă hidro (ori altă sursă), nu există reguli economice prescriptive sau normative de stabilire a prețului optim exclusiv pe baza costurilor pentru segmente specifice de cumpărători pe termen scurt/mediu. Prin aceasta se exclude, de exemplu, ideea că toți kWh vânduți ar trebui să aibă neapărat aceeași contribuție la recuperarea integrală a costurilor fixe, independent de volumul de energie electrică vândut fiecărui cumpărător. Cu toate acestea, privind situația în ansamblu și pe termen lung, din cauza dependenței sale de nivelul hidrologic și a incapacității sale de a-și adapta baza de costuri fixe, Hidroelectrica este expusă la un grad de risc, din cauza volatilității incontrolabile a producției sale și, prin urmare, a veniturilor. Prin urmare, Hidroelectrica necesită un nivel stabil al producției proprii pe termen lung în scopul obținerii de venituri stabile și previzibile. |
| --- | --- |

(14)

Structura costurilor Hidroelectrica este caracterizată de costuri fixe de producție ridicate (amortizarea barajelor mari și a construcțiilor civile, întreținerea periodică) și de costuri variabile de producție scăzute. Energia hidroelectrică presupune adesea costuri marginale mai reduse în comparație cu alte surse de energie electrică, în special combustibilii fosili. Această structură a costurilor rezultă din faptul că producția de energie electrică din sursă hidro nu presupune costurile tipice legate de combustibil și nici costuri marginale semnificative (9). Prin urmare, politicile de vânzări și de recuperare integrală a costurilor peste costurile marginale de producție pentru plaja de volume de energie electrică vândută de producătorii din sursă hidro sunt în mare măsură rezultatul unei decizii individuale la nivelul fiecărui producător. În afara regulii de bază de recuperare integrală a costurilor pe termen lung pentru energia electrică produsă din sursă hidro (ori altă sursă), nu există reguli economice prescriptive sau normative de stabilire a prețului optim exclusiv pe baza costurilor pentru segmente specifice de cumpărători pe termen scurt/mediu. Prin aceasta se exclude, de exemplu, ideea că toți kWh vânduți ar trebui să aibă neapărat aceeași contribuție la recuperarea integrală a costurilor fixe, independent de volumul de energie electrică vândut fiecărui cumpărător. Cu toate acestea, privind situația în ansamblu și pe termen lung, din cauza dependenței sale de nivelul hidrologic și a incapacității sale de a-și adapta baza de costuri fixe, Hidroelectrica este expusă la un grad de risc, din cauza volatilității incontrolabile a producției sale și, prin urmare, a veniturilor. Prin urmare, Hidroelectrica necesită un nivel stabil al producției proprii pe termen lung în scopul obținerii de venituri stabile și previzibile.

9

| (15) | Până în 2005, când au fost semnate cele mai multe dintre contractele examinate, strategia Hidroelectrica a inclus modernizarea și construirea de noi instalații hidroelectrice cu o capacitate de 1,6 GW. Investiția totală a fost estimată la 5,9 miliarde EUR în perioada 2005-2025. Programul de modernizare necesita o finanțare externă de 800 de milioane EUR.
  Hidroelectrica a intrat în procedură de insolvență la 26 iunie 2012
   (10), procedură care s-a încheiat la 26 iunie 2013
   (11). Începând cu 25 februarie 2014, Hidroelectrica se găsește din nou în procedură de insolvență. În conformitate cu raportul privind insolvența elaborat de administratorul judiciar, insolvența Hidroelectrica a fost provocată de mai multe cauze, și anume obligația de a vinde o parte importantă a producției sale pe piața reglementată, la prețuri sub costurile de producție, obligația de a cumpăra cantități importante de energie electrică de la producători de stat de energie electrică din România mai costisitori, care erau ulterior revândute la prețuri mai mici, portofoliul de contracte de vânzare, investițiile excesive, gestionarea defectuoasă și costurile exagerate cu forța de muncă, toate acestea conducând la incapacitatea Hidroelectrica de a își plăti datoriile către creditori (12). |
| --- | --- |

(15)

Până în 2005, când au fost semnate cele mai multe dintre contractele examinate, strategia Hidroelectrica a inclus modernizarea și construirea de noi instalații hidroelectrice cu o capacitate de 1,6 GW. Investiția totală a fost estimată la 5,9 miliarde EUR în perioada 2005-2025. Programul de modernizare necesita o finanțare externă de 800 de milioane EUR.

Hidroelectrica a intrat în procedură de insolvență la 26 iunie 2012
   (10), procedură care s-a încheiat la 26 iunie 2013
   (11). Începând cu 25 februarie 2014, Hidroelectrica se găsește din nou în procedură de insolvență. În conformitate cu raportul privind insolvența elaborat de administratorul judiciar, insolvența Hidroelectrica a fost provocată de mai multe cauze, și anume obligația de a vinde o parte importantă a producției sale pe piața reglementată, la prețuri sub costurile de producție, obligația de a cumpăra cantități importante de energie electrică de la producători de stat de energie electrică din România mai costisitori, care erau ulterior revândute la prețuri mai mici, portofoliul de contracte de vânzare, investițiile excesive, gestionarea defectuoasă și costurile exagerate cu forța de muncă, toate acestea conducând la incapacitatea Hidroelectrica de a își plăti datoriile către creditori (12).

10

11

12

2.1.2.   Presupușii beneficiari

Presupușii beneficiari

| (16) | Clienții cu care Hidroelectrica a intrat în relații contractuale în cadrul contractelor examinate sunt:






  — | Opt comercianți de energie electrică: Alpiq Romenergie, anterior SC EHOL Distribution, succesorul legal al Energy Holding. EHOL Distribution a fost vândută către Alpiq și redenumită Alpiq RomEnergie; Alpiq RomIndustries, anterior SC Buzmann Industries SRL, ambele societăți comerciale fiind deținute de operatorul elvețian Alpiq, care a fost creat prin fuzionarea în 2008 a Aare-Tessin Ltd. for Electricity și EnergieOuest Suisse, și care își desfășoară activitatea în principal în Europa de Sud-Est; EFT, filială a EFT-Group cu sediul în Cipru, care își desfășoară activitatea în principal în regiunea balcanică; Electrica, furnizor de servicii în sectorul energiei electrice destinate atât unor clienți cu amănuntul eligibili, cât și propriilor filiale, activ în România; ELECTROMAGNETICA, furnizor de produse de iluminat și de servicii și comerciant de energie electrică cu sediul în România; Energy Holding, furnizor de energie aflat în proprietate privată activ în România și, de asemenea, activ în Europa de Sud-Est; EURO-PEC, comerciant de produse feroase și din oțel pentru construcții civile, industriale navale, și, totodată, comerciant de energie electrică a cărui activitate se desfășoară în Europa de Sud-Est; și Luxten-Lighting, producător de produse de iluminat și comerciant de energie electrică; |
| --- | --- | --- |

(16)

Clienții cu care Hidroelectrica a intrat în relații contractuale în cadrul contractelor examinate sunt:

—

Opt comercianți de energie electrică: Alpiq Romenergie, anterior SC EHOL Distribution, succesorul legal al Energy Holding. EHOL Distribution a fost vândută către Alpiq și redenumită Alpiq RomEnergie; Alpiq RomIndustries, anterior SC Buzmann Industries SRL, ambele societăți comerciale fiind deținute de operatorul elvețian Alpiq, care a fost creat prin fuzionarea în 2008 a Aare-Tessin Ltd. for Electricity și EnergieOuest Suisse, și care își desfășoară activitatea în principal în Europa de Sud-Est; EFT, filială a EFT-Group cu sediul în Cipru, care își desfășoară activitatea în principal în regiunea balcanică; Electrica, furnizor de servicii în sectorul energiei electrice destinate atât unor clienți cu amănuntul eligibili, cât și propriilor filiale, activ în România; ELECTROMAGNETICA, furnizor de produse de iluminat și de servicii și comerciant de energie electrică cu sediul în România; Energy Holding, furnizor de energie aflat în proprietate privată activ în România și, de asemenea, activ în Europa de Sud-Est; EURO-PEC, comerciant de produse feroase și din oțel pentru construcții civile, industriale navale, și, totodată, comerciant de energie electrică a cărui activitate se desfășoară în Europa de Sud-Est; și Luxten-Lighting, producător de produse de iluminat și comerciant de energie electrică;

Alpiq Romenergie,

Alpiq RomIndustries

EFT

Electrica

ELECTROMAGNETICA

Energy Holding

EURO-PEC

Luxten-Lighting

| — | Doi producători de electrozi: Electrocarbon, societate cotată la bursă care fabrică electrozi din grafit, cocs de petrol calcinat, pastă Soderberg și blocuri de cărbune pentru furnale; și Elsid, societate care a fost înființată în 1984 pentru producerea de electrozi din grafit pentru industria metalurgică; |
| --- | --- |

—

Doi producători de electrozi: Electrocarbon, societate cotată la bursă care fabrică electrozi din grafit, cocs de petrol calcinat, pastă Soderberg și blocuri de cărbune pentru furnale; și Elsid, societate care a fost înființată în 1984 pentru producerea de electrozi din grafit pentru industria metalurgică;

Electrocarbon

Elsid

| — | ArcelorMittal, filială a grupului multinațional care își desfășoară activitatea sub aceeași denumire, primul producător de oțel la nivel mondial. ArcelorMittal produce rulouri laminate la cald și la rece, rulouri zincate, decapate și uleiate, precum și laminate plate. ArcelorMittal este cel mai mare producător de oțel din România și al doilea mare consumator industrial de energie electrică din România, cu un consum anual de energie electrică mai mare de 1,7 TWh; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal, filială a grupului multinațional care își desfășoară activitatea sub aceeași denumire, primul producător de oțel la nivel mondial. ArcelorMittal produce rulouri laminate la cald și la rece, rulouri zincate, decapate și uleiate, precum și laminate plate. ArcelorMittal este cel mai mare producător de oțel din România și al doilea mare consumator industrial de energie electrică din România, cu un consum anual de energie electrică mai mare de 1,7 TWh;

ArcelorMittal

| — | Alro, filială a Vimetco NL, holding cu capital rusesc cu sediul în Țările de Jos. Cu un consum anual de energie electrică mai mare de 3 TWh/an în regim orar liniar (24 de ore/zi), Alro este cel mai mare consumător industrial de energie electrică din România. |
| --- | --- |

—

Alro, filială a Vimetco NL, holding cu capital rusesc cu sediul în Țările de Jos. Cu un consum anual de energie electrică mai mare de 3 TWh/an în regim orar liniar (24 de ore/zi), Alro este cel mai mare consumător industrial de energie electrică din România.

Alro

2.2.   Contractele

Contractele

| (17) | Hidroelectrica a încheiat cu presupușii beneficiari 14 contracte privind furnizarea de energie electrică, și anume un contract cu fiecare dintre cei opt comercianți de energie electrică, cu excepția societăților Electrica (13), Electrocarbon, Elsid și Alro și două contracte de un an cu ArcelorMittal. Principalele caracteristici ale acestor contracte sunt descrise în detaliu mai jos, la considerentele 1923. Pentru o descriere mai cuprinzătoare și alte detalii, se face trimitere la deciziile de inițiere în fiecare caz și la anexa I la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(17)

Hidroelectrica a încheiat cu presupușii beneficiari 14 contracte privind furnizarea de energie electrică, și anume un contract cu fiecare dintre cei opt comercianți de energie electrică, cu excepția societăților Electrica (13), Electrocarbon, Elsid și Alro și două contracte de un an cu ArcelorMittal. Principalele caracteristici ale acestor contracte sunt descrise în detaliu mai jos, la considerentele 1923. Pentru o descriere mai cuprinzătoare și alte detalii, se face trimitere la deciziile de inițiere în fiecare caz și la anexa I la prezenta decizie.

13

| (18) | Data semnării contractelor: nouă contracte erau deja în vigoare în 2007, adică la data aderării României la UE, și cinci contracte au fost semnate după aderarea României la UE (14), |
| --- | --- |

(18)

Data semnării contractelor: nouă contracte erau deja în vigoare în 2007, adică la data aderării României la UE, și cinci contracte au fost semnate după aderarea României la UE (14),

Data semnării contractelor:

14

| (19) | Durata contractelor: Cele mai multe contracte au fost semnate pe perioade lungi, între cinci și 10 ani, respectiv: cinci contracte au fost încheiate pe o durată inițială de 10 ani (15); două contracte au fost încheiate pe o durată inițială de șapte ani (16); trei contracte au fost încheiate pentru o durată inițială de cinci ani (17), dintre care două au fost prelungite pentru perioade suplimentare de cinci ani în 2004 (18); celelalte patru contracte au fost încheiate pentru o durată de un an (19) sau mai puțin (20), |
| --- | --- |

(19)

Durata contractelor: Cele mai multe contracte au fost semnate pe perioade lungi, între cinci și 10 ani, respectiv: cinci contracte au fost încheiate pe o durată inițială de 10 ani (15); două contracte au fost încheiate pe o durată inițială de șapte ani (16); trei contracte au fost încheiate pentru o durată inițială de cinci ani (17), dintre care două au fost prelungite pentru perioade suplimentare de cinci ani în 2004 (18); celelalte patru contracte au fost încheiate pentru o durată de un an (19) sau mai puțin (20),

Durata contractelor:

15

16

17

18

19

20

| (20) | Situația actuală a contractelor: Numai contractul încheiat cu Alro este încă în vigoare. Toate celelalte contracte au fost: (i) denunțate de administratorul judiciar al Hidroelectrica în timpul procedurii de insolvență din 2012; (ii) denunțate individual de una dintre părțile contractuale (21); sau (iii) au expirat (22). |
| --- | --- |

(20)

Situația actuală a contractelor: Numai contractul încheiat cu Alro este încă în vigoare. Toate celelalte contracte au fost: (i) denunțate de administratorul judiciar al Hidroelectrica în timpul procedurii de insolvență din 2012; (ii) denunțate individual de una dintre părțile contractuale (21); sau (iii) au expirat (22).

Situația actuală a contractelor

21

22

| (21) | Prețurile contractuale aplicate: prețurile stabilite în contractele examinate erau prețuri ad hoc, negociate cu fiecare cumpărător și care nu fuseseră stabilite prin trimitere la o grilă preexistentă de tarife aplicate de Hidroelectrica, de exemplu ca o reducere sau o majorare a tarifelor aplicabile sau ca o treaptă tarifară.






  — | În contractul cu Luxten-Lighting (comerciant de energie electrică), inițial, prețul a fost stabilit la o valoare fixă pentru o durată nedeterminată. Ulterior s-au semnat anual acte adiționale de creștere a prețului contractual. |
| --- | --- | --- |

(21)

Prețurile contractuale aplicate: prețurile stabilite în contractele examinate erau prețuri ad hoc, negociate cu fiecare cumpărător și care nu fuseseră stabilite prin trimitere la o grilă preexistentă de tarife aplicate de Hidroelectrica, de exemplu ca o reducere sau o majorare a tarifelor aplicabile sau ca o treaptă tarifară.

Prețurile contractuale aplicate:

ad hoc

—

În contractul cu Luxten-Lighting (comerciant de energie electrică), inițial, prețul a fost stabilit la o valoare fixă pentru o durată nedeterminată. Ulterior s-au semnat anual acte adiționale de creștere a prețului contractual.

| — | În contractele cu Electrocarbon și Elsid, prețurile au fost stabilite inițial la o valoare fixă numai pentru primul an al contractului. La 1 septembrie 2003
   (23), prețul a fost ajustat la o valoare fixă, similar pentru fiecare dintre anii până la finalul perioadei contractuale inițiale. Încă înainte de 2007, părțile au reajustat prețul prestabilit pentru anii următori până la sfârșitul duratei contractelor la o sumă fixă, aceeași pentru fiecare an (24). În practică, în pofida faptului că prețul contractual fusese prestabilit la o sumă fixă, părțile au renegociat și au convenit, în fiecare an, asupra unor prețuri peste nivelul contractului. Cu toate acestea, atunci când, în 2010, Electrocarbon și Elsid au refuzat să accepte întreaga creștere a prețului solicitată de Hidroelectrica, iar Hidroelectrica a dorit să întrerupă unilateral furnizarea de energie electrică, cauza a fost adusă în fața instanței competente, care nu a acceptat cererea Hidroelectrica de a crește prețurile peste nivelul stabilit în contracte (25). |
| --- | --- |

—

În contractele cu Electrocarbon și Elsid, prețurile au fost stabilite inițial la o valoare fixă numai pentru primul an al contractului. La 1 septembrie 2003
   (23), prețul a fost ajustat la o valoare fixă, similar pentru fiecare dintre anii până la finalul perioadei contractuale inițiale. Încă înainte de 2007, părțile au reajustat prețul prestabilit pentru anii următori până la sfârșitul duratei contractelor la o sumă fixă, aceeași pentru fiecare an (24). În practică, în pofida faptului că prețul contractual fusese prestabilit la o sumă fixă, părțile au renegociat și au convenit, în fiecare an, asupra unor prețuri peste nivelul contractului. Cu toate acestea, atunci când, în 2010, Electrocarbon și Elsid au refuzat să accepte întreaga creștere a prețului solicitată de Hidroelectrica, iar Hidroelectrica a dorit să întrerupă unilateral furnizarea de energie electrică, cauza a fost adusă în fața instanței competente, care nu a acceptat cererea Hidroelectrica de a crește prețurile peste nivelul stabilit în contracte (25).

23

24

25

| (22) | Dreptul părților de a denunța contractul în mod unilateral:






  — | În contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, cumpărătorul avea posibilitatea de a denunța contractul în mod individual printr-o notificare scrisă prealabilă transmisă cu 30 de zile înainte de încetarea contractului. În caz de nerespectare a acestei clauze, cumpărătorul era obligat să achite plățile contractuale scadente până când Hidroelectrica încheia un nou contract de furnizare a energiei electrice în condiții echivalente cu un nou cumpărător (26). |
| --- | --- | --- |

(22)

Dreptul părților de a denunța contractul în mod unilateral:

—

În contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, cumpărătorul avea posibilitatea de a denunța contractul în mod individual printr-o notificare scrisă prealabilă transmisă cu 30 de zile înainte de încetarea contractului. În caz de nerespectare a acestei clauze, cumpărătorul era obligat să achite plățile contractuale scadente până când Hidroelectrica încheia un nou contract de furnizare a energiei electrice în condiții echivalente cu un nou cumpărător (26).

26

| — | În contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, Hidroelectrica avea, de asemenea, posibilitatea de a denunța contractul în următoarele circumstanțe: (i) neplata repetată a prețului contractual pentru energia electrică cumpărată și/sau neplata repetată a oricăror penalități datorate în temeiul contractului; (ii) pierderea de către cumpărător a statutului său de consumator eligibil în conformitate cu legislația românească (care este un element-cheie pentru contract), în termen de cinci zile lucrătoare de la data la care acest statut a fost pierdut; (iii) refuzul cumpărătorului de a încheia un nou contract sau de a modifica contractul existent în cazul unei schimbări a circumstanțelor economice și tehnice existente la data încheierii acestuia, cu un preaviz de 30 de zile calendaristice; precum și (iv) în alte cauze prevăzute de oricare dintre legile sau reglementările aplicabile (27). |
| --- | --- |

—

În contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, Hidroelectrica avea, de asemenea, posibilitatea de a denunța contractul în următoarele circumstanțe: (i) neplata repetată a prețului contractual pentru energia electrică cumpărată și/sau neplata repetată a oricăror penalități datorate în temeiul contractului; (ii) pierderea de către cumpărător a statutului său de consumator eligibil în conformitate cu legislația românească (care este un element-cheie pentru contract), în termen de cinci zile lucrătoare de la data la care acest statut a fost pierdut; (iii) refuzul cumpărătorului de a încheia un nou contract sau de a modifica contractul existent în cazul unei schimbări a circumstanțelor economice și tehnice existente la data încheierii acestuia, cu un preaviz de 30 de zile calendaristice; precum și (iv) în alte cauze prevăzute de oricare dintre legile sau reglementările aplicabile (27).

27

2.3.   Piața energiei electrice din România

Piața energiei electrice din România

| (23) | Tranzacționarea energiei electrice în România în perioada luată în considerare se putea desfășura pe două segmente de piață: (i) piața reglementată de energie electrică, pe care energia electrică este comercializată pe baza unor pe tarife și condiții reglementate; și (ii) piața concurențială de energie electrică, pe care energia electrică este comercializată liber, inclusiv prin intermediul a două tipuri principale de contracte: contracte bilaterale tranzacționate pe piața centralizată și contracte bilaterale tranzacționate liber, așa-numita piață pentru contracte negociate direct. |
| --- | --- |

(23)

Tranzacționarea energiei electrice în România în perioada luată în considerare se putea desfășura pe două segmente de piață: (i) piața reglementată de energie electrică, pe care energia electrică este comercializată pe baza unor pe tarife și condiții reglementate; și (ii) piața concurențială de energie electrică, pe care energia electrică este comercializată liber, inclusiv prin intermediul a două tipuri principale de contracte: contracte bilaterale tranzacționate pe piața centralizată și contracte bilaterale tranzacționate liber, așa-numita piață pentru contracte negociate direct.

Piața reglementată de energie electrică

| (24) | Tranzacțiile de pe piața reglementată de energie electrică sunt puse în aplicare prin intermediul unor acorduri-cadru de vânzare-cumpărare încheiate între producătorii de energie electrică activi pe piața reglementată, inclusiv Hidroelectrica, și „furnizori de ultimă instanță”, care asigură distribuția energiei electrice la utilizatorul final. Furnizorii de ultimă instanță au obligația de a furniza energie electrică către consumatorii eligibili, care sunt: (i) fie consumatori finali care nu și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul și de a cumpăra energie electrică pe piața concurențială; (ii) fie clienți consumatori casnici și consumatori necasnici care au mai puțin de 50 de angajați și o cifră de afaceri anuală mai mică de 10 milioane EUR (28). Consumatorii eligibili cumpără energie electrică la tarife reglementate. |
| --- | --- |

(24)

Tranzacțiile de pe piața reglementată de energie electrică sunt puse în aplicare prin intermediul unor acorduri-cadru de vânzare-cumpărare încheiate între producătorii de energie electrică activi pe piața reglementată, inclusiv Hidroelectrica, și „furnizori de ultimă instanță”, care asigură distribuția energiei electrice la utilizatorul final. Furnizorii de ultimă instanță au obligația de a furniza energie electrică către consumatorii eligibili, care sunt: (i) fie consumatori finali care nu și-au exercitat dreptul de a-și alege furnizorul și de a cumpăra energie electrică pe piața concurențială; (ii) fie clienți consumatori casnici și consumatori necasnici care au mai puțin de 50 de angajați și o cifră de afaceri anuală mai mică de 10 milioane EUR (28). Consumatorii eligibili cumpără energie electrică la tarife reglementate.

28

| (25) | Pe piețele reglementate, Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei („ANRE”) stabilește prețurile și volumele care urmează a fi furnizate de către producătorii de energie electrică ex ante în fiecare an. În conformitate cu solicitarea ANRE, Hidroelectrica este obligată să furnizeze energie electrică angro distribuitorilor care furnizează energie electrică cu amănuntul pe piața reglementată. Prețurile angro plătite Hidroelectrica sunt stabilite de ANRE pe baza unui nivel justificat de costuri eligibile, la care se adaugă o rată de rentabilitate. Între 2004 și 2010, prețurile angro plătite Hidroelectrica au fost după cum urmează (în RON/MWh) (29):











  2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | 67 | 54,59 | 62,46 | 60,53 | 67,65 | 72 |

(25)

Pe piețele reglementate, Autoritatea Națională de Reglementare în domeniul Energiei („ANRE”) stabilește prețurile și volumele care urmează a fi furnizate de către producătorii de energie electrică ex ante în fiecare an. În conformitate cu solicitarea ANRE, Hidroelectrica este obligată să furnizeze energie electrică angro distribuitorilor care furnizează energie electrică cu amănuntul pe piața reglementată. Prețurile angro plătite Hidroelectrica sunt stabilite de ANRE pe baza unui nivel justificat de costuri eligibile, la care se adaugă o rată de rentabilitate. Între 2004 și 2010, prețurile angro plătite Hidroelectrica au fost după cum urmează (în RON/MWh) (29):

ex ante

29

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

40

67

54,59

62,46

60,53

67,65

72

Piața concurențială de energie electrică

| (26) | Începând din 2005, piața concurențială de energie electrică din România a fost împărțită în cinci segmente de piață specifice, și anume:






  — | piețele centralizate gestionate de OPCOM; |
| --- | --- | --- |

(26)

Începând din 2005, piața concurențială de energie electrică din România a fost împărțită în cinci segmente de piață specifice, și anume:

—

piețele centralizate gestionate de OPCOM;

| — | piața pentru contractele negociate direct: |
| --- | --- |

—

piața pentru contractele negociate direct:

| — | piața serviciilor auxiliare; |
| --- | --- |

—

piața serviciilor auxiliare;

| — | piața de echilibrare; și |
| --- | --- |

—

piața de echilibrare; și

| — | piața de export. |
| --- | --- |

—

piața de export.

| (27) | Piețele centralizate sunt gestionate de OPCOM. OPCOM a fost înființată în 2001, în conformitate cu Hotărârea Guvernului nr. 627/2000, ca societate pe acțiuni, filială deținută în proporție de 100 % de Transelectrica, operatorul de transport și de sistem. În temeiul licenței acordate de ANRE, OPCOM a fost desemnată ca platformă pentru tranzacțiile angro de energie electrică din România. OPCOM este singura bursă de energie electrică din România, care oferă un cadru pentru tranzacțiile cu energie electrică și are un rol de mijlocitor. |
| --- | --- |

(27)

Piețele centralizate sunt gestionate de OPCOM. OPCOM a fost înființată în 2001, în conformitate cu Hotărârea Guvernului nr. 627/2000, ca societate pe acțiuni, filială deținută în proporție de 100 % de Transelectrica, operatorul de transport și de sistem. În temeiul licenței acordate de ANRE, OPCOM a fost desemnată ca platformă pentru tranzacțiile angro de energie electrică din România. OPCOM este singura bursă de energie electrică din România, care oferă un cadru pentru tranzacțiile cu energie electrică și are un rol de mijlocitor.

| (28) | Există cinci mari tipuri de segmente de piață pe platforma OPCOM: (i) piața pentru ziua următoare; (ii) piața intrazilnică, administrată de OPCOM numai începând din luna iulie 2011; (iii) piețele centralizate bilaterale, și anume piața centralizată a contractelor bilaterale prin licitație publică „OPCOM-PCCB” și piața centralizată a contractelor bilaterale prin negociere continuă – „PCCBNC”; (iv) piața centralizată a certificatelor verzi; și (v) platforma de tranzacționare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră. Certificatele verzi și certificatele de emisii de gaze cu efect de seră nu implică în mod direct tranzacționarea de energie electrică și, prin urmare, nu sunt descrise mai jos. Tranzacțiile pe platforma OPCOM au început abia în 2005 și numai pe segmentele de piață „pentru ziua următoare” și OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

(28)

Există cinci mari tipuri de segmente de piață pe platforma OPCOM: (i) piața pentru ziua următoare; (ii) piața intrazilnică, administrată de OPCOM numai începând din luna iulie 2011; (iii) piețele centralizate bilaterale, și anume piața centralizată a contractelor bilaterale prin licitație publică „OPCOM-PCCB” și piața centralizată a contractelor bilaterale prin negociere continuă – „PCCBNC”; (iv) piața centralizată a certificatelor verzi; și (v) platforma de tranzacționare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră. Certificatele verzi și certificatele de emisii de gaze cu efect de seră nu implică în mod direct tranzacționarea de energie electrică și, prin urmare, nu sunt descrise mai jos. Tranzacțiile pe platforma OPCOM au început abia în 2005 și numai pe segmentele de piață „pentru ziua următoare” și OPCOM-PCCB.

| (29) | La momentul aderării României la UE în 2007, energia electrică era tranzacționată în principal pe piața reglementată de energie electrică (aproximativ 29 TWh sau aproximativ 55 % din cererea finală). Pe piața concurențială de energie electrică, aceasta se tranzacționa: (i) pe OPCOM-PCCB; și (ii) pe piața pentru ziua următoare, ambele administrate de OPCOM; apoi (iii) prin contracte negociate direct, adesea de lungă durată, atât angro, cât și cu amănuntul; (iv) pe piața de echilibrare, pe care sistemul de transport este singurul cumpărător și, în cele din urmă; (v) pe piața de export. (3,3 TWh în 2007). Între 2007 și 2010, vânzările de energie electrică în cadrul acestor segmente de piață nereglementate din România au fost după cum urmează (30):










  (TWh) |
| --- | --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Media 2007-2010 |
| Totalul producției de energie electrică | 61,39 | 64,01 | 56,69 | 59,14 | 60,31 |
| Piața de echilibrare – Total | 3,49 | 3,55 | 3,21 | 2,97 | 3,30 |
| Piața pentru ziua următoare – Total | 5,04 | 5,21 | 6,35 | 8,70 | 6,32 |
| OPCOM PCCB – Total | 5,88 | 8,77 | 6,33 | 4,39 | 6,34 |

(29)

La momentul aderării României la UE în 2007, energia electrică era tranzacționată în principal pe piața reglementată de energie electrică (aproximativ 29 TWh sau aproximativ 55 % din cererea finală). Pe piața concurențială de energie electrică, aceasta se tranzacționa: (i) pe OPCOM-PCCB; și (ii) pe piața pentru ziua următoare, ambele administrate de OPCOM; apoi (iii) prin contracte negociate direct, adesea de lungă durată, atât angro, cât și cu amănuntul; (iv) pe piața de echilibrare, pe care sistemul de transport este singurul cumpărător și, în cele din urmă; (v) pe piața de export. (3,3 TWh în 2007). Între 2007 și 2010, vânzările de energie electrică în cadrul acestor segmente de piață nereglementate din România au fost după cum urmează (30):

30

(TWh)

2007

2008

2009

2010

Media 2007-2010

Totalul producției de energie electrică

61,39

64,01

56,69

59,14

60,31

Piața de echilibrare – Total

3,49

3,55

3,21

2,97

3,30

Piața pentru ziua următoare – Total

5,04

5,21

6,35

8,70

6,32

OPCOM PCCB – Total

5,88

8,77

6,33

4,39

6,34

Vânzările Hidroelectrica pe segmente de piață

| (30) | Cu vânzări anuale de 18,2 TWh și o cotă de piață medie de 30,2 % pe perioada 2007-2010, Hidroelectrica a fost (și rămâne) principalul producător de energie electrică al României. Din 2003, în conformitate cu deschiderea progresivă a pieței către cumpărători de energie electrică având dreptul de a își alege furnizorii, vânzările Hidroelectrica s-au realizat în cea mai mare parte prin contracte bilaterale negociate direct. În 2007, aceste vânzări ajunseseră să reprezinte aproape două treimi din vânzările totale ale Hidroelectrica. După cum se arată în continuare în tabelul de mai jos, în perioada care a urmat aderării României la Uniunea Europeană, între 2007-2010, proporția vânzărilor Hidroelectrica din totalul vânzărilor a rămas relativ stabilă, în jurul valorii de 19 % pe segmentul reglementat al pieței și de 1 % în cea ce privește vânzările către alți producători. Între timp, proporția referitoare la piața de echilibrare, a contractelor bilaterale și de export a scăzut ușor, în vreme ce proporția vânzărilor pe segmentele de piață administrate de OPCOM a crescut de la o valoare aproape nesemnificativă în 2007 și 2008 la [...] (31) % în 2010.










  Vânzările Hidroelectrica în funcție de segmentul de piață | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Media 2007-2010 (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piața reglementată | [...] | [...] | [...] | [...] | 19 |
| Piața de echilibrare | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 |
| Piața de export | [...] | [...] | [...] | [...] | 7 |
| Alți producători de energie electrică | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 |
| Contracte bilaterale | [...] | [...] | [...] | [...] | 63 |
| dintre care examinate | [...] | [...] | [...] | [...] | 58 |
| OPCOM (segmentul pieței pentru ziua următoare & PCCB) | [...] | [...] | [...] | [...] | 4 |

(30)

Cu vânzări anuale de 18,2 TWh și o cotă de piață medie de 30,2 % pe perioada 2007-2010, Hidroelectrica a fost (și rămâne) principalul producător de energie electrică al României. Din 2003, în conformitate cu deschiderea progresivă a pieței către cumpărători de energie electrică având dreptul de a își alege furnizorii, vânzările Hidroelectrica s-au realizat în cea mai mare parte prin contracte bilaterale negociate direct. În 2007, aceste vânzări ajunseseră să reprezinte aproape două treimi din vânzările totale ale Hidroelectrica. După cum se arată în continuare în tabelul de mai jos, în perioada care a urmat aderării României la Uniunea Europeană, între 2007-2010, proporția vânzărilor Hidroelectrica din totalul vânzărilor a rămas relativ stabilă, în jurul valorii de 19 % pe segmentul reglementat al pieței și de 1 % în cea ce privește vânzările către alți producători. Între timp, proporția referitoare la piața de echilibrare, a contractelor bilaterale și de export a scăzut ușor, în vreme ce proporția vânzărilor pe segmentele de piață administrate de OPCOM a crescut de la o valoare aproape nesemnificativă în 2007 și 2008 la [...] (31) % în 2010.

31

Vânzările Hidroelectrica în funcție de segmentul de piață

2007

2008

2009

2010

Media 2007-2010 (%)

Piața reglementată

[...]

[...]

[...]

[...]

19

Piața de echilibrare

[...]

[...]

[...]

[...]

6

Piața de export

[...]

[...]

[...]

[...]

7

Alți producători de energie electrică

[...]

[...]

[...]

[...]

1

Contracte bilaterale

[...]

[...]

[...]

[...]

63

dintre care examinate

[...]

[...]

[...]

[...]

58

OPCOM (segmentul pieței pentru ziua următoare & PCCB)

[...]

[...]

[...]

[...]

4

| (31) | Contractele societății Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică Electrocarbon, Elsid și Alro au fost încheiate pe piața pentru contractele negociate direct. Cele două contracte cu ArcelorMittal pentru furnizarea de energie electrică din 2010 și 2011 au fost încheiate pe segmentul OPCOM-PCCB, pe baza principiului celui mai mare preț de ofertă. Deși evaluarea economică și juridică a contractelor examinate ar trebui să se refere la contextul mai larg al pieței energiei electrice din România, două segmente de pe această piață sunt în principal relevante și vizate în legătură cu contractele Hidroelectrica care fac obiectul prezentei decizii:






  — | OPCOM-PCCB, astfel cum a fost identificat și menționat în deciziile de inițiere, care este, de asemenea, deosebit de relevant pentru contractele cu ArcelorMittal; |
| --- | --- | --- |

(31)

Contractele societății Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică Electrocarbon, Elsid și Alro au fost încheiate pe piața pentru contractele negociate direct. Cele două contracte cu ArcelorMittal pentru furnizarea de energie electrică din 2010 și 2011 au fost încheiate pe segmentul OPCOM-PCCB, pe baza principiului celui mai mare preț de ofertă. Deși evaluarea economică și juridică a contractelor examinate ar trebui să se refere la contextul mai larg al pieței energiei electrice din România, două segmente de pe această piață sunt în principal relevante și vizate în legătură cu contractele Hidroelectrica care fac obiectul prezentei decizii:

—

OPCOM-PCCB, astfel cum a fost identificat și menționat în deciziile de inițiere, care este, de asemenea, deosebit de relevant pentru contractele cu ArcelorMittal;

| — | piața pentru contracte negociate direct, pe care s-au încheiat toate celelalte contracte care fac obiectul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

—

piața pentru contracte negociate direct, pe care s-au încheiat toate celelalte contracte care fac obiectul prezentei proceduri.

OPCOM-PCCB

| (32) | Pe segmentul de piață OPCOM-PCCB, OPCOM organizează licitații publice pentru vânzarea și cumpărarea de energie electrică. Ofertele de vânzare/cumpărare ale fiecărui furnizor sau consumator se transmit operatorului de piață. Fiecare ofertă trebuie să precizeze următoarele: (i) fie prețul minim la care partea va vinde energie electrică, fie prețul maxim la care acesta va cumpăra energie electrică; și (ii) acordul-cadru în care ofertantul intenționează să furnizeze/cumpere energie electrică. Ofertele de vânzare și cumpărare precizează condițiile de furnizare a energiei electrice, între care cantitatea de energie electrică, durata (minimum o lună și maximum un an) și acordul-cadru prevăzut. Prețul urmează principiul celui mai bun preț de ofertă. |
| --- | --- |

(32)

Pe segmentul de piață OPCOM-PCCB, OPCOM organizează licitații publice pentru vânzarea și cumpărarea de energie electrică. Ofertele de vânzare/cumpărare ale fiecărui furnizor sau consumator se transmit operatorului de piață. Fiecare ofertă trebuie să precizeze următoarele: (i) fie prețul minim la care partea va vinde energie electrică, fie prețul maxim la care acesta va cumpăra energie electrică; și (ii) acordul-cadru în care ofertantul intenționează să furnizeze/cumpere energie electrică. Ofertele de vânzare și cumpărare precizează condițiile de furnizare a energiei electrice, între care cantitatea de energie electrică, durata (minimum o lună și maximum un an) și acordul-cadru prevăzut. Prețul urmează principiul celui mai bun preț de ofertă.

| (33) | După publicarea deciziilor de inițiere, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolul 102 din TFUE, considerând că bursa de energie electrică administrată de OPCOM constituie o piață de servicii relevante, piață pe care OPCOM deține o poziție dominantă, separată de piața contractelor negociate direct (32). |
| --- | --- |

(33)

După publicarea deciziilor de inițiere, Comisia a adoptat o decizie în temeiul articolul 102 din TFUE, considerând că bursa de energie electrică administrată de OPCOM constituie o piață de servicii relevante, piață pe care OPCOM deține o poziție dominantă, separată de piața contractelor negociate direct (32).

32

Piața pentru contractele negociate direct:

| (34) | Piața pentru contracte negociate direct este o piață liberă care nu este reglementată de ANRE. Părțile contractante negociază bilateral cantitățile, prețurile și alte clauze contractuale. Aceasta permite părților să aibă cu un grad ridicat de flexibilitate în negocierea termenilor și condițiilor contractelor de vânzare. Termenii și condițiile contractelor sunt confidențiali. |
| --- | --- |

(34)

Piața pentru contracte negociate direct este o piață liberă care nu este reglementată de ANRE. Părțile contractante negociază bilateral cantitățile, prețurile și alte clauze contractuale. Aceasta permite părților să aibă cu un grad ridicat de flexibilitate în negocierea termenilor și condițiilor contractelor de vânzare. Termenii și condițiile contractelor sunt confidențiali.

| (35) | Prin scrisoarea din 21 februarie 2014, Comisia a solicitat autorităților române să îi furnizeze date și informații despre alte contracte încheiate pe piața românească decât contractele care fac obiectul prezentei decizii, cu durate și cantități de energie electrică furnizată comparabile. Solicitarea Comisiei viza toți furnizorii de energie electrică din România, indiferent dacă sunt privați sau în proprietatea statului. La 14 mai 2014, autoritățile române au furnizat datele solicitate cu privire la toate contractele pe termen lung semnate de cumpărători de energie electrică cu un consum anual de energie electrică mai mare de 150 GWh și care au fost în vigoare la un moment dat în perioada 2007-2013 (33). |
| --- | --- |

(35)

Prin scrisoarea din 21 februarie 2014, Comisia a solicitat autorităților române să îi furnizeze date și informații despre alte contracte încheiate pe piața românească decât contractele care fac obiectul prezentei decizii, cu durate și cantități de energie electrică furnizată comparabile. Solicitarea Comisiei viza toți furnizorii de energie electrică din România, indiferent dacă sunt privați sau în proprietatea statului. La 14 mai 2014, autoritățile române au furnizat datele solicitate cu privire la toate contractele pe termen lung semnate de cumpărători de energie electrică cu un consum anual de energie electrică mai mare de 150 GWh și care au fost în vigoare la un moment dat în perioada 2007-2013 (33).

33

| (36) | În particular, au fost transmise de către autoritățile române date relevante referitoare la 96 de contracte în vigoare între 2007 și 2013. Autoritățile române au subliniat că toate contractele încheiate pe piața cu amănuntul în condiții concurențiale de consumatori necasnici pentru perioada respectivă au făcut obiectul culegerii de date ad-hoc solicitate de Comisie. În ceea ce privește partea de furnizare a energiei electrice, au încheiat contracte practic toți furnizorii semnificativi activi pe piața din România, indiferent dacă era vorba de producători din sectorul nuclear, al combustibililor fosili sau comercianți care au achiziționat angro în scopul revânzării cu amănuntul. În ceea ce privește cererea, datele raportate acoperă contractele din sectoarele industriale majore, relativ energofage, cum ar fi industria siderurgică, industria chimică, industria cimentului, industria constructoare de automobile, industria extractivă (petrol și gaze naturale, cărbune și lignit) (34). |
| --- | --- |

(36)

În particular, au fost transmise de către autoritățile române date relevante referitoare la 96 de contracte în vigoare între 2007 și 2013. Autoritățile române au subliniat că toate contractele încheiate pe piața cu amănuntul în condiții concurențiale de consumatori necasnici pentru perioada respectivă au făcut obiectul culegerii de date ad-hoc solicitate de Comisie. În ceea ce privește partea de furnizare a energiei electrice, au încheiat contracte practic toți furnizorii semnificativi activi pe piața din România, indiferent dacă era vorba de producători din sectorul nuclear, al combustibililor fosili sau comercianți care au achiziționat angro în scopul revânzării cu amănuntul. În ceea ce privește cererea, datele raportate acoperă contractele din sectoarele industriale majore, relativ energofage, cum ar fi industria siderurgică, industria chimică, industria cimentului, industria constructoare de automobile, industria extractivă (petrol și gaze naturale, cărbune și lignit) (34).

34

| (37) | Cumpărătorii respectivi au încheiat contracte specifice pe termen lung pe baza negocierilor bilaterale cu alți furnizori pentru durate și cantități similare, în medie, cu cele prevăzute în contractele societății Hidroelectrica examinate. La fel ca și în cazul contractelor Hidroelectrica, datele raportate au relevat variații anuale ale prețurilor. În medie, în perioada 2007-2010, aceste contracte pe termen lung care nu fac obiectul prezentei proceduri reprezintă 11,1 TWh de energie electrică, în vreme ce contractele de vânzări ale Hidroelectrica examinate reprezintă 10,5 TWh. În termeni relativi, aceste contracte ale Hidroelectrica reprezintă 35 % din volumul de energie electrică corespunzător contractelor negociate direct în 2007, în vreme ce celelalte contracte menționate au acoperit aproximativ 41 % din volumul de energie electrică corespunzător contractelor negociate direct. Restul (aproximativ 24 %) vizează contracte referitoare la cantități mai mici. Prin urmare, datele relevante din toate contractele care îndeplinesc criteriile cerute de Comisie, respectiv durate și cantități comparabile, vizează în mare măsură o cantitate similară cu cantitatea totală furnizată de Hidroelectrica în cadrul contractelor care fac obiectul procedurii. |
| --- | --- |

(37)

Cumpărătorii respectivi au încheiat contracte specifice pe termen lung pe baza negocierilor bilaterale cu alți furnizori pentru durate și cantități similare, în medie, cu cele prevăzute în contractele societății Hidroelectrica examinate. La fel ca și în cazul contractelor Hidroelectrica, datele raportate au relevat variații anuale ale prețurilor. În medie, în perioada 2007-2010, aceste contracte pe termen lung care nu fac obiectul prezentei proceduri reprezintă 11,1 TWh de energie electrică, în vreme ce contractele de vânzări ale Hidroelectrica examinate reprezintă 10,5 TWh. În termeni relativi, aceste contracte ale Hidroelectrica reprezintă 35 % din volumul de energie electrică corespunzător contractelor negociate direct în 2007, în vreme ce celelalte contracte menționate au acoperit aproximativ 41 % din volumul de energie electrică corespunzător contractelor negociate direct. Restul (aproximativ 24 %) vizează contracte referitoare la cantități mai mici. Prin urmare, datele relevante din toate contractele care îndeplinesc criteriile cerute de Comisie, respectiv durate și cantități comparabile, vizează în mare măsură o cantitate similară cu cantitatea totală furnizată de Hidroelectrica în cadrul contractelor care fac obiectul procedurii.

| (38) | Comisia nu dispune de informații care să indice că încheierea contractelor care corespund datelor furnizate de autoritățile române ar rezulta din comportamente comerciale neconforme cu piața sau ar fi fost afectate de cerințe de reglementare. De asemenea, în scopul comparării cu contractele care fac obiectul procedurii încheiate de societatea Hidroelectrica, autoritățile române au subliniat că au fost excluse din analiză contractele de furnizare cu amănuntul bazate pe energia electrică furnizată angro de către societatea Hidroelectrica unor părți care fac obiectul investigației (comercianții de energie electrică). În consecință, contractele din setul de date pot fi considerate drept o expresie a condițiilor de piață convenite între cumpărători interesați și vânzători interesați. |
| --- | --- |

(38)

Comisia nu dispune de informații care să indice că încheierea contractelor care corespund datelor furnizate de autoritățile române ar rezulta din comportamente comerciale neconforme cu piața sau ar fi fost afectate de cerințe de reglementare. De asemenea, în scopul comparării cu contractele care fac obiectul procedurii încheiate de societatea Hidroelectrica, autoritățile române au subliniat că au fost excluse din analiză contractele de furnizare cu amănuntul bazate pe energia electrică furnizată angro de către societatea Hidroelectrica unor părți care fac obiectul investigației (comercianții de energie electrică). În consecință, contractele din setul de date pot fi considerate drept o expresie a condițiilor de piață convenite între cumpărători interesați și vânzători interesați.

3.   MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (39) | În deciziile de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că prețurile pentru furnizarea de energie electrică, în temeiul contractelor, ar fi fost conforme pieței și a urmărit să afle dacă acestea nu au constituit ajutor de stat. |
| --- | --- |

(39)

În deciziile de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că prețurile pentru furnizarea de energie electrică, în temeiul contractelor, ar fi fost conforme pieței și a urmărit să afle dacă acestea nu au constituit ajutor de stat.

| (40) | Comisia a comparat prețurile prevăzute în contractele cu comercianții de energie electrică Electrocarbon și Elsid cu prețul la care energia electrică a fost tranzacționată pe OPCOM-PCCB și au observat că prețurile la care Hidroelectrica a vândut energie electrică presupușilor beneficiari au fost cu între 10 % și 70 % mai mici decât prețurile medii practicate pe OPCOM-PCCB pe toată perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(40)

Comisia a comparat prețurile prevăzute în contractele cu comercianții de energie electrică Electrocarbon și Elsid cu prețul la care energia electrică a fost tranzacționată pe OPCOM-PCCB și au observat că prețurile la care Hidroelectrica a vândut energie electrică presupușilor beneficiari au fost cu între 10 % și 70 % mai mici decât prețurile medii practicate pe OPCOM-PCCB pe toată perioada 2007-2010.

| (41) | În cazul contractului încheiat cu Alro, opinia preliminară a Comisiei a fost că Alro a obținut un avantaj necuvenit sub forma unor prețuri reduse, preferențiale la energie electrică în perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2009 și, respectiv, 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2011, pe baza formulelor de indexare a prețurilor aplicabile în fiecare perioadă. |
| --- | --- |

(41)

În cazul contractului încheiat cu Alro, opinia preliminară a Comisiei a fost că Alro a obținut un avantaj necuvenit sub forma unor prețuri reduse, preferențiale la energie electrică în perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2009 și, respectiv, 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2011, pe baza formulelor de indexare a prețurilor aplicabile în fiecare perioadă.

| (42) | În cazul celor două contracte cu ArcelorMittal, opinia preliminară a Comisiei a fost că Hidroelectrica, prin încheierea contractelor din 2009 și 2010 pentru livrările de energie electrică din 2010 și 2011, a vândut energie electrică la prețuri sub nivelul care ar fi putut fi obținut, fie: (i) prin acceptarea uneia dintre ofertele paralele „de cumpărare” disponibile pe platforma OPCOM la momentul respectiv pentru prețuri mai mari; fie (ii) prin plasarea propriei oferta de vânzare pe platforma OPCOM la un preț probabil mai mare decât prețul plătit de ArcelorMittal. În opinia preliminară a Comisiei, prețurile convenite ar fi putut reprezenta un avantaj necuvenit pentru ArcelorMittal. |
| --- | --- |

(42)

În cazul celor două contracte cu ArcelorMittal, opinia preliminară a Comisiei a fost că Hidroelectrica, prin încheierea contractelor din 2009 și 2010 pentru livrările de energie electrică din 2010 și 2011, a vândut energie electrică la prețuri sub nivelul care ar fi putut fi obținut, fie: (i) prin acceptarea uneia dintre ofertele paralele „de cumpărare” disponibile pe platforma OPCOM la momentul respectiv pentru prețuri mai mari; fie (ii) prin plasarea propriei oferta de vânzare pe platforma OPCOM la un preț probabil mai mare decât prețul plătit de ArcelorMittal. În opinia preliminară a Comisiei, prețurile convenite ar fi putut reprezenta un avantaj necuvenit pentru ArcelorMittal.

| (43) | Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele la energie electrică examinate au fost de natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. În măsura în care aceste întreprinderi erau active pe piețele de energie electrică și industriale deschise concurenței pe care se desfășoară comerțul dintre statele membre, Comisia a considerat că orice eventual avantaj economic pentru beneficiari ar putea fi responsabil de denaturarea concurenței și de afectarea comerțului dintre statele membre. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele la energie electrică examinate au fost de natură selectivă, deoarece s-au aplicat numai anumitor întreprinderi. În măsura în care aceste întreprinderi erau active pe piețele de energie electrică și industriale deschise concurenței pe care se desfășoară comerțul dintre statele membre, Comisia a considerat că orice eventual avantaj economic pentru beneficiari ar putea fi responsabil de denaturarea concurenței și de afectarea comerțului dintre statele membre.

| (44) | În plus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele preferențiale pentru energie electrică ar putea implica un transfer de resurse de stat care ar fi imputabil statului, întrucât societatea Hidroelectrica era controlată de către statul român (capitalul său social era deținut de România în proporție de 80,06 %). În plus, Comisia a făcut, de asemenea, referire la Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri membri ai consiliilor de administrație ale companiilor de energie electrică deținute de stat au obligația de a se asigura că, începând de la 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro se tranzacționează exclusiv pe platforma OPCOM. În consecință, se poate considera că reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri au avut control sau, cel puțin, influență asupra practicilor de contractare ale societății aflate în proprietatea statului, inclusiv a practicilor de contractare ale societății Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(44)

În plus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele preferențiale pentru energie electrică ar putea implica un transfer de resurse de stat care ar fi imputabil statului, întrucât societatea Hidroelectrica era controlată de către statul român (capitalul său social era deținut de România în proporție de 80,06 %). În plus, Comisia a făcut, de asemenea, referire la Ordinul ministrului nr. 445/2009, prin care reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri membri ai consiliilor de administrație ale companiilor de energie electrică deținute de stat au obligația de a se asigura că, începând de la 31 martie 2010, partea de energie electrică destinată pieței angro se tranzacționează exclusiv pe platforma OPCOM. În consecință, se poate considera că reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri au avut control sau, cel puțin, influență asupra practicilor de contractare ale societății aflate în proprietatea statului, inclusiv a practicilor de contractare ale societății Hidroelectrica.

| (45) | În cazul în care aceste contracte implică ajutor de stat, acesta ar fi fost considerat ajutor acordat prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. De asemenea, Comisia a exprimat îndoieli că un astfel de ajutor ar fi compatibil cu TFUE. |
| --- | --- |

(45)

În cazul în care aceste contracte implică ajutor de stat, acesta ar fi fost considerat ajutor acordat prin încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de standstill prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. De asemenea, Comisia a exprimat îndoieli că un astfel de ajutor ar fi compatibil cu TFUE.

| (46) | În lumina celor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele preferențiale la energie electrică ar putea implica ajutor de stat și a invitat România să furnizeze informații suficiente pentru a îndepărta îndoielile. |
| --- | --- |

(46)

În lumina celor menționate mai sus, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele preferențiale la energie electrică ar putea implica ajutor de stat și a invitat România să furnizeze informații suficiente pentru a îndepărta îndoielile.

4.   OBSERVAȚIILE ROMÂNIEI

OBSERVAȚIILE ROMÂNIEI

| (47) | Autoritățile române au furnizat observații doar cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind contractele cu comercianții de energie electrică ArcelorMittal și Alro, și s-au abținut de la formularea oricărei observații în ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile române au furnizat observații doar cu privire la decizia de inițiere a procedurii privind contractele cu comercianții de energie electrică ArcelorMittal și Alro, și s-au abținut de la formularea oricărei observații în ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid.

| (48) | Autoritățile române consideră că contractele cu ArcelorMittal și Alro nu implică niciun ajutor de stat. Acestea au subliniat că administratorul judiciar nu a denunțat contractul cu Alro pe parcursul procedurii de insolvență, ceea ce dovedește că acesta aducea profit. |
| --- | --- |

(48)

Autoritățile române consideră că contractele cu ArcelorMittal și Alro nu implică niciun ajutor de stat. Acestea au subliniat că administratorul judiciar nu a denunțat contractul cu Alro pe parcursul procedurii de insolvență, ceea ce dovedește că acesta aducea profit.

| (49) | În ceea ce privește contractele cu comercianții de energie electrică, autoritățile române nu au furnizat argumente de substanță. Autoritățile române au argumentat că era posibil ca unele contracte să fi implicat ajutor de stat (cu societățile Alpiq RomEnergie, Alpiq Romindustries, EFT, Energy Holding și EURO-PEC), s-au abținut să exprime vreun punct de vedere cu privire la unele contracte (cu societățile Electrica și Luxten-Lighting), iar cu privire la unul din contracte (cu societatea Electromagnetica) au afirmat că nu era niciun ajutor de stat implicat. Autoritățile române nu au furnizat explicații detaliate pentru a-și susține observațiile. |
| --- | --- |

(49)

În ceea ce privește contractele cu comercianții de energie electrică, autoritățile române nu au furnizat argumente de substanță. Autoritățile române au argumentat că era posibil ca unele contracte să fi implicat ajutor de stat (cu societățile Alpiq RomEnergie, Alpiq Romindustries, EFT, Energy Holding și EURO-PEC), s-au abținut să exprime vreun punct de vedere cu privire la unele contracte (cu societățile Electrica și Luxten-Lighting), iar cu privire la unul din contracte (cu societatea Electromagnetica) au afirmat că nu era niciun ajutor de stat implicat. Autoritățile române nu au furnizat explicații detaliate pentru a-și susține observațiile.

| (50) | În ceea ce privește posibilitatea de a denunța în mod individual contractele (și, în special, în ceea ce privește contractele cu comercianții de energie electrică), autoritățile române au explicat că, în practica comercială română, orice parte contractuală ar fi putut denunța contractul, cu riscul de a plăti despăgubiri, astfel cum se stabilește de către instanța competentă. Având în vedere caracteristicile contractelor în cauză, autoritățile române au clarificat că aceste despăgubiri ar fi fost deosebit de ridicate. În plus, partea care solicită rezilierea contractului s-ar fi putut confrunta cu riscul suplimentar de a i se solicita de către instanța competentă, prin intermediul așa-numitelor ordonanțe președințiale, să execute aceste contracte până la data soluționării litigiului, astfel cum a fost cazul pentru Electrocarbon și Elsid. |
| --- | --- |

(50)

În ceea ce privește posibilitatea de a denunța în mod individual contractele (și, în special, în ceea ce privește contractele cu comercianții de energie electrică), autoritățile române au explicat că, în practica comercială română, orice parte contractuală ar fi putut denunța contractul, cu riscul de a plăti despăgubiri, astfel cum se stabilește de către instanța competentă. Având în vedere caracteristicile contractelor în cauză, autoritățile române au clarificat că aceste despăgubiri ar fi fost deosebit de ridicate. În plus, partea care solicită rezilierea contractului s-ar fi putut confrunta cu riscul suplimentar de a i se solicita de către instanța competentă, prin intermediul așa-numitelor ordonanțe președințiale, să execute aceste contracte până la data soluționării litigiului, astfel cum a fost cazul pentru Electrocarbon și Elsid.

| (51) | În plus, autoritățile române au clarificat faptul că principala diferență dintre contractele încheiate de Hidroelectrica cu consumatorii industriali, pe de o parte, și contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică pe de altă parte a fost reprezentată costurile suplimentare care trebuie plătite în cadrul contractelor cu consumatorii industriali (și anume: plata componentei „T” a tarifului pentru serviciul de transport, a tarifului pentru serviciul de sistem, a tarifului de distribuție și a tarifelor de dezechilibru). |
| --- | --- |

(51)

În plus, autoritățile române au clarificat faptul că principala diferență dintre contractele încheiate de Hidroelectrica cu consumatorii industriali, pe de o parte, și contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică pe de altă parte a fost reprezentată costurile suplimentare care trebuie plătite în cadrul contractelor cu consumatorii industriali (și anume: plata componentei „T” a tarifului pentru serviciul de transport, a tarifului pentru serviciul de sistem, a tarifului de distribuție și a tarifelor de dezechilibru).

5.   OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR TERȚE

OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR TERȚE

| (52) | Toți presupușii beneficiari, cu excepția societății Electrica, au prezentat observații cu privire la deciziile de inițiere, prezentate pe scurt în secțiunea 5.1. |
| --- | --- |

(52)

Toți presupușii beneficiari, cu excepția societății Electrica, au prezentat observații cu privire la deciziile de inițiere, prezentate pe scurt în secțiunea 5.1.

| (53) | În plus, un concurent al Alro, un producător de aluminiu, și-a prezentat observațiile privind decizia de inițiere la 5 octombrie 2012. |
| --- | --- |

(53)

În plus, un concurent al Alro, un producător de aluminiu, și-a prezentat observațiile privind decizia de inițiere la 5 octombrie 2012.

| (54) | La 6 septembrie 2012, o parte anonimă (un cetățean) a prezentat observații în legătură cu deciziile de inițiere a procedurii referitoare la Alro și la comercianții de energie electrică. |
| --- | --- |

(54)

La 6 septembrie 2012, o parte anonimă (un cetățean) a prezentat observații în legătură cu deciziile de inițiere a procedurii referitoare la Alro și la comercianții de energie electrică.

5.1.   Observații ale presupușilor beneficiari

Observații ale presupușilor beneficiari

| (55) | Principalele observații ale presupușilor beneficiari sunt similare și se referă la: (i) lipsa de competență a Comisiei pentru evaluarea contractelor încheiate înainte de aderarea României la UE (35) și, respectiv, a actelor adiționale ulterioare la contracte (36); (ii) lipsa unei referințe adecvate privind prețurile de piață pentru a compara prețurile contractuale; (iii) Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață, fără a conferi niciun avantaj economic presupușilor beneficiari; (iv) lipsa imputabilității asupra statului și a oricărui transfer de resurse de stat; (v) nu există o denaturare a concurenței; (vi) lipsa selectivității; (vii) modificările la contractul inițial nu pot fi tratate separat de contractul; respectiv și (viii) Hidroelectrica a declarat insolvență pentru a evita să își îndeplinească obligațiile contractuale. |
| --- | --- |

(55)

Principalele observații ale presupușilor beneficiari sunt similare și se referă la: (i) lipsa de competență a Comisiei pentru evaluarea contractelor încheiate înainte de aderarea României la UE (35) și, respectiv, a actelor adiționale ulterioare la contracte (36); (ii) lipsa unei referințe adecvate privind prețurile de piață pentru a compara prețurile contractuale; (iii) Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață, fără a conferi niciun avantaj economic presupușilor beneficiari; (iv) lipsa imputabilității asupra statului și a oricărui transfer de resurse de stat; (v) nu există o denaturare a concurenței; (vi) lipsa selectivității; (vii) modificările la contractul inițial nu pot fi tratate separat de contractul; respectiv și (viii) Hidroelectrica a declarat insolvență pentru a evita să își îndeplinească obligațiile contractuale.

35

36

5.1.1.   Lipsa de competență a Comisiei pentru evaluarea contractelor, precum și a actelor adiționale ulterioare la acestea

Lipsa de competență a Comisiei pentru evaluarea contractelor, precum și a actelor adiționale ulterioare la acestea

| (56) | Potrivit părților interesate Comisia nu are competența de a examina presupuse măsuri de ajutor de stat care au fost puse în aplicare înainte de aderarea României la Uniunea Europeană („UE”) în 2007. Același lucru este valabil, în opinia lor, și pentru actele adiționale la contractele care au fost semnate după 2007, deoarece aceste acte nu pot fi tratate separat de contractele inițiale. Actele adiționale au fost pur și simplu reguli de punere în aplicare a normelor contractuale pentru aprovizionarea în viitor stabilite inițial în temeiul contractelor. |
| --- | --- |

(56)

Potrivit părților interesate Comisia nu are competența de a examina presupuse măsuri de ajutor de stat care au fost puse în aplicare înainte de aderarea României la Uniunea Europeană („UE”) în 2007. Același lucru este valabil, în opinia lor, și pentru actele adiționale la contractele care au fost semnate după 2007, deoarece aceste acte nu pot fi tratate separat de contractele inițiale. Actele adiționale au fost pur și simplu reguli de punere în aplicare a normelor contractuale pentru aprovizionarea în viitor stabilite inițial în temeiul contractelor.

| (57) | Potrivit părților interesate, presupusele măsuri de ajutor de stat care decurg din contracte nu erau aplicabile după data aderării României la UE, întrucât contractele au fost încheiate înainte de 2007. De asemenea, primele acte adiționale de stabilire a parametrilor exacți ai indexării prețurilor (37) au fost semnate înainte de 2007. |
| --- | --- |

(57)

Potrivit părților interesate, presupusele măsuri de ajutor de stat care decurg din contracte nu erau aplicabile după data aderării României la UE, întrucât contractele au fost încheiate înainte de 2007. De asemenea, primele acte adiționale de stabilire a parametrilor exacți ai indexării prețurilor (37) au fost semnate înainte de 2007.

37

| (58) | În plus, în opinia părților interesate, chiar dacă s-ar fi dovedit că contractele conțineau ajutoare de stat, acest lucru ar trebui să fie calificat drept o măsură existentă, nu drept un ajutor nou, având în vedere că toate condițiile de acordare de ajutor de stat existente au fost îndeplinite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (38). Concret: presupusa măsură de ajutor de stat nu îndeplinea condițiile pentru a fi calificată drept ajutor de stat la momentul în care aceasta a fost pusă în aplicare, aceasta a devenit ajutor de stat doar ulterior și ca urmare a schimbărilor intervenite pe piață. În fine, presupusa măsură de ajutor de stat nu a fost substanțial modificată după ce aceasta a fost pusă în aplicare. În consecință, părțile interesate au afirmat că Comisia nu poate investiga presupusa măsură de ajutor de stat în temeiul regimului de ajutor de stat nou și nu poate solicita statului membru să recupereze ajutoarele în mod retroactiv. |
| --- | --- |

(58)

În plus, în opinia părților interesate, chiar dacă s-ar fi dovedit că contractele conțineau ajutoare de stat, acest lucru ar trebui să fie calificat drept o măsură existentă, nu drept un ajutor nou, având în vedere că toate condițiile de acordare de ajutor de stat existente au fost îndeplinite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (38). Concret: presupusa măsură de ajutor de stat nu îndeplinea condițiile pentru a fi calificată drept ajutor de stat la momentul în care aceasta a fost pusă în aplicare, aceasta a devenit ajutor de stat doar ulterior și ca urmare a schimbărilor intervenite pe piață. În fine, presupusa măsură de ajutor de stat nu a fost substanțial modificată după ce aceasta a fost pusă în aplicare. În consecință, părțile interesate au afirmat că Comisia nu poate investiga presupusa măsură de ajutor de stat în temeiul regimului de ajutor de stat nou și nu poate solicita statului membru să recupereze ajutoarele în mod retroactiv.

38

| (59) | Părțile interesate au susținut, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența, momentul relevant pentru a evalua orice tranzacție cu privire la testul operatorului de piață/al vânzătorului pe piață era momentul la care a fost încheiată tranzacția. Prin urmare, pentru tranzacțiile încheiate înainte de 2007, întrebarea ar fi fost dacă acestea ar fi constituit ajutor de stat, dacă normele în materie de ajutoare de stat ar fi fost aplicabile la momentul la care acestea au fost încheiate. Același principiu se aplică, de asemenea, în legătură cu momentul în care trebuia să fie evaluat avantajul economic, și anume momentul în care au fost încheiate contractele. Părțile interesate au susținut, în special, că în România (39) nu au existat modificări juridice sau economice pe piața energiei electrice care să justifice luarea anului 2007 ca punct de referință pentru evaluarea avantajului economic: piețele energiei din România erau deja în curs de formare înainte de 2004, iar piața angro din România a fost deschisă în septembrie 2000. |
| --- | --- |

(59)

Părțile interesate au susținut, de asemenea, că, în conformitate cu jurisprudența, momentul relevant pentru a evalua orice tranzacție cu privire la testul operatorului de piață/al vânzătorului pe piață era momentul la care a fost încheiată tranzacția. Prin urmare, pentru tranzacțiile încheiate înainte de 2007, întrebarea ar fi fost dacă acestea ar fi constituit ajutor de stat, dacă normele în materie de ajutoare de stat ar fi fost aplicabile la momentul la care acestea au fost încheiate. Același principiu se aplică, de asemenea, în legătură cu momentul în care trebuia să fie evaluat avantajul economic, și anume momentul în care au fost încheiate contractele. Părțile interesate au susținut, în special, că în România (39) nu au existat modificări juridice sau economice pe piața energiei electrice care să justifice luarea anului 2007 ca punct de referință pentru evaluarea avantajului economic: piețele energiei din România erau deja în curs de formare înainte de 2004, iar piața angro din România a fost deschisă în septembrie 2000.

39

5.1.2.   Lipsa unei referințe adecvate pentru prețuri

Lipsa unei referințe adecvate pentru prețuri

5.1.2.1.   Prețul OPCOM-PCCB nu era un preț de referință corespunzător și valabil

Prețul OPCOM-PCCB nu era un preț de referință corespunzător și valabil

| (60) | Toți presupușii beneficiari care au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere au afirmat că nu există preț de referință adecvat și valabil pentru a compara prețurile prevăzute în contracte. Părțile interesate (presupușii beneficiari) au susținut că prețurile OPCOM-PCCB nu reprezentau prețuri de referință pertinente din următoarele motive:






  — | prețurile OPCOM-PCCB nu reflectau corect situația din perioada relevantă; |
| --- | --- | --- |

(60)

Toți presupușii beneficiari care au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere au afirmat că nu există preț de referință adecvat și valabil pentru a compara prețurile prevăzute în contracte. Părțile interesate (presupușii beneficiari) au susținut că prețurile OPCOM-PCCB nu reprezentau prețuri de referință pertinente din următoarele motive:

—

prețurile OPCOM-PCCB nu reflectau corect situația din perioada relevantă;

| — | contractele din cadrul OPCOM-PCCB sunt diferite de contractele care fac obiectul examinării pe diferite aspecte (și anume obligația de cumpărare pe termen lung a unor cantități fixe la prețuri fixe în contextul unei piețe volatile este complet diferită de obligația de a cumpăra executată fie pe un segment „pentru ziua următoare”, fie pe o bursă pe deplin operațională, îndeosebi în contextul unei piețe liberalizate. Piața OPCOM-PCCB a lipsit furnizorii privați de flexibilitatea de a-și modifica contractele odată ce s-a ajuns la un acord. Segmentul OPCOM-PCCB nu era organizat la momentul respectiv ca o platformă adecvată în termeni de opțiuni și necesități în materie de energie electrică pentru marii clienți industriali); |
| --- | --- |

—

contractele din cadrul OPCOM-PCCB sunt diferite de contractele care fac obiectul examinării pe diferite aspecte (și anume obligația de cumpărare pe termen lung a unor cantități fixe la prețuri fixe în contextul unei piețe volatile este complet diferită de obligația de a cumpăra executată fie pe un segment „pentru ziua următoare”, fie pe o bursă pe deplin operațională, îndeosebi în contextul unei piețe liberalizate. Piața OPCOM-PCCB a lipsit furnizorii privați de flexibilitatea de a-și modifica contractele odată ce s-a ajuns la un acord. Segmentul OPCOM-PCCB nu era organizat la momentul respectiv ca o platformă adecvată în termeni de opțiuni și necesități în materie de energie electrică pentru marii clienți industriali);

| — | nu au corespuns aceleiași perioade de livrare; |
| --- | --- |

—

nu au corespuns aceleiași perioade de livrare;

| — | segmentul OPCOM-PCCB și contractele reprezentau două piețe separate (de exemplu: durata contractelor de furnizare negociate pe platforma OPCOM-PCCB era de un an sau mai puțin față de o durată mult mai mare a contractelor în discuție; prețurile practicate pe platforma OPCOM-PCCB erau mai ridicate decât cele negociate în mod individual în cadrul contractelor (40) și au fost volatile și dependente de fluctuațiile cererii și ofertei; |
| --- | --- |

—

segmentul OPCOM-PCCB și contractele reprezentau două piețe separate (de exemplu: durata contractelor de furnizare negociate pe platforma OPCOM-PCCB era de un an sau mai puțin față de o durată mult mai mare a contractelor în discuție; prețurile practicate pe platforma OPCOM-PCCB erau mai ridicate decât cele negociate în mod individual în cadrul contractelor (40) și au fost volatile și dependente de fluctuațiile cererii și ofertei;

40

| — | platforma OPCOM-PCCB nici măcar nu exista atunci când au fost încheiate majoritatea contractelor, deoarece a devenit operațională abia în 2005; și |
| --- | --- |

—

platforma OPCOM-PCCB nici măcar nu exista atunci când au fost încheiate majoritatea contractelor, deoarece a devenit operațională abia în 2005; și

| — | numai o mică parte din energia electrică totală disponibilă pe piața din România a fost comercializată pe platforma OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

—

numai o mică parte din energia electrică totală disponibilă pe piața din România a fost comercializată pe platforma OPCOM-PCCB.

| (61) | Una dintre părțile interesate (41) a susținut că platforma OPCOM-PCCB era fie o referință nereprezentativă, fie o referință insuficientă pentru prețurile prevăzute în contracte, întrucât doar o mică parte din energia electrică disponibilă pe piața energiei electrice din România a fost efectiv vândută pe segmentul OPCOM-PCCB în cursul perioadei supuse evaluării Comisiei (și anume variind de la 2 % din totalul consumului intern în 2006 la 14,62 % în 2012). |
| --- | --- |

(61)

Una dintre părțile interesate (41) a susținut că platforma OPCOM-PCCB era fie o referință nereprezentativă, fie o referință insuficientă pentru prețurile prevăzute în contracte, întrucât doar o mică parte din energia electrică disponibilă pe piața energiei electrice din România a fost efectiv vândută pe segmentul OPCOM-PCCB în cursul perioadei supuse evaluării Comisiei (și anume variind de la 2 % din totalul consumului intern în 2006 la 14,62 % în 2012).

41

| (62) | În plus, alte părți interesate (42) au susținut că o valoare de referință corespunzătoare pentru prețurile pieței putea fi găsită și elaborată prin utilizarea unui model de „principii fundamentale”, pe baza: (i) unor condiții și elemente factuale similare; (ii) unor așteptări concomitente; și (iii) pentru aceeași perioadă ca și cea vizată de prezenta decizie. |
| --- | --- |

(62)

În plus, alte părți interesate (42) au susținut că o valoare de referință corespunzătoare pentru prețurile pieței putea fi găsită și elaborată prin utilizarea unui model de „principii fundamentale”, pe baza: (i) unor condiții și elemente factuale similare; (ii) unor așteptări concomitente; și (iii) pentru aceeași perioadă ca și cea vizată de prezenta decizie.

42

| (63) | În fine, una dintre părțile interesate (43) a susținut că nu exista un preț de referință valabil disponibil pe piața complexă și specifică a energiei electrice din România care să fi putut fi utilizat ca un element de referință pertinent pentru prețurile stipulate în contracte. |
| --- | --- |

(63)

În fine, una dintre părțile interesate (43) a susținut că nu exista un preț de referință valabil disponibil pe piața complexă și specifică a energiei electrice din România care să fi putut fi utilizat ca un element de referință pertinent pentru prețurile stipulate în contracte.

43

5.1.2.2.   Oferta altor comercianți de energie electrică în cazul contractelor cu ArcelorMittal

Oferta altor comercianți de energie electrică în cazul contractelor cu ArcelorMittal

| (64) | ArcelorMittal a afirmat că ipoteza potrivit căreia Hidroelectrica ar fi putut accepta una dintre ofertele paralele ale comercianților disponibile pe platforma OPCOM-PCCB pentru un preț mai ridicat decât prețul obținut în temeiul celor două contracte cu ArcelorMittal nu era realistă, deoarece piața energiei electrice din România era caracterizată de existența unor capacități de producție excedentare. |
| --- | --- |

(64)

ArcelorMittal a afirmat că ipoteza potrivit căreia Hidroelectrica ar fi putut accepta una dintre ofertele paralele ale comercianților disponibile pe platforma OPCOM-PCCB pentru un preț mai ridicat decât prețul obținut în temeiul celor două contracte cu ArcelorMittal nu era realistă, deoarece piața energiei electrice din România era caracterizată de existența unor capacități de producție excedentare.

| (65) | ArcelorMittal a mai susținut că pe o piață caracterizată de capacități excedentare, Hidroelectrica a trebuit să țină cont de riscul ca, în cazul în care ar fi vândut energia electrică comercianților, ar fi fost posibil ca aceștia să nu fie în măsură să o introducă pe piață sau să fi fost nevoiți să o vândă în pierdere. ArcelorMittal a susținut, de asemenea, că operatorii au plasat aceste oferte de cumpărare pe platforma OPCOM cu intenția evidentă de a revinde energia electrică către ArcelorMittal la un preț mai mare. |
| --- | --- |

(65)

ArcelorMittal a mai susținut că pe o piață caracterizată de capacități excedentare, Hidroelectrica a trebuit să țină cont de riscul ca, în cazul în care ar fi vândut energia electrică comercianților, ar fi fost posibil ca aceștia să nu fie în măsură să o introducă pe piață sau să fi fost nevoiți să o vândă în pierdere. ArcelorMittal a susținut, de asemenea, că operatorii au plasat aceste oferte de cumpărare pe platforma OPCOM cu intenția evidentă de a revinde energia electrică către ArcelorMittal la un preț mai mare.

| (66) | Mai mult, ArcelorMittal a susținut că o comparație între prețul prevăzut în cele două contractele încheiate cu Hidroelectrica cu prețurile din ofertele comercianților ar fi fost valabilă numai în cazul în care:






  — | ArcelorMittal ar fi fost obligată să cumpere de la comercianți – ceea ce ArcelorMittal afirmă că nu a fost cazul, deoarece avea alternativa de a cumpăra de la alți producători din România sau din Ungaria ori Bulgaria; |
| --- | --- | --- |

(66)

Mai mult, ArcelorMittal a susținut că o comparație între prețul prevăzut în cele două contractele încheiate cu Hidroelectrica cu prețurile din ofertele comercianților ar fi fost valabilă numai în cazul în care:

—

ArcelorMittal ar fi fost obligată să cumpere de la comercianți – ceea ce ArcelorMittal afirmă că nu a fost cazul, deoarece avea alternativa de a cumpăra de la alți producători din România sau din Ungaria ori Bulgaria;

| — | comercianții ar fi avut posibilitatea să revândă cantitățile pe care ArcelorMittal nu le-ar fi cumpărat de la ei, în vreme ce faptul că ofertele au fost retrase arată că comercianții nu au contat pe vânzarea cantităților respective către alți clienți decât ArcelorMittal; |
| --- | --- |

—

comercianții ar fi avut posibilitatea să revândă cantitățile pe care ArcelorMittal nu le-ar fi cumpărat de la ei, în vreme ce faptul că ofertele au fost retrase arată că comercianții nu au contat pe vânzarea cantităților respective către alți clienți decât ArcelorMittal;

| — | comercianții nu ar fi avut capacitatea de a suporta pierderile în cazul în care nu ar fi fost în măsură să revândă energia electrică cumpărată de la Hidroelectrica. În această privință, ArcelorMittal prezintă dovezi ale faptului că Arelco și Petprod nu erau societăți solide din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

—

comercianții nu ar fi avut capacitatea de a suporta pierderile în cazul în care nu ar fi fost în măsură să revândă energia electrică cumpărată de la Hidroelectrica. În această privință, ArcelorMittal prezintă dovezi ale faptului că Arelco și Petprod nu erau societăți solide din punct de vedere financiar.

| (67) | ArcelorMittal susține, de asemenea, că prevederile contractelor din 2009 și 2010, nu pot fi comparate cu prețurile pe platforma OPCOM, deoarece OPCOM încă nu funcționa în mod normal la momentul respectiv. ArcelorMittal consideră că prețul mediu în cazul marilor tranzacții bilaterale publicat de ANRE este mai reprezentativ. |
| --- | --- |

(67)

ArcelorMittal susține, de asemenea, că prevederile contractelor din 2009 și 2010, nu pot fi comparate cu prețurile pe platforma OPCOM, deoarece OPCOM încă nu funcționa în mod normal la momentul respectiv. ArcelorMittal consideră că prețul mediu în cazul marilor tranzacții bilaterale publicat de ANRE este mai reprezentativ.

5.1.3.   Societatea Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață, fără a conferi niciun avantaj economic presupușilor beneficiari

Societatea Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață, fără a conferi niciun avantaj economic presupușilor beneficiari

| (68) | Majoritatea părților interesate au susținut că Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață atunci când a încheiat contracte și, prin urmare, acestea nu au obținut niciun avantaj economic: (i) contractele au fost negociate și încheiate în condițiile pieței; (ii) Hidroelectrica a beneficiat de venituri sigure prin încheierea contractelor; (iii) contractele au asigurat punerea în vânzare a unei cantități importante din producția de energie electrică a societății Hidroelectrica; (iv) contractele au asigurat protejarea Hidroelectrica față de orice scădere de preț aferentă unor vânzări alternative pe diferite alte piețe; (v) prețul convenit în contracte ia în considerare riscurile și obligațiile impuse cumpărătorului, iar condițiile contractuale au fost negociate în primul rând în interesul societății Hidroelectrica; (vi) prețurile contractuale plătite pentru energia electrică cumpărată de la Hidroelectrica au fost în mod constant cu între 80 și 100 % mai mari decât prețurile energiei electrice vândute de Hidroelectrica pe piața reglementată; (vii) contractele au fost cea mai bună alternativă pentru societatea Hidroelectrica la data semnării lor. |
| --- | --- |

(68)

Majoritatea părților interesate au susținut că Hidroelectrica a acționat ca un vânzător privat de pe piață atunci când a încheiat contracte și, prin urmare, acestea nu au obținut niciun avantaj economic: (i) contractele au fost negociate și încheiate în condițiile pieței; (ii) Hidroelectrica a beneficiat de venituri sigure prin încheierea contractelor; (iii) contractele au asigurat punerea în vânzare a unei cantități importante din producția de energie electrică a societății Hidroelectrica; (iv) contractele au asigurat protejarea Hidroelectrica față de orice scădere de preț aferentă unor vânzări alternative pe diferite alte piețe; (v) prețul convenit în contracte ia în considerare riscurile și obligațiile impuse cumpărătorului, iar condițiile contractuale au fost negociate în primul rând în interesul societății Hidroelectrica; (vi) prețurile contractuale plătite pentru energia electrică cumpărată de la Hidroelectrica au fost în mod constant cu între 80 și 100 % mai mari decât prețurile energiei electrice vândute de Hidroelectrica pe piața reglementată; (vii) contractele au fost cea mai bună alternativă pentru societatea Hidroelectrica la data semnării lor.

| (69) | În plus, părțile interesate au susținut că Comisia ar fi trebuit să țină seama de situația economică a societății Hidroelectrica la data la care au fost semnate contractele, având în vedere că, în conformitate cu jurisprudența (44), este posibil ca informații care nu erau disponibile și evoluții care nu erau previzibile la data semnării contractelor să nu fi fost luate deloc în considerare în evaluarea Comisiei. |
| --- | --- |

(69)

În plus, părțile interesate au susținut că Comisia ar fi trebuit să țină seama de situația economică a societății Hidroelectrica la data la care au fost semnate contractele, având în vedere că, în conformitate cu jurisprudența (44), este posibil ca informații care nu erau disponibile și evoluții care nu erau previzibile la data semnării contractelor să nu fi fost luate deloc în considerare în evaluarea Comisiei.

44

| (70) | Alro a adus argumentul că fiecare modificare succesivă a contractului său cu Hidroelectrica a fost în favoarea Hidroelectrica, din următoarele motive: (i) introducerea unei clauze de indexare a prețului ținând seama de costurile proprii ale societății Hidroelectrica; (ii) modificarea monedei în care sunt exprimate prețurile din USD în RON în iunie 2007, într-un moment în care RON s-a apreciat în raport cu dolarul, ceea ce a permis societății Hidroelectrica să câștige 40 % din preț și să își elimine riscurile valutare; (iii) introducerea formulei LME din 2010, care a condus la o majorare bruscă a prețurilor. |
| --- | --- |

(70)

Alro a adus argumentul că fiecare modificare succesivă a contractului său cu Hidroelectrica a fost în favoarea Hidroelectrica, din următoarele motive: (i) introducerea unei clauze de indexare a prețului ținând seama de costurile proprii ale societății Hidroelectrica; (ii) modificarea monedei în care sunt exprimate prețurile din USD în RON în iunie 2007, într-un moment în care RON s-a apreciat în raport cu dolarul, ceea ce a permis societății Hidroelectrica să câștige 40 % din preț și să își elimine riscurile valutare; (iii) introducerea formulei LME din 2010, care a condus la o majorare bruscă a prețurilor.

| (71) | În plus, Alro a prezentat studii economice ample și cuprinzătoare, realizate de Brattle Group și Nera, pentru a își susține argumentația potrivit căreia contractul cu Hidroelectrica nu implica un ajutor de stat. Potrivit studiului realizat de Brattle Group în 2005, valoarea actualizată netă estimată (denumită în continuare „VAN”) a contractului cu Alro (393,09 milioane EUR) a fost mai mare decât rezultă din scenariul contrafactual de vânzări pe baza ipotezei unei piețe perfect competitive (355 de milioane EUR). Estimări similare au fost, de asemenea, realizate de Brattle Group pentru 2007, cu rezultate similare celor din 2005 (și anume VAN în valoare de 348 de milioane EUR a contractului cu Alro din 2007 a fost, de asemenea, mai ridicată decât valoarea de 300 de milioane EUR a reprezentării sale contrafactuale. |
| --- | --- |

(71)

În plus, Alro a prezentat studii economice ample și cuprinzătoare, realizate de Brattle Group și Nera, pentru a își susține argumentația potrivit căreia contractul cu Hidroelectrica nu implica un ajutor de stat. Potrivit studiului realizat de Brattle Group în 2005, valoarea actualizată netă estimată (denumită în continuare „VAN”) a contractului cu Alro (393,09 milioane EUR) a fost mai mare decât rezultă din scenariul contrafactual de vânzări pe baza ipotezei unei piețe perfect competitive (355 de milioane EUR). Estimări similare au fost, de asemenea, realizate de Brattle Group pentru 2007, cu rezultate similare celor din 2005 (și anume VAN în valoare de 348 de milioane EUR a contractului cu Alro din 2007 a fost, de asemenea, mai ridicată decât valoarea de 300 de milioane EUR a reprezentării sale contrafactuale.

| (72) | Alro a prezentat, de asemenea, studii și rapoarte efectuate de Brattle Group și Nera pentru a-și susține argumentul inexistenței unui ajutor ilegal acordat prin contractul său cu Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(72)

Alro a prezentat, de asemenea, studii și rapoarte efectuate de Brattle Group și Nera pentru a-și susține argumentul inexistenței unui ajutor ilegal acordat prin contractul său cu Hidroelectrica.

| (73) | Comerciantul de energie electrică Energy Holding a prezentat o analiză economică, simulări ale modelului de preț și rapoarte de preț efectuate de KPMG, o firmă de consultanță independentă, pentru a-și susține argumentul privind inexistența unui ajutor ilegal. KPMG a confirmat că contractul cu Energy Holding a fost: (i) cea mai bună alternativă pentru Hidroelectrica la momentul respectiv; și (ii) că a adus un profit mai mare pentru Hidroelectrica sau a prezentat un risc mai scăzut prin comparație cu cea mai bună opțiune alternativă. Analiza KPMG s-a bazat pe o analiză de evaluare în termeni absoluți și relativi, printre alte metode de evaluare a contractului (de exemplu, analiza rentabilității marginale, analiza RIR trunchiată), cu referire la două perioade de evaluare (și anume 2004-2013 și 2010-2018) și reflectând termenii contractului încheiat cu societatea Hidroelectrica în 2004 și termenii renegociați în 2009, atunci când a fost reînnoit contractul. Aceeași analiză a fost ulterior extinsă de KPMG pentru 1 ianuarie 2007. Concluzia acesteia a fost aceeași cu cea descrisă mai sus, atât pentru evaluarea absolută, cât și pentru cea relativă. |
| --- | --- |

(73)

Comerciantul de energie electrică Energy Holding a prezentat o analiză economică, simulări ale modelului de preț și rapoarte de preț efectuate de KPMG, o firmă de consultanță independentă, pentru a-și susține argumentul privind inexistența unui ajutor ilegal. KPMG a confirmat că contractul cu Energy Holding a fost: (i) cea mai bună alternativă pentru Hidroelectrica la momentul respectiv; și (ii) că a adus un profit mai mare pentru Hidroelectrica sau a prezentat un risc mai scăzut prin comparație cu cea mai bună opțiune alternativă. Analiza KPMG s-a bazat pe o analiză de evaluare în termeni absoluți și relativi, printre alte metode de evaluare a contractului (de exemplu, analiza rentabilității marginale, analiza RIR trunchiată), cu referire la două perioade de evaluare (și anume 2004-2013 și 2010-2018) și reflectând termenii contractului încheiat cu societatea Hidroelectrica în 2004 și termenii renegociați în 2009, atunci când a fost reînnoit contractul. Aceeași analiză a fost ulterior extinsă de KPMG pentru 1 ianuarie 2007. Concluzia acesteia a fost aceeași cu cea descrisă mai sus, atât pentru evaluarea absolută, cât și pentru cea relativă.

5.1.4.   Nu există imputabilitate asupra statului și nu a avut loc niciun transfer de resurse de stat

Nu există imputabilitate asupra statului și nu a avut loc niciun transfer de resurse de stat

| (74) | Aproape toate părțile interesate (45) au afirmat că contractele încheiate cu Hidroelectrica nu erau imputabile statului, deoarece, în conformitate cu statutul Hidroelectrica, Consiliul de Administrație și-a delegat competențele executive directorului general. Prin urmare, s-a susținut că membrii Consiliului de Administrație nu au participat la activitatea de zi cu zi a Hidroelectrica, inclusiv negocierea contractelor. |
| --- | --- |

(74)

Aproape toate părțile interesate (45) au afirmat că contractele încheiate cu Hidroelectrica nu erau imputabile statului, deoarece, în conformitate cu statutul Hidroelectrica, Consiliul de Administrație și-a delegat competențele executive directorului general. Prin urmare, s-a susținut că membrii Consiliului de Administrație nu au participat la activitatea de zi cu zi a Hidroelectrica, inclusiv negocierea contractelor.

45

| (75) | Potrivit uneia dintre părțile interesate (46), sarcina probei în ceea ce privește imputabilitatea revenea Comisiei. Partea interesată a susținut că simplul fapt că statul era acționar majoritar în societatea Hidroelectrica nu era suficient ca să se concluzioneze că o măsură era imputabilă statului. De asemenea, partea interesată a susținut că Comisia a ajuns la această concluzie doar pe baza unor prezumții și „indicii”, și nu pe baza unor fapte concrete, ceea ce era contrar cerințelor din jurisprudență. Partea interesată a afirmat că pentru a susține concluzia respectivă era nevoie de dovezi concrete cum ar fi: documente, elemente factuale, acțiuni concrete în numele statului. |
| --- | --- |

(75)

Potrivit uneia dintre părțile interesate (46), sarcina probei în ceea ce privește imputabilitatea revenea Comisiei. Partea interesată a susținut că simplul fapt că statul era acționar majoritar în societatea Hidroelectrica nu era suficient ca să se concluzioneze că o măsură era imputabilă statului. De asemenea, partea interesată a susținut că Comisia a ajuns la această concluzie doar pe baza unor prezumții și „indicii”, și nu pe baza unor fapte concrete, ceea ce era contrar cerințelor din jurisprudență. Partea interesată a afirmat că pentru a susține concluzia respectivă era nevoie de dovezi concrete cum ar fi: documente, elemente factuale, acțiuni concrete în numele statului.

46

| (76) | Alte părți interesate (47) au susținut că nu a avut loc niciun transfer de resurse de stat. În special, acestea au susținut că presupusele prețuri mai scăzute oferite de o întreprindere aflată sub controlul statului nu reprezintă un argument suficient pentru a invoca existența resurselor de stat. Respectivele părți interesate au afirmat, de asemenea, că intervenția statului român asupra utilizării acestor resurse ar fi trebuit stabilită in concreto. În plus, părțile interesate au subliniat că, în conformitate cu dispozițiile statutului Hidroelectrica, încheierea contractelor ținea de competența exclusivă a directorului general si nu de cea a Consiliului de administrație și, prin urmare, statul nu a fost implicat în procesul de luare a deciziilor de natură contractuală ale Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(76)

Alte părți interesate (47) au susținut că nu a avut loc niciun transfer de resurse de stat. În special, acestea au susținut că presupusele prețuri mai scăzute oferite de o întreprindere aflată sub controlul statului nu reprezintă un argument suficient pentru a invoca existența resurselor de stat. Respectivele părți interesate au afirmat, de asemenea, că intervenția statului român asupra utilizării acestor resurse ar fi trebuit stabilită in concreto. În plus, părțile interesate au subliniat că, în conformitate cu dispozițiile statutului Hidroelectrica, încheierea contractelor ținea de competența exclusivă a directorului general si nu de cea a Consiliului de administrație și, prin urmare, statul nu a fost implicat în procesul de luare a deciziilor de natură contractuală ale Hidroelectrica.

47

in concreto

5.1.5.   Nu există o denaturare a concurenței

Nu există o denaturare a concurenței

| (77) | Unele părți interesate (48) au susținut că nu există o denaturare, efectivă sau potențială, a concurenței care ar decurge din încheierea contractelor cu Hidroelectrica, pentru următoarele motive: (i) nu a fost identificată o piața relevantă pe care ajutorul de stat acordat să fi consolidat poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi în cadrul comerțului intra-UE; și (ii) piața energiei electrice din România nu este concentrată, astfel cum reiese din indicele de concentrație Herfindahl-Hirschman (IHH). |
| --- | --- |

(77)

Unele părți interesate (48) au susținut că nu există o denaturare, efectivă sau potențială, a concurenței care ar decurge din încheierea contractelor cu Hidroelectrica, pentru următoarele motive: (i) nu a fost identificată o piața relevantă pe care ajutorul de stat acordat să fi consolidat poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi în cadrul comerțului intra-UE; și (ii) piața energiei electrice din România nu este concentrată, astfel cum reiese din indicele de concentrație Herfindahl-Hirschman (IHH).

48

5.1.6.   Absența selectivității

Absența selectivității

| (78) | Unele părți interesate (49) au susținut că încheierea contractelor lor cu Hidroelectrica nu a presupus nicio selectivitate, deoarece contracte de același tip sau similare au fost încheiate cu alți comercianți (pentru comercianții de energie electrică) sau au fost la dispoziția altor părți pe piață (pentru non-comercianți). |
| --- | --- |

(78)

Unele părți interesate (49) au susținut că încheierea contractelor lor cu Hidroelectrica nu a presupus nicio selectivitate, deoarece contracte de același tip sau similare au fost încheiate cu alți comercianți (pentru comercianții de energie electrică) sau au fost la dispoziția altor părți pe piață (pentru non-comercianți).

49

5.1.7.   Modificările nu pot fi separate de contractul inițial

Modificările nu pot fi separate de contractul inițial

| (79) | Electrocarbon și Elsid au afirmat că modificările contractelor nu erau separate de acestea. De asemenea, aceste societăți au sugerat că, fie și în situația în care astfel de modificări ar fi fost considerate drept angajamente separate, modificările de preț erau în continuare conforme cu principiul investitorului în economia de piață și că, prin urmare, nu au implicat un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(79)

Electrocarbon și Elsid au afirmat că modificările contractelor nu erau separate de acestea. De asemenea, aceste societăți au sugerat că, fie și în situația în care astfel de modificări ar fi fost considerate drept angajamente separate, modificările de preț erau în continuare conforme cu principiul investitorului în economia de piață și că, prin urmare, nu au implicat un ajutor de stat.

5.1.8.   Singurul motiv pentru care Hidroelectrica a declarat insolvența a fost acela de a evita să își îndeplinească obligațiile contractuale

Singurul motiv pentru care Hidroelectrica a declarat insolvența a fost acela de a evita să își îndeplinească obligațiile contractuale

| (80) | Unii dintre comercianții de energie electrică (50) au susținut că singurul motiv pentru care Hidroelectrica a declarat insolvența a fost pentru a-și denunța obligațiilor contractuale. Aceștia au susținut că, în timp ce Hidroelectrica a profitat pe deplin de contracte în trecut, aceasta nu mai este pregătită să își onoreze obligațiile asumate și, prin urmare, declararea stării de insolvență a părut a fi o modalitate de a denunța contractele. |
| --- | --- |

(80)

Unii dintre comercianții de energie electrică (50) au susținut că singurul motiv pentru care Hidroelectrica a declarat insolvența a fost pentru a-și denunța obligațiilor contractuale. Aceștia au susținut că, în timp ce Hidroelectrica a profitat pe deplin de contracte în trecut, aceasta nu mai este pregătită să își onoreze obligațiile asumate și, prin urmare, declararea stării de insolvență a părut a fi o modalitate de a denunța contractele.

50

5.2.   Observații primite de la alte părți interesate

Observații primite de la alte părți interesate

| (81) | În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii privind Alro, Comisia a primit observații de la alte părți decât presupușii beneficiari: (i) observații provenind de la unul din concurenții Alro; și (ii) observații de la o parte anonimă (un cetățean). |
| --- | --- |

(81)

În ceea ce privește decizia de inițiere a procedurii privind Alro, Comisia a primit observații de la alte părți decât presupușii beneficiari: (i) observații provenind de la unul din concurenții Alro; și (ii) observații de la o parte anonimă (un cetățean).

5.2.1.   Observații prezentate de unul dintre concurenții ALRO

Observații prezentate de unul dintre concurenții ALRO

| (82) | Unul din concurenții Alro a afirmat că atât prețurile la bursa de energie electrică, cât și prețurile de pe piața la vedere erau irelevante ca preț de referință pentru contractele de furnizare de energie electrică pentru topitoriile de aluminiu. Potrivit concurentului Alro, topitoriile de aluminiu ar trebui să se bazeze, în principal, pe contracte de furnizare de energie electrică pe termen lung și relativ previzibile pentru a preveni încetarea operațiunilor din cauza costurilor mult prea ridicate ale energiei electrice și pentru a evita orice risc potențial ca producătorii de aluminiu să se închidă din cauza prețurilor la energie electrică și a profitului producătorului. |
| --- | --- |

(82)

Unul din concurenții Alro a afirmat că atât prețurile la bursa de energie electrică, cât și prețurile de pe piața la vedere erau irelevante ca preț de referință pentru contractele de furnizare de energie electrică pentru topitoriile de aluminiu. Potrivit concurentului Alro, topitoriile de aluminiu ar trebui să se bazeze, în principal, pe contracte de furnizare de energie electrică pe termen lung și relativ previzibile pentru a preveni încetarea operațiunilor din cauza costurilor mult prea ridicate ale energiei electrice și pentru a evita orice risc potențial ca producătorii de aluminiu să se închidă din cauza prețurilor la energie electrică și a profitului producătorului.

| (83) | Concurentul societății Alro a afirmat, de asemenea, că prin compararea tarifelor prevăzute de contractele pe termen lung de furnizare a energiei electrice cu prețurile la energie electrică la bursa de energie electrică și/sau pe piețele la vedere și/sau cu tarifele altor industrii, realitatea de pe piață ar fi putut fi denaturată și, prin urmare, s-ar fi putut crea un precedent eronat, care atrage după sine un risc semnificativ nu doar pentru Alro și/sau concurenții săi, ci și pentru întreaga piață europeană. |
| --- | --- |

(83)

Concurentul societății Alro a afirmat, de asemenea, că prin compararea tarifelor prevăzute de contractele pe termen lung de furnizare a energiei electrice cu prețurile la energie electrică la bursa de energie electrică și/sau pe piețele la vedere și/sau cu tarifele altor industrii, realitatea de pe piață ar fi putut fi denaturată și, prin urmare, s-ar fi putut crea un precedent eronat, care atrage după sine un risc semnificativ nu doar pentru Alro și/sau concurenții săi, ci și pentru întreaga piață europeană.

| (84) | În plus, concurentul Alro a susținut că impactul asupra concurenței ar fi trebuit să fie evaluat prin comparație cu prețurile plătite pentru energia electrică de topitoriile de aluminiu la nivel mondial, sau cel puțin la nivel european. Întrucât costurile energiei electrice au reprezentat mai mult de o treime din costurile totale de producție a aluminiului și având în vedere că producătorii de aluminiu au cumpărat energie electrică pe piața națională și au concurat ulterior cu concurenții lor la nivel mondial, o apreciere pertinentă ar fi necesitat o evaluare bazată pe prețurile la energie electrică pe care le plătesc în lume producătorii de aluminiu. În consecință, concurentul Alro a susținut că pentru o evaluare adecvată a unei eventuale denaturări a concurenței, Comisia ar fi trebuit să verifice dacă presupusul ajutor de stat a redus efectiv costurile de producție ale Alro față de concurenții săi și, prin urmare, a conferit Alro un avantaj față de tarifele concurenților săi europeni și/sau mondiali. |
| --- | --- |

(84)

În plus, concurentul Alro a susținut că impactul asupra concurenței ar fi trebuit să fie evaluat prin comparație cu prețurile plătite pentru energia electrică de topitoriile de aluminiu la nivel mondial, sau cel puțin la nivel european. Întrucât costurile energiei electrice au reprezentat mai mult de o treime din costurile totale de producție a aluminiului și având în vedere că producătorii de aluminiu au cumpărat energie electrică pe piața națională și au concurat ulterior cu concurenții lor la nivel mondial, o apreciere pertinentă ar fi necesitat o evaluare bazată pe prețurile la energie electrică pe care le plătesc în lume producătorii de aluminiu. În consecință, concurentul Alro a susținut că pentru o evaluare adecvată a unei eventuale denaturări a concurenței, Comisia ar fi trebuit să verifice dacă presupusul ajutor de stat a redus efectiv costurile de producție ale Alro față de concurenții săi și, prin urmare, a conferit Alro un avantaj față de tarifele concurenților săi europeni și/sau mondiali.

| (85) | În plus, concurentul Alro a afirmat că, în absența unor informații pertinente pentru definirea unui „preț al pieței” comparabil, „stabilirea prețurilor de referință pe baza costurilor și a unei marje rezonabile de profit ar fi putut fi acceptabilă ca metodologie legitimă de stabilire a prețurilor”. Aceeași logică ar fi putut fi aplicată „deciziei de a oferi prețuri indexate în funcție de prețurile LME”. Concurentul Alro a afirmat, de asemenea, că prin caracteristicile lor unice și profilul clientului, topitoriile de aluminiu pot justifica în mod obiectiv un preț al energiei electrice sub nivelul prețului bursei de energie electrică, precum și stabilirea prețurilor pe baza costurilor și a prețurilor LME indexate. |
| --- | --- |

(85)

În plus, concurentul Alro a afirmat că, în absența unor informații pertinente pentru definirea unui „preț al pieței” comparabil, „stabilirea prețurilor de referință pe baza costurilor și a unei marje rezonabile de profit ar fi putut fi acceptabilă ca metodologie legitimă de stabilire a prețurilor”. Aceeași logică ar fi putut fi aplicată „deciziei de a oferi prețuri indexate în funcție de prețurile LME”. Concurentul Alro a afirmat, de asemenea, că prin caracteristicile lor unice și profilul clientului, topitoriile de aluminiu pot justifica în mod obiectiv un preț al energiei electrice sub nivelul prețului bursei de energie electrică, precum și stabilirea prețurilor pe baza costurilor și a prețurilor LME indexate.

stabilirea prețurilor de referință pe baza costurilor și a unei marje rezonabile de profit ar fi putut fi acceptabilă ca metodologie legitimă de stabilire a prețurilor

deciziei de a oferi prețuri indexate în funcție de prețurile LME

5.2.2.   Observații transmise de un cetățean

Observații transmise de un cetățean

| (86) | Persoana în cauză a argumentat că Alro a cumpărat energie electrică de la Hidroelectrica la un preț preferențial, și anume la prețuri inferioare prețului pieței (cum ar fi prețurile OPCOM, ANRE). În plus, acest cetățean a invocat argumente legate de faptul că ajustarea prețului contractual prin intermediul unui mecanism de indexare bazat pe formula LME pentru Alro era un mecanism de prețuri discriminatoriu în comparație cu alți cumpărători de energie electrică de pe piață. |
| --- | --- |

(86)

Persoana în cauză a argumentat că Alro a cumpărat energie electrică de la Hidroelectrica la un preț preferențial, și anume la prețuri inferioare prețului pieței (cum ar fi prețurile OPCOM, ANRE). În plus, acest cetățean a invocat argumente legate de faptul că ajustarea prețului contractual prin intermediul unui mecanism de indexare bazat pe formula LME pentru Alro era un mecanism de prețuri discriminatoriu în comparație cu alți cumpărători de energie electrică de pe piață.

| (87) | Comisia a primit observații din partea aceluiași cetățean privind contractele cu comercianții de energie electrică, potrivit cărora respectivele contracte implică ajutor de stat. Nu a fost adusă nicio dovadă pentru a justifica această argumentare. |
| --- | --- |

(87)

Comisia a primit observații din partea aceluiași cetățean privind contractele cu comercianții de energie electrică, potrivit cărora respectivele contracte implică ajutor de stat. Nu a fost adusă nicio dovadă pentru a justifica această argumentare.

6.   COMENTARIILE AUTORITĂȚILOR ROMÂNE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

COMENTARIILE AUTORITĂȚILOR ROMÂNE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (88) | Autoritățile române au furnizat răspunsuri la observațiile formulate de părțile interesate. În particular, autoritățile române și-au menținut punctul de vedere exprimat în iulie 2012 cu privire la contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică și au explicat că respectivele contracte nu au fost contracte tipice ferme și încheiate pe termen lung cel puțin din două motive: (i) cumpărătorul avea posibilitatea de a denunța unilateral oricare din contracte cu un preaviz de 30 de zile fără o compensație suficientă, în vreme ce Hidroelectrica nu avea această posibilitate; și (ii) producția orară livrată cumpărătorului putea fi și a fost variabilă, la dispoziția cumpărătorilor. |
| --- | --- |

(88)

Autoritățile române au furnizat răspunsuri la observațiile formulate de părțile interesate. În particular, autoritățile române și-au menținut punctul de vedere exprimat în iulie 2012 cu privire la contractele încheiate de Hidroelectrica cu comercianții de energie electrică și au explicat că respectivele contracte nu au fost contracte tipice ferme și încheiate pe termen lung cel puțin din două motive: (i) cumpărătorul avea posibilitatea de a denunța unilateral oricare din contracte cu un preaviz de 30 de zile fără o compensație suficientă, în vreme ce Hidroelectrica nu avea această posibilitate; și (ii) producția orară livrată cumpărătorului putea fi și a fost variabilă, la dispoziția cumpărătorilor.

| (89) | În plus, autoritățile române au afirmat că după ce au fost încheiate contractele sau au fost aduse modificări acestora, cumpărătorii aveau dreptul (și au beneficiat de acest drept) de a crește sau a scădea cantitatea de energie electrică necesară prin anunțuri transmise chiar cu o zi înainte de livrare, care este o caracteristică a tranzacțiilor la vedere. |
| --- | --- |

(89)

În plus, autoritățile române au afirmat că după ce au fost încheiate contractele sau au fost aduse modificări acestora, cumpărătorii aveau dreptul (și au beneficiat de acest drept) de a crește sau a scădea cantitatea de energie electrică necesară prin anunțuri transmise chiar cu o zi înainte de livrare, care este o caracteristică a tranzacțiilor la vedere.

| (90) | În ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid, autoritățile române s-au abținut de la exprimarea oricăror opinii. Pentru a motiva această abținere, autoritățile române au adăugat, de asemenea, că nu aveau cunoștință dacă Electrocarbon și Elsid au fost, de asemenea, implicate în procesul de tranzacționare angro a energiei electrice. |
| --- | --- |

(90)

În ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid, autoritățile române s-au abținut de la exprimarea oricăror opinii. Pentru a motiva această abținere, autoritățile române au adăugat, de asemenea, că nu aveau cunoștință dacă Electrocarbon și Elsid au fost, de asemenea, implicate în procesul de tranzacționare angro a energiei electrice.

| (91) | Autoritățile române au furnizat comentarii bine fundamentate și detaliate la observațiile formulate de Alro și ArcelorMittal în sensul susținerii concluziei că contractele acestora nu au implicat ajutoare de stat. În mod concret, autoritățile române au explicat că statul nu a dat nicio instrucțiune reprezentanților săi în Consiliului de Administrație al Hidroelectrica și că dreptul comercial român îi obligă pe membrii consiliilor de administrație să acționeze în interesul societății comerciale, și nu în interesul acționarilor care i-au numit. |
| --- | --- |

(91)

Autoritățile române au furnizat comentarii bine fundamentate și detaliate la observațiile formulate de Alro și ArcelorMittal în sensul susținerii concluziei că contractele acestora nu au implicat ajutoare de stat. În mod concret, autoritățile române au explicat că statul nu a dat nicio instrucțiune reprezentanților săi în Consiliului de Administrație al Hidroelectrica și că dreptul comercial român îi obligă pe membrii consiliilor de administrație să acționeze în interesul societății comerciale, și nu în interesul acționarilor care i-au numit.

| (92) | Autoritățile române au susținut că Alro era deservită din producția proprie a societății Hidroelectrica și, prin urmare, rentabilitatea a trebuit să fie măsurată numai cu referire la costurile de producție proprii ale societății Hidroelectrica. De asemenea, autoritățile române au clarificat faptul că ArcelorMittal este al doilea mare consumator de energie electrică din România, după Alro, și au explicat că, la fel ca în cazul oricărui alt produs, și în cazul energiei electrice cu cât este mai mare volumul achiziționat, cu atât mai scăzut este prețul contractual. |
| --- | --- |

(92)

Autoritățile române au susținut că Alro era deservită din producția proprie a societății Hidroelectrica și, prin urmare, rentabilitatea a trebuit să fie măsurată numai cu referire la costurile de producție proprii ale societății Hidroelectrica. De asemenea, autoritățile române au clarificat faptul că ArcelorMittal este al doilea mare consumator de energie electrică din România, după Alro, și au explicat că, la fel ca în cazul oricărui alt produs, și în cazul energiei electrice cu cât este mai mare volumul achiziționat, cu atât mai scăzut este prețul contractual.

| (93) | În plus, autoritățile române au confirmat observațiile formulate de ArcelorMittal, potrivit cărora prețul mediu plătit de consumatorii industriali cu o cerere de ordinul a 150 000 MWh/an, astfel cum a fost raportat de ANRE, a fost cu numai 11 RON/MWh mai mare decât prețul plătit de ArcelorMittal în 2010. Pentru a explica această diferență, autoritățile au adus următoarele argumente: (i) livrarea în temeiul acestui profil liniar dă posibilitatea furnizorului de energie de a își optimiza costurile de producție; (ii) costurile de întreținere sunt reduse în mod semnificativ; (iii) se reduce atât numărul, cât și durata opririlor accidentale; (iv) dezechilibrele pe piața energiei electrice sunt reduse semnificativ, ceea ce se reflectă, de asemenea, în reducerea costurilor de achiziție a energiei electrice. |
| --- | --- |

(93)

În plus, autoritățile române au confirmat observațiile formulate de ArcelorMittal, potrivit cărora prețul mediu plătit de consumatorii industriali cu o cerere de ordinul a 150 000 MWh/an, astfel cum a fost raportat de ANRE, a fost cu numai 11 RON/MWh mai mare decât prețul plătit de ArcelorMittal în 2010. Pentru a explica această diferență, autoritățile au adus următoarele argumente: (i) livrarea în temeiul acestui profil liniar dă posibilitatea furnizorului de energie de a își optimiza costurile de producție; (ii) costurile de întreținere sunt reduse în mod semnificativ; (iii) se reduce atât numărul, cât și durata opririlor accidentale; (iv) dezechilibrele pe piața energiei electrice sunt reduse semnificativ, ceea ce se reflectă, de asemenea, în reducerea costurilor de achiziție a energiei electrice.

| (94) | În ceea ce privește observațiile formulate de concurentul societății Alro, autoritățile române au aprobat în întregime poziția acestuia și au sprijinit opinia potrivit căreia un producător european de aluminiu se află în competiție cu orice alt producător de aluminiu la nivel mondial. În plus, autoritățile române au susținut că contractul cu Alro nu denaturează concurența pe piața globală a aluminiului. |
| --- | --- |

(94)

În ceea ce privește observațiile formulate de concurentul societății Alro, autoritățile române au aprobat în întregime poziția acestuia și au sprijinit opinia potrivit căreia un producător european de aluminiu se află în competiție cu orice alt producător de aluminiu la nivel mondial. În plus, autoritățile române au susținut că contractul cu Alro nu denaturează concurența pe piața globală a aluminiului.

| (95) | De asemenea, autoritățile române au susținut că orice producător de energie electrică rațional din punct de vedere economic ar fi oferit producătorului de aluminiu un tarif mai bun comparativ cu prețurile pe segmentul OPCOM-PCCB sau cu prețurile de pe piața la vedere, datorită caracteristicilor sale specifice. Acestea au explicat, de asemenea, că prețul pe piața la vedere nu putea să fie un preț de referință corect pentru un contract pe termen lung încheiat cu un consumator industrial. Prețurile practicate în contractele bilaterale care acoperă volume mari de energie electrică în consum continuu, caracterizate de un consum previzibil și de condiții de plată avantajoase nu puteau fi decât mult mai scăzute decât prețurile energiei electrice pe piața la vedere. |
| --- | --- |

(95)

De asemenea, autoritățile române au susținut că orice producător de energie electrică rațional din punct de vedere economic ar fi oferit producătorului de aluminiu un tarif mai bun comparativ cu prețurile pe segmentul OPCOM-PCCB sau cu prețurile de pe piața la vedere, datorită caracteristicilor sale specifice. Acestea au explicat, de asemenea, că prețul pe piața la vedere nu putea să fie un preț de referință corect pentru un contract pe termen lung încheiat cu un consumator industrial. Prețurile practicate în contractele bilaterale care acoperă volume mari de energie electrică în consum continuu, caracterizate de un consum previzibil și de condiții de plată avantajoase nu puteau fi decât mult mai scăzute decât prețurile energiei electrice pe piața la vedere.

| (96) | În ceea ce privește observațiile formulate de cetățean, autoritățile române au susținut că acestea sunt lipsite de fundament. În ceea ce privește afirmația făcută de către cetățean, potrivit căreia prețurile acordate Alro erau sub prețurile pentru tranzacții echivalente în România, autoritățile române au explicat că cetățeanul nu ar fi ținut deloc seama de fluctuația prețurilor bazată pe elemente specifice fiecărei tranzacții (și anume volume mari de energie electrică cu un consum continuu, nivel ridicat de previzibilitate și condiții financiare avantajoase pentru vânzător). |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește observațiile formulate de cetățean, autoritățile române au susținut că acestea sunt lipsite de fundament. În ceea ce privește afirmația făcută de către cetățean, potrivit căreia prețurile acordate Alro erau sub prețurile pentru tranzacții echivalente în România, autoritățile române au explicat că cetățeanul nu ar fi ținut deloc seama de fluctuația prețurilor bazată pe elemente specifice fiecărei tranzacții (și anume volume mari de energie electrică cu un consum continuu, nivel ridicat de previzibilitate și condiții financiare avantajoase pentru vânzător).

| (97) | În ceea ce privește al doilea argument invocat de cetățean, potrivit căruia posibilitatea acordată Alro de a ajusta prețurile pe baza formulei LME era discriminatorie față de ceilalți participanți de pe piața energiei electrice, autoritățile române au afirmat următoarele: (i) această practică a fost permisă de legislația românească atâta timp cât societatea Hidroelectrica a înregistrat profit din respectivul contract; și (ii) acest lucru a fost o formă de parteneriat între vânzător și cumpărător, care au împărțit profitul din vânzarea de aluminiu. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește al doilea argument invocat de cetățean, potrivit căruia posibilitatea acordată Alro de a ajusta prețurile pe baza formulei LME era discriminatorie față de ceilalți participanți de pe piața energiei electrice, autoritățile române au afirmat următoarele: (i) această practică a fost permisă de legislația românească atâta timp cât societatea Hidroelectrica a înregistrat profit din respectivul contract; și (ii) acest lucru a fost o formă de parteneriat între vânzător și cumpărător, care au împărțit profitul din vânzarea de aluminiu.

7.   EVALUARE

EVALUARE

7.1.   Existența ajutorului de stat

Existența ajutorului de stat

| (98) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care aceasta afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă. Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura în discuție trebuie să îndeplinească toate aceste condiții. |
| --- | --- |

(98)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care aceasta afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă. Pentru a constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura în discuție trebuie să îndeplinească toate aceste condiții.

| (99) | Este, așadar necesar să se evalueze dacă contractele examinate au furnizat ajutor de stat în sensul articolul 107 alineatul (1) din TFUE cumpărătorilor energiei electrice vândute de societatea Hidroelectrica, și anume societăților Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon și Elsid după aderarea României la Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(99)

Este, așadar necesar să se evalueze dacă contractele examinate au furnizat ajutor de stat în sensul articolul 107 alineatul (1) din TFUE cumpărătorilor energiei electrice vândute de societatea Hidroelectrica, și anume societăților Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon și Elsid după aderarea României la Uniunea Europeană.

| (100) | Acesta ar fi cazul, între alte condiții de aplicare a Articolului 107 alineatul (1) din TFUE, numai dacă contractele în discuție ar fi favorizat anumiți cumpărători oferindu-le un avantaj economic peste condițiile normale de piață și, într-o astfel de situație, numai dacă avantajele ce rezultă din contracte și din modificările lor ulterioare pot fi atribuite nu numai resurselor statului român, ci și acțiunilor, instrucțiunilor sau influenței decisive a statului, și nu unor decizii comerciale independente ale Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(100)

Acesta ar fi cazul, între alte condiții de aplicare a Articolului 107 alineatul (1) din TFUE, numai dacă contractele în discuție ar fi favorizat anumiți cumpărători oferindu-le un avantaj economic peste condițiile normale de piață și, într-o astfel de situație, numai dacă avantajele ce rezultă din contracte și din modificările lor ulterioare pot fi atribuite nu numai resurselor statului român, ci și acțiunilor, instrucțiunilor sau influenței decisive a statului, și nu unor decizii comerciale independente ale Hidroelectrica.

| (101) | În conformitate cu hotărârea în cauza Budapesti Erömü (51), în legătură cu măsurile de ajutor de stat puse în aplicare înainte de aderare și care sunt încă aplicabile după aderare, acestea trebuie considerate fie ca măsuri existente de ajutor, fie ca măsuri noi de ajutor după aderare. Pentru a fi considerate drept măsuri existente de ajutor, acestea ar trebui enumerate în mod expres în actul de aderare al unui stat membru la Uniunea Europeană, în cazul de față, în anexa V la Tratatul de aderare a României și Bulgariei la Uniunea Europeană („Actul de aderare”) (52). Contractele în cauză nu au fost enumerate în mod explicit în anexa V la actul de aderare. Având în vedere că respectivele contracte erau încă aplicabile după data aderării, ele pot fi considerate doar măsuri noi de ajutor și, prin urmare, în lumina jurisprudenței citate, trebuie evaluate începând de la data aderării, 1 ianuarie 2007, din perspectiva celor patru condiții prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE.
  Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze contractele ca posibile noi măsuri de ajutor începând de la momentul aderării României la 1 ianuarie 2007. Această evaluare nu se poate întemeia pe circumstanțele pieței la momentul încheierii contractelor (a se vedea considerentul 19), în special pentru a decide dacă contractele în cauză erau conforme cu prețul pieței atunci când au fost încheiate. Așadar, astfel de circumstanțe nu vor fi evaluate mai aprofundat în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(101)

În conformitate cu hotărârea în cauza Budapesti Erömü (51), în legătură cu măsurile de ajutor de stat puse în aplicare înainte de aderare și care sunt încă aplicabile după aderare, acestea trebuie considerate fie ca măsuri existente de ajutor, fie ca măsuri noi de ajutor după aderare. Pentru a fi considerate drept măsuri existente de ajutor, acestea ar trebui enumerate în mod expres în actul de aderare al unui stat membru la Uniunea Europeană, în cazul de față, în anexa V la Tratatul de aderare a României și Bulgariei la Uniunea Europeană („Actul de aderare”) (52). Contractele în cauză nu au fost enumerate în mod explicit în anexa V la actul de aderare. Având în vedere că respectivele contracte erau încă aplicabile după data aderării, ele pot fi considerate doar măsuri noi de ajutor și, prin urmare, în lumina jurisprudenței citate, trebuie evaluate începând de la data aderării, 1 ianuarie 2007, din perspectiva celor patru condiții prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE.

51

52

Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze contractele ca posibile noi măsuri de ajutor începând de la momentul aderării României la 1 ianuarie 2007. Această evaluare nu se poate întemeia pe circumstanțele pieței la momentul încheierii contractelor (a se vedea considerentul 19), în special pentru a decide dacă contractele în cauză erau conforme cu prețul pieței atunci când au fost încheiate. Așadar, astfel de circumstanțe nu vor fi evaluate mai aprofundat în prezenta decizie.

7.2.   Evaluarea posibilului avantajeconomic peste condițiile de piață

Evaluarea posibilului avantajeconomic peste condițiile de piață

| (102) | Pentru a stabili dacă prețurile și condițiile de furnizare a energiei electrice de Hidroelectrica presupușilor beneficiari nu ar fi fost disponibile în alte condiții pe piața românească după 2007, Comisia trebuie, în primul rând, să identifice un preț de referință adecvat care să reflecte un preț de piață: (i) disponibil în decursul unei perioade în cadrul căreia contractele au fost în vigoare după aderarea României la Uniunea Europeană; și (ii) pentru perioada pentru care Comisia a inițiat procedura oficială în raport cu contractele. |
| --- | --- |

(102)

Pentru a stabili dacă prețurile și condițiile de furnizare a energiei electrice de Hidroelectrica presupușilor beneficiari nu ar fi fost disponibile în alte condiții pe piața românească după 2007, Comisia trebuie, în primul rând, să identifice un preț de referință adecvat care să reflecte un preț de piață: (i) disponibil în decursul unei perioade în cadrul căreia contractele au fost în vigoare după aderarea României la Uniunea Europeană; și (ii) pentru perioada pentru care Comisia a inițiat procedura oficială în raport cu contractele.

7.2.1.   Avantaj economic peste condițiile de piață

Avantaj economic peste condițiile de piață

| (103) | În evaluarea sa cu privire la existența avantajului economic, Comisia ia ca punct de referință un operator de piață care face obiectul acelorași obligații sau al unor obligații similare, care are aceleași oportunități ca societatea Hidroelectrica și care se confruntă cu aceleași condiții legale și economice ca acelea existente în România în cursul perioadei examinate, ținând seama de constrângerile și obiectivele sale comerciale (53). La vânzarea produselor sale, pentru a exclude prezența ajutorului de stat, o societate cu capital de stat trebuie să se comporte ca un operator economic privat în economia de piață, căutând să maximizeze veniturile sau să minimizeze pierderile. Cu alte cuvinte, evaluarea prezenței unui posibil avantaj economic necuvenit într-un contract comercial de aprovizionare de la un furnizor aflat în proprietatea statului presupune evaluarea măsurii în care un furnizor care nu se află în proprietatea statului și care se află într-o situație similară ar fi acționat în același mod. |
| --- | --- |

(103)

În evaluarea sa cu privire la existența avantajului economic, Comisia ia ca punct de referință un operator de piață care face obiectul acelorași obligații sau al unor obligații similare, care are aceleași oportunități ca societatea Hidroelectrica și care se confruntă cu aceleași condiții legale și economice ca acelea existente în România în cursul perioadei examinate, ținând seama de constrângerile și obiectivele sale comerciale (53). La vânzarea produselor sale, pentru a exclude prezența ajutorului de stat, o societate cu capital de stat trebuie să se comporte ca un operator economic privat în economia de piață, căutând să maximizeze veniturile sau să minimizeze pierderile. Cu alte cuvinte, evaluarea prezenței unui posibil avantaj economic necuvenit într-un contract comercial de aprovizionare de la un furnizor aflat în proprietatea statului presupune evaluarea măsurii în care un furnizor care nu se află în proprietatea statului și care se află într-o situație similară ar fi acționat în același mod.

53

| (104) | În același sens, deși diferențele de preț dintre tarifele la energie electrică practicate de stat și prețurile mai ridicate de pe piața liberă ar putea indica, la o primă analiză, prezența ajutorului de stat, din motive obiective este totuși posibil să se excludă faptul că un nivel mai scăzut al prețurilor în contractele examinate oferă cumpărătorilor de energie electrică un avantaj economic peste condițiile de piață (54). În fine, pentru examinarea unui posibil ajutor de stat definit ca un nivel al prețurilor la energia electrică peste condițiile de piață pe piețele de energie electrică într-un context de piață complex, Comisia poate face apel în mod justificat la metode sau modele economice specifice pentru a stabili măsura în care prețurile contractuale sunt diferite de prețurile pieței (55). |
| --- | --- |

(104)

În același sens, deși diferențele de preț dintre tarifele la energie electrică practicate de stat și prețurile mai ridicate de pe piața liberă ar putea indica, la o primă analiză, prezența ajutorului de stat, din motive obiective este totuși posibil să se excludă faptul că un nivel mai scăzut al prețurilor în contractele examinate oferă cumpărătorilor de energie electrică un avantaj economic peste condițiile de piață (54). În fine, pentru examinarea unui posibil ajutor de stat definit ca un nivel al prețurilor la energia electrică peste condițiile de piață pe piețele de energie electrică într-un context de piață complex, Comisia poate face apel în mod justificat la metode sau modele economice specifice pentru a stabili măsura în care prețurile contractuale sunt diferite de prețurile pieței (55).

54

55

| (105) | În fapt, prețul corespunzător contractelor era fie ajustat anual peste prețul stabilit în contract, fie stabilit anual în câteva contracte, cu excepția cazului Alro, pentru care prețul anual real rezulta din aplicarea formulelor de indexare contractuale. Evaluarea eventualului avantaj economic se realizează, prin urmare, pentru fiecare din anii acoperiți de investigație începând cu 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(105)

În fapt, prețul corespunzător contractelor era fie ajustat anual peste prețul stabilit în contract, fie stabilit anual în câteva contracte, cu excepția cazului Alro, pentru care prețul anual real rezulta din aplicarea formulelor de indexare contractuale. Evaluarea eventualului avantaj economic se realizează, prin urmare, pentru fiecare din anii acoperiți de investigație începând cu 1 ianuarie 2007.

—   Contractele cu comercianții de energie electrică, producătorii de electrozi și Alro

| (106) | Astfel cum s-a descris în considerentele 24-35, Comisia a examinat mai multe segmente ale pieței de energie electrică din România între 2007 și 2010. Pentru a compara elemente de aceeași natură, este necesar să se examineze cele mai apropiate și mai adecvate referințe pentru prețurile prevăzute în contracte pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(106)

Astfel cum s-a descris în considerentele 24-35, Comisia a examinat mai multe segmente ale pieței de energie electrică din România între 2007 și 2010. Pentru a compara elemente de aceeași natură, este necesar să se examineze cele mai apropiate și mai adecvate referințe pentru prețurile prevăzute în contracte pe parcursul perioadei examinate.

| (107) | Pe piețele de energie electrică funcționale la nivel înalt, care dispun de lichidități suficiente și de instrumente care permit predictibilitatea prețurilor pentru livrările viitoare, prețurile la vedere sunt un bun indiciu sau o aproximare a prețurilor pieței și pot fi utilizate ca referințe pentru evaluarea nivelului prețurilor în anumite contracte. Cu toate acestea, în cazul de față, date fiind proporția relativ ridicată în care, în România, în 2007, cererea era încă satisfăcută la tarife reglementate, lichiditățile limitate de pe platformele de tranzacționare OPCOM în perioada 2007-2010, volumele de energie electrică vizate de contractele examinate, stabilirea burselor de energie electrică administrate de OPCOM ca o piață relevantă antitrust pe care se exercită abuzul de poziție dominantă (considerentele 30-31 și 34) și luând în considerare comentariile formulate de terți (considerentele 60-63), nu se poate stabili prima facie că prețurile la vedere sau prețurile de pe platforma OPCOM-PCCB pot fi considerate a fi valori de referință corespunzătoare pentru evaluarea posibilei prezențe a unui avantaj economic peste prețurile de piață. |
| --- | --- |

(107)

Pe piețele de energie electrică funcționale la nivel înalt, care dispun de lichidități suficiente și de instrumente care permit predictibilitatea prețurilor pentru livrările viitoare, prețurile la vedere sunt un bun indiciu sau o aproximare a prețurilor pieței și pot fi utilizate ca referințe pentru evaluarea nivelului prețurilor în anumite contracte. Cu toate acestea, în cazul de față, date fiind proporția relativ ridicată în care, în România, în 2007, cererea era încă satisfăcută la tarife reglementate, lichiditățile limitate de pe platformele de tranzacționare OPCOM în perioada 2007-2010, volumele de energie electrică vizate de contractele examinate, stabilirea burselor de energie electrică administrate de OPCOM ca o piață relevantă antitrust pe care se exercită abuzul de poziție dominantă (considerentele 30-31 și 34) și luând în considerare comentariile formulate de terți (considerentele 60-63), nu se poate stabili prima facie că prețurile la vedere sau prețurile de pe platforma OPCOM-PCCB pot fi considerate a fi valori de referință corespunzătoare pentru evaluarea posibilei prezențe a unui avantaj economic peste prețurile de piață.

| (108) | De aceea, Comisia a renunțat să se mai bazeze pe prețurile medii pe platforma OPCOM ca valori de referință pentru compararea prețurilor contractuale ale societății Hidroelectrica, pe care își întemeiase îndoielile formulate în deciziile de inițiere relevante cu privire la prezența unui avantaj economic în cele 10 contracte cu comercianții de energie electrică și cele două cu producătorii de electrozi. Investigația a arătat că tranzacționarea pe platforme precum OPCOM, pentru durate mai scurte și în termeni standard, fie pe segmentul „piața pentru ziua următoare”, pentru durate de un an sau mai puțin sau în scopul furnizării de servicii auxiliare sau de servicii de echilibrare către operatorul rețelei de energie electrică, nu poate fi considerată ca alternativă rezonabilă pentru contractele specifice ale Hidroelectrica care fac obiectul examinării în circumstanțele specifice ale pieței românești în perioada luată în considerare. Contractele respective fuseseră negociate direct pentru a răspunde cerințelor specifice de aprovizionare/furnizare ale cumpărătorului și ale vânzătorului, cu o flexibilitate care nu era disponibilă pe alte segmente de piață. Prin urmare, pentru a confirma prezența unui avantaj economic peste condițiile de piață, este necesar să se examineze, de asemenea, condițiile prevalente pe alte segmente ale pieței disponibile în România în 2007 și ulterior, chiar dacă acestea nu au fost identificate în deciziile de inițiere. |
| --- | --- |

(108)

De aceea, Comisia a renunțat să se mai bazeze pe prețurile medii pe platforma OPCOM ca valori de referință pentru compararea prețurilor contractuale ale societății Hidroelectrica, pe care își întemeiase îndoielile formulate în deciziile de inițiere relevante cu privire la prezența unui avantaj economic în cele 10 contracte cu comercianții de energie electrică și cele două cu producătorii de electrozi. Investigația a arătat că tranzacționarea pe platforme precum OPCOM, pentru durate mai scurte și în termeni standard, fie pe segmentul „piața pentru ziua următoare”, pentru durate de un an sau mai puțin sau în scopul furnizării de servicii auxiliare sau de servicii de echilibrare către operatorul rețelei de energie electrică, nu poate fi considerată ca alternativă rezonabilă pentru contractele specifice ale Hidroelectrica care fac obiectul examinării în circumstanțele specifice ale pieței românești în perioada luată în considerare. Contractele respective fuseseră negociate direct pentru a răspunde cerințelor specifice de aprovizionare/furnizare ale cumpărătorului și ale vânzătorului, cu o flexibilitate care nu era disponibilă pe alte segmente de piață. Prin urmare, pentru a confirma prezența unui avantaj economic peste condițiile de piață, este necesar să se examineze, de asemenea, condițiile prevalente pe alte segmente ale pieței disponibile în România în 2007 și ulterior, chiar dacă acestea nu au fost identificate în deciziile de inițiere.

| (109) | În ceea ce privește piața reglementată, pe care Hidroelectrica a furnizat efectiv aproximativ o cincime din producția sa la data faptelor (considerentul 31), comparația cu prețurile reglementate aplicate anual de Hidroelectrica pe baza costurilor eligibile și a unei rate de rentabilitate stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice, ANRE, arată că toate prețurile contractuale examinate au fost în mod constant si semnificativ peste prețurile reglementate între anii 2007-2010 (considerentul 26 și anexa 1). Era astfel rațional din punct de vedere economic ca Hidroelectrica să continue să aprovizioneze începând din 2007 toți presupușii săi beneficiari care fac obiectul prezentei proceduri, deoarece aceste contracte erau mai lucrative decât aprovizionarea pe piețele reglementate. În orice caz, prin comparație cu alternativa teoretică a creșterii cantităților furnizate pe piața reglementată, Hidroelectrica nu avea libertatea de a reorienta furnizarea de energie electrică de la contractele examinate către piața reglementată, deoarece cantitățile furnizate pe piața reglementată erau stabilite ex ante de ANRE. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește piața reglementată, pe care Hidroelectrica a furnizat efectiv aproximativ o cincime din producția sa la data faptelor (considerentul 31), comparația cu prețurile reglementate aplicate anual de Hidroelectrica pe baza costurilor eligibile și a unei rate de rentabilitate stabilite de autoritatea de reglementare în domeniul energiei electrice, ANRE, arată că toate prețurile contractuale examinate au fost în mod constant si semnificativ peste prețurile reglementate între anii 2007-2010 (considerentul 26 și anexa 1). Era astfel rațional din punct de vedere economic ca Hidroelectrica să continue să aprovizioneze începând din 2007 toți presupușii săi beneficiari care fac obiectul prezentei proceduri, deoarece aceste contracte erau mai lucrative decât aprovizionarea pe piețele reglementate. În orice caz, prin comparație cu alternativa teoretică a creșterii cantităților furnizate pe piața reglementată, Hidroelectrica nu avea libertatea de a reorienta furnizarea de energie electrică de la contractele examinate către piața reglementată, deoarece cantitățile furnizate pe piața reglementată erau stabilite ex ante de ANRE.

ex ante

| (110) | Aceeași constatare este valabilă, mutatis mutandis, pentru condițiile de comercializare pe piețele de echilibrare și, respectiv, pentru ziua următoare. Date fiind caracteristicile producției Hidroelectrica, bazată în parte pe energie electrică racordată la rețea și pe costuri marginale scăzute, se poate argumenta că Hidroelectrica ar fi putut să își asigure în mod ocazional venituri mai mari prin transferarea energiei electrice furnizate în temeiul contractelor examinate către aprovizionarea pe piețele pentru ziua următoare și, respectiv, de echilibrare, concentrându-se, în special, pe furnizarea de energie electrică la orele de vârf, atunci când prețurile la energie electrică cresc considerabil. Cu toate acestea, din diverse motive, condițiile și prețurile de piață prevalente pe segmentele respective ale pieței nu pot fi considerate ca fiind reprezentative pentru condițiile de piață cu care s-ar putea compara contractele examinate cu scopul de a se stabili dacă au conferit avantaje economice cumpărătorilor. |
| --- | --- |

(110)

Aceeași constatare este valabilă, mutatis mutandis, pentru condițiile de comercializare pe piețele de echilibrare și, respectiv, pentru ziua următoare. Date fiind caracteristicile producției Hidroelectrica, bazată în parte pe energie electrică racordată la rețea și pe costuri marginale scăzute, se poate argumenta că Hidroelectrica ar fi putut să își asigure în mod ocazional venituri mai mari prin transferarea energiei electrice furnizate în temeiul contractelor examinate către aprovizionarea pe piețele pentru ziua următoare și, respectiv, de echilibrare, concentrându-se, în special, pe furnizarea de energie electrică la orele de vârf, atunci când prețurile la energie electrică cresc considerabil. Cu toate acestea, din diverse motive, condițiile și prețurile de piață prevalente pe segmentele respective ale pieței nu pot fi considerate ca fiind reprezentative pentru condițiile de piață cu care s-ar putea compara contractele examinate cu scopul de a se stabili dacă au conferit avantaje economice cumpărătorilor.

| (111) | În primul rând, se observă că Hidroelectrica a furnizat energie electrică și pe aceste segmente de piață între 2007 și 2010, deși într-o măsură limitată, sub 10 % din vânzările sale (considerentul 31). Aspectul relevant este dacă piețele respective ar fi putut constitui o alternativă valabilă pentru un operator rațional care ar fi acționat în locul Hidroelectrica pentru a stabili destinația a 63 % din vânzările sale, vânzări pe care Hidroelectrica le-a efectuat în baza unor contracte bilaterale în perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(111)

În primul rând, se observă că Hidroelectrica a furnizat energie electrică și pe aceste segmente de piață între 2007 și 2010, deși într-o măsură limitată, sub 10 % din vânzările sale (considerentul 31). Aspectul relevant este dacă piețele respective ar fi putut constitui o alternativă valabilă pentru un operator rațional care ar fi acționat în locul Hidroelectrica pentru a stabili destinația a 63 % din vânzările sale, vânzări pe care Hidroelectrica le-a efectuat în baza unor contracte bilaterale în perioada 2007-2010.

| (112) | Tranzacționarea pe respectivele segmente de piață presupunea caracteristici distincte, care invalidează determinarea condițiilor de piață valabile pentru întreaga piață românească sau pentru contractele pe termen lung ale Hidroelectrica. Într-adevăr, serviciile de echilibrare sau cele auxiliare sunt furnizate de producătorii de energie electrică către operatorul de transport și de sistem pe baza unui model și a unei cereri imprevizibile din partea unui cumpărător unic. Aprovizionarea pentru ziua următoare implică, de asemenea, prețuri și cantități imprevizibile de la o zi la alta. Cu alte cuvinte, contractele pe termen lung examinate, chiar lăsându-se deoparte prevederile lor și presupunându-se că ar putea fi segmentate într-o succesiune de contracte revizuibile anual, nu pot fi comparate cu o succesiune de 365 de contracte de o zi pentru aceeași perioadă. Niciunul dintre aceste segmente alternative de piață nu ar oferi previzibilitatea și stabilitatea veniturilor de care are nevoie Hidroelectrica și nu ar corespunde caracteristicilor de producție și planului de investiții ale acesteia (considerentele 13-15). |
| --- | --- |

(112)

Tranzacționarea pe respectivele segmente de piață presupunea caracteristici distincte, care invalidează determinarea condițiilor de piață valabile pentru întreaga piață românească sau pentru contractele pe termen lung ale Hidroelectrica. Într-adevăr, serviciile de echilibrare sau cele auxiliare sunt furnizate de producătorii de energie electrică către operatorul de transport și de sistem pe baza unui model și a unei cereri imprevizibile din partea unui cumpărător unic. Aprovizionarea pentru ziua următoare implică, de asemenea, prețuri și cantități imprevizibile de la o zi la alta. Cu alte cuvinte, contractele pe termen lung examinate, chiar lăsându-se deoparte prevederile lor și presupunându-se că ar putea fi segmentate într-o succesiune de contracte revizuibile anual, nu pot fi comparate cu o succesiune de 365 de contracte de o zi pentru aceeași perioadă. Niciunul dintre aceste segmente alternative de piață nu ar oferi previzibilitatea și stabilitatea veniturilor de care are nevoie Hidroelectrica și nu ar corespunde caracteristicilor de producție și planului de investiții ale acesteia (considerentele 13-15).

| (113) | În fine, în fapt, volumele totale tranzacționate în fiecare an din 2007 până în 2010, între toți furnizorii din România și cumpărătorii relevanți pe segmentele de piață pentru ziua următoare și de echilibrare, luate împreună, au reprezentat întotdeauna mai puțin decât volumul furnizat anual prin contractele examinate (a se vedea considerentele 30, 31 și 38). Niciunul dintre segmentele de piață nu a avut capacitatea și lichiditățile necesare pentru a absorbi volumele de vânzări realizate prin aceste contracte pe perioada respectivă. Cu alte cuvinte, chiar și în ipoteza nerealistă că Hidroelectrica ar fi putut înlocui toți producătorii și vânzătorii din România pe unul sau pe ambele aceste segmente de piață, aceasta ar fi avut în continuare nevoie să găsească cumpărători suplimentari pentru volumele respective. În consecință, termenii și prețurile practicate pe aceste segmente mai degrabă de nișă, indiferent cât de ridicate, nu se pot utiliza în scopul unei comparații semnificative și obiective cu prețurile practicate de Hidroelectrica în contractele pe termen lung. |
| --- | --- |

(113)

În fine, în fapt, volumele totale tranzacționate în fiecare an din 2007 până în 2010, între toți furnizorii din România și cumpărătorii relevanți pe segmentele de piață pentru ziua următoare și de echilibrare, luate împreună, au reprezentat întotdeauna mai puțin decât volumul furnizat anual prin contractele examinate (a se vedea considerentele 30, 31 și 38). Niciunul dintre segmentele de piață nu a avut capacitatea și lichiditățile necesare pentru a absorbi volumele de vânzări realizate prin aceste contracte pe perioada respectivă. Cu alte cuvinte, chiar și în ipoteza nerealistă că Hidroelectrica ar fi putut înlocui toți producătorii și vânzătorii din România pe unul sau pe ambele aceste segmente de piață, aceasta ar fi avut în continuare nevoie să găsească cumpărători suplimentari pentru volumele respective. În consecință, termenii și prețurile practicate pe aceste segmente mai degrabă de nișă, indiferent cât de ridicate, nu se pot utiliza în scopul unei comparații semnificative și obiective cu prețurile practicate de Hidroelectrica în contractele pe termen lung.

| (114) | Rezultă că, având în vedere caracteristicile contractuale esențiale în ceea ce privește flexibilitatea aprovizionării, durata îndelungată și cantitățile contractate, precum și în condițiile de piață specifice ale pieței românești în perioada examinată, cele mai apropiate elemente de comparație pentru a se putea stabili posibila prezență a unui avantaj economic peste condițiile prevalente de piața din România erau prețurile convenite de marii consumatori care au încheiat contracte specifice, negociate direct în termeni flexibili și prestabiliți. Este așadar oportun să se analizeze dacă contractele examinate corespundeau prețurilor celorlalți vânzători de pe segmentul românesc de piață al contractelor negociate direct. Setul de date descris la considerentele 35-38 care se referă la contractele bilaterale negociate direct în vigoare și concomitente cu contractele care fac obiectul examinării constituie cea mai adecvată bază de care dispune Comisia în prezenta analiză în vederea comparării prețurilor contractelor practicate față de comercianții de energie electrică, Alro, Electrocarbon și Elsid. Prin urmare, Comisia a comparat aceste prețuri cu prețurile rezultate din setul de date aferent perioadei dintre 1 ianuarie 2007 și sfârșitul anului 2010. |
| --- | --- |

(114)

Rezultă că, având în vedere caracteristicile contractuale esențiale în ceea ce privește flexibilitatea aprovizionării, durata îndelungată și cantitățile contractate, precum și în condițiile de piață specifice ale pieței românești în perioada examinată, cele mai apropiate elemente de comparație pentru a se putea stabili posibila prezență a unui avantaj economic peste condițiile prevalente de piața din România erau prețurile convenite de marii consumatori care au încheiat contracte specifice, negociate direct în termeni flexibili și prestabiliți. Este așadar oportun să se analizeze dacă contractele examinate corespundeau prețurilor celorlalți vânzători de pe segmentul românesc de piață al contractelor negociate direct. Setul de date descris la considerentele 35-38 care se referă la contractele bilaterale negociate direct în vigoare și concomitente cu contractele care fac obiectul examinării constituie cea mai adecvată bază de care dispune Comisia în prezenta analiză în vederea comparării prețurilor contractelor practicate față de comercianții de energie electrică, Alro, Electrocarbon și Elsid. Prin urmare, Comisia a comparat aceste prețuri cu prețurile rezultate din setul de date aferent perioadei dintre 1 ianuarie 2007 și sfârșitul anului 2010.

—   Contractele cu ArcelorMittal

| (115) | În ceea ce privește cele două contracte încheiate în 2009 și 2010 de Hidroelectrica cu ArcelorMittal pe segmentul OPCOM-PCCB, Comisia nu consideră că prețurile ofertelor paralele ale celor doi comercianți disponibile pe OPCOM-PCCB menționate în decizia de inițiere relevantă reprezintă un preț rezonabil de referință, pentru următoarele motive:






  — | în ceea ce privește contractul din 2009, niciuna dintre cele două oferte făcute pe OPCOM nu a fost, de fapt, valabilă. Energy Holding și-a retras oferta paralelă pentru aceeași perioadă, cantitate și condiții de livrare înainte ca oferta ArcelorMittal să fie tranzacționată (56). Cealaltă ofertă, a societății Petprod, nu era acceptabilă pentru o evaluare comparativă, întrucât acoperea numai jumătate din cantitatea pe care ArcelorMittal s-a oferit să o cumpere; |
| --- | --- | --- |

(115)

În ceea ce privește cele două contracte încheiate în 2009 și 2010 de Hidroelectrica cu ArcelorMittal pe segmentul OPCOM-PCCB, Comisia nu consideră că prețurile ofertelor paralele ale celor doi comercianți disponibile pe OPCOM-PCCB menționate în decizia de inițiere relevantă reprezintă un preț rezonabil de referință, pentru următoarele motive:

—

în ceea ce privește contractul din 2009, niciuna dintre cele două oferte făcute pe OPCOM nu a fost, de fapt, valabilă. Energy Holding și-a retras oferta paralelă pentru aceeași perioadă, cantitate și condiții de livrare înainte ca oferta ArcelorMittal să fie tranzacționată (56). Cealaltă ofertă, a societății Petprod, nu era acceptabilă pentru o evaluare comparativă, întrucât acoperea numai jumătate din cantitatea pe care ArcelorMittal s-a oferit să o cumpere;

56

| — | în ceea ce privește contractul din 2010, datele financiare pentru cei doi comercianți cu ofertele paralele au arătat că aceștia nu ar fi putut face față pierderilor în cazul în care nu ar fi fost în măsură să revândă importanta cantitate de energie electrică pe care intenționau să o cumpere de la Hidroelectrica: adevărata intenție a acestor doi comercianți în 2010 a fost de a revinde energia electrică către ArcelorMittal la un preț mai mare. De fapt, ambele oferte au fost retrase imediat ce oferta de cumpărare din partea ArcelorMittal a fost acceptată de către Hidroelectrica în data de 29 decembrie 2010, fapt din care rezultă că respectivii comercianți nu au luat în calcul să vândă cantitățile respective către alți clienți decât ArcelorMittal (57). |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește contractul din 2010, datele financiare pentru cei doi comercianți cu ofertele paralele au arătat că aceștia nu ar fi putut face față pierderilor în cazul în care nu ar fi fost în măsură să revândă importanta cantitate de energie electrică pe care intenționau să o cumpere de la Hidroelectrica: adevărata intenție a acestor doi comercianți în 2010 a fost de a revinde energia electrică către ArcelorMittal la un preț mai mare. De fapt, ambele oferte au fost retrase imediat ce oferta de cumpărare din partea ArcelorMittal a fost acceptată de către Hidroelectrica în data de 29 decembrie 2010, fapt din care rezultă că respectivii comercianți nu au luat în calcul să vândă cantitățile respective către alți clienți decât ArcelorMittal (57).

57

| (116) | În absența unor contracte puse în aplicare complet comparabile, prețurile medii ale OPCOM-PCCB nu reprezintă o referință valabilă pentru cele două contracte cu ArcelorMittal, dat fiind faptul că volumul de energie tranzacționat pe platforma OPCOM a fost limitat și tipurile de tranzacții executate efectiv nu erau comparabile. |
| --- | --- |

(116)

În absența unor contracte puse în aplicare complet comparabile, prețurile medii ale OPCOM-PCCB nu reprezintă o referință valabilă pentru cele două contracte cu ArcelorMittal, dat fiind faptul că volumul de energie tranzacționat pe platforma OPCOM a fost limitat și tipurile de tranzacții executate efectiv nu erau comparabile.

| (117) | În pofida opiniilor preliminare formulate în deciziile de inițiere, având în vedere cantitățile mari de energie electrică achiziționate de către ArcelorMittal, faptul că ArcelorMittal a reprezentat un client serios și stabil din punct de vedere financiar pentru Hidroelectrica și că niciuna dintre cele două oferte paralele din partea comercianților și nici prețurile medii ale OPCOM-PCCB nu au reprezentat o referință valabilă pentru cele două contracte cu ArcelorMittal, Comisia consideră că cel mai adecvat indicator pentru un preț de referință în scopul comparației ar fi cel utilizat pentru celelalte contracte identificate în conformitate cu setul de date. Prin urmare, în lumina comentariilor primite ca reacție la decizia de inițiere, Comisia și-a modificat analiza și a examinat prețurile acestor două contracte cu ArcelorMittal pe baza aceluiași set de date utilizat pentru compararea contractelor pe termen lung. |
| --- | --- |

(117)

În pofida opiniilor preliminare formulate în deciziile de inițiere, având în vedere cantitățile mari de energie electrică achiziționate de către ArcelorMittal, faptul că ArcelorMittal a reprezentat un client serios și stabil din punct de vedere financiar pentru Hidroelectrica și că niciuna dintre cele două oferte paralele din partea comercianților și nici prețurile medii ale OPCOM-PCCB nu au reprezentat o referință valabilă pentru cele două contracte cu ArcelorMittal, Comisia consideră că cel mai adecvat indicator pentru un preț de referință în scopul comparației ar fi cel utilizat pentru celelalte contracte identificate în conformitate cu setul de date. Prin urmare, în lumina comentariilor primite ca reacție la decizia de inițiere, Comisia și-a modificat analiza și a examinat prețurile acestor două contracte cu ArcelorMittal pe baza aceluiași set de date utilizat pentru compararea contractelor pe termen lung.

—   Analiza econometrică a Comisiei cu privire la prețurile contractelor pe termen lung

| (118) | Pe piețele de energie electrică funcționale la nivel înalt, care dispun de lichidități suficiente și de instrumente care permit predictibilitatea prețurilor pentru livrările viitoare, prețurile la vedere sunt un bun indiciu sau o aproximare a prețurilor pieței și pot fi utilizate ca valori de referință pentru evaluarea nivelului prețurilor în anumite contracte. Cu toate acestea, în cazul de față, dat fiind proporția relativ ridicată în care, în România, în 2009, cererea era încă satisfăcută la tarife reglementate, lichiditățile limitate pe platformele de tranzacționare OPCOM în perioada 2007-2010, precum și faptul că bursele de energie electrică administrate de OPCOM au fost desemnate ca o piață relevantă antitrust pe care se exercită abuzul de poziție dominantă, este indicat să se identifice alte referințe corespunzătoare pentru a se evalua posibila prezență a unui avantaj peste prețurile de piață. |
| --- | --- |

(118)

Pe piețele de energie electrică funcționale la nivel înalt, care dispun de lichidități suficiente și de instrumente care permit predictibilitatea prețurilor pentru livrările viitoare, prețurile la vedere sunt un bun indiciu sau o aproximare a prețurilor pieței și pot fi utilizate ca valori de referință pentru evaluarea nivelului prețurilor în anumite contracte. Cu toate acestea, în cazul de față, dat fiind proporția relativ ridicată în care, în România, în 2009, cererea era încă satisfăcută la tarife reglementate, lichiditățile limitate pe platformele de tranzacționare OPCOM în perioada 2007-2010, precum și faptul că bursele de energie electrică administrate de OPCOM au fost desemnate ca o piață relevantă antitrust pe care se exercită abuzul de poziție dominantă, este indicat să se identifice alte referințe corespunzătoare pentru a se evalua posibila prezență a unui avantaj peste prețurile de piață.

| (119) | Comisia a utilizat setul de date furnizate de autoritățile române, considerând că aceasta reprezintă cea mai bună sursă disponibilă de elemente de probă care să reflecte condițiile de piață din România. Setul de date conține informații adecvate, care permit Comisiei să analizeze condițiile pe piața energiei electrice din România pe parcursul perioadei examinate, astfel cum se arată la considerentele 36 și 37. Pe baza setului de date, Comisia a efectuat o analiză econometrică în vederea estimării unui preț de referință pe baza contractelor de furnizare a energiei electrice valabile concomitent cu contractele examinate ale Hidroelectrica pe parcursul perioadei respective. Utilizarea modelelor economice pentru cuantificarea posibilelor avantaje peste condițiile de piață este conformă cu precedentul în circumstanțe de piață complexe (considerentul 104), cum este cazul în România începând din 2007 (considerentele 24-38 și 107). În anexa II este prezentată o descriere tehnică completă și detaliată a analizei econometrice și a rezultatelor acesteia. |
| --- | --- |

(119)

Comisia a utilizat setul de date furnizate de autoritățile române, considerând că aceasta reprezintă cea mai bună sursă disponibilă de elemente de probă care să reflecte condițiile de piață din România. Setul de date conține informații adecvate, care permit Comisiei să analizeze condițiile pe piața energiei electrice din România pe parcursul perioadei examinate, astfel cum se arată la considerentele 36 și 37. Pe baza setului de date, Comisia a efectuat o analiză econometrică în vederea estimării unui preț de referință pe baza contractelor de furnizare a energiei electrice valabile concomitent cu contractele examinate ale Hidroelectrica pe parcursul perioadei respective. Utilizarea modelelor economice pentru cuantificarea posibilelor avantaje peste condițiile de piață este conformă cu precedentul în circumstanțe de piață complexe (considerentul 104), cum este cazul în România începând din 2007 (considerentele 24-38 și 107). În anexa II este prezentată o descriere tehnică completă și detaliată a analizei econometrice și a rezultatelor acesteia.

| (120) | În absența unei referințe clare pentru stabilirea „condițiilor de piață”, în scopul de a se verifica dacă prețurile contractelor se situau peste nivelul pieței, s-a estimat un preț de referință intermediar, într-o ipoteză conservatoare, luându-se în considerare diferențele negative față de prețul de piață estimat. Pe baza acestei abordări conservative, Comisia a efectuat o comparație între prețurile din contractele societății Hidroelectrica și prețul de referință al pieței, anual, pentru perioada cuprinsă între 2007 și 2010. Comparația a fost efectuată pe o bază anuală deoarece, de fapt, prețurile de vânzare au fost modificate în fiecare an (58), în ciuda dispozițiilor relevante din contracte. |
| --- | --- |

(120)

În absența unei referințe clare pentru stabilirea „condițiilor de piață”, în scopul de a se verifica dacă prețurile contractelor se situau peste nivelul pieței, s-a estimat un preț de referință intermediar, într-o ipoteză conservatoare, luându-se în considerare diferențele negative față de prețul de piață estimat. Pe baza acestei abordări conservative, Comisia a efectuat o comparație între prețurile din contractele societății Hidroelectrica și prețul de referință al pieței, anual, pentru perioada cuprinsă între 2007 și 2010. Comparația a fost efectuată pe o bază anuală deoarece, de fapt, prețurile de vânzare au fost modificate în fiecare an (58), în ciuda dispozițiilor relevante din contracte.

58

| (121) | Analiza indică faptul că doar trei presupuși beneficiari au beneficiat de prețuri mai scăzute decât cele din cadrul intervalului în care ar putea fi considerate a fi conforme cu prețul de referință al pieței:






  — | în fiecare an în perioada 2007-2010, în privința Electrocarbon și Elsid se relevă prețuri contractuale sub prețul de referință al pieței corespunzător anului respectiv; |
| --- | --- | --- |

(121)

Analiza indică faptul că doar trei presupuși beneficiari au beneficiat de prețuri mai scăzute decât cele din cadrul intervalului în care ar putea fi considerate a fi conforme cu prețul de referință al pieței:

—

în fiecare an în perioada 2007-2010, în privința Electrocarbon și Elsid se relevă prețuri contractuale sub prețul de referință al pieței corespunzător anului respectiv;

| — | pentru Luxten-Lighting, această diferență este mai mare decât prețul de referință numai în 2008 și 2009. |
| --- | --- |

—

pentru Luxten-Lighting, această diferență este mai mare decât prețul de referință numai în 2008 și 2009.

| (122) | Analiza arată că prețurile practicate de Hidroelectrica în nouă dintre contracte între 20072010, și anume cele cu Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Electrica, ArcelorMittal și Alro erau total conforme cu prețul de referință al pieței. În cazul contractului cu Luxten-Lighting, prețurile aplicate în anii 2007 și 2010 nu diferă în mod semnificativ de alte contracte negociate direct încheiate pe piața românească. |
| --- | --- |

(122)

Analiza arată că prețurile practicate de Hidroelectrica în nouă dintre contracte între 20072010, și anume cele cu Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Electrica, ArcelorMittal și Alro erau total conforme cu prețul de referință al pieței. În cazul contractului cu Luxten-Lighting, prețurile aplicate în anii 2007 și 2010 nu diferă în mod semnificativ de alte contracte negociate direct încheiate pe piața românească.

| (123) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nu există niciun avantaj economic necuvenit peste condițiile de piață acordat în temeiul contractelor cu societățile Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Electrica, ArcelorMittal și Alro pentru întreaga perioadă examinată, precum și cu Luxten-Lighting pentru anii 2007 și 2010. |
| --- | --- |

(123)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că nu există niciun avantaj economic necuvenit peste condițiile de piață acordat în temeiul contractelor cu societățile Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Electrica, ArcelorMittal și Alro pentru întreaga perioadă examinată, precum și cu Luxten-Lighting pentru anii 2007 și 2010.

| (124) | În același timp, analiza empirică indică trei contracte ca nefiind conforme cu prețul de referință, și anume contractul dintre Hidroelectrica și Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cele cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010. |
| --- | --- |

(124)

În același timp, analiza empirică indică trei contracte ca nefiind conforme cu prețul de referință, și anume contractul dintre Hidroelectrica și Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cele cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010.

| (125) | Având în vedere cele de mai sus, decizia Hidroelectrica de a menține cele trei contracte cu societățile Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting nu poate fi considerată a fi aceea a unui operator de piață rațional câtă vreme contractele cu Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010 par a fi sub nivelul condițiile de piață, într-o ipoteză conservatoare (anexa II). Prin urmare, Hidroelectrica a conferit un avantaj economic necuvenit societății Luxten-Lighting în anii 2008-2009 și societăților Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010. |
| --- | --- |

(125)

Având în vedere cele de mai sus, decizia Hidroelectrica de a menține cele trei contracte cu societățile Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting nu poate fi considerată a fi aceea a unui operator de piață rațional câtă vreme contractele cu Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010 par a fi sub nivelul condițiile de piață, într-o ipoteză conservatoare (anexa II). Prin urmare, Hidroelectrica a conferit un avantaj economic necuvenit societății Luxten-Lighting în anii 2008-2009 și societăților Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010.

| (126) | Prin urmare, contractele Hidroelectrica cu Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010 par să fi favorizat cumpărătorii, conferindu-le un avantaj economic necuvenit peste condițiile normale de piață și, de aceea, nu se poate exclude posibilitatea ca că acestea să fi implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(126)

Prin urmare, contractele Hidroelectrica cu Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009, și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010 par să fi favorizat cumpărătorii, conferindu-le un avantaj economic necuvenit peste condițiile normale de piață și, de aceea, nu se poate exclude posibilitatea ca că acestea să fi implicat ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (127) | Prin urmare, în lumina constatărilor analizei econometrice a Comisiei descrise la considerentul 120, este necesar să se examineze în continuare dacă una dintre celelalte condiții cumulative pentru existența unui ajutor de stat este îndeplinită în ceea ce privește Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid. |
| --- | --- |

(127)

Prin urmare, în lumina constatărilor analizei econometrice a Comisiei descrise la considerentul 120, este necesar să se examineze în continuare dacă una dintre celelalte condiții cumulative pentru existența unui ajutor de stat este îndeplinită în ceea ce privește Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid.

7.3.   Resursele statului și imputabilitatea către stat

Resursele statului și imputabilitatea către stat

| (128) | Având în vedere că Hidroelectrica este deținută în proporție de 80 % de către stat și că un eventual deficit în ceea ce privește veniturile din vânzări reduce resursele aflate la dispoziția statului român, în calitatea sa de acționar, Comisia poate concluziona că veniturile sau absența veniturilor provenite din vânzarea de energie electrică în temeiul celor trei contracte cu LuxtenLighting pentru anii 2008-2009, Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010, implică resurse ale statului în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere că Hidroelectrica este deținută în proporție de 80 % de către stat și că un eventual deficit în ceea ce privește veniturile din vânzări reduce resursele aflate la dispoziția statului român, în calitatea sa de acționar, Comisia poate concluziona că veniturile sau absența veniturilor provenite din vânzarea de energie electrică în temeiul celor trei contracte cu LuxtenLighting pentru anii 2008-2009, Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010, implică resurse ale statului în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (129) | Cu toate acestea, această concluzie nu își păstrează neapărat validitatea în ceea ce privește imputabilitatea către statul român a deciziilor comerciale ale Hidroelectrica referitor la prețurile și veniturile din vânzări obținute prin cele trei contracte cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid după 1 ianuarie 2007. Într-adevăr, simplul fapt că, în punerea în aplicare a contractelor examinate, prețurile au fost aplicate de Hidroelectrica, o întreprindere controlată în majoritate de statul român, nu este suficient, pentru a concluziona că aceste decizii erau imputabile statului român. |
| --- | --- |

(129)

Cu toate acestea, această concluzie nu își păstrează neapărat validitatea în ceea ce privește imputabilitatea către statul român a deciziilor comerciale ale Hidroelectrica referitor la prețurile și veniturile din vânzări obținute prin cele trei contracte cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid după 1 ianuarie 2007. Într-adevăr, simplul fapt că, în punerea în aplicare a contractelor examinate, prețurile au fost aplicate de Hidroelectrica, o întreprindere controlată în majoritate de statul român, nu este suficient, pentru a concluziona că aceste decizii erau imputabile statului român.

| (130) | În fapt, toate cele trei contracte erau în vigoare la 1 ianuarie 2007 (considerentul 19, anexa I). Comisia nu este în măsură să stabilească dacă încheierea celor trei contracte în cauză, realizată în 2002 și în 2004, precum și toate modificările operate înainte de aderarea României la UE, erau imputabile statului român sau să evalueze circumstanțele pieței la momentul încheierii sau modificării contractelor înainte de data respectivă (considerentul 101). Rezultă de aici că deciziile societății Hidroelectrica pe care Comisia este în măsură să le evalueze sunt:






  — | decizia expresă sau tacită de a menține în vigoare, după 1 ianuarie 2007, contractele de vânzări încheiate înainte de aderarea României la Uniunea Europeană; și |
| --- | --- | --- |

(130)

În fapt, toate cele trei contracte erau în vigoare la 1 ianuarie 2007 (considerentul 19, anexa I). Comisia nu este în măsură să stabilească dacă încheierea celor trei contracte în cauză, realizată în 2002 și în 2004, precum și toate modificările operate înainte de aderarea României la UE, erau imputabile statului român sau să evalueze circumstanțele pieței la momentul încheierii sau modificării contractelor înainte de data respectivă (considerentul 101). Rezultă de aici că deciziile societății Hidroelectrica pe care Comisia este în măsură să le evalueze sunt:

—

decizia expresă sau tacită de a menține în vigoare, după 1 ianuarie 2007, contractele de vânzări încheiate înainte de aderarea României la Uniunea Europeană; și

| — | toate deciziile de modificare substanțială a condițiilor contractuale după aderarea la Uniunea Europeană, în special cele privind modificarea prețurilor contractuale. |
| --- | --- |

—

toate deciziile de modificare substanțială a condițiilor contractuale după aderarea la Uniunea Europeană, în special cele privind modificarea prețurilor contractuale.

| (131) | În acest sens, chiar dacă statul român era în poziția de a controla politica Hidroelectrica și de a exercita o influență dominantă asupra deciziilor acesteia, exercitarea efectivă a respectivului control în cazul menținerii contractelor sau al modificării prețurilor contractuale cu LuxtenLighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010 nu poate fi prezumată în mod automat. |
| --- | --- |

(131)

În acest sens, chiar dacă statul român era în poziția de a controla politica Hidroelectrica și de a exercita o influență dominantă asupra deciziilor acesteia, exercitarea efectivă a respectivului control în cazul menținerii contractelor sau al modificării prețurilor contractuale cu LuxtenLighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010 nu poate fi prezumată în mod automat.

| (132) | Potrivit jurisprudenței relevante (59), este necesar să se examineze fie dacă se poate considera că autoritățile române au fost implicate, într-un fel sau altul, în menținerea în vigoare a contractelor și în modificarea prețurilor contractuale, fie improbabilitatea neimplicării autorităților române în aceste decizii. În acest scop, imputabilitatea către statul român a deciziilor privind contractele examinate poate fi dedusă pe baza unui set de indicatori rezultați din circumstanțele și din contextul în care Hidroelectrica a furnizat energie electrică societății Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și societăților Electrocarbon și Elsid după 2007. |
| --- | --- |

(132)

Potrivit jurisprudenței relevante (59), este necesar să se examineze fie dacă se poate considera că autoritățile române au fost implicate, într-un fel sau altul, în menținerea în vigoare a contractelor și în modificarea prețurilor contractuale, fie improbabilitatea neimplicării autorităților române în aceste decizii. În acest scop, imputabilitatea către statul român a deciziilor privind contractele examinate poate fi dedusă pe baza unui set de indicatori rezultați din circumstanțele și din contextul în care Hidroelectrica a furnizat energie electrică societății Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și societăților Electrocarbon și Elsid după 2007.

59

| (133) | În particular, pe baza jurisprudenței relevante, menținerea celor trei contracte aflate în vigoare și introducerea de modificări ale prețurilor contractuale după 2007 pot fi imputabile statului român: (i) dacă Hidroelectrica nu ar fi putut să decidă în aceste privințe fără a lua în considerare cerințele autorităților publice; sau (ii) dacă Hidroelectrica a trebuit să ia în considerare instrucțiuni emise de un organism guvernamental sau interministerial. Totodată, trebuie să se aibă în vedere (iii) dacă Hidroelectrica este integrată în structurile administrației publice; (iv) natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață în condiții normale de concurență cu operatorii privați; (v) statutul juridic al Hidroelectrica (cât privește faptul că se supune normelor drept public sau de drept comun al societăților comerciale); (vi) intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra administrării; sau (vii) orice alt indicator care să arate fie implicarea autorităților publice în menținerea contractelor și în modificarea prețurilor contractuale, fie improbabilitatea neimplicării autorităților române; ținând seama, de asemenea, și de (viii) sfera deciziilor luate de Hidroelectrica, conținutul acestora sau condițiile pe care le stipulează (60). |
| --- | --- |

(133)

În particular, pe baza jurisprudenței relevante, menținerea celor trei contracte aflate în vigoare și introducerea de modificări ale prețurilor contractuale după 2007 pot fi imputabile statului român: (i) dacă Hidroelectrica nu ar fi putut să decidă în aceste privințe fără a lua în considerare cerințele autorităților publice; sau (ii) dacă Hidroelectrica a trebuit să ia în considerare instrucțiuni emise de un organism guvernamental sau interministerial. Totodată, trebuie să se aibă în vedere (iii) dacă Hidroelectrica este integrată în structurile administrației publice; (iv) natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață în condiții normale de concurență cu operatorii privați; (v) statutul juridic al Hidroelectrica (cât privește faptul că se supune normelor drept public sau de drept comun al societăților comerciale); (vi) intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra administrării; sau (vii) orice alt indicator care să arate fie implicarea autorităților publice în menținerea contractelor și în modificarea prețurilor contractuale, fie improbabilitatea neimplicării autorităților române; ținând seama, de asemenea, și de (viii) sfera deciziilor luate de Hidroelectrica, conținutul acestora sau condițiile pe care le stipulează (60).

60

| (134) | Hidroelectrica este o societate care se supune normelor de drept comun al societăților comerciale, neintegrată în structurile administrației publice. În fapt, membrii Consiliului de Administrație al Hidroelectrica pot cumula această funcție cu posturi guvernamentale (considerentul 12). Acest lucru ar putea sugera că membrii Consiliului de Administrație ar fi fost aleși în principal pe criterii legate de apropierea lor de guvern, mai degrabă decât de experiența lor în materie de afaceri sau competență. Deși există indicii că Hidroelectrica trebuie să ia în considerare instrucțiuni emise de un organism guvernamental sau interministerial, nu există indicii că ar fi fost emise astfel de instrucțiuni în ceea ce privește menținerea în vigoare a celor trei contracte comerciale în discuție și creșterea prețurilor contractuale. În special, nu există indicii că adunarea generală a acționarilor Hidroelectrica sau Consiliul de Administrație au avut vreun rol în deciziile legate de contractele comerciale de furnizare a energiei electrice (în sensul menținerii acestora) și/sau de modificare a prețurilor practicate în aplicarea contractelor respective (considerentul 12). Așa cum a fost remarcat de mai multe părți interesate, în conformitate cu statutul Hidroelectrica și cu dreptul românesc al societăților comerciale, directorul general conduce și reprezintă întreprinderea în activitățile curente și ia decizii în mod independent în alte chestiuni decât acelea rezervate adunării generale a acționarilor și Consiliului de Administrație. Autoritățile române subliniază că membrii Consiliului de Administrație trebuie să ia decizii în interesul întreprinderii. |
| --- | --- |

(134)

Hidroelectrica este o societate care se supune normelor de drept comun al societăților comerciale, neintegrată în structurile administrației publice. În fapt, membrii Consiliului de Administrație al Hidroelectrica pot cumula această funcție cu posturi guvernamentale (considerentul 12). Acest lucru ar putea sugera că membrii Consiliului de Administrație ar fi fost aleși în principal pe criterii legate de apropierea lor de guvern, mai degrabă decât de experiența lor în materie de afaceri sau competență. Deși există indicii că Hidroelectrica trebuie să ia în considerare instrucțiuni emise de un organism guvernamental sau interministerial, nu există indicii că ar fi fost emise astfel de instrucțiuni în ceea ce privește menținerea în vigoare a celor trei contracte comerciale în discuție și creșterea prețurilor contractuale. În special, nu există indicii că adunarea generală a acționarilor Hidroelectrica sau Consiliul de Administrație au avut vreun rol în deciziile legate de contractele comerciale de furnizare a energiei electrice (în sensul menținerii acestora) și/sau de modificare a prețurilor practicate în aplicarea contractelor respective (considerentul 12). Așa cum a fost remarcat de mai multe părți interesate, în conformitate cu statutul Hidroelectrica și cu dreptul românesc al societăților comerciale, directorul general conduce și reprezintă întreprinderea în activitățile curente și ia decizii în mod independent în alte chestiuni decât acelea rezervate adunării generale a acționarilor și Consiliului de Administrație. Autoritățile române subliniază că membrii Consiliului de Administrație trebuie să ia decizii în interesul întreprinderii.

| (135) | Ordinul ministerial nr. 445/2009, la care a făcut trimitere Comisia în deciziile de inițiere a procedurii (considerentul 44), nu a avut niciun efect asupra termenilor și condițiilor celor trei contracte în discuție. În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din acest ordin, contractele bilaterale în curs erau, în general, exceptate de la regula pe baza căreia reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri membri ai consiliilor de administrație ale companiilor de energie electrică deținute de stat aveau obligația de a se asigura că, începând de la 31 martie 2010, volumul de energie electrică destinat pieței angro se tranzacționa exclusiv pe platforma OPCOM. Așa cum s-a remarcat la considerentul 101, competența în ceea ce privește examinarea din punct de vedere al normelor din dreptul Uniunii privind ajutoarele de stat a contractelor în discuție începe de la data aderării României, adică cu trei ani înainte de termenul-limită stabilit prin Ordinul ministerial nr. 445/2009 și cu peste doi ani înainte de data adoptării acestuia. Din aceasta rezultă că nu exista o astfel de regulă la data la care contractele în discuție intră sub incidența normelor din dreptul Uniunii. Mai mult, contractele de furnizare cu amănuntul dintre societățile Hidroelectrica și Elsid, și, respectiv, Electrocarbon, în vigoare înainte de 31 martie 2010, nu ar fi fost vizate chiar dacă măsura s-ar fi aplicat de asemenea contractelor existente la data intrării în vigoare a ordinului, deoarece erau vizate numai vânzările angro (viitoare). |
| --- | --- |

(135)

Ordinul ministerial nr. 445/2009, la care a făcut trimitere Comisia în deciziile de inițiere a procedurii (considerentul 44), nu a avut niciun efect asupra termenilor și condițiilor celor trei contracte în discuție. În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din acest ordin, contractele bilaterale în curs erau, în general, exceptate de la regula pe baza căreia reprezentanții Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri membri ai consiliilor de administrație ale companiilor de energie electrică deținute de stat aveau obligația de a se asigura că, începând de la 31 martie 2010, volumul de energie electrică destinat pieței angro se tranzacționa exclusiv pe platforma OPCOM. Așa cum s-a remarcat la considerentul 101, competența în ceea ce privește examinarea din punct de vedere al normelor din dreptul Uniunii privind ajutoarele de stat a contractelor în discuție începe de la data aderării României, adică cu trei ani înainte de termenul-limită stabilit prin Ordinul ministerial nr. 445/2009 și cu peste doi ani înainte de data adoptării acestuia. Din aceasta rezultă că nu exista o astfel de regulă la data la care contractele în discuție intră sub incidența normelor din dreptul Uniunii. Mai mult, contractele de furnizare cu amănuntul dintre societățile Hidroelectrica și Elsid, și, respectiv, Electrocarbon, în vigoare înainte de 31 martie 2010, nu ar fi fost vizate chiar dacă măsura s-ar fi aplicat de asemenea contractelor existente la data intrării în vigoare a ordinului, deoarece erau vizate numai vânzările angro (viitoare).

| (136) | În plus, deși Ordinul ministerial nr. 445/2009 sugerează un anumit grad de influență din partea statului asupra politicii comerciale a producătorilor de energie electrică aflați în proprietatea statului, obiectivul acestuia este, în principal, de natură reglementară, și anume de a îmbunătăți transparența tranzacțiilor cu energie care au loc pe piața angro și de a asigura volume și lichidități mai mari pe platformele de tranzacționare administrate de OPCOM. Respectivul ordin ministerial se aplică tuturor producătorilor aflați în proprietatea statului, nu numai Hidroelectrica. Ca atare, nu se poate deduce din clauzele și obiectivele Ordinului ministerial nr. 445/2009 că statul român controlează fiecare tranzacție, contract sau modificare de contract în ceea ce privește furnizarea de energie electrică de producătorii de energie electrică aflați în proprietatea statului, care reprezintă marea majoritate a pieței din România, sau, în particular, de Hidroelectrica. Cu alte cuvinte, din ordin nu rezultă în mod plauzibil că statul român este implicat în activitatea comercială zilnică obișnuită, contractele de vânzări, modificările acestora, negocierile prețurilor etc. în ceea ce privește cele trei contracte examinate. |
| --- | --- |

(136)

În plus, deși Ordinul ministerial nr. 445/2009 sugerează un anumit grad de influență din partea statului asupra politicii comerciale a producătorilor de energie electrică aflați în proprietatea statului, obiectivul acestuia este, în principal, de natură reglementară, și anume de a îmbunătăți transparența tranzacțiilor cu energie care au loc pe piața angro și de a asigura volume și lichidități mai mari pe platformele de tranzacționare administrate de OPCOM. Respectivul ordin ministerial se aplică tuturor producătorilor aflați în proprietatea statului, nu numai Hidroelectrica. Ca atare, nu se poate deduce din clauzele și obiectivele Ordinului ministerial nr. 445/2009 că statul român controlează fiecare tranzacție, contract sau modificare de contract în ceea ce privește furnizarea de energie electrică de producătorii de energie electrică aflați în proprietatea statului, care reprezintă marea majoritate a pieței din România, sau, în particular, de Hidroelectrica. Cu alte cuvinte, din ordin nu rezultă în mod plauzibil că statul român este implicat în activitatea comercială zilnică obișnuită, contractele de vânzări, modificările acestora, negocierile prețurilor etc. în ceea ce privește cele trei contracte examinate.

| (137) | Cu excepția furnizării de energie electrică pe piața reglementată (considerentele 25 și 26), Hidroelectrica își desfășoară activitățile de furnizare de energie electrică pe piețe deschise, cu cumpărători necaptivi, în concurență cu alți furnizori aflați în proprietatea statului sau în proprietate privată. În particular, un volum semnificativ de energie electrică, mult peste cantitatea totală de energie electrică furnizată de Hidroelectrica în temeiul tuturor contractelor examinate, a fost tranzacționat, prin contracte bilaterale specifice pe termen lung, pe piața din România, pe care concurează numeroși alți furnizori (considerentele 30 și 38). Contractele Hidroelectrica examinate și, în particular, cele trei contracte specifice pe termen lung cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, menținute după 1 ianuarie 2007, nu sunt, prin urmare, anormale sau extraordinare, ceea ce ar sugera un interes deosebit al statului în a le menține. |
| --- | --- |

(137)

Cu excepția furnizării de energie electrică pe piața reglementată (considerentele 25 și 26), Hidroelectrica își desfășoară activitățile de furnizare de energie electrică pe piețe deschise, cu cumpărători necaptivi, în concurență cu alți furnizori aflați în proprietatea statului sau în proprietate privată. În particular, un volum semnificativ de energie electrică, mult peste cantitatea totală de energie electrică furnizată de Hidroelectrica în temeiul tuturor contractelor examinate, a fost tranzacționat, prin contracte bilaterale specifice pe termen lung, pe piața din România, pe care concurează numeroși alți furnizori (considerentele 30 și 38). Contractele Hidroelectrica examinate și, în particular, cele trei contracte specifice pe termen lung cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, menținute după 1 ianuarie 2007, nu sunt, prin urmare, anormale sau extraordinare, ceea ce ar sugera un interes deosebit al statului în a le menține.

| (138) | Mai mult, contractele cu Electrocarbon și Elsid au fost menținute și renegociate de administratorul judiciar al Hidroelectrica după deschiderea procedurii de insolvență în 2012, ceea ce reprezintă un indiciu că aceste contracte erau încă interesante pentru noua conducere temporară a Hidroelectrica, la mult timp după aderarea României la Uniunea Europeană în 2007 și la mult timp de la încheierea contractelor și de la modificarea acestora în ceea ce privește prețurile. Totodată, Hidroelectrica a solicitat prețuri mai mari față de nivelurile stipulate în contract și a notificat societăților Electrocarbon și Elsid întreruperea aprovizionării cu scopul de a-i determina să accepte noi creșteri de preț în 2010 (considerentul 22), comportându-se astfel ca un vânzător care își maximizează veniturile, și nu ca un furnizor de ajutor. |
| --- | --- |

(138)

Mai mult, contractele cu Electrocarbon și Elsid au fost menținute și renegociate de administratorul judiciar al Hidroelectrica după deschiderea procedurii de insolvență în 2012, ceea ce reprezintă un indiciu că aceste contracte erau încă interesante pentru noua conducere temporară a Hidroelectrica, la mult timp după aderarea României la Uniunea Europeană în 2007 și la mult timp de la încheierea contractelor și de la modificarea acestora în ceea ce privește prețurile. Totodată, Hidroelectrica a solicitat prețuri mai mari față de nivelurile stipulate în contract și a notificat societăților Electrocarbon și Elsid întreruperea aprovizionării cu scopul de a-i determina să accepte noi creșteri de preț în 2010 (considerentul 22), comportându-se astfel ca un vânzător care își maximizează veniturile, și nu ca un furnizor de ajutor.

| (139) | Acest lucru nu înseamnă că statul român nu se află în poziția de a se implica în contractele comerciale ale furnizorilor de energie electrică aflați în proprietatea statului în interesul unor anumiți mari cumpărători industriali. De exemplu, înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, o notă internă din 2 februarie 2006, semnată de secretarul de stat din Ministerul Economiei și Comerțului și aprobată de primul ministru, propunea punerea în aplicare a unui tratament preferențial special pentru cei mai mari 10 utilizatori energointensivi din România (incluzând producătorii de aluminiu sau oțel cărora le furnizau energie electrică Hidroelectrica sau Nuclearelectrica). În ceea ce privește contractul cu ArcelorMittal în particular, decizia Consiliului de administrație al societății Hidroelectrica nr. 13/2009 din data de 16 decembrie 2009 îl împuternicea pe directorul general al Hidroelectrica „să negocieze contractul în curs de vânzare de energie electrică în cele mai bune condiții pentru Hidroelectrica”, ceea ce Consiliul de administrație a realizat prin aprobarea principalelor clauze ale contractelor din 2009 și 2010 cu ArcelorMittal. Actul adițional nr. 17 din 2009 la contractul cu Alro (introducerea formulei LME în calcularea prețului contractual) a fost de asemenea aprobat de Consiliul de administrație. |
| --- | --- |

(139)

Acest lucru nu înseamnă că statul român nu se află în poziția de a se implica în contractele comerciale ale furnizorilor de energie electrică aflați în proprietatea statului în interesul unor anumiți mari cumpărători industriali. De exemplu, înainte de aderarea României la Uniunea Europeană, o notă internă din 2 februarie 2006, semnată de secretarul de stat din Ministerul Economiei și Comerțului și aprobată de primul ministru, propunea punerea în aplicare a unui tratament preferențial special pentru cei mai mari 10 utilizatori energointensivi din România (incluzând producătorii de aluminiu sau oțel cărora le furnizau energie electrică Hidroelectrica sau Nuclearelectrica). În ceea ce privește contractul cu ArcelorMittal în particular, decizia Consiliului de administrație al societății Hidroelectrica nr. 13/2009 din data de 16 decembrie 2009 îl împuternicea pe directorul general al Hidroelectrica „să negocieze contractul în curs de vânzare de energie electrică în cele mai bune condiții pentru Hidroelectrica”, ceea ce Consiliul de administrație a realizat prin aprobarea principalelor clauze ale contractelor din 2009 și 2010 cu ArcelorMittal. Actul adițional nr. 17 din 2009 la contractul cu Alro (introducerea formulei LME în calcularea prețului contractual) a fost de asemenea aprobat de Consiliul de administrație.

| (140) | Totodată, un memorandum din data de 3 februarie 2011 din partea celor doi directori generali ai societăților Nuclearelectrica și CE Hunedoara, care sunt deținute de stat, ca și Hidroelectrica, au solicitat aprobarea Ministerului Economiei și Comerțului pentru încheierea unui contract de vânzare angro de energie electrică între furnizorul Nuclearelectrica și cumpărătorul CE Hunedoara. Această tranzacție a necesitat derogarea de la prevederile Ordinului nr. 445/2009, care impunea ca toate tranzacțiile angro de energie electrică implicând întreprinderi aflate în proprietatea statului să se realizeze exclusiv pe platforma OPCOM. Derogarea a fost solicitată având în vedere faptul că energia achiziționată urma să servească „nevoilor de energie electrică ale unor consumatori industriali de importanță națională în 2011”. Acest memorandum a fost aprobat pe deplin de ministrul economiei și comerțului. |
| --- | --- |

(140)

Totodată, un memorandum din data de 3 februarie 2011 din partea celor doi directori generali ai societăților Nuclearelectrica și CE Hunedoara, care sunt deținute de stat, ca și Hidroelectrica, au solicitat aprobarea Ministerului Economiei și Comerțului pentru încheierea unui contract de vânzare angro de energie electrică între furnizorul Nuclearelectrica și cumpărătorul CE Hunedoara. Această tranzacție a necesitat derogarea de la prevederile Ordinului nr. 445/2009, care impunea ca toate tranzacțiile angro de energie electrică implicând întreprinderi aflate în proprietatea statului să se realizeze exclusiv pe platforma OPCOM. Derogarea a fost solicitată având în vedere faptul că energia achiziționată urma să servească „nevoilor de energie electrică ale unor consumatori industriali de importanță națională în 2011”. Acest memorandum a fost aprobat pe deplin de ministrul economiei și comerțului.

| (141) | Rezultă că anumite dovezi indirecte nu permit să se excludă complet faptul că statul român ar fi fost implicat în încheierea sau în modificările majore aduse contractelor Hidroelectrica cu mari cumpărători industriali energointensivi. |
| --- | --- |

(141)

Rezultă că anumite dovezi indirecte nu permit să se excludă complet faptul că statul român ar fi fost implicat în încheierea sau în modificările majore aduse contractelor Hidroelectrica cu mari cumpărători industriali energointensivi.

| (142) | Mai mult, Comisia a concluzionat că și alte contracte de vânzare încheiate de Hidroelectrica cu alte două societăți deținute de stat, Electrocentrale Deva și Termoelectrica, în 2008 și 2009, erau imputabile statului român. Această concluzie se baza în principal pe dovezile directe potrivit cărora celelalte două societăți de stat au solicitat aprobarea contractelor din partea ministrului care era totodată responsabil de societatea de stat Hidroelectrica, contracte care reprezentau un mijloc de finanțare (încrucișată) a activității lor curente, precum și a activității minelor aflate în proprietatea statului care le aprovizionau cu cărbune, din rațiuni sociale și de altă natură, necomercială (61). |
| --- | --- |

(142)

Mai mult, Comisia a concluzionat că și alte contracte de vânzare încheiate de Hidroelectrica cu alte două societăți deținute de stat, Electrocentrale Deva și Termoelectrica, în 2008 și 2009, erau imputabile statului român. Această concluzie se baza în principal pe dovezile directe potrivit cărora celelalte două societăți de stat au solicitat aprobarea contractelor din partea ministrului care era totodată responsabil de societatea de stat Hidroelectrica, contracte care reprezentau un mijloc de finanțare (încrucișată) a activității lor curente, precum și a activității minelor aflate în proprietatea statului care le aprovizionau cu cărbune, din rațiuni sociale și de altă natură, necomercială (61).

61

| (143) | Cu toate acestea, considerațiile care ar putea face plauzibilă (sau nu ar exclude) implicarea statului român în câteva contracte încheiate de societatea Hidroelectrica cu mari cumpărători industriali de importanță națională pentru economia României și cu alți comercianți deținuți de stat nu pot fi extrapolate astfel încât să se considere că toate contractele comerciale ale Hidroelectrica și, în special, cele încheiate cu Elsid, Electrocarbon și cu comercianții de energie electrică sunt imputabile statului român. Spre deosebire de societățile Electrocentrale Deva și Termoelectrica, Elsid, Electrocarbon și comercianții de energie electrică se aflau în proprietate privată și niciuna dintre aceste societăți nu poate fi considerată a fi un mare cumpărător industrial de importanță națională pentru economia României. În special, dovezile disponibile în cursul investigației nu indică vreun interes aparte sau implicare a statului român în a determina Hidroelectrica să încheie sau, după aderarea României, să mențină contractele cu societățile Elsid, Electrocarbon și cu comercianții de energie electrică. |
| --- | --- |

(143)

Cu toate acestea, considerațiile care ar putea face plauzibilă (sau nu ar exclude) implicarea statului român în câteva contracte încheiate de societatea Hidroelectrica cu mari cumpărători industriali de importanță națională pentru economia României și cu alți comercianți deținuți de stat nu pot fi extrapolate astfel încât să se considere că toate contractele comerciale ale Hidroelectrica și, în special, cele încheiate cu Elsid, Electrocarbon și cu comercianții de energie electrică sunt imputabile statului român. Spre deosebire de societățile Electrocentrale Deva și Termoelectrica, Elsid, Electrocarbon și comercianții de energie electrică se aflau în proprietate privată și niciuna dintre aceste societăți nu poate fi considerată a fi un mare cumpărător industrial de importanță națională pentru economia României. În special, dovezile disponibile în cursul investigației nu indică vreun interes aparte sau implicare a statului român în a determina Hidroelectrica să încheie sau, după aderarea României, să mențină contractele cu societățile Elsid, Electrocarbon și cu comercianții de energie electrică.

| (144) | Mai mult, în ceea ce privește Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting, care au fost evidențiate în mod explicit în secțiunea precedentă 7.1, mai multe elemente fac să devină neplauzibilă ipoteza că decizia privind menținerea contractelor și modificarea prețurilor contractuale cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010 ar putea fi atribuită autorităților române. |
| --- | --- |

(144)

Mai mult, în ceea ce privește Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting, care au fost evidențiate în mod explicit în secțiunea precedentă 7.1, mai multe elemente fac să devină neplauzibilă ipoteza că decizia privind menținerea contractelor și modificarea prețurilor contractuale cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010 ar putea fi atribuită autorităților române.

| (145) | În particular, prețurile reale în cadrul celor trei contracte au crescut în mod constant în fiecare an. Între 2007 și 2010, prețurile practicate în contractele cu Elsid, Electrocarbon și Luxten Lighting au crescut cu 44,5 %, 44,5 % și, respectiv, 41,4 %. Creșterile de prețuri reduc valoarea absolută a ajutorului acordat. Aceste modificări ale contractelor, care reduc valoarea prezumată a presupusului ajutor de stat, au fost întotdeauna inițiate de Hidroelectrica și au fost în beneficiul acesteia. O strategie care vizează reducerea cuantumului ajutorului acordat beneficiarilor pare să fie în contradicție cu scopul acordării de ajutoare sau, cel puțin, excesiv de sofisticată pentru a fi plauzibilă. Mai mult, spre deosebire de Alro și ArcelorMittal, societățile Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting nu pot fi considerate a fi consumatori industriali de importanță națională: pentru ilustrare, achizițiile anuale pentru consum ale acestora se ridicau la mai puțin de o zecime din acelea ale Alro (anexa I). Prin urmare, este puțin probabil ca deciziile prin care se reduce cantitatea de ajutor prin creșterea considerabilă a prețurilor contractuale să poată fi imputate nu deciziilor comerciale ale Hidroelectrica, ci unei decizii a statului român menite să ofere ajutor presupușilor beneficiari. |
| --- | --- |

(145)

În particular, prețurile reale în cadrul celor trei contracte au crescut în mod constant în fiecare an. Între 2007 și 2010, prețurile practicate în contractele cu Elsid, Electrocarbon și Luxten Lighting au crescut cu 44,5 %, 44,5 % și, respectiv, 41,4 %. Creșterile de prețuri reduc valoarea absolută a ajutorului acordat. Aceste modificări ale contractelor, care reduc valoarea prezumată a presupusului ajutor de stat, au fost întotdeauna inițiate de Hidroelectrica și au fost în beneficiul acesteia. O strategie care vizează reducerea cuantumului ajutorului acordat beneficiarilor pare să fie în contradicție cu scopul acordării de ajutoare sau, cel puțin, excesiv de sofisticată pentru a fi plauzibilă. Mai mult, spre deosebire de Alro și ArcelorMittal, societățile Elsid, Electrocarbon și Luxten-Lighting nu pot fi considerate a fi consumatori industriali de importanță națională: pentru ilustrare, achizițiile anuale pentru consum ale acestora se ridicau la mai puțin de o zecime din acelea ale Alro (anexa I). Prin urmare, este puțin probabil ca deciziile prin care se reduce cantitatea de ajutor prin creșterea considerabilă a prețurilor contractuale să poată fi imputate nu deciziilor comerciale ale Hidroelectrica, ci unei decizii a statului român menite să ofere ajutor presupușilor beneficiari.

| (146) | Faptul că este puțin probabil ca statul să fie implicat în reducerea în mod subtil a cantității de ajutor este de asemenea aparent în ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid. În particular, nu este plauzibil ca Hidroelectrica să fi acționat pe baza unor instrucțiuni din partea statului atunci când, în 2010, a solicitat creșteri de prețuri peste prețurile contractuale, amenințând cu întreruperea furnizării de energie electrică și susținând cauza în fața instanței (considerentul 22), deoarece creșterile de prețuri solicitate au avut drept efect reducerea cantității prezumate de ajutor, iar întreruperea furnizării de energie electrică ar fi putut afecta activitatea productivă a cumpărătorilor. Acest comportament de a nu adera la un preț contractual care se presupune că furnizează ajutor, de a amenința cu întreruperea furnizării și de a apăra creșterile de prețuri în fața instanței nu este un comportament tipic de furnizor de ajutor, ci mai degrabă acela al unei întreprinderi care caută să își maximizeze veniturile și să își apere interesele comerciale și care nu este preocupată de urmărirea unor scopuri necomerciale, eventual pe baza unor instrucțiuni primite de la stat. |
| --- | --- |

(146)

Faptul că este puțin probabil ca statul să fie implicat în reducerea în mod subtil a cantității de ajutor este de asemenea aparent în ceea ce privește contractele cu Electrocarbon și Elsid. În particular, nu este plauzibil ca Hidroelectrica să fi acționat pe baza unor instrucțiuni din partea statului atunci când, în 2010, a solicitat creșteri de prețuri peste prețurile contractuale, amenințând cu întreruperea furnizării de energie electrică și susținând cauza în fața instanței (considerentul 22), deoarece creșterile de prețuri solicitate au avut drept efect reducerea cantității prezumate de ajutor, iar întreruperea furnizării de energie electrică ar fi putut afecta activitatea productivă a cumpărătorilor. Acest comportament de a nu adera la un preț contractual care se presupune că furnizează ajutor, de a amenința cu întreruperea furnizării și de a apăra creșterile de prețuri în fața instanței nu este un comportament tipic de furnizor de ajutor, ci mai degrabă acela al unei întreprinderi care caută să își maximizeze veniturile și să își apere interesele comerciale și care nu este preocupată de urmărirea unor scopuri necomerciale, eventual pe baza unor instrucțiuni primite de la stat.

| (147) | În ceea ce privește Luxten-Lighting, nu se desprinde niciun temei vădit legat de politici publice, precum reducerea prețurilor pentru utilizatorii finali, în spatele vânzării către un comerciant care nu poate decât să vândă cu amănuntul la prețuri mai mari decât în cazul în care Hidroelectrica ar fi vândut cu amănuntul aceeași energie electrică pe cont propriu. De exemplu, înainte de a achiziționa cu amănuntul de la Hidroelectrica începând cu 2005, Alro achiziționa energie electrică de la un comerciant, Energy Holding, care cumpăra energie electrică angro de la Hidroelectrica. Achiziționarea direct de la Hidroelectrica a reprezentat un comportament rațional din partea Alro, care a economisit astfel o marjă comercială, dacă furnizorul său nu aducea nicio valoare adăugată la energia electrică furnizată angro de Hidroelectrica. În același sens, este puțin plauzibil ca statul român să fi încurajat Hidroelectrica să mențină contractul cu Luxten-Lighting în 2008 și 2009, deoarece, dacă Luxten-Lighting nu aducea o valoare adăugată vânzărilor sale cu amănuntul către utilizatori industriali sau alți cumpărători, aceștia din urmă ar fi plătit prețuri mai mici contractând direct de la Hidroelectrica. Mai mult, Luxten-Lighting a denunțat unilateral contractul cu Hidroelectrica în luna noiembrie 2011, înainte de inițierea procedurii de către Comisie. Acest comportament nu corespunde aceluia al unui beneficiar de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(147)

În ceea ce privește Luxten-Lighting, nu se desprinde niciun temei vădit legat de politici publice, precum reducerea prețurilor pentru utilizatorii finali, în spatele vânzării către un comerciant care nu poate decât să vândă cu amănuntul la prețuri mai mari decât în cazul în care Hidroelectrica ar fi vândut cu amănuntul aceeași energie electrică pe cont propriu. De exemplu, înainte de a achiziționa cu amănuntul de la Hidroelectrica începând cu 2005, Alro achiziționa energie electrică de la un comerciant, Energy Holding, care cumpăra energie electrică angro de la Hidroelectrica. Achiziționarea direct de la Hidroelectrica a reprezentat un comportament rațional din partea Alro, care a economisit astfel o marjă comercială, dacă furnizorul său nu aducea nicio valoare adăugată la energia electrică furnizată angro de Hidroelectrica. În același sens, este puțin plauzibil ca statul român să fi încurajat Hidroelectrica să mențină contractul cu Luxten-Lighting în 2008 și 2009, deoarece, dacă Luxten-Lighting nu aducea o valoare adăugată vânzărilor sale cu amănuntul către utilizatori industriali sau alți cumpărători, aceștia din urmă ar fi plătit prețuri mai mici contractând direct de la Hidroelectrica. Mai mult, Luxten-Lighting a denunțat unilateral contractul cu Hidroelectrica în luna noiembrie 2011, înainte de inițierea procedurii de către Comisie. Acest comportament nu corespunde aceluia al unui beneficiar de ajutor de stat.

| (148) | Pe baza tuturor considerațiilor de mai sus, Comisia nu poate stabili imputabilitatea asupra statului român cu privire la contractele cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și la cele cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010. |
| --- | --- |

(148)

Pe baza tuturor considerațiilor de mai sus, Comisia nu poate stabili imputabilitatea asupra statului român cu privire la contractele cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și la cele cu Electrocarbon și Elsid pentru anii 2007-2010.

| (149) | Având în vedere că elementul esențial imputabilității față de statul român a existenței ajutorului de stat nu este prezent în cele trei contracte cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010, nu este necesar să se analizeze dacă sunt îndeplinite celelalte condiții cumulative pentru aplicarea acestei dispoziții, precum efectul potențial asupra concurenței și schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(149)

Având în vedere că elementul esențial imputabilității față de statul român a existenței ajutorului de stat nu este prezent în cele trei contracte cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010, nu este necesar să se analizeze dacă sunt îndeplinite celelalte condiții cumulative pentru aplicarea acestei dispoziții, precum efectul potențial asupra concurenței și schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (150) | În lumina celor de mai sus, cele trei contracte examinate, cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(150)

În lumina celor de mai sus, cele trei contracte examinate, cu Luxten-Lighting pentru anii 2008-2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

8.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (151) | Contractele vizate de prezenta decizie nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

(151)

Contractele vizate de prezenta decizie nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE,

DECIDE:

Articolul 1

Contractele încheiate între Hidroelectrica și ArcelorMittal, Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, precum și contractul cu ALRO nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează României.

Adoptată la Bruxelles, 12 iunie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  Decizia C (2012) 2516 final a Comisiei din 25 aprilie 2012 privind cazul SA.33623 (JO C 189, 29.6.2012, p. 3).

1

(2)  Decizia C (2012) 2517 final a Comisiei din 25 aprilie 2012 privind cazul SA.33624 (OJ C 268, 5.9.2012, p. 21).

2

(3)  Decizia C (2012) 2542 final a Comisiei din 25 aprilie 2012 privind cazul SA.33451 (JO C 395, 20.12.2012, p. 5).

3

(4)  Decizia C (2012) 2556 final a Comisiei din 25 aprilie 2012 privind cazul SA.33581 (JO C 395, 20.12.2012, p. 34).

4

(5)  
  JO L 115, 9.5.2008, p. 92.

5

(6)  Cazul SA. 33623 (JO C 189, 29.6.2012, p. 3); cazul SA. 33624 (JO C 268, 5.9.2012, p. 21); cazul SA. 33451 (JO C 395, 20.12.2012, p. 5) și cazul SA. 33581 (JO C 395, 20.12.2012, p. 34).

6

(7)  Inclusiv observațiile preliminare transmise de Luxten-Lighting și EURO-PEC înainte de publicarea invitației de a furniza comentarii privind decizia de inițiere, din partea Luxten-Lighting la 14 august 2012 și din partea EURO-PEC la 13 august 2012.

7

(8)  Toți membrii Consiliului de Administrație al Hidroelectrica, cu excepția directorului general al Hidroelectrica și al reprezentantului Fondului Proprietatea (2010) cumulau alte funcții în diferite ministere și erau numiți prin ordine emise de Ministerul Economiei și Comerțului, după cum urmează: (i) în 2005-2006: consilierul personal din cabinetul ministrului economiei și comerțului; directorul de cabinet al ministrului pentru întreprinderile mici și mijlocii; consilierul personal din cabinetul ministrului din Ministerul Finanțelor Publice și consilierul personal din Secretariatul General al Guvernului erau membri ai Consiliului de Administrație al Hidroelectrica; (ii) în 2007-2008, situația nu este cunoscută; (iii) în 2009: secretarul de stat în Ministerul Economiei și Comerțului era totodată și președintele Consiliului de Administrație al Hidroelectrica (2009), în vreme ce un alt secretar de stat din Ministerul Finanțelor Publice și doi directori generali din Ministerul Economiei și Comerțului erau, de asemenea, membri ai Consiliului de Administrație al Hidroelectrica; (iv) în 2010: trei consilieri personali din Ministerul Economiei și Comerțului, un secretar de stat din Ministerul de Finanțe și un director general din Ministerul Economiei și Comerțului erau membri ai Consiliului de Administrație al Hidroelectrica.

8

(9)  A se vedea Agenția Internațională pentru Energie: Projected costs of generating electricity (Estimarea costurilor de producere a energiei electrice), ediția 2010, secțiunea 4.2 Country by country data on electricity generating costs (Date privind costurile producerii de energie electrică în funcție de țară), p. 89.

9

Projected costs of generating electricity

Country by country data on electricity generating costs

(10)  Decizia Tribunalului București nr. 22456/3/2012 din data de 26 iunie 2012.

10

(11)  Decizia Tribunalului București nr. 6482 din data de 26 iunie 2013.

11

(12)  Disponibil doar în limba română la adresa http://hidroelectrica.ro/f/Raportul_administratorului_judiciar.pdf

12

(13)  Electrica a încheiat două contracte pe termen scurt cu Hidroelectrica.

13

(14)  Contractul cu AlpiqRomEnergie; două contracte cu Electrica și două contracte cu ArcelorMittal.

14

(15)  Cinci contracte cu comercianții de energie electrică (Alpiq RomIndustries, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten Lighting).

15

(16)  Contracte cu EFT (comerciant de energie electrică) și Alro.

16

(17)  Contracte cu Electrocarbon și Elsid și Alpiq RomEnergie (comerciant de energie electrică).

17

(18)  Contracte cu Electrocarbon și Elsid.

18

(19)  Două contracte cu ArcelorMittal.

19

(20)  Două contracte cu Electrica.

20

(21)  Contractul cu Luxten Lighting (comerciant de energie electrică) a fost denunțat de Luxten-Ligthing prin notificarea din 15 noiembrie 2011, cu efect începând cu 1 ianuarie 2012.

21

(22)  Contractele cu Electrocarbon și Elsid au expirat la 13 martie 2013, iar contractul cu Electromagnetica (comerciant de energie electrică) a expirat la 30 aprilie 2014.

22

(23)  În ceea ce privește contractul cu Electrocarbon, actul adițional nr. 1 prevedea un preț prestabilit (o sumă fixă – același preț) până la 28 februarie 2008; în ceea ce privește contractul cu Elsid, actul adițional nr. 2 prevedea un preț prestabilit până la 31 decembrie 2007.

23

(24)  La 1 iulie 2004, părțile au convenit asupra unui tabel în care se prestabilea un preț fix anual pentru perioada 2006-2013 (și anume Actul adițional 4 în raport cu contractul cu Electrocarbon și actul adițional 5 în raport cu contractul cu Elsid). Prețurile au fost ulterior modificate la 1 ianuarie 2005, prestabilindu-se prețuri cu o valoare fixă până la 31 decembrie 2007 pentru Elsid și până la 28 februarie 2008 pentru Electrocarbon. Începând cu 2006, prețurile contractuale au fost reajustate anual pentru Electrocarbon și Elsid.

24

(25)  Tribunalul de primă instanță: Tribunalul Olt – Dosarul 2800/104/2010 (Electrocarbon) și Tribunalul Dâmbovița – Dosarul 4102/120/2010 (Elsid).

25

(26)  Articolul 10 alineatul (2) din fiecare dintre cele trei contracte.

26

(27)  Articolul 10 alineatul (1) din fiecare dintre cele trei contracte.

27

(28)  Articolul 55 alineatul (1) din Legea nr. 123/2012 a energiei electrice și a gazelor naturale, astfel cum a fost modificat ulterior prin Legea nr. 127/2014.

28

(29)  Raportul KPMG, anexa 3 la Memorandumul Energy Holding din 27 februarie 2012, p. 8, sursă: rapoartele anuale ale Hidroelectrica, Raportul administratorului [judiciar] pe anul 2010, analiza KPMG.

29

(30)  Raportul KPMG, Anexa 3 la Memorandumul Energy Holding din 27 februarie 2012, p. 21, sursă: ANRE.

30

(31)  Informații confidențiale.

31

(32)  Decizia Comisiei din 5 martie 2014, în aplicarea articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, de impunere a unor amenzi în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în cazul AT.39 984
  „Bursa energiei din România/OPCOM”.

32

(33)  Setul de date utilizat pentru evaluarea comparativă a inclus 114 de observații, care acoperă perioada 2007-2010. Setul de date cuprindea următoarele informații: identitatea vânzătorului și a cumpărătorului, tipul de contract, data intrării în vigoare, data expirării, precum și cantitatea, profilul aprovizionării și prețul mediu ponderat pentru fiecare an cuprins între 2007 și 2013.

33

(34)  Lista cumpărătorilor este furnizată în anexa II tabelul 1.

34

(35)  Unii comercianți de energie electrică (și anume Alpiq RomIndustries, EFT), Alro, Electrocarbon și Elsid.

35

(36)  Un comerciant de energie electrică (EFT) și Alro.

36

(37)  Numai în cazul Alro.

37

(38)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

38

(39)  Acest lucru vine în contradicție cu cauzele privind tarifele preferențiale pentru energie electrică din Ungaria, T-80/06 și T-182/09 Budapesti Erömü/Comisia (ECLI:EU:T:2012:65).

39

(40)  Informații suplimentare,sunt disponibile pe site-ul ANRE Raportul anual de monitorizare pentru 2007 și pentru următorii ani.

40

(41)  Energy Holding.

41

(42)  Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie.

42

(43)  Energy Holding.

43

(44)  Cauza C-482/99, Republica Franceză/Comisia (Stardust Marine) [2002] ECR I- 4397.

44

(45)  AlpiqRomEnergie, AlpiqRomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon și Elsid, ArcelorMittal și Alro.

45

(46)  Energy Holding, comerciantul de energie electrică.

46

(47)  EFT, Electromagnetica; Luxten-Lighting și Energy Holding.

47

(48)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting și Alro.

48

(49)  EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid.

49

(50)  Alpiq RomEnergy și Alpiq RomIndustries.

50

(51)  Cauzele conexate T-80/06 și T-182/09 Budapesti Erömü/Comisia, punctele 50-62.

51

(52)  
  JO L 157, 21.6.2005, p. 96.

52

(53)  A se vedea jurisprudența de la nota de subsol 39, punctele 69-89.

53

(54)  Decizia 2014/456/UE a Comisiei din 4 februarie 2014 privind ajutorul de stat SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) pus în aplicare de Spania – Tarifele la energia electrică în Spania: consumatorii (JO L 205, 12.7.2014, p. 25), considerentele 113-120.

54

(55)  Cauzele conexate T-80/06 și T-182/09 Budapesti Erömü/Comisia, punctele 104-114.

55

(56)  Oferta ArcelorMittal a fost tranzacționată de către societatea Hidroelectrica la data de 23 decembrie 2009, în timp ce Energy Holding și-a retras oferta la 22 decembrie 2009.

56

(57)  Cele două oferte paralele ale Arelco și Petroped au fost retrase la 20 și, respectiv, 30 decembrie 2010.

57

(58)  A se vedea anexa I la prezenta decizie.

58

(59)  Hotărârea în cauza C-482/99 – Franța/Comisia (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294, p. 51-58.

59

(60)  A se vedea nota de subsol 59.

60

(61)  Decizia (UE) 2015/1877 a Comisiei din 20 aprilie 2015 privind tarifele practicate de S.C. Hidroelectrica S.A. din Romania față de S.C. Termoelectrica S.A. și S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C) (JO L 275, 20.10.2015, p. 46), considerentele 96-100.

61

---

ANEXA I

PREZENTARE GENERALĂ A CONTRACTELOR

| SA. 33451
  COMERCIANȚII DE ENERGIE ELECTRICĂ | Data semnării și durata contractului (inițială/după extinderea duratei) | Data încetării | Cantitate | Preț (RON/MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alpiq RomEnergie | 3 aprilie 2008
  Durată inițială: 5 ani
  Prelungire (2009): cu încă 5 ani suplimentari (până în 2018) | 20 iulie 2012 | — | 2008: [...] GWh |

SA. 33451

COMERCIANȚII DE ENERGIE ELECTRICĂ

Data semnării și durata contractului (inițială/după extinderea duratei)

Data încetării

Cantitate

Preț (RON/MWh)

Alpiq RomEnergie

3 aprilie 2008

Durată inițială: 5 ani

Prelungire (2009): cu încă 5 ani suplimentari (până în 2018)

20 iulie 2012

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Alpiq RomIndustries

29 noiembrie 2004

Durată inițială: 10 ani

Prelungire (2009): cu încă 5 ani suplimentari (până la sfârșitul anului 2019)

20 iulie 2012

Cantitate inițială: 1 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Financing Team Romania (EFT)

25 martie 2004

Durată inițială de 7 ani

Prelungire (2010): cu încă 5 ani suplimentari (până la sfârșitul anului 2015)

18 iulie 2012

Cantitate inițială (2006): [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electrica

Contractul 111: 17 august 2010

Contractul 112:14 septembrie 2010

Contractul 111:

31 iulie 2011.

Contractul 112:

31.12. 2010

Contractul 111:

[...] GWh din septembrie 2010 până la 31.7.2011

Contractul 112:

[...] GWh din octombrie până în decembrie 2010

Contractul 111:

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Contractul 112

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electromagnetica

21 aprilie 2004

Durată inițială: 10 ani

30 aprilie 2014

Cantitate inițială: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Holding

14 ianuarie 2004

Durată inițială: 10 ani

24 iulie 2012

Cantitate inițială: 3 692 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | prima jumătate a anului 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

prima jumătate a anului 2008: [...] GWh

| — | a doua jumătate a anului 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

a doua jumătate a anului 2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

EURO—PEC

3 martie 2004

Durată inițială: 10 ani

26 iunie 2012

Cantitate inițială: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Luxten-Lighting

2 martie 2004

Durată inițială: 10 ani

decembrie 2011

Cantitate inițială: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA. 33581

PRODUCĂTORII DE ELECTROZI

Data semnării și durata contractului (inițială/după extinderea duratei)

Data încetării

Cantitate

Preț (RON/MWh)

Electrocarbon

28 martie 2003

Durată inițială: 5 ani

Prelungire (2004): cu încă 5 ani suplimentari (până la 31 martie 2013)

31 martie 2013

Cantitate inițială: 800 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

ELSID

18 decembrie 2002

Durată inițială: 5 ani

Prelungire (2004): cu încă 5 ani suplimentari (până la 31 martie 2013)

31 martie 2013

Cantitate inițială: 280 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA. 33624

Alro

Data semnării și durata contractului [inițială/după extinderea duratei (dacă este cazul)]

Data încetării

Cantitate

Preț (RON/MWh)

Alro

8 septembrie 2005

Durată inițială: 7 ani

Prelungire (2010): cu încă 5 ani suplimentari (până la 31 ianuarie 2018)

În curs de desfășurare până la sfârșitul anului 2018

Cantitate inițială: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA. 33623

ARCELORMITTAL GALAȚI

Data semnării și durata contractului [inițială/după extinderea duratei (dacă este cazul)]

Data încetării

Cantitate

Preț (RON/MWh)

Arcelor Mittal

23 decembrie 2009

Durată: 1 an

22 decembrie 2010

Durată: 1 an

31 decembrie 2010

6 ianuarie 2012

[...] GWh

[...] GWh

2010: [...]

2011: [...]

---

ANEXA II

EVALUAREA PRESUPUSULUI AVANTAJ ECONOMIC — ANALIZA ECONOMETRICĂ

Rațiunile și descrierea analizei econometrice

Analiza econometrică întreprinsă de Comisie urmărește să stabilească prețurile de referință pentru contracte care ar rezulta dintr-o analiză de regresie efectuată asupra caracteristicilor contractelor din setul de date. Într-o primă etapă, analiza de regresie permite construirea unui preț de referință în funcție de caracteristicile contractuale ale contractelor din setul de date („previziuni pe eșantioane”). Într-o a doua etapă, rezultatele analizei de regresie sunt utilizate pentru a estima un preț de referință pentru contractele examinate ținând seama de caracteristicile contractuale ale acestora („previziuni în afara eșantionului”). În analiza de regresie, variația prețurilor între contractele din setul de date se explică prin utilizarea următoarelor caracteristici: cantitatea achiziționată, identitatea furnizorului și variabilele anuale. Variabilele „durata contractului” și „profilul de consum al cumpărătorului” („
  off-take profile
  ”) nu sunt incluse deoarece nu sunt semnificative din punct de vedere statistic.

Analiza econometrică se bazează pe principiul că există un număr de determinanți ai prețurilor, cum ar fi cantitatea. Compararea prețurilor între diferite contracte fără a se lua în considerare acești determinanți ar conduce la confuzie. În particular, în timp ce contractele din setul de date au anumite caracteristici comune cu contractele examinate (negocieri bilaterale, condiții specifice, cantități mai mari de 150 GWh pe an etc.), niciun contract din setul de date nu are exact aceleași cantități și nu a fost încheiat pentru exact aceeași durată și intrare în vigoare ca și contractele examinate, ceea ce poate justifica diferențele de preț. De exemplu, două dintre contractele examinate privesc furnizarea a [...] GWh/an (Alro 2007-2010) și, respectiv, a [...] GWh/an (Energy Holding 2007-2008). În același timp, contractul cu cea mai mare cantitate din setul de date, dintre cele 114 date preț/contract înregistrate între 2007 și 2010, nu a depășit 1 400 GWh/an. Este îndoielnic faptul că o simplă comparație a prețurilor între aceste contracte ar permite să se tragă vreo concluzie valabilă privind măsura în care contractele examinate sunt sau nu în concordanță cu prețurile pieței. Alternativ, se poate concluziona că aceste două contracte nu se pot compara pur și simplu cu alte contracte de piață. Logica acestui exercițiu cantitativ este, prin urmare, aceea că, odată ce anumiți factori externi sunt luați în considerare, prețurile diferitelor contracte pot fi comparate mai bine. În absența normalizării, numai contracte perfect identice por fi comparate în mod semnificativ.

Trebuie remarcat că acest exercițiu empiric nu este menit să estimeze o relație cauzală între prețuri și unii factori externi. De exemplu, estimarea unei relații cauzale între unii factori și prețuri ar necesita luarea în considerare a riscului de endogeneitate, adică a riscului ca o variabilă cauzală (de exemplu, cantitățile) să fie ea însăși influențată de variabila explicată (de exemplu, prețul) din cauza omiterii unor variabile sau a distorsiunii de simultaneitate. Scopul exercițiului cantitativ este de a „normaliza” prețurile între diferite contracte pentru a permite o mai bună comparație între acestea. Această normalizare este necesară în absența unor contracte și a unor caracteristici de aprovizionare perfect identice.

Analiza de regresie reflectă principalele caracteristici ale contractelor bilaterale în cauză:

| — | includerea variabilei cantitate în regresie reflectă faptul că prețurile sunt în general mai mici în cazul în care cantitățile achiziționate sunt mai ridicate (1); |
| --- | --- |

—

includerea variabilei cantitate în regresie reflectă faptul că prețurile sunt în general mai mici în cazul în care cantitățile achiziționate sunt mai ridicate (1);

| — | includerea identității furnizorului reflectă faptul că anumiți furnizori prezintă caracteristici care le-ar permite să stabilească prețurile diferit față de alții, luând în considerare faptul că în setul de date sunt incluse livrările contractuale de la practic toți furnizorii de energie electrică activi în România; |
| --- | --- |

—

includerea identității furnizorului reflectă faptul că anumiți furnizori prezintă caracteristici care le-ar permite să stabilească prețurile diferit față de alții, luând în considerare faptul că în setul de date sunt incluse livrările contractuale de la practic toți furnizorii de energie electrică activi în România;

| — | includerea variabilelor anuale reflectă dimensiunea temporală și eventuala modificare a condițiilor pieței între diferiți ani. |
| --- | --- |

—

includerea variabilelor anuale reflectă dimensiunea temporală și eventuala modificare a condițiilor pieței între diferiți ani.

În ceea ce privește prima etapă a analizei empirice, rezultatele analizei de regresie asupra contractelor din setul de date sunt prezentate în tabelul 1.

În ceea ce privește cea de a doua etapă a analizei empirice, Comisia a identificat o valoare de referință pentru fiecare an și a verificat apoi poziționarea contractelor față de această valoare de referință pentru a stabili dacă prețurile practicate de Hidroelectrica au fost mai mici sau mai mari decât prețul de referință modelat. Etapele următoare descriu în detaliu metodologia folosită pentru determinarea prețului de referință:

în primul rând, pentru fiecare contract din setul de date se calculează măsura în care prețul efectiv se îndepărtează de prețul de referință corespunzător, calculat pe baza regresiei și a caracteristicilor contractului;

în al doilea rând, se identifică contractul cu divergența cea mai mare dintre contractele cu preț inferior („contractul MDD” – „most-downward-diverging contract”); acesta reprezintă contractul din setul de date al cărui preț observat se îndepărtează cel mai mult de prețul său de referință corespunzător (în termeni absoluți); alegerea contractului MDD, care presupune o marjă de variație sub valoarea estimată centrală a prețului de referință, se justifică, deși este foarte prudentă; în primul rând, modelul econometric nu explică integral prețul observat din setul de date, iar estimarea unică a prețului de referință este furnizată cu un interval de încredere și o marjă de eroare, în plus sau în minus față de estimare; în al doilea rând, pe piața reală există deviații față de prețul unic posibil; contractul MDD, care derivă dintr-un contract bazat pe condițiile pieței (a se vedea considerentele 36-38), furnizează informații cuantificate privind măsura posibilă a acestor deviații și oferă o plajă bazată pe condiții de piață în jurul prețului de referință calculat;

în al treilea rând, diferența de preț față de contractul MDD se utilizează pentru a separa contractele situate sub prețul de referință de contractele care depășesc prețul de referință:

| — | în cazul în care un contract are un preț observat sub nivelul prețului de referință corespunzător și dacă diferența de preț pentru respectivul contract este mai mare decât diferența de preț MDD, acest contract nu este considerat prima facie a fi conform cu piața; |
| --- | --- |

—

în cazul în care un contract are un preț observat sub nivelul prețului de referință corespunzător și dacă diferența de preț pentru respectivul contract este mai mare decât diferența de preț MDD, acest contract nu este considerat prima facie a fi conform cu piața;

| — | în caz contrar, contractul ar trebui să fie considerat ca fiind conform cu piața; |
| --- | --- |

—

în caz contrar, contractul ar trebui să fie considerat ca fiind conform cu piața;

Tabelul de mai jos prezintă în detaliu rezultatele obținute din analiza de regresie pe eșantionul de contracte din setul de date. Regresia explică 74 % din variațiile datelor, ceea ce reprezintă o corespondență relativ bună. Estimările coeficientului prezentate în tabelul de mai jos sunt utilizate într-o a doua etapă pentru a prevedea prețuri „de referință” pentru eșantionul de contracte examinate („previziuni în afara eșantionului”).

Rezultatele analizei econometrice

Tabelul 1

Analiza de regresie
   (2)

| Variabilă dependentă: Preț mediu | Coeficient | Eroare standard |
| --- | --- | --- |
| Cantitate anuală (GWh) | – 0,01951** | 0,007878 |
| | | |
| Anul 2008 | 22,58369*** | 4,781887 |
| Anul 2009 | 30,73545*** | 5,471158 |
| Anul 2010 | 21,32171*** | 5,695673 |
| | | |
| ALPIQ ROMENERGIE | – 2,34966 | 9,310078 |
| ALPIQ ROMINDUSTRIES | – 5,47044 | 9,975876 |
| ARCELORMITTAL GALAȚI | – 1,78779 | 14,62595 |
| AXPO ENERGY RO | 0,896041 | 10,40766 |
| CE HUNEDOARA | 38,02612*** | 11,41575 |
| CE Oltenia | 27,86802*** | 9,458818 |
| CEZ VANZARE | 9,515878 | 11,40325 |
| EFT RO | 2,966594 | 18,83573 |
| ELECTRICA | 9,787691 | 11,04511 |
| ELECTROMAGNETICA | – 9,19285 | 9,553932 |
| ENEL ENERGIE MUNTENIA | 16,97181 | 12,529 |
| ENERGY HOLDING | – 34,5329*** | 9,620757 |
| ENERGY NETWORK | 36,58137*** | 12,47443 |
| EON ENERGIE | 3,589147 | 12,43953 |
| EURO-PEC | 0,511251 | 9,50637 |
| HIDROELECTRICA | – 30,3327** | 12,62379 |
| NUCLEARELECTRICA | – 9,804 | 18,78678 |
| OMV PETROM | 6,482914 | 18,79837 |
| RAAN | 33,0402** | 14,6577 |
| RENOVATIO TRADING | 29,5599 | 18,95553 |
| TINMAR IND | 0 | (omis) |
| | | |
| Constantă | 160,5678*** | 8,50624 |
| | | |
| Numărul de observații: 109
  Rădăcină pătrată = 0,7426
  Rădăcină pătrată ajustată = 0,6691 | | |
| Notă: Prețurile sunt exprimate în RON/MWh.

  Sursă: Analiza de regresie a Comisiei pe baza datelor furnizate de autoritățile române. |

Variabilă dependentă: Preț mediu

Coeficient

Eroare standard

Cantitate anuală (GWh)

– 0,01951**

0,007878

Anul 2008

22,58369***

4,781887

Anul 2009

30,73545***

5,471158

Anul 2010

21,32171***

5,695673

ALPIQ ROMENERGIE

– 2,34966

9,310078

ALPIQ ROMINDUSTRIES

– 5,47044

9,975876

ARCELORMITTAL GALAȚI

– 1,78779

14,62595

AXPO ENERGY RO

0,896041

10,40766

CE HUNEDOARA

38,02612***

11,41575

CE Oltenia

27,86802***

9,458818

CEZ VANZARE

9,515878

11,40325

EFT RO

2,966594

18,83573

ELECTRICA

9,787691

11,04511

ELECTROMAGNETICA

– 9,19285

9,553932

ENEL ENERGIE MUNTENIA

16,97181

12,529

ENERGY HOLDING

– 34,5329***

9,620757

ENERGY NETWORK

36,58137***

12,47443

EON ENERGIE

3,589147

12,43953

EURO-PEC

0,511251

9,50637

HIDROELECTRICA

– 30,3327**

12,62379

NUCLEARELECTRICA

– 9,804

18,78678

OMV PETROM

6,482914

18,79837

RAAN

33,0402**

14,6577

RENOVATIO TRADING

29,5599

18,95553

TINMAR IND

0

(omis)

Constantă

160,5678***

8,50624

Numărul de observații: 109

Rădăcină pătrată = 0,7426

Rădăcină pătrată ajustată = 0,6691

Notă: Prețurile sunt exprimate în RON/MWh.

Sursă: Analiza de regresie a Comisiei pe baza datelor furnizate de autoritățile române.

Tabelele următoare prezintă rezultatele analizei empirice care utilizează analiza de regresie detaliată în tabelul 1 în care, pentru fiecare an, se selectează contractul cu divergența cea mai mare dintre contractele cu preț inferior („contractul MDD”) pe baza diferenței de preț (în RON/MWh) dintre prețul estimat al fiecărui contract și prețul corespunzător observat. Tabelele 2-4 de mai jos prezintă diferențele dintre prețurile contractuale ale Hidroelectrica pentru fiecare an (și anume perioada 2007-2010) față de prețurile de referință „simulate” pentru toate contractele examinate.

În 2007, contractul MDD, adică contractul din setul de date nesuspect cu cea mai mare diferență între prețul observat și prețul estimat corespunzător, are o diferență de preț estimată la [...] RON/MWh. Două contracte ale Hidroelectrica au un preț observat mai mic față de prețul estimat cu o diferență de preț mai mare de [...] RON/MWh, și anume cele cu Electrocarbon și cu Elsid, cu o diferență a prețului observat de aproximativ [...] RON/MWh (a se vedea tabelul 2).

Tabelul 2

Analiza contractelor din 2007

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în termeni absoluți) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în termeni absoluți)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

În 2008, diferența de preț față de MDD este estimată la [...] RON/MWh, iar trei dintre contractele Hidroelectrica prezintă o diferență de preț mai mare, și anume contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, cu o diferență a prețului observat de aproximativ [...] RON/MWh pentru Luxten-Lighting și de [...] RON/MWh pentru Electrocarbon și Elsid (a se vedea tabelul 3).

Tabelul 3

Analiza contractelor din 2008

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în termeni absoluți) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nu |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în termeni absoluți)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nu

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

În 2009, diferența de preț față de MDD este estimată la [...] RON/MWh și, din nou, trei dintre contractele Hidroelectrica prezintă o diferență de preț mai mare, și anume contractele cu Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid, cu o diferență a prețului observat de aproximativ [...] RON/MWh pentru Luxten-Lighting și de [...] RON/MWh pentru Electrocarbon și Elsid (a se vedea tabelul 4).

Tabelul 4

Analiza contractelor din 2009

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în termeni absoluți) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Nu |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în termeni absoluți)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Nu

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

În 2010, diferența de preț față de MDD este estimată la [...] RON/MWh, iar două dintre contractele Hidroelectrica prezintă o diferență de preț mai mare, și anume contractele cu Electrocarbon și Elsid, cu o diferență a prețului observat de aproximativ [...] RON/MWh pentru Electrocarbon și Elsid (a se vedea tabelul 5).

Tabelul 5

Analiza contractelor din 2010

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în termeni absoluți) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| SILCOTUB SA ZALAU | Energy Network | [...] | 214 | [...] | |
| Contractele examinate |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Da |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Da |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în termeni absoluți)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

SILCOTUB SA ZALAU

Energy Network

[...]

214

[...]

Contractele examinate

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Da

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Da

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

Analiza de sensibilitate

În analizele empirice precedente, contractul MDD era definit ca fiind contractul din setul de date, pentru un an dat, care prezintă cea mai mare diferență de preț în termeni absoluți (RON/MWh) între prețul observat și prețul estimat corespunzător.

S-a efectuat o analiză de sensibilitate pentru a se verifica robustețea rezultatelor. S-a realizat aceeași analiză, însă definind contractul MDD drept contractul cu cea mai mare diferență între prețul estimat și prețul observat corespunzător, exprimată ca procentaj din prețul estimat. În cadrul analizei de sensibilitate, contractul MDD este definit acum ca fiind contractul cu cea mai mare diferență între prețul estimat și prețul observat corespunzător, exprimată ca procentaj din prețul estimat. Deși această analiză nu ar trebui să afecteze semnificativ alegerea contractului MDD, aceasta poate afecta contractele care sunt selectate. Rezultatele sunt prezentate în tabelele 6-9 de mai jos. Acestea confirmă validitatea rezultatelor obținute din analiza principală.

Tabelul 6

Analiza de sensibilitate a contractelor în 2007

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în procente) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...]% | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | Da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în procente)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]%

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

Da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

Tabelul 7

Analiza de sensibilitate a contractelor în 2008

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în procente) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...]% | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | Nu |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nu |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în procente)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]%

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

Nu

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nu

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

Tabelul 8

Analiza de sensibilitate a contractelor în 2009

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în procente) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...]% | |
| Contractele examinate |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Nu |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | Nu |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în procente)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]%

Contractele examinate

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Nu

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

Nu

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

Tabelul 9

Analiza de sensibilitate a contractelor în 2010

| Denumirea clientului | Denumirea furnizorului | Preț observat | Preț de referință | Diferență de preț (în procente) | În conformitate cu indicele de referință |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Contractul MDD din setul de date |
| ARCELORMITTAL GALAȚI | Electrica | [...] | 182 | [...]% | |
| Contractele examinate |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | Da |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | Da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | Da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | Da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | Da |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | Da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | Da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | Nu |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | Nu |
| Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

  Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române. |

Denumirea clientului

Denumirea furnizorului

Preț observat

Preț de referință

Diferență de preț (în procente)

În conformitate cu indicele de referință

Contractul MDD din setul de date

ARCELORMITTAL GALAȚI

Electrica

[...]

182

[...]%

Contractele examinate

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

Da

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

Da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

Da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

Da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

Da

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

Da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

Da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

Nu

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

Nu

Notă: Prețurile sunt rotunjite în RON/MWh.

Sursă: Calculele efectuate pe baza analizei de regresie și pe datele furnizate de autoritățile române.

Prețurile energiei electrice în contractele dintre Hidroelectrica și Luxten-Lighting, Electrocarbon și Elsid sunt în continuare considerate ca nefiind în conformitate cu prețul de referință. Procentajele diferențelor de preț sunt considerabil mai mari pentru contractele cu Luxten-Lighting pentru anii 2008 și 2009 și cu Electrocarbon și Elsid pentru perioada 2007-2010. În plus, apar două alte contracte, și anume cel cu Alro, din 2008, și cel cu Energy Holding, din 2009. Procentajul diferenței de preț în ambele cazuri este foarte aproape de procentajul diferenței de preț a contractului MDD. Prețul observat al contractului cu Alro din 2008 este cu [...] % mai mic decât prețul estimat, în vreme ce procentajul diferenței de preț față de MDD a fost de [...] % în 2008. Prețul observat al contractului cu Energy Holding din 2009 este cu [...] % mai mic decât prețul estimat, în vreme ce procentajul diferenței de preț față de MDD a fost de [...] % în 2009. În ansamblu, aceste două contracte ar trebui considerate a fi în conformitate cu prețul de referință.

În plus față de analiza principală de sensibilitate realizată prin definirea MDD ca procentajul diferenței față de prețul de referință, care confirmă validitatea rezultatelor, au fost efectuate și alte teste de sensibilitate a rezultatelor obținute prin definiția preferată a MDD în termeni absoluți, după cum urmează:

| — | s-a dedus o marjă arbitrară de 10 % din valoarea absolută a MDD: MDD modificat nu afectează concluziile privind contractele examinate din 2008, 2009 și 2010; în 2007, pentru EFT ar apărea o diferență de 2,5 RON/MWh sub prețul aplicat de [...] RON/MWh (adică prețul conform celui de referință ar fi fost de [...] RON/NWh); această diferență, care nu a fost observată în cazul prețurilor EFT din 2008, 2009 și 2010, se consideră a fi neglijabilă; |
| --- | --- |

—

s-a dedus o marjă arbitrară de 10 % din valoarea absolută a MDD: MDD modificat nu afectează concluziile privind contractele examinate din 2008, 2009 și 2010; în 2007, pentru EFT ar apărea o diferență de 2,5 RON/MWh sub prețul aplicat de [...] RON/MWh (adică prețul conform celui de referință ar fi fost de [...] RON/NWh); această diferență, care nu a fost observată în cazul prețurilor EFT din 2008, 2009 și 2010, se consideră a fi neglijabilă;

| — | în mod similar, utilizarea celei de a doua divergențe negative (DD2) ca referință ar acoperi numai două contracte în plus (Luxten-Lighting și EFT) în 2007, dar nu are drept consecință faptul că orice alt contract dintre cele examinate în perioada analizată ar apărea ca fiind inferioare prețurilor de referință sau faptul că contractul cu EFT ar apărea ca fiind inferior prețului de referință în 2008, 2009 și 2010; |
| --- | --- |

—

în mod similar, utilizarea celei de a doua divergențe negative (DD2) ca referință ar acoperi numai două contracte în plus (Luxten-Lighting și EFT) în 2007, dar nu are drept consecință faptul că orice alt contract dintre cele examinate în perioada analizată ar apărea ca fiind inferioare prețurilor de referință sau faptul că contractul cu EFT ar apărea ca fiind inferior prețului de referință în 2008, 2009 și 2010;

| — | s-au introdus datele de regresie din 2011, care inițial nu fuseseră testate: chiar dacă valorile prezentate în tabelele 2-5 se modifică ușor, rezultatele calitative rămân neschimbate; |
| --- | --- |

—

s-au introdus datele de regresie din 2011, care inițial nu fuseseră testate: chiar dacă valorile prezentate în tabelele 2-5 se modifică ușor, rezultatele calitative rămân neschimbate;

| — | prețurile contractelor examinate considerate a fi în conformitate cu prețul de referință au fost reintroduse în regresie ca „set de date” (previziuni pe eșantioane): concluzia pentru contractele examinate nu se modifică nici în acest caz. |
| --- | --- |

—

prețurile contractelor examinate considerate a fi în conformitate cu prețul de referință au fost reintroduse în regresie ca „set de date” (previziuni pe eșantioane): concluzia pentru contractele examinate nu se modifică nici în acest caz.

Rezultă de aici că aceste teste suplimentare de sensibilitate referitoare la abordarea principală confirmă validitatea rezultatelor analizei econometrice.

---

(1)  Procesarea preliminară a datelor a eliminat patru contracte (nesuspecte) corespunzătoare vânzărilor intragrup ale Alro din 2007 până în 2010, deoarece este posibil ca acestea să reflecte condiții de piață diferite față de cele care prevalează în negocierile contractelor bilaterale dintre un furnizor și un cumpărător independent, care reprezintă aspectul central în acest caz.

(2)  Erorile standard sunt prezentate între paranteze; *** înseamnă că coeficientul este statistic semnificativ la un nivel de 1 %, ** la un nivel de 5 % și * la un nivel de 10 %.

---

| 29.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/38

---

DECIZIA (UE) 2017/502 A COMISIEI

din 21 octombrie 2015

privind ajutorul de stat SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN) pus în aplicare de către Regatul Țărilor de Jos în favoarea Starbucks

[notificată cu numărul C(2015) 7143]

(Numai textul în limba neerlandeză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 30 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților neerlandeze să furnizeze informații cu privire la practica în domeniul deciziilor fiscale din Regatul Țărilor de Jos, precum și toate deciziile legate de Starbucks Coffee EMEA BV (denumită în continuare: „Starbucks Coffee BV”) și Starbucks Manufacturing EMEA BV (denumită în continuare: „SMBV”), ambele societăți fiind controlate indirect de Starbucks Corporation. Starbucks Corporation și toate societățile controlate de această corporație sunt denumite în continuare în mod colectiv „Starbucks” sau „Grupul Starbucks”. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 30 iulie 2013, Comisia a solicitat autorităților neerlandeze să furnizeze informații cu privire la practica în domeniul deciziilor fiscale din Regatul Țărilor de Jos, precum și toate deciziile legate de Starbucks Coffee EMEA BV (denumită în continuare: „Starbucks Coffee BV”) și Starbucks Manufacturing EMEA BV (denumită în continuare: „SMBV”), ambele societăți fiind controlate indirect de Starbucks Corporation. Starbucks Corporation și toate societățile controlate de această corporație sunt denumite în continuare în mod colectiv „Starbucks” sau „Grupul Starbucks”.

| (2) | Prin scrisoarea din 2 octombrie 2013, autoritățile neerlandeze au transmis Comisiei informațiile solicitate, inclusiv acordul de preț în avans (denumit în continuare „APA”) (2) încheiat în 2008 între administrația fiscală neerlandeză și Starbucks Coffee BV (denumit în continuare: „Starbucks Coffee BV APA”), APA încheiat în 2008 între administrația fiscală neerlandeză și SMBV (denumit în continuare: „SMBV APA”), precum și documentele justificative. Aceste documente vizează, în special, un raport privind stabilirea prețurilor de transfer care stă la baza cererii pentru cele două APA menționate anterior (denumit în continuare: „raport privind prețurile de transfer”) și alte schimburi între administrația fiscală neerlandeză și consilierul fiscal al Starbucks Corporation, [consilier fiscal] (*1), (denumit în continuare: „consilier fiscal”) în numele Starbucks Coffee BV și SMBV (3). |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 2 octombrie 2013, autoritățile neerlandeze au transmis Comisiei informațiile solicitate, inclusiv acordul de preț în avans (denumit în continuare „APA”) (2) încheiat în 2008 între administrația fiscală neerlandeză și Starbucks Coffee BV (denumit în continuare: „Starbucks Coffee BV APA”), APA încheiat în 2008 între administrația fiscală neerlandeză și SMBV (denumit în continuare: „SMBV APA”), precum și documentele justificative. Aceste documente vizează, în special, un raport privind stabilirea prețurilor de transfer care stă la baza cererii pentru cele două APA menționate anterior (denumit în continuare: „raport privind prețurile de transfer”) și alte schimburi între administrația fiscală neerlandeză și consilierul fiscal al Starbucks Corporation, [consilier fiscal] (*1), (denumit în continuare: „consilier fiscal”) în numele Starbucks Coffee BV și SMBV (3).

2

*1

3

| (3) | La 9 ianuarie 2014, în pregătirea unei reuniuni care va avea loc la 15 ianuarie 2014, Comisia a adresat un mesaj electronic autorităților neerlandeze, care enumeră o serie de întrebări în ceea ce privește, printre altele, un acord privind prețurile de transfer, convenite în APA încheiat de administrația fiscală neerlandeză cu Starbucks Coffee BV și cu SMBV. |
| --- | --- |

(3)

La 9 ianuarie 2014, în pregătirea unei reuniuni care va avea loc la 15 ianuarie 2014, Comisia a adresat un mesaj electronic autorităților neerlandeze, care enumeră o serie de întrebări în ceea ce privește, printre altele, un acord privind prețurile de transfer, convenite în APA încheiat de administrația fiscală neerlandeză cu Starbucks Coffee BV și cu SMBV.

| (4) | La 15 ianuarie 2014, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și reprezentanții administrației fiscale neerlandeze, în cadrul cărora serviciile Comisiei au solicitat, printre altele, clarificări suplimentare cu privire la ajustările aduse bazei de cost din raportul privind prețurile de transfer în ceea ce privește APA cu SMBV și redevențele fluctuante plătite de SMBV. |
| --- | --- |

(4)

La 15 ianuarie 2014, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și reprezentanții administrației fiscale neerlandeze, în cadrul cărora serviciile Comisiei au solicitat, printre altele, clarificări suplimentare cu privire la ajustările aduse bazei de cost din raportul privind prețurile de transfer în ceea ce privește APA cu SMBV și redevențele fluctuante plătite de SMBV.

| (5) | Prin scrisoarea din 28 ianuarie 2014, ca răspuns la întrebările adresate în cadrul reuniunii din 15 ianuarie 2014, autoritățile neerlandeze au prezentat informații cu privire la ajustările efectuate prin comparabilitate, alegerea societăților comparabile și redevența fluctuantă. În considerentele 59-62 din decizia de inițiere a procedurii, sunt prezentate informații suplimentare descriptive cu privire la documentele furnizate, astfel cum se menționează în considerentul 9. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 28 ianuarie 2014, ca răspuns la întrebările adresate în cadrul reuniunii din 15 ianuarie 2014, autoritățile neerlandeze au prezentat informații cu privire la ajustările efectuate prin comparabilitate, alegerea societăților comparabile și redevența fluctuantă. În considerentele 59-62 din decizia de inițiere a procedurii, sunt prezentate informații suplimentare descriptive cu privire la documentele furnizate, astfel cum se menționează în considerentul 9.

| (6) | Prin scrisoarea din 7 martie 2014 (4), Comisia a informat autoritățile neerlandeze asupra faptului că examinează dacă acordurile APA încheiate în favoarea Starbucks Coffee BV și SMBV pot constitui un nou ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și a invitat autoritățile neerlandeze să prezinte observații cu privire la compatibilitatea unui astfel de ajutor. Comisia a invitat autoritățile neerlandeze să furnizeze orice informații suplimentare referitoare la acordurile APA încheiate cu Starbucks Coffee BV și SMBV, precum și declarațiile fiscale ale societăților Starbucks Coffee BV și SMBV și ale societăților aflate în legătură cu aceste două societăți din Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 7 martie 2014 (4), Comisia a informat autoritățile neerlandeze asupra faptului că examinează dacă acordurile APA încheiate în favoarea Starbucks Coffee BV și SMBV pot constitui un nou ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și a invitat autoritățile neerlandeze să prezinte observații cu privire la compatibilitatea unui astfel de ajutor. Comisia a invitat autoritățile neerlandeze să furnizeze orice informații suplimentare referitoare la acordurile APA încheiate cu Starbucks Coffee BV și SMBV, precum și declarațiile fiscale ale societăților Starbucks Coffee BV și SMBV și ale societăților aflate în legătură cu aceste două societăți din Regatul Țărilor de Jos.

4

| (7) | Prin scrisoarea din 21 martie 2014, autoritățile neerlandeze au răspuns la scrisoarea din 7 martie 2014 și a furnizat declarații fiscale solicitate. Autoritățile neerlandeze au confirmat, de asemenea, că toate documentele relevante referitoare la acordurile APA prezentate anterior Comisiei au fost deja furnizate Comisiei. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 21 martie 2014, autoritățile neerlandeze au răspuns la scrisoarea din 7 martie 2014 și a furnizat declarații fiscale solicitate. Autoritățile neerlandeze au confirmat, de asemenea, că toate documentele relevante referitoare la acordurile APA prezentate anterior Comisiei au fost deja furnizate Comisiei.

| (8) | La 6 mai 2014, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și reprezentanții administrației fiscale neerlandeze. |
| --- | --- |

(8)

La 6 mai 2014, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și reprezentanții administrației fiscale neerlandeze.

| (9) | La 11 iunie 2014, Comisia a adoptat decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigație în temeiul articolului 108 alineatul (2) din tratat cu privire la APA încheiat cu SMBV pe motivul că APA ar putea constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (denumită în continuare „decizie de inițiere a procedurii”) (5). |
| --- | --- |

(9)

La 11 iunie 2014, Comisia a adoptat decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigație în temeiul articolului 108 alineatul (2) din tratat cu privire la APA încheiat cu SMBV pe motivul că APA ar putea constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (denumită în continuare „decizie de inițiere a procedurii”) (5).

5

| (10) | Prin scrisoarea din 16 iulie 2014, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Au fost prezentate, printre altele, Acordul privind servicii de prăjire dintre Alki Limited Partnership (denumită în continuare: „Alki LP”) și SMBV și Acordul de cumpărare de cafea verde dintre SMBV și Starbucks Coffee Trading Company SARL (denumită în continuare: „SCTC”). |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din 16 iulie 2014, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii. Au fost prezentate, printre altele, Acordul privind servicii de prăjire dintre Alki Limited Partnership (denumită în continuare: „Alki LP”) și SMBV și Acordul de cumpărare de cafea verde dintre SMBV și Starbucks Coffee Trading Company SARL (denumită în continuare: „SCTC”).

| (11) | Prin scrisoarea din 25 noiembrie 2014, Comisia a solicitat autorităților neerlandeze să furnizeze informațiile solicitate în decizia de inițiere a procedurii, care au fost transmise doar parțial de către autoritățile neerlandeze la 16 iulie 2014 și să furnizeze informații suplimentare necesare pentru a analiza APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 25 noiembrie 2014, Comisia a solicitat autorităților neerlandeze să furnizeze informațiile solicitate în decizia de inițiere a procedurii, care au fost transmise doar parțial de către autoritățile neerlandeze la 16 iulie 2014 și să furnizeze informații suplimentare necesare pentru a analiza APA încheiat cu SMBV.

| (12) | Autoritățile neerlandeze au răspuns la scrisoarea din 25 noiembrie 2014 prin scrisoarea din 19 decembrie 2014, precizând că o parte din informațiile solicitate nu se află în posesia lor. |
| --- | --- |

(12)

Autoritățile neerlandeze au răspuns la scrisoarea din 25 noiembrie 2014 prin scrisoarea din 19 decembrie 2014, precizând că o parte din informațiile solicitate nu se află în posesia lor.

| (13) | La 19 decembrie 2014, decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(13)

La 19 decembrie 2014, decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (14) | Prin scrisoarea din 16 ianuarie 2015, Starbucks și-a prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii. Observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii au fost prezentate, de asemenea, de către Asociația Olandeză a Consilierilor Fiscali (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, denumită în continuare: „NOB”), Confederația Patronală și a Industriilor din Regatul Țărilor de Jos (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, denumită în continuare: „VNO-NCW”), ATOZ Tax Advisers Luxemburg, Oxfam International și Camera de Comerț a Austriei (Bundesarbeitskammer Österreich, denumită în continuare: „BAK”). |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea din 16 ianuarie 2015, Starbucks și-a prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii. Observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii au fost prezentate, de asemenea, de către Asociația Olandeză a Consilierilor Fiscali (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, denumită în continuare: „NOB”), Confederația Patronală și a Industriilor din Regatul Țărilor de Jos (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, denumită în continuare: „VNO-NCW”), ATOZ Tax Advisers Luxemburg, Oxfam International și Camera de Comerț a Austriei (Bundesarbeitskammer Österreich, denumită în continuare: „BAK”).

| (15) | Prin scrisoarea din 8 ianuarie 2015, ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 25 noiembrie 2014, autoritățile neerlandeze au prezentat actul constitutiv al Alki LP ca societate în comandită. |
| --- | --- |

(15)

Prin scrisoarea din 8 ianuarie 2015, ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 25 noiembrie 2014, autoritățile neerlandeze au prezentat actul constitutiv al Alki LP ca societate în comandită.

| (16) | La 12 februarie 2015, Comisia a informat Regatul Țărilor de Jos că, în conformitate cu articolul 6a din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (6), a identificat procedura oficială de investigare cu privire la APA încheiat cu SMBV ca fiind lipsită de efecte la data respectivă (7). Prin scrisoarea din 6 februarie 2015 și în conformitate cu articolul 6a alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia a solicitat acordul autorităților neerlandeze pentru a contacta Starbucks în mod direct în vederea obținerii informațiile care lipsesc. |
| --- | --- |

(16)

La 12 februarie 2015, Comisia a informat Regatul Țărilor de Jos că, în conformitate cu articolul 6a din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (6), a identificat procedura oficială de investigare cu privire la APA încheiat cu SMBV ca fiind lipsită de efecte la data respectivă (7). Prin scrisoarea din 6 februarie 2015 și în conformitate cu articolul 6a alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia a solicitat acordul autorităților neerlandeze pentru a contacta Starbucks în mod direct în vederea obținerii informațiile care lipsesc.

6

7

| (17) | Prin scrisoarea din 18 februarie 2015, Comisia a informat autoritățile neerlandeze cu privire la faptul că a primit observații din partea unui concurent cu privire la valoarea adăugată a procesului de prăjire la boabele de cafea verde și a invitat autoritățile neerlandeze să comenteze aceste observații. Autoritățile neerlandeze și-au prezentat comentariile cu privire la observațiile respective prin scrisoarea din 11 martie 2015. |
| --- | --- |

(17)

Prin scrisoarea din 18 februarie 2015, Comisia a informat autoritățile neerlandeze cu privire la faptul că a primit observații din partea unui concurent cu privire la valoarea adăugată a procesului de prăjire la boabele de cafea verde și a invitat autoritățile neerlandeze să comenteze aceste observații. Autoritățile neerlandeze și-au prezentat comentariile cu privire la observațiile respective prin scrisoarea din 11 martie 2015.

| (18) | Prin scrisoarea din 12 martie 2015, Regatul Țărilor de Jos a acordat permisiunea cu privire la contactarea directă a societății Starbucks ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 6 februarie 2015. În urma exprimării acordului în acest sens, prin scrisoarea din 16 martie 2015, Comisia a solicitat Starbucks, în temeiul articolului 6 litera (a) alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, să furnizeze informații privind structura juridică, modelul de afaceri pentru magazinele Starbucks și materia primă utilizată de SMBV, mai exact boabele de cafea verde (denumită în continuare: „solicitare MIT Starbucks”). |
| --- | --- |

(18)

Prin scrisoarea din 12 martie 2015, Regatul Țărilor de Jos a acordat permisiunea cu privire la contactarea directă a societății Starbucks ca răspuns la scrisoarea Comisiei din 6 februarie 2015. În urma exprimării acordului în acest sens, prin scrisoarea din 16 martie 2015, Comisia a solicitat Starbucks, în temeiul articolului 6 litera (a) alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, să furnizeze informații privind structura juridică, modelul de afaceri pentru magazinele Starbucks și materia primă utilizată de SMBV, mai exact boabele de cafea verde (denumită în continuare: „solicitare MIT Starbucks”).

| (19) | Prin scrisorile din 20 și 26 martie 2015, autoritățile neerlandeze au prezentat observații cu privire la comentariile primite de la terți referitor la decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(19)

Prin scrisorile din 20 și 26 martie 2015, autoritățile neerlandeze au prezentat observații cu privire la comentariile primite de la terți referitor la decizia de inițiere a procedurii.

| (20) | La 7 aprilie 2015, în urma adoptării deciziei din 12 februarie 2015 și în conformitate cu articolul 6a alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia a contactat patru concurenți ai societății Starbucks pentru a furniza informații comerciale cu privire la modelul lor de afaceri și la activitățile lor de creare a valorii pentru a permite Comisiei să își încheie evaluarea cazului (denumită în continuare: „solicitare MIT concurență”). Cei patru concurenți au fost Societatea Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (denumită în continuare: „Dallmayr”), Nestlé S.A. (denumită în continuare: „Nestlé”) și Melitta Europa GmbH & Co. KG (denumită în continuare: „Melitta”). În mod simultan, Comisia a informat autoritățile neerlandeze că a transmis solicitări de informații concurenților societății Starbucks. |
| --- | --- |

(20)

La 7 aprilie 2015, în urma adoptării deciziei din 12 februarie 2015 și în conformitate cu articolul 6a alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, Comisia a contactat patru concurenți ai societății Starbucks pentru a furniza informații comerciale cu privire la modelul lor de afaceri și la activitățile lor de creare a valorii pentru a permite Comisiei să își încheie evaluarea cazului (denumită în continuare: „solicitare MIT concurență”). Cei patru concurenți au fost Societatea Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (denumită în continuare: „Dallmayr”), Nestlé S.A. (denumită în continuare: „Nestlé”) și Melitta Europa GmbH & Co. KG (denumită în continuare: „Melitta”). În mod simultan, Comisia a informat autoritățile neerlandeze că a transmis solicitări de informații concurenților societății Starbucks.

| (21) | La 13 aprilie 2015, Starbucks a transmis informațiile solicitate în scrisoarea Comisiei din 16 martie 2015. |
| --- | --- |

(21)

La 13 aprilie 2015, Starbucks a transmis informațiile solicitate în scrisoarea Comisiei din 16 martie 2015.

| (22) | Prin scrisorile din 27 aprilie 2015, Dallmayr și Societatea Y au răspuns la solicitarea de informații comerciale a Comisiei din 7 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(22)

Prin scrisorile din 27 aprilie 2015, Dallmayr și Societatea Y au răspuns la solicitarea de informații comerciale a Comisiei din 7 aprilie 2015.

| (23) | La 29 aprilie 2015, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și Starbucks, în cadrul cărora serviciile Comisiei au oferit clarificări cu privire la modul în care ar trebui să fie înțelese anumite întrebări din solicitarea MIT Starbucks în contextul investigației. |
| --- | --- |

(23)

La 29 aprilie 2015, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și Starbucks, în cadrul cărora serviciile Comisiei au oferit clarificări cu privire la modul în care ar trebui să fie înțelese anumite întrebări din solicitarea MIT Starbucks în contextul investigației.

| (24) | Prin scrisoarea din 6 mai 2015, în urma răspunsului Starbucks din 13 aprilie 2015, Comisia a solicitat Starbucks să îi furnizeze informații suplimentare. |
| --- | --- |

(24)

Prin scrisoarea din 6 mai 2015, în urma răspunsului Starbucks din 13 aprilie 2015, Comisia a solicitat Starbucks să îi furnizeze informații suplimentare.

| (25) | Prin scrisoarea din 11 mai 2015, Comisia a solicitat Societății Y să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la informațiile comerciale transmise. Clarificările respective au fost furnizate de către Societatea Y prin scrisoarea din 21 mai 2015. |
| --- | --- |

(25)

Prin scrisoarea din 11 mai 2015, Comisia a solicitat Societății Y să furnizeze clarificări suplimentare cu privire la informațiile comerciale transmise. Clarificările respective au fost furnizate de către Societatea Y prin scrisoarea din 21 mai 2015.

| (26) | Prin scrisorile din 20 și 26 mai 2015, Nestlé și Melitta au răspuns solicitării MIT concurență adresate de către Comisie la 7 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(26)

Prin scrisorile din 20 și 26 mai 2015, Nestlé și Melitta au răspuns solicitării MIT concurență adresate de către Comisie la 7 aprilie 2015.

| (27) | Prin scrisoarea din 27 mai 2015, autoritățile neerlandeze și-au transmis observațiile cu privire la informațiile prezentate de către Societatea Y și Dallmayr. |
| --- | --- |

(27)

Prin scrisoarea din 27 mai 2015, autoritățile neerlandeze și-au transmis observațiile cu privire la informațiile prezentate de către Societatea Y și Dallmayr.

| (28) | Prin scrisoarea din 29 mai 2015, Starbucks a transmis răspunsul la solicitarea Comisiei din 6 mai 2015. |
| --- | --- |

(28)

Prin scrisoarea din 29 mai 2015, Starbucks a transmis răspunsul la solicitarea Comisiei din 6 mai 2015.

| (29) | Prin scrisoarea din 19 iunie 2015, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la informațiile transmise de către Starbucks la 13 aprilie 2015 și 29 mai 2015. |
| --- | --- |

(29)

Prin scrisoarea din 19 iunie 2015, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la informațiile transmise de către Starbucks la 13 aprilie 2015 și 29 mai 2015.

| (30) | Prin scrisoarea din 26 iunie 2015, autoritățile neerlandeze și-au transmis observațiile cu privire la informațiile comerciale prezentate de Nestlé și Melitta și la clarificările prezentate de Societatea Y. |
| --- | --- |

(30)

Prin scrisoarea din 26 iunie 2015, autoritățile neerlandeze și-au transmis observațiile cu privire la informațiile comerciale prezentate de Nestlé și Melitta și la clarificările prezentate de Societatea Y.

| (31) | La 29 iunie 2015, în plus față de informațiile transmise la 13 aprilie 2015 și 29 mai 2015, Starbucks a prezentat o nouă argumentare a presupuselor condiții de concurență deplină în care au fost stabilite prețurile de transfer aplicate de către SCTC pentru furnizarea de boabe de cafea verde. |
| --- | --- |

(31)

La 29 iunie 2015, în plus față de informațiile transmise la 13 aprilie 2015 și 29 mai 2015, Starbucks a prezentat o nouă argumentare a presupuselor condiții de concurență deplină în care au fost stabilite prețurile de transfer aplicate de către SCTC pentru furnizarea de boabe de cafea verde.

| (32) | Prin scrisoarea din 24 iulie 2015, Starbucks a transmis în mod spontan informații suplimentare la funcțiile îndeplinite de SCTC, SMBV și Starbucks US (8) și a furnizat cifre noi în legătură cu Alki LP. |
| --- | --- |

(32)

Prin scrisoarea din 24 iulie 2015, Starbucks a transmis în mod spontan informații suplimentare la funcțiile îndeplinite de SCTC, SMBV și Starbucks US (8) și a furnizat cifre noi în legătură cu Alki LP.

8

| (33) | Prin scrisoarea din 5 august 2015, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte clarificări și alte documente cu privire la informațiile pe care aceasta le-a transmis la 24 iulie 2015 pentru a fi în măsură să analizeze integral informațiile noi. |
| --- | --- |

(33)

Prin scrisoarea din 5 august 2015, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte clarificări și alte documente cu privire la informațiile pe care aceasta le-a transmis la 24 iulie 2015 pentru a fi în măsură să analizeze integral informațiile noi.

| (34) | Prin scrisoarea din 24 august 2015 și mesajul electronic trimis la 26 august 2015, Starbucks a transmis parțial informațiile solicitate de Comisie în scrisoarea sa din 5 august 2015. Comisia a transmis aceste informații autorităților neerlandeze la 28 august 2015. |
| --- | --- |

(34)

Prin scrisoarea din 24 august 2015 și mesajul electronic trimis la 26 august 2015, Starbucks a transmis parțial informațiile solicitate de Comisie în scrisoarea sa din 5 august 2015. Comisia a transmis aceste informații autorităților neerlandeze la 28 august 2015.

| (35) | Prin scrisoarea din 10 septembrie 2015 și mesajul electronic trimis la 11 septembrie 2015, Starbucks a transmis Comisiei informațiile rămase. Prin scrisoarea din 23 septembrie 2015, Starbucks a completat informațiile transmise Comisiei la 10 și 11 septembrie 2015. |
| --- | --- |

(35)

Prin scrisoarea din 10 septembrie 2015 și mesajul electronic trimis la 11 septembrie 2015, Starbucks a transmis Comisiei informațiile rămase. Prin scrisoarea din 23 septembrie 2015, Starbucks a completat informațiile transmise Comisiei la 10 și 11 septembrie 2015.

| (36) | Prin scrisorile din 25 septembrie și 7 octombrie 2015, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la informațiile transmise de către Starbucks la 10, 11 și 23 septembrie 2015. |
| --- | --- |

(36)

Prin scrisorile din 25 septembrie și 7 octombrie 2015, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la informațiile transmise de către Starbucks la 10, 11 și 23 septembrie 2015.

2.   DESCRIEREA MĂSURII CONTESTATE

DESCRIEREA MĂSURII CONTESTATE

2.1.   Descrierea beneficiarului

Descrierea beneficiarului

| (37) | Beneficiarul măsurii este SMBV. SMBV este o filială a grupului Starbucks înființată în Regatul Țărilor de Jos. Grupul Starbucks este format din Starbucks Corporation și tuturor societăților controlate de corporația respectivă. Starbucks Corporation are sediul în Seattle, Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”). Structura organizatorică a grupului Starbucks este explicată mai detaliat în considerentul 27 și figura 1 din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(37)

Beneficiarul măsurii este SMBV. SMBV este o filială a grupului Starbucks înființată în Regatul Țărilor de Jos. Grupul Starbucks este format din Starbucks Corporation și tuturor societăților controlate de corporația respectivă. Starbucks Corporation are sediul în Seattle, Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”). Structura organizatorică a grupului Starbucks este explicată mai detaliat în considerentul 27 și figura 1 din decizia de inițiere a procedurii.

| (38) | Starbucks desfășoară activități de prăjire, comercializare și distribuire cu amănuntul a cafelei de specialitate, funcționând în 65 de țări. Acesta cumpără și prăjește sortimente de cafea care sunt vândute, împreună cu cafea și ceai artizanale, precum și alte băuturi și produse alimentare proaspete, prin intermediul magazinelor gestionate de societate. De asemenea, acesta vinde o varietate de produse din cafea și ceai și își comercializează produsele de marcă sub licențe prin intermediul altor canale, precum magazine, băcănii și conturi naționale de servire alimentară sub licență (9). În 2014, grupul Starbucks înregistra la nivel mondial venituri nete de 16 448 de milioane USD și câștiguri după impozitare de 2 067 de milioane USD (10). |
| --- | --- |

(38)

Starbucks desfășoară activități de prăjire, comercializare și distribuire cu amănuntul a cafelei de specialitate, funcționând în 65 de țări. Acesta cumpără și prăjește sortimente de cafea care sunt vândute, împreună cu cafea și ceai artizanale, precum și alte băuturi și produse alimentare proaspete, prin intermediul magazinelor gestionate de societate. De asemenea, acesta vinde o varietate de produse din cafea și ceai și își comercializează produsele de marcă sub licențe prin intermediul altor canale, precum magazine, băcănii și conturi naționale de servire alimentară sub licență (9). În 2014, grupul Starbucks înregistra la nivel mondial venituri nete de 16 448 de milioane USD și câștiguri după impozitare de 2 067 de milioane USD (10).

9

10

| (39) | SMBV este singura entitate din grupul Starbucks din afara SUA controlată în totalitate care se ocupă de prăjirea cafelei. |
| --- | --- |

(39)

SMBV este singura entitate din grupul Starbucks din afara SUA controlată în totalitate care se ocupă de prăjirea cafelei.

2.2.   Măsura contestată

Măsura contestată

| (40) | Prezenta decizie se referă la acordul APA încheiat cu SMBV, un acord de preț în avans încheiat de administrația fiscală neerlandeză cu SMBV la 28 aprilie 2008 [(Vaststellingsovereenkomst APA). APA încheiat cu SMBV reprezintă titlu obligatoriu pentru o perioadă de 10 ani, de la 1 octombrie 2007 la 31 decembrie 2017 (11). |
| --- | --- |

(40)

Prezenta decizie se referă la acordul APA încheiat cu SMBV, un acord de preț în avans încheiat de administrația fiscală neerlandeză cu SMBV la 28 aprilie 2008 [(Vaststellingsovereenkomst APA). APA încheiat cu SMBV reprezintă titlu obligatoriu pentru o perioadă de 10 ani, de la 1 octombrie 2007 la 31 decembrie 2017 (11).

Vaststellingsovereenkomst APA

11

| (41) | Un APA reprezintă un acord între administrația fiscală și un contribuabil cu privire la aplicarea legislației fiscale în tranzacții (viitoare), mai exact determină cuantumul profitului pe care contribuabilul îl generează din activitățile sale care sunt luate în considerare în respectiva jurisdicție fiscală. Un APA stabilește, înainte de desfășurarea tranzacțiilor intragrup, o serie de criterii adecvate (de exemplu, metoda, elemente comparabile și ajustări adecvate ale acestora, ipoteze esențiale cu privire la evenimente viitoare) în vederea stabilirii unor prețuri în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile în cauză pe o perioadă determinată de timp. Un APA este inițiat în mod oficial de un contribuabil. |
| --- | --- |

(41)

Un APA reprezintă un acord între administrația fiscală și un contribuabil cu privire la aplicarea legislației fiscale în tranzacții (viitoare), mai exact determină cuantumul profitului pe care contribuabilul îl generează din activitățile sale care sunt luate în considerare în respectiva jurisdicție fiscală. Un APA stabilește, înainte de desfășurarea tranzacțiilor intragrup, o serie de criterii adecvate (de exemplu, metoda, elemente comparabile și ajustări adecvate ale acestora, ipoteze esențiale cu privire la evenimente viitoare) în vederea stabilirii unor prețuri în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile în cauză pe o perioadă determinată de timp. Un APA este inițiat în mod oficial de un contribuabil.

2.2.1.   APA încheiat cu SMBV

APA încheiat cu SMBV

| (42) | Prin încheierea unui APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a acceptat că remunerația stabilită de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer pentru funcțiile îndeplinite de SMBV în Regatul Țărilor de Jos (inclusiv riscul asumat și activele utilizate) constituie o remunerație în condiții de concurență deplină (12). |
| --- | --- |

(42)

Prin încheierea unui APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a acceptat că remunerația stabilită de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer pentru funcțiile îndeplinite de SMBV în Regatul Țărilor de Jos (inclusiv riscul asumat și activele utilizate) constituie o remunerație în condiții de concurență deplină (12).

12

| (43) | Remunerația respectivă include un adaos comercial de [9-12] % din baza de cost relevantă. Baza de cost relevantă utilizată pentru calcularea remunerației respective include toate costurile cu personalul implicat în activitățile de producție și cele din lanțul de aprovizionare, costul echipamentelor de producție (mai exact, amortizarea) și cheltuieli generale ale fabricii. Aceasta nu include costurile Starbucks aferente ceștilor, șervețelelor de hârtie etc., costurile boabelor de cafea verde (costul materiilor prime), costurile cu logistica și distribuția pentru servicii prestate de terți, remunerația pentru activitățile desfășurate de terți în cadrul așa-numitelor „contracte de produse în consignație” și plățile de redevențe către Alki LP. |
| --- | --- |

(43)

Remunerația respectivă include un adaos comercial de [9-12] % din baza de cost relevantă. Baza de cost relevantă utilizată pentru calcularea remunerației respective include toate costurile cu personalul implicat în activitățile de producție și cele din lanțul de aprovizionare, costul echipamentelor de producție (mai exact, amortizarea) și cheltuieli generale ale fabricii. Aceasta nu include costurile Starbucks aferente ceștilor, șervețelelor de hârtie etc., costurile boabelor de cafea verde (costul materiilor prime), costurile cu logistica și distribuția pentru servicii prestate de terți, remunerația pentru activitățile desfășurate de terți în cadrul așa-numitelor „contracte de produse în consignație” și plățile de redevențe către Alki LP.

| (44) | În APA încheiat cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a acceptat, de asemenea, ca nivelul redevenței de plătit de către SMBV societății Alki LP să fie stabilit la sfârșitul fiecărui an ca diferența dintre profitul realizat din exploatare înaintea înregistrării cheltuielilor cu redevențe și adaosul comercial [9-12] % menționat anterior aplicat la cheltuielile de exploatare. APA încheiat cu SMBV prevede în continuare că
  „aceste redevențe sunt deductibile în scopul perceperii impozitului pe profit și nu se supun impozitului reținut la sursă în Regatul Țărilor de Jos”
   (13). |
| --- | --- |

(44)

În APA încheiat cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a acceptat, de asemenea, ca nivelul redevenței de plătit de către SMBV societății Alki LP să fie stabilit la sfârșitul fiecărui an ca diferența dintre profitul realizat din exploatare înaintea înregistrării cheltuielilor cu redevențe și adaosul comercial [9-12] % menționat anterior aplicat la cheltuielile de exploatare. APA încheiat cu SMBV prevede în continuare că
  „aceste redevențe sunt deductibile în scopul perceperii impozitului pe profit și nu se supun impozitului reținut la sursă în Regatul Țărilor de Jos”
   (13).

„aceste redevențe sunt deductibile în scopul perceperii impozitului pe profit și nu se supun impozitului reținut la sursă în Regatul Țărilor de Jos”

13

| (45) | APA încheiat cu SMBV confirmă astfel o alocare de profit în favoarea SMBV din cadrul grupului Starbucks, care să îi permită să își stabilească obligația de plată a impozitului pe profit față de Regatul Țărilor de Jos o dată pe an timp de 10 ani. Întrucât APA a intrat în vigoare la 1 octombrie 2007, prezenta decizie analizează APA încheiat cu SMBV în temeiul normelor privind ajutoarele de stat începând de la acea dată. |
| --- | --- |

(45)

APA încheiat cu SMBV confirmă astfel o alocare de profit în favoarea SMBV din cadrul grupului Starbucks, care să îi permită să își stabilească obligația de plată a impozitului pe profit față de Regatul Țărilor de Jos o dată pe an timp de 10 ani. Întrucât APA a intrat în vigoare la 1 octombrie 2007, prezenta decizie analizează APA încheiat cu SMBV în temeiul normelor privind ajutoarele de stat începând de la acea dată.

2.2.2.   Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer

Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer

| (46) | Remunerația acceptată de administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV se bazează pe analiza privind stabilirea prețurilor de transfer efectuată de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, care face parte integrantă din APA în cauză. |
| --- | --- |

(46)

Remunerația acceptată de administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV se bazează pe analiza privind stabilirea prețurilor de transfer efectuată de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, care face parte integrantă din APA în cauză.

| (47) | Obiectivul raportului privind stabilirea prețurilor de transfer este să sprijine alocarea de profit propusă în favoarea SMBV din cadrul grupului Starbucks ca fiind bazată pe o stabilire de prețuri în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer include o prezentare generală a societății, o analiză funcțională și o serie de metode de stabilire a prețurilor de transfer. Raportul prezintă următoarele informații relevante despre Starbucks Coffee BV și SMBV (14): |
| --- | --- |

(47)

Obiectivul raportului privind stabilirea prețurilor de transfer este să sprijine alocarea de profit propusă în favoarea SMBV din cadrul grupului Starbucks ca fiind bazată pe o stabilire de prețuri în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile intragrup. Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer include o prezentare generală a societății, o analiză funcțională și o serie de metode de stabilire a prețurilor de transfer. Raportul prezintă următoarele informații relevante despre Starbucks Coffee BV și SMBV (14):

14

2.2.2.1.   Starbucks Coffee BV

Starbucks Coffee BV

| (48) | Starbucks Coffee BV funcționează ca sediu central pentru grupul Starbucks pentru regiunea Europei, Orientului Mijlociu și al Africii (denumită în continuare „EOMA”), sprijinind activitățile EOMA din cadrul grupului. Starbucks Coffee BV acordă asistență în identificarea de dezvoltatori pentru dezvoltarea și gestionarea magazinelor de desfacere ale Starbucks pe teritoriile EOMA. În calitatea sa de sediu central, Starbucks Coffee BV acordă licențe pentru anumite mărci, tehnologie și know-how (15) din cadrul Starbucks din partea asociatului său, Alki LP, în schimbul unei redevențe. Starbucks Coffee BV încheie un așa-numit „Acord de dezvoltare și funcționare zonală” (denumit în continuare: „ADOA”) cu gestionari afiliați sau neafiliați ai magazinelor Starbucks din regiunea EOMA. Acești gestionari sunt denumiți dezvoltatori, având în continuare, de asemenea, denumirea de „Magazine”. Starbucks Coffee BV acordă cu licență drepturi de proprietate intelectuală (denumite în continuare: „PI”) dezvoltatorilor pentru a le permite acestora să se dezvolte și să-și gestioneze magazinele ca magazine Starbucks. Pentru utilizarea PI, dezvoltatorii plătesc o redevență și alte taxe către Starbucks Coffee BV pe baza unui procent din cifra de afaceri. Conform informațiilor prezentate de Regatul Țărilor de Jos la 2 octombrie 2013, dezvoltatorii afiliați și cei neafiliați plătesc același procent din cifra de afaceri cu titlu de redevență către Starbucks Coffee BV. Prin urmare, consilierul fiscal al Starbucks consideră că se aplică o metodă a prețului necontrolat comparabil (16) pentru stabilirea în condiții de concurență deplină a prețului redevențelor intra-grup către sediul central Starbucks Coffee BV pentru EOMA (17). |
| --- | --- |

(48)

Starbucks Coffee BV funcționează ca sediu central pentru grupul Starbucks pentru regiunea Europei, Orientului Mijlociu și al Africii (denumită în continuare „EOMA”), sprijinind activitățile EOMA din cadrul grupului. Starbucks Coffee BV acordă asistență în identificarea de dezvoltatori pentru dezvoltarea și gestionarea magazinelor de desfacere ale Starbucks pe teritoriile EOMA. În calitatea sa de sediu central, Starbucks Coffee BV acordă licențe pentru anumite mărci, tehnologie și know-how (15) din cadrul Starbucks din partea asociatului său, Alki LP, în schimbul unei redevențe. Starbucks Coffee BV încheie un așa-numit „Acord de dezvoltare și funcționare zonală” (denumit în continuare: „ADOA”) cu gestionari afiliați sau neafiliați ai magazinelor Starbucks din regiunea EOMA. Acești gestionari sunt denumiți dezvoltatori, având în continuare, de asemenea, denumirea de „Magazine”. Starbucks Coffee BV acordă cu licență drepturi de proprietate intelectuală (denumite în continuare: „PI”) dezvoltatorilor pentru a le permite acestora să se dezvolte și să-și gestioneze magazinele ca magazine Starbucks. Pentru utilizarea PI, dezvoltatorii plătesc o redevență și alte taxe către Starbucks Coffee BV pe baza unui procent din cifra de afaceri. Conform informațiilor prezentate de Regatul Țărilor de Jos la 2 octombrie 2013, dezvoltatorii afiliați și cei neafiliați plătesc același procent din cifra de afaceri cu titlu de redevență către Starbucks Coffee BV. Prin urmare, consilierul fiscal al Starbucks consideră că se aplică o metodă a prețului necontrolat comparabil (16) pentru stabilirea în condiții de concurență deplină a prețului redevențelor intra-grup către sediul central Starbucks Coffee BV pentru EOMA (17).

15

16

17

2.2.2.2.   SMBV

SMBV

| (49) | Consilierul fiscal al Starbucks, atunci când prezintă cele mai importante tranzacții și fluxuri între societăți pentru SMBV în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer (18), se limitează la a descrie faptul că SMBV desfășoară, în principal, activitatea de procesare a cafelei verzi și de vânzarea a cafelei prăjite părților afiliate și celor neafiliate. Acesta explică totodată faptul că boabele de cafea verde obținute de SMBV provin de la o filială Starbucks ca parte afiliată din Elveția (SCTC). Mai mult, acesta explică faptul că SMBV funcționează ca o entitate de distribuție intermediară pentru o varietate de produse de altă natură decât cafeaua. În plus față de funcția lanțului de aprovizionare pentru propriile sale activități de producție, consilierul fiscal explică, în continuare, că anumite piețe beneficiază totodată de sprijin pentru lanțul de aprovizionare din partea SMBV. Consilierul fiscal nu descrie contractul de acordare cu licență a drepturilor de proprietate intelectuală pentru prăjire, în baza căruia SMBV plătește redevențe societății Alki LP pentru drepturile PI acordate cu licență, ca fiind unul dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între societăți, ci doar îl ilustrează grafic și îl descrie într-o secțiune separată din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer care descrie piața EOMA și operațiunile din Regatul Țărilor de Jos (19). |
| --- | --- |

(49)

Consilierul fiscal al Starbucks, atunci când prezintă cele mai importante tranzacții și fluxuri între societăți pentru SMBV în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer (18), se limitează la a descrie faptul că SMBV desfășoară, în principal, activitatea de procesare a cafelei verzi și de vânzarea a cafelei prăjite părților afiliate și celor neafiliate. Acesta explică totodată faptul că boabele de cafea verde obținute de SMBV provin de la o filială Starbucks ca parte afiliată din Elveția (SCTC). Mai mult, acesta explică faptul că SMBV funcționează ca o entitate de distribuție intermediară pentru o varietate de produse de altă natură decât cafeaua. În plus față de funcția lanțului de aprovizionare pentru propriile sale activități de producție, consilierul fiscal explică, în continuare, că anumite piețe beneficiază totodată de sprijin pentru lanțul de aprovizionare din partea SMBV. Consilierul fiscal nu descrie contractul de acordare cu licență a drepturilor de proprietate intelectuală pentru prăjire, în baza căruia SMBV plătește redevențe societății Alki LP pentru drepturile PI acordate cu licență, ca fiind unul dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între societăți, ci doar îl ilustrează grafic și îl descrie într-o secțiune separată din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer care descrie piața EOMA și operațiunile din Regatul Țărilor de Jos (19).

18

19

| (50) | Conform analizei funcționale prezentate în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer (20), activitățile SMBV se concentrează pe unitatea sa de prăjire din Amsterdam. Principala materie primă componentă a procesului de prăjire o reprezintă boabele de cafea verde. Procesul de prăjire efectiv pentru un anumit amestec cafea depinde de tipul de cafea verde utilizată în rețetă și de profil de arome dorit. SMBV este responsabilă pentru executarea comenzilor previzionate de prăjire lansate de Starbucks SUA cu asigurarea faptului că produsul rezultat îndeplinește standardele de calitate ale Starbucks SUA. SMBV cumpără boabele de cafea verde de la SCTC, un furnizor desemnat (21). Boabele pentru piața EOMA sunt prăjite și ambalate în Regatul Țărilor de Jos prin SMBV. |
| --- | --- |

(50)

Conform analizei funcționale prezentate în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer (20), activitățile SMBV se concentrează pe unitatea sa de prăjire din Amsterdam. Principala materie primă componentă a procesului de prăjire o reprezintă boabele de cafea verde. Procesul de prăjire efectiv pentru un anumit amestec cafea depinde de tipul de cafea verde utilizată în rețetă și de profil de arome dorit. SMBV este responsabilă pentru executarea comenzilor previzionate de prăjire lansate de Starbucks SUA cu asigurarea faptului că produsul rezultat îndeplinește standardele de calitate ale Starbucks SUA. SMBV cumpără boabele de cafea verde de la SCTC, un furnizor desemnat (21). Boabele pentru piața EOMA sunt prăjite și ambalate în Regatul Țărilor de Jos prin SMBV.

20

21

| (51) | SMBV primește cu licență un subset de drepturi de PI de la Alki LP, ceea ce nu se menționează în analiza funcțională, însă se descrie într-o secțiune separată referitoare la operațiunile de pe piața EOMA și din Regatul Țărilor de Jos ca fiind „necesară pentru a beneficia de procesul de fabricație prin prăjirea cafelei și dreptul de a furniza cafea [d]ezvoltatorilor. În schimb, [SMBV] plătește o redevență societății Alki LP pentru drepturile de PI care fac obiectul licenței” (22)
  . Respectivele drepturi de PI pentru prăjirea cafelei constau, în special, în curbe de prăjire care, conform Raportului privind stabilirea prețurilor de transfer dictează temperatura și durata necesară pentru a încheia procesul de prăjire. |
| --- | --- |

(51)

SMBV primește cu licență un subset de drepturi de PI de la Alki LP, ceea ce nu se menționează în analiza funcțională, însă se descrie într-o secțiune separată referitoare la operațiunile de pe piața EOMA și din Regatul Țărilor de Jos ca fiind „necesară pentru a beneficia de procesul de fabricație prin prăjirea cafelei și dreptul de a furniza cafea [d]ezvoltatorilor. În schimb, [SMBV] plătește o redevență societății Alki LP pentru drepturile de PI care fac obiectul licenței” (22)
  . Respectivele drepturi de PI pentru prăjirea cafelei constau, în special, în curbe de prăjire care, conform Raportului privind stabilirea prețurilor de transfer dictează temperatura și durata necesară pentru a încheia procesul de prăjire.

necesară pentru a beneficia de procesul de fabricație prin prăjirea cafelei și dreptul de a furniza cafea [d]ezvoltatorilor. În schimb, [SMBV] plătește o redevență societății Alki LP pentru drepturile de PI care fac obiectul licenței

22

.

| (52) | Conform raportului privind stabilirea prețurilor de transfer, SMBV a angajat [40-60] persoane, din care [20-30] desfășoară operațiuni în cadrul lanțului de aprovizionare, inclusiv achiziții, planificare, logistică și planificarea distribuției (23). SMBV deține un centru de distribuție în Regatul Unit (denumit în continuare: „UK”) gestionat de un terț în baza unui contract (24). SMBV a încheiat un acord de aprovizionare și logistică cu un terț din Regatul Țărilor de Jos, prin care terțul cumpără inventarul pentru a-l revinde dezvoltatorilor la prețuri stabilite (25). SMBV a angajat totodată un alt terț pentru a deschide un centru de distribuție în Germania în cursul anului 2006. |
| --- | --- |

(52)

Conform raportului privind stabilirea prețurilor de transfer, SMBV a angajat [40-60] persoane, din care [20-30] desfășoară operațiuni în cadrul lanțului de aprovizionare, inclusiv achiziții, planificare, logistică și planificarea distribuției (23). SMBV deține un centru de distribuție în Regatul Unit (denumit în continuare: „UK”) gestionat de un terț în baza unui contract (24). SMBV a încheiat un acord de aprovizionare și logistică cu un terț din Regatul Țărilor de Jos, prin care terțul cumpără inventarul pentru a-l revinde dezvoltatorilor la prețuri stabilite (25). SMBV a angajat totodată un alt terț pentru a deschide un centru de distribuție în Germania în cursul anului 2006.

23

24

25

| (53) | SMBV are de asemenea o relație cu un producător în consignație, [societatea producătoare neafiliată 1]. [Societatea producătoare neafiliată 1] produce, în principal, [un produs de tip cafea cu marcă înregistrată] pulbere pentru produsul [cafea cu marcă înregistrată] Starbucks. SMBV este responsabilă (26) de gestionarea acestei relații de producție contra-cost (27) și vinde majoritatea produselor realizate de [societatea producătoare neafiliată 1] companiilor Starbucks având sediul în SUA. |
| --- | --- |

(53)

SMBV are de asemenea o relație cu un producător în consignație, [societatea producătoare neafiliată 1]. [Societatea producătoare neafiliată 1] produce, în principal, [un produs de tip cafea cu marcă înregistrată] pulbere pentru produsul [cafea cu marcă înregistrată] Starbucks. SMBV este responsabilă (26) de gestionarea acestei relații de producție contra-cost (27) și vinde majoritatea produselor realizate de [societatea producătoare neafiliată 1] companiilor Starbucks având sediul în SUA.

26

27

| (54) | Figura 1 se bazează pe descrierea din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer pentru a ilustra acea parte din structura Starbucks care este relevantă pentru prezenta decizie (28).

  Figura 1


  Structura Starbucks pe baza descrierii oferite în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer




  Alte produse finite: alimente, ceai, ceşti, Frappuccino etc.
  Furnizori terţi
  Alte produse: alimente, ceai, ceşti etc.
  Starbucks Coffee Trading SARL (Elveţia)
  Starbucks Manufacturing EMEA BV (Regatul Ţărilor de Jos)
  Boabe verzi
  Boabe prăjite
  Clienţi
  Magazine de Starbucks (EOMA)
  Starbucks Coffee EMEA BV (Regatul Ţărilor de Jos)
  Alki (UK)
  Redeventă pentru marcă
  Redeventă pentru prăjire
  Redeventă pentru marcă |
| --- | --- |

(54)

Figura 1 se bazează pe descrierea din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer pentru a ilustra acea parte din structura Starbucks care este relevantă pentru prezenta decizie (28).

28

Figura 1

Figura 1

Structura Starbucks pe baza descrierii oferite în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer

Structura Starbucks pe baza descrierii oferite în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer

Alte produse finite: alimente, ceai, ceşti, Frappuccino etc.

Furnizori terţi

Alte produse: alimente, ceai, ceşti etc.

Starbucks Coffee Trading SARL (Elveţia)

Starbucks Manufacturing EMEA BV (Regatul Ţărilor de Jos)

Boabe verzi

Boabe prăjite

Clienţi

Magazine de Starbucks (EOMA)

Starbucks Coffee EMEA BV (Regatul Ţărilor de Jos)

Alki (UK)

Redeventă pentru marcă

Redeventă pentru prăjire

Redeventă pentru marcă

| (55) | Conform raportului privind stabilirea prețurilor de transfer, consilierul fiscal a ales metoda marjei tranzacționale nete (denumită în continuare: „MMTN” (29)) pentru a estima remunerația în condiții de concurență deplină datorată SMBV în locul altor metode de stabilire a prețurilor de transfer, deoarece „în contextul specific al împrejurărilor Starbucks, marja netă este mai puțin afectată de diferențele tranzacționale și cele funcționale, așa cum este cazul măsurilor aplicate prin metodele tradiționale standard” (30). Pentru o descriere mai detaliată cu privire la alegerea metodei și analiza inter pares din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, a se vedea considerentele 40-58 din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(55)

Conform raportului privind stabilirea prețurilor de transfer, consilierul fiscal a ales metoda marjei tranzacționale nete (denumită în continuare: „MMTN” (29)) pentru a estima remunerația în condiții de concurență deplină datorată SMBV în locul altor metode de stabilire a prețurilor de transfer, deoarece „în contextul specific al împrejurărilor Starbucks, marja netă este mai puțin afectată de diferențele tranzacționale și cele funcționale, așa cum este cazul măsurilor aplicate prin metodele tradiționale standard” (30). Pentru o descriere mai detaliată cu privire la alegerea metodei și analiza inter pares din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, a se vedea considerentele 40-58 din decizia de inițiere a procedurii.

29

în contextul specific al împrejurărilor Starbucks, marja netă este mai puțin afectată de diferențele tranzacționale și cele funcționale, așa cum este cazul măsurilor aplicate prin metodele tradiționale standard

30

| (56) | Atunci când a aplicat metoda MMTN pentru activitățile de prăjire ale SMBV, consilierul fiscal a considerat că baza relevantă (31) pentru indicatorul profitului net o reprezintă costurile serviciilor prestate de SMBV, în conformitate cu metoda „cost plus”, care este considerată o metodologie adecvată pentru serviciile prestate în lanțul de aprovizionare și cele de producție. Cu toate acestea, adaosul comercial se aplică doar costurilor în cazul cărora, conform celor afirmate de consilierul fiscal, SMBV adaugă valoare. Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer prezintă aceste costuri ca fiind costuri de exploatare principale, cum ar fi cheltuielile cu personalul și amortizarea, cu excepția costurilor produselor vândute (CPV). |
| --- | --- |

(56)

Atunci când a aplicat metoda MMTN pentru activitățile de prăjire ale SMBV, consilierul fiscal a considerat că baza relevantă (31) pentru indicatorul profitului net o reprezintă costurile serviciilor prestate de SMBV, în conformitate cu metoda „cost plus”, care este considerată o metodologie adecvată pentru serviciile prestate în lanțul de aprovizionare și cele de producție. Cu toate acestea, adaosul comercial se aplică doar costurilor în cazul cărora, conform celor afirmate de consilierul fiscal, SMBV adaugă valoare. Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer prezintă aceste costuri ca fiind costuri de exploatare principale, cum ar fi cheltuielile cu personalul și amortizarea, cu excepția costurilor produselor vândute (CPV).

31

| (57) | Pentru a stabili intervalul de rentabilitate în condiții de concurență deplină pentru activitățile desfășurate de SMBV, consilierul fiscal a căutat să identifice societățile care își desfășoară activitatea în Europa cu funcții și riscuri similare. În urma unei căutări de societăți comparabile în baza de date Amadeus (32) folosind codul principal 1586 din NACE Rev. 1.1 – Prelucrarea ceaiului și cafelei pentru a identifica societățile implicate în comerțul cu cafea (cumpărarea și vânzarea de cafea neprelucrată de societatea însăși nu au fost considerate activități comparabile), urmată de eliminarea prin utilizarea unor criterii de selecție financiare suplimentare și o verificare manuală de către consilierul fiscal (33), au rezultat, în final, 20 de societăți ca fiind potențial comparabile (34). |
| --- | --- |

(57)

Pentru a stabili intervalul de rentabilitate în condiții de concurență deplină pentru activitățile desfășurate de SMBV, consilierul fiscal a căutat să identifice societățile care își desfășoară activitatea în Europa cu funcții și riscuri similare. În urma unei căutări de societăți comparabile în baza de date Amadeus (32) folosind codul principal 1586 din NACE Rev. 1.1 – Prelucrarea ceaiului și cafelei pentru a identifica societățile implicate în comerțul cu cafea (cumpărarea și vânzarea de cafea neprelucrată de societatea însăși nu au fost considerate activități comparabile), urmată de eliminarea prin utilizarea unor criterii de selecție financiare suplimentare și o verificare manuală de către consilierul fiscal (33), au rezultat, în final, 20 de societăți ca fiind potențial comparabile (34).

32

33

34

| (58) | Indicatorul de profit net calculat pentru fiecare societate a fost un adaos aplicat costurilor totale, care este definit ca fiind profitul din exploatare împărțit la cheltuielile de exploatare totale. Cota medie a adaosului neajustat aplicat costurilor totale pentru societățile respective din 2001 până în 2005 a fost estimată la 7,8 %. |
| --- | --- |

(58)

Indicatorul de profit net calculat pentru fiecare societate a fost un adaos aplicat costurilor totale, care este definit ca fiind profitul din exploatare împărțit la cheltuielile de exploatare totale. Cota medie a adaosului neajustat aplicat costurilor totale pentru societățile respective din 2001 până în 2005 a fost estimată la 7,8 %.

| (59) | Cu toate acestea, conform consilierului fiscal, acest număr de societăți comparabile include producători de sine stătători care îndeplinesc, de regulă, mai multe funcții și care suportă riscul asociat materiilor lor prime. Pentru a corecta această diferență și presupunând sporirea fiabilitatea comparării, consilierul fiscal a efectuat o primă ajustare pentru a justifica faptul că aplicarea propusă a adaosului la baza de cost a SMBV nu include un element de cost pentru boabele de cafea verde. |
| --- | --- |

(59)

Cu toate acestea, conform consilierului fiscal, acest număr de societăți comparabile include producători de sine stătători care îndeplinesc, de regulă, mai multe funcții și care suportă riscul asociat materiilor lor prime. Pentru a corecta această diferență și presupunând sporirea fiabilitatea comparării, consilierul fiscal a efectuat o primă ajustare pentru a justifica faptul că aplicarea propusă a adaosului la baza de cost a SMBV nu include un element de cost pentru boabele de cafea verde.

| (60) | În plus, veniturile obținute de societățile comparabile ar reflecta, conform celor afirmate de consilierul fiscal, o recuperare a bazei de costuri care include astfel de materii prime. Prin urmare, consilierul fiscal a aplicat o ajustare a costurilor materiilor prime pentru a modifica adaosul aplicat costului total (35) obținut de la societățile comparabile. Consilierul fiscal a indicat faptul că această ajustare este asociată cu ceea ce el numește a fi „o preluare a titlului de proprietate asupra materiilor prime”. În mod concret, consilierul fiscal a scăzut din profitul fiecărei societăți din grupul stabilit prețul estimat de către acestea pentru materia primă înmulțit cu rata EURIBOR pe 12 luni plus 50 de puncte de bază. |
| --- | --- |

(60)

În plus, veniturile obținute de societățile comparabile ar reflecta, conform celor afirmate de consilierul fiscal, o recuperare a bazei de costuri care include astfel de materii prime. Prin urmare, consilierul fiscal a aplicat o ajustare a costurilor materiilor prime pentru a modifica adaosul aplicat costului total (35) obținut de la societățile comparabile. Consilierul fiscal a indicat faptul că această ajustare este asociată cu ceea ce el numește a fi „o preluare a titlului de proprietate asupra materiilor prime”. În mod concret, consilierul fiscal a scăzut din profitul fiecărei societăți din grupul stabilit prețul estimat de către acestea pentru materia primă înmulțit cu rata EURIBOR pe 12 luni plus 50 de puncte de bază.

35

| (61) | Combinația acestor două ajustări a redus remunerația estimată de la o cotă medie de 7,8 % aplicată costurilor totale la o cotă medie estimată de 9,9 % aplicată costurilor de exploatare (36). Pe această bază s-a avut în vedere un adaos (rotunjit) de [9-12] % din costurile de exploatare pentru a reflecta un adaos aplicat în condiții de concurență deplină pentru prestarea de servicii de prăjire și activități conexe din lanțul de aprovizionare de către SMBV pentru tranzacțiile sale intragrup. |
| --- | --- |

(61)

Combinația acestor două ajustări a redus remunerația estimată de la o cotă medie de 7,8 % aplicată costurilor totale la o cotă medie estimată de 9,9 % aplicată costurilor de exploatare (36). Pe această bază s-a avut în vedere un adaos (rotunjit) de [9-12] % din costurile de exploatare pentru a reflecta un adaos aplicat în condiții de concurență deplină pentru prestarea de servicii de prăjire și activități conexe din lanțul de aprovizionare de către SMBV pentru tranzacțiile sale intragrup.

36

2.3.   Descrierea orientărilor OCDE privind stabilirea prețurilor de transfer

Descrierea orientărilor OCDE privind stabilirea prețurilor de transfer

| (62) | Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (denumită în continuare „OCDE”) OCDE oferă orientări statelor sale membre cu privire la impozitare. Orientările OCDE privind stabilirea prețurilor de transfer sunt disponibile în Liniile sale directoare privind prețurile de transfer (denumite în continuare „Linii directoare PT ale OCDE”), un instrument juridic fără caracter obligatoriu care oferă orientări cu privire la prețurile de transfer. |
| --- | --- |

(62)

Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (denumită în continuare „OCDE”) OCDE oferă orientări statelor sale membre cu privire la impozitare. Orientările OCDE privind stabilirea prețurilor de transfer sunt disponibile în Liniile sale directoare privind prețurile de transfer (denumite în continuare „Linii directoare PT ale OCDE”), un instrument juridic fără caracter obligatoriu care oferă orientări cu privire la prețurile de transfer.

| (63) | Prețurile de transfer se referă la prețurile percepute pentru tranzacții comerciale între diferite entități din cadrul aceluiași grup de societăți. Companiile multinaționale beneficiază de un stimulent financiar pentru a repartiza cât mai puțin profit posibil în jurisdicții în care aceste profituri sunt supuse unei rate de impozitare mai ridicate. Acest lucru ar putea determina stabilirea unor prețuri de transfer exagerate care nu ar trebui să fie acceptate ca bază pentru calcularea venitului impozabil. Pentru a evita această problemă, administrațiile fiscale ar trebui să accepte numai prețurile de transfer dintre societățile din cadrul grupului care sunt remunerate asemenea celor convenite de societăți independente care negociază în situații comparabile în condiții de concurență deplină (37). Acest mecanism este cunoscut drept „principiul deplinei concurențe”. |
| --- | --- |

(63)

Prețurile de transfer se referă la prețurile percepute pentru tranzacții comerciale între diferite entități din cadrul aceluiași grup de societăți. Companiile multinaționale beneficiază de un stimulent financiar pentru a repartiza cât mai puțin profit posibil în jurisdicții în care aceste profituri sunt supuse unei rate de impozitare mai ridicate. Acest lucru ar putea determina stabilirea unor prețuri de transfer exagerate care nu ar trebui să fie acceptate ca bază pentru calcularea venitului impozabil. Pentru a evita această problemă, administrațiile fiscale ar trebui să accepte numai prețurile de transfer dintre societățile din cadrul grupului care sunt remunerate asemenea celor convenite de societăți independente care negociază în situații comparabile în condiții de concurență deplină (37). Acest mecanism este cunoscut drept „principiul deplinei concurențe”.

37

| (64) | Formularea consacrată a principiului deplinei concurențe se regăsește la articolul 9 alineatul (1) din Convenția fiscală model a OCDE, care stă la baza tratatelor fiscale bilaterale ce implică statele membre ale OCDE și un număr tot mai mare de țări terțe. Articolul 9 prevede: „[Atunci când] se creează sau se impun condiții între cele două companii [asociate] în relațiile comerciale sau financiare pe care le au acestea, condiții ce diferă de cele ce s-ar fi creat între companii independente, atunci toate profiturile ce s-ar fi acumulat la una dintre companii în lipsa acestor condiții, dar din cauza acestor condiții nu s-au realizat, pot fi incluse în profiturile companiei și impozitate în consecință.” |
| --- | --- |

(64)

Formularea consacrată a principiului deplinei concurențe se regăsește la articolul 9 alineatul (1) din Convenția fiscală model a OCDE, care stă la baza tratatelor fiscale bilaterale ce implică statele membre ale OCDE și un număr tot mai mare de țări terțe. Articolul 9 prevede: „[Atunci când] se creează sau se impun condiții între cele două companii [asociate] în relațiile comerciale sau financiare pe care le au acestea, condiții ce diferă de cele ce s-ar fi creat între companii independente, atunci toate profiturile ce s-ar fi acumulat la una dintre companii în lipsa acestor condiții, dar din cauza acestor condiții nu s-au realizat, pot fi incluse în profiturile companiei și impozitate în consecință.”

| (65) | La 27 iunie 1995, Comitetul pentru Afaceri Fiscale al OCDE a adoptat Liniile directoare privind prețurile de transfer (denumite în continuare: „Liniile directoare PT ale OCDE din 1995” (38)) care a făcut obiectul unei Recomandări a Consiliului OCDE (39). Cea mai recentă versiune a Liniilor directoare PT ale OCDE a fost adoptată în iulie 2010 (denumite în continuare „Liniile directoare PT ale OCDE din 2010”) (40). |
| --- | --- |

(65)

La 27 iunie 1995, Comitetul pentru Afaceri Fiscale al OCDE a adoptat Liniile directoare privind prețurile de transfer (denumite în continuare: „Liniile directoare PT ale OCDE din 1995” (38)) care a făcut obiectul unei Recomandări a Consiliului OCDE (39). Cea mai recentă versiune a Liniilor directoare PT ale OCDE a fost adoptată în iulie 2010 (denumite în continuare „Liniile directoare PT ale OCDE din 2010”) (40).

38

39

40

| (66) | Având în vedere lipsa caracterului obligatoriu al liniilor directoare, administrațiile fiscale din țările membre ale OCDE sunt doar încurajate să le urmeze. Cu toate acestea, în general, liniile directoare PT ale OCDE reprezintă un punct focal și exercită o influență clară asupra practicilor fiscale ale țărilor membre ale OCDE (chiar și ale țărilor terțe). În plus, în numeroase țări membre ale OCDE acestor linii directoare li s-a conferit puterea de lege sau constituie drept referință pentru interpretarea legislației fiscale naționale. În măsura în care Comisia citează liniile directoare PT ale OCDE în prezenta decizie, aceasta se datorează faptului că respectivele linii directoare constituie un manual actual în domeniul prețurilor de transfer, elaborat în urma discuțiilor de specialitate în contextul OCDE și detaliază tehnici menite să abordeze provocările comune care apar în aplicarea principiului concurenței depline în situații concrete. Prin urmare, liniile directoare PT ale OCDE oferă îndrumări utile pentru administrațiile fiscale și întreprinderi multinaționale cu privire la aplicarea principiului concurenței depline. De asemenea, acestea reflectă consensul internațional în materie de prețuri de transfer. |
| --- | --- |

(66)

Având în vedere lipsa caracterului obligatoriu al liniilor directoare, administrațiile fiscale din țările membre ale OCDE sunt doar încurajate să le urmeze. Cu toate acestea, în general, liniile directoare PT ale OCDE reprezintă un punct focal și exercită o influență clară asupra practicilor fiscale ale țărilor membre ale OCDE (chiar și ale țărilor terțe). În plus, în numeroase țări membre ale OCDE acestor linii directoare li s-a conferit puterea de lege sau constituie drept referință pentru interpretarea legislației fiscale naționale. În măsura în care Comisia citează liniile directoare PT ale OCDE în prezenta decizie, aceasta se datorează faptului că respectivele linii directoare constituie un manual actual în domeniul prețurilor de transfer, elaborat în urma discuțiilor de specialitate în contextul OCDE și detaliază tehnici menite să abordeze provocările comune care apar în aplicarea principiului concurenței depline în situații concrete. Prin urmare, liniile directoare PT ale OCDE oferă îndrumări utile pentru administrațiile fiscale și întreprinderi multinaționale cu privire la aplicarea principiului concurenței depline. De asemenea, acestea reflectă consensul internațional în materie de prețuri de transfer.

2.3.1.   Metode de stabilire a prețurilor de transfer

Metode de stabilire a prețurilor de transfer

| (67) | Ambele versiuni ale Liniilor directoare PT ale OCDE din 1995 și 2010 descriu cinci metode pentru aproximarea prețurilor tranzacțiilor și a repartizării profitului între societăți din cadrul aceluiași grup corporativ în condiții de concurență deplină: (i) metoda prețului necontrolat comparabil (denumită în continuare „PNC”); (ii) metoda cost-plus; (iii) metoda prețului de revânzare; (iv) MMTN; și (v) metoda împărțirii profitului tranzacțional. Ambele versiuni ale Liniilor directoare realizează diferența între metodelor tranzacționale tradiționale (primele trei metode) și metodele profitului tranzacțional (ultimele două metode). Ambele versiuni ale Liniilor directoare explică în continuare că întreprinderile multinaționale rețin libertatea de a aplica metode care nu sunt descrise în cuprinsul acestor Linii directoare în stabilirea prețurilor de transfer, cu condiția ca prețurile respective să respecte principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(67)

Ambele versiuni ale Liniilor directoare PT ale OCDE din 1995 și 2010 descriu cinci metode pentru aproximarea prețurilor tranzacțiilor și a repartizării profitului între societăți din cadrul aceluiași grup corporativ în condiții de concurență deplină: (i) metoda prețului necontrolat comparabil (denumită în continuare „PNC”); (ii) metoda cost-plus; (iii) metoda prețului de revânzare; (iv) MMTN; și (v) metoda împărțirii profitului tranzacțional. Ambele versiuni ale Liniilor directoare realizează diferența între metodelor tranzacționale tradiționale (primele trei metode) și metodele profitului tranzacțional (ultimele două metode). Ambele versiuni ale Liniilor directoare explică în continuare că întreprinderile multinaționale rețin libertatea de a aplica metode care nu sunt descrise în cuprinsul acestor Linii directoare în stabilirea prețurilor de transfer, cu condiția ca prețurile respective să respecte principiul concurenței depline.

| (68) | Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 declară în mod expres preferința pentru metodele tranzacționale tradiționale, cum ar fi PNC, față de metode tranzacționale precum MMTN, ca mijloc pentru a se identifica dacă prețurile de transfer sunt stabilite în condiții de concurență deplină. Punctul 3.49 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 prevede: „Metodelor tranzacționale tradiționale sunt de preferat metodelor profitului tranzacțional ca mijloc de a identifica dacă un preț de transfer este stabilit în condiții de concurență deplină, și anume dacă există o condiție specială care afectează nivelul profiturilor între întreprinderi asociate. Până în prezent, experiența practică a arătat că, în majoritatea cazurilor, aplicarea metodelor tranzacționale tradiționale este posibilă.” |
| --- | --- |

(68)

Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 declară în mod expres preferința pentru metodele tranzacționale tradiționale, cum ar fi PNC, față de metode tranzacționale precum MMTN, ca mijloc pentru a se identifica dacă prețurile de transfer sunt stabilite în condiții de concurență deplină. Punctul 3.49 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 prevede: „Metodelor tranzacționale tradiționale sunt de preferat metodelor profitului tranzacțional ca mijloc de a identifica dacă un preț de transfer este stabilit în condiții de concurență deplină, și anume dacă există o condiție specială care afectează nivelul profiturilor între întreprinderi asociate. Până în prezent, experiența practică a arătat că, în majoritatea cazurilor, aplicarea metodelor tranzacționale tradiționale este posibilă.”

| (69) | În acest sens, punctul 2.3 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 prevede: „În consecință, în cazul în care, ținând seama de criteriile descrise la punctul 2.2, o metodă tranzacțională tradițională și o metodă a profitului tranzacțional pot fi aplicate într-un mod la fel de fiabil, este de preferat metoda tranzacțională tradițională metodei profitului tranzacțional.” |
| --- | --- |

(69)

În acest sens, punctul 2.3 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 prevede: „În consecință, în cazul în care, ținând seama de criteriile descrise la punctul 2.2, o metodă tranzacțională tradițională și o metodă a profitului tranzacțional pot fi aplicate într-un mod la fel de fiabil, este de preferat metoda tranzacțională tradițională metodei profitului tranzacțional.”

| (70) | PNC și MMTN sunt relevante pentru prezenta decizie și, prin urmare, sunt descrise în mai multe detalii în considerentele 71-75. |
| --- | --- |

(70)

PNC și MMTN sunt relevante pentru prezenta decizie și, prin urmare, sunt descrise în mai multe detalii în considerentele 71-75.

| (71) | Metoda PNC compară prețul perceput pentru transferul bunurilor sau serviciilor în cadrul unei tranzacții controlate (și anume, o tranzacție între două întreprinderi care sunt asociate una cu cealaltă) cu prețul perceput pentru transferul bunurilor sau serviciilor în cadrul unei tranzacții necontrolate comparabile (și anume, o tranzacție între întreprinderi care sunt independente una de cealaltă), care se realizează în situații comparabile. |
| --- | --- |

(71)

Metoda PNC compară prețul perceput pentru transferul bunurilor sau serviciilor în cadrul unei tranzacții controlate (și anume, o tranzacție între două întreprinderi care sunt asociate una cu cealaltă) cu prețul perceput pentru transferul bunurilor sau serviciilor în cadrul unei tranzacții necontrolate comparabile (și anume, o tranzacție între întreprinderi care sunt independente una de cealaltă), care se realizează în situații comparabile.

| (72) | MMTN este una dintre „metodele indirecte” utilizate pentru aproximarea prețurilor tranzacțiilor și a repartizării profitului între societăți din cadrul aceluiași grup corporativ în condiții de concurență deplină. Aceasta aproximează care ar fi profitul pentru întreaga activitate în condiții de concurență deplină, nu pentru anumite tranzacții identificate. Aceasta nu urmărește să stabilească prețul produselor vândute, ci estimează profiturile pe care societățile independente se preconizează că le-ar putea realiza dintr-o activitate precum cea de vânzare de produse. Această estimare se realizează prin stabilirea unei baze adecvate („un indicator al nivelului de profit”), cum ar fi costurile, cifra de afaceri sau investițiile fixe, și aplicarea unei rate a profitului, care o reflectă pe cea observată la tranzacții necontrolate comparabile, la baza respectivă. |
| --- | --- |

(72)

MMTN este una dintre „metodele indirecte” utilizate pentru aproximarea prețurilor tranzacțiilor și a repartizării profitului între societăți din cadrul aceluiași grup corporativ în condiții de concurență deplină. Aceasta aproximează care ar fi profitul pentru întreaga activitate în condiții de concurență deplină, nu pentru anumite tranzacții identificate. Aceasta nu urmărește să stabilească prețul produselor vândute, ci estimează profiturile pe care societățile independente se preconizează că le-ar putea realiza dintr-o activitate precum cea de vânzare de produse. Această estimare se realizează prin stabilirea unei baze adecvate („un indicator al nivelului de profit”), cum ar fi costurile, cifra de afaceri sau investițiile fixe, și aplicarea unei rate a profitului, care o reflectă pe cea observată la tranzacții necontrolate comparabile, la baza respectivă.

| (73) | Deoarece MMTN nu stabilește un preț pentru tranzacțiile individuale, este posibil ca profitul impozabil al unei entități, care este estimat pe baza MMTN, să nu aibă un efect direct asupra profitului impozabil al unei alte entități din cadrul aceluiași grup corporativ. Metoda este așadar diferită de situația în care se utilizează, spre exemplu, metoda PNC și în care metoda de stabilire a prețurilor de transfer stabilește prețul unui anumit produs sau serviciu care este apoi înregistrat în profitul impozabil pentru aceeași sumă de către societatea din cadrul grupului, care vinde produsul sau serviciul în cauză, și de către societatea din cadrul grupului, care cumpără produsul sau serviciul respectiv. |
| --- | --- |

(73)

Deoarece MMTN nu stabilește un preț pentru tranzacțiile individuale, este posibil ca profitul impozabil al unei entități, care este estimat pe baza MMTN, să nu aibă un efect direct asupra profitului impozabil al unei alte entități din cadrul aceluiași grup corporativ. Metoda este așadar diferită de situația în care se utilizează, spre exemplu, metoda PNC și în care metoda de stabilire a prețurilor de transfer stabilește prețul unui anumit produs sau serviciu care este apoi înregistrat în profitul impozabil pentru aceeași sumă de către societatea din cadrul grupului, care vinde produsul sau serviciul în cauză, și de către societatea din cadrul grupului, care cumpără produsul sau serviciul respectiv.

| (74) | Utilizarea MMTN este deseori asociată cu punctul 3.18 din Liniile directoare TP ale OCDE din 2010, potrivit căreia „partea supusă testării”, și anume partea la tranzacție, al cărei indicator financiar (adaos aplicat costurilor, marjă brută sau indicator al profitului net) este supus testării, ar trebui să fie, în principiu, societatea care are cea mai puțin complexă funcție. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 prevede următoarea recomandare în detaliu: „Atunci când se aplică metoda cost-plus, metoda prețului de revânzare sau metoda marjei tranzacționale nete, astfel cum se descrie în capitolul II, este necesar să se aleagă partea la tranzacție, al cărei indicator financiar (adaos aplicat costurilor, marjă brută sau indicator al profitului net) este supus testării. Partea supusă testării ar trebui să fie selectată în concordanță cu analiza funcțională a tranzacției. Ca regulă generală, partea supusă testării este acea parte pentru care se poate aplica o metodă de stabilire a prețurilor de transfer în modul cel mai fiabil și pentru care se pot identifica cele mai fiabile elemente comparabile, mai exact aceea care prezintă cea mai puțin complexă analiză funcțională” (41). |
| --- | --- |

(74)

Utilizarea MMTN este deseori asociată cu punctul 3.18 din Liniile directoare TP ale OCDE din 2010, potrivit căreia „partea supusă testării”, și anume partea la tranzacție, al cărei indicator financiar (adaos aplicat costurilor, marjă brută sau indicator al profitului net) este supus testării, ar trebui să fie, în principiu, societatea care are cea mai puțin complexă funcție. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 prevede următoarea recomandare în detaliu: „Atunci când se aplică metoda cost-plus, metoda prețului de revânzare sau metoda marjei tranzacționale nete, astfel cum se descrie în capitolul II, este necesar să se aleagă partea la tranzacție, al cărei indicator financiar (adaos aplicat costurilor, marjă brută sau indicator al profitului net) este supus testării. Partea supusă testării ar trebui să fie selectată în concordanță cu analiza funcțională a tranzacției. Ca regulă generală, partea supusă testării este acea parte pentru care se poate aplica o metodă de stabilire a prețurilor de transfer în modul cel mai fiabil și pentru care se pot identifica cele mai fiabile elemente comparabile, mai exact aceea care prezintă cea mai puțin complexă analiză funcțională” (41).

41

| (75) | Acest punct din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 este deseori interpretat de consilieri fiscali în situații de tranzacții între două societăți afiliate ca fiind o posibilitate de estimare a rentabilității în condiții de concurență deplină numai pentru una dintre acestea, adică pentru cea mai puțin complexă, și de atribuire a oricărui alt profit observat în conturi celei de-a doua societăți, care este considerată mai complexă. Acest lucru se realizează indiferent dacă societatea considerată a fi mai complexă câștigă o remunerație în condiții de concurență deplină ca urmare a tranzacțiilor dintre aceasta și societatea mai puțin complexă și indiferent dacă Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 nu par să renunțe la cerința ca tranzacțiile rezultante să fie stabilite la un preț în condiții de concurență deplină atunci când este invocat punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010. |
| --- | --- |

(75)

Acest punct din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 este deseori interpretat de consilieri fiscali în situații de tranzacții între două societăți afiliate ca fiind o posibilitate de estimare a rentabilității în condiții de concurență deplină numai pentru una dintre acestea, adică pentru cea mai puțin complexă, și de atribuire a oricărui alt profit observat în conturi celei de-a doua societăți, care este considerată mai complexă. Acest lucru se realizează indiferent dacă societatea considerată a fi mai complexă câștigă o remunerație în condiții de concurență deplină ca urmare a tranzacțiilor dintre aceasta și societatea mai puțin complexă și indiferent dacă Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 nu par să renunțe la cerința ca tranzacțiile rezultante să fie stabilite la un preț în condiții de concurență deplină atunci când este invocat punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

2.3.2.   Intervalul condițiilor de concurență deplină

Intervalul condițiilor de concurență deplină

| (76) | Liniile directoare PT ale OCDE descriu ca rezultat acceptabil al condițiilor de concurență deplină, în urma unei analize comparative, o serie de rezultate, nu un rezultat specific (42). În practică, „intervalul” la care se referă consilierii fiscali reprezintă intervalul intercuartilic. Cuartilele dintr-o serie de date sunt trei puncte care împart cifrele din set, ordonate de la cel mai mic la cel mai mare, în trei seturi populate în mod egal, mai exact 25 % din date este cea de a 25-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila inferioară), 50 % din date este mai mică sau egală cu a doua cuartilă, care reprezintă valoarea medie a setului, iar 75 % din date este mai mică sau egală cu cea de a 75-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila superioară). Un astfel de interval intercuartilic este menționat la punctul 3.57 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 pentru situațiile în care defectele de comparabilitate nu pot fi abordate în totalitate. Conform Liniilor directoare PT ale OCDE, în astfel de cazuri, dacă intervalul include un număr important de observații, instrumentele statistice care țin cont de tendința centrală de reducere a intervalului (de exemplu, intervalul intercuartilic sau alte percentile) ar putea contribui la sporirea fiabilității analizei. În practică, consilierii fiscali consideră deseori că orice rezultat din intervalul intercuartilic este acceptabil și corect în egală măsură. |
| --- | --- |

(76)

Liniile directoare PT ale OCDE descriu ca rezultat acceptabil al condițiilor de concurență deplină, în urma unei analize comparative, o serie de rezultate, nu un rezultat specific (42). În practică, „intervalul” la care se referă consilierii fiscali reprezintă intervalul intercuartilic. Cuartilele dintr-o serie de date sunt trei puncte care împart cifrele din set, ordonate de la cel mai mic la cel mai mare, în trei seturi populate în mod egal, mai exact 25 % din date este cea de a 25-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila inferioară), 50 % din date este mai mică sau egală cu a doua cuartilă, care reprezintă valoarea medie a setului, iar 75 % din date este mai mică sau egală cu cea de a 75-a percentilă (denumită, de asemenea, cuartila superioară). Un astfel de interval intercuartilic este menționat la punctul 3.57 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 pentru situațiile în care defectele de comparabilitate nu pot fi abordate în totalitate. Conform Liniilor directoare PT ale OCDE, în astfel de cazuri, dacă intervalul include un număr important de observații, instrumentele statistice care țin cont de tendința centrală de reducere a intervalului (de exemplu, intervalul intercuartilic sau alte percentile) ar putea contribui la sporirea fiabilității analizei. În practică, consilierii fiscali consideră deseori că orice rezultat din intervalul intercuartilic este acceptabil și corect în egală măsură.

42

| (77) | În plus, administrația fiscală, atunci când efectuează ajustări asupra prețurilor stabilite de contribuabil, care nu se încadrează în intervalul corect, și în prezența defectelor de comparabilitate, ar trebui ca, în conformitate cu punctul 3.62 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (43), să recurgă la măsuri de tendință centrală (de exemplu mediana, media sau mediile ponderate etc.) pentru a determina punctul corespunzător din interval. |
| --- | --- |

(77)

În plus, administrația fiscală, atunci când efectuează ajustări asupra prețurilor stabilite de contribuabil, care nu se încadrează în intervalul corect, și în prezența defectelor de comparabilitate, ar trebui ca, în conformitate cu punctul 3.62 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (43), să recurgă la măsuri de tendință centrală (de exemplu mediana, media sau mediile ponderate etc.) pentru a determina punctul corespunzător din interval.

43

2.4.   Descrierea principalilor termeni financiari și contabili utilizați în analiza prețurilor de transfer

Descrierea principalilor termeni financiari și contabili utilizați în analiza prețurilor de transfer

| (78) | Analiza prețurilor de transfer din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer inclus în solicitarea APA încheiat cu SMBV cuprinde o serie de concepte contabile și indicatori ai profitului financiar. În continuare se prezintă pe scurt indicatorii financiari și conceptele contabile utilizate în mod frecvent în evaluarea prețurilor de transfer și care prezintă relevanță pentru cazul de față. |
| --- | --- |

(78)

Analiza prețurilor de transfer din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer inclus în solicitarea APA încheiat cu SMBV cuprinde o serie de concepte contabile și indicatori ai profitului financiar. În continuare se prezintă pe scurt indicatorii financiari și conceptele contabile utilizate în mod frecvent în evaluarea prețurilor de transfer și care prezintă relevanță pentru cazul de față.

2.4.1.   Principalele elemente contabile din contul de profit și pierdere (societate nefinanciară)

Principalele elemente contabile din contul de profit și pierdere (societate nefinanciară)

| (79) | Un contul de profit și pierdere tipic înregistrează mai întâi veniturile pe care le realizează o societate din activitățile sale economice obișnuite, de obicei din vânzarea de produse și prestarea de servicii către clienți. Acest element contabil este denumit „Vânzări” sau „Cifră de afaceri” sau „Venituri”. |
| --- | --- |

(79)

Un contul de profit și pierdere tipic înregistrează mai întâi veniturile pe care le realizează o societate din activitățile sale economice obișnuite, de obicei din vânzarea de produse și prestarea de servicii către clienți. Acest element contabil este denumit „Vânzări” sau „Cifră de afaceri” sau „Venituri”.

| (80) | Costul produselor vândute (denumit în continuare: „CPV”) reprezintă, în principal, valoarea materialelor utilizate în realizarea produselor (materii prime) sau prețul de cumpărare al produselor care au fost revândute în cazul în care societatea nu prelucrează produsele vândute. CPV este dedus din vânzări pentru a calcula profitul brut. |
| --- | --- |

(80)

Costul produselor vândute (denumit în continuare: „CPV”) reprezintă, în principal, valoarea materialelor utilizate în realizarea produselor (materii prime) sau prețul de cumpărare al produselor care au fost revândute în cazul în care societatea nu prelucrează produsele vândute. CPV este dedus din vânzări pentru a calcula profitul brut.

| (81) | Cheltuielile de exploatare acoperă în principal cheltuielile salariale (44), costurile cu energia și alte costuri administrative și de vânzare. În cazul SMBV, redevența plătită societății Alki LP este clasificată drept o cheltuială de exploatare, dar este exclusă din cheltuielile de exploatare utilizate pentru calcularea venitului impozabil conform APA încheiat cu SMBV (45) |
| --- | --- |

(81)

Cheltuielile de exploatare acoperă în principal cheltuielile salariale (44), costurile cu energia și alte costuri administrative și de vânzare. În cazul SMBV, redevența plătită societății Alki LP este clasificată drept o cheltuială de exploatare, dar este exclusă din cheltuielile de exploatare utilizate pentru calcularea venitului impozabil conform APA încheiat cu SMBV (45)

44

45

| (82) | Tabelul 1 prezintă o imagine de ansamblu simplificată a contului de profit și pierdere (46).

  Tabelul 1


  Contul de profit și pierdere în formă simplificată

  Vânzări (sau cifră de afaceri sau venit)








  — | Costul produselor vândute (CPV) |
| --- | --- | --- |

(82)

Tabelul 1 prezintă o imagine de ansamblu simplificată a contului de profit și pierdere (46).

46

Tabelul 1

Tabelul 1

Contul de profit și pierdere în formă simplificată

Contul de profit și pierdere în formă simplificată

Vânzări (sau cifră de afaceri sau venit)

—

Profit brut

Profit brut

| — | Cheltuieli de exploatare (CEx) |
| --- | --- |

—

Rezultat din exploatare (EBITDA)

Rezultat din exploatare (EBITDA)

| — | Dobânzi și amortizare |
| --- | --- |

—

Venituri impozabile (EBT)

Venituri impozabile (EBT)

| — | Impozite |
| --- | --- |

—

Profit net

Profit net

2.4.2.   Marje de profit

Marje de profit

| (83) | Performanța și rentabilitatea se măsoară deseori folosind rate prezentate ca „marje” sau „adaosuri”. Marjele sunt utilizate, de asemenea, în comparații inter pares în stabilirea prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(83)

Performanța și rentabilitatea se măsoară deseori folosind rate prezentate ca „marje” sau „adaosuri”. Marjele sunt utilizate, de asemenea, în comparații inter pares în stabilirea prețurilor de transfer.

| (84) | Unele marje sunt definite în mod convențional. Acest lucru este valabil pentru marjele brute, care sunt, în principiu, definite ca profit brut împărțit la volumul vânzărilor și pentru marjele nete definite, în principiu, ca profit net împărțit la vânzări. Marjele profitului net utilizate în analizele prețurilor de transfer vor folosi adesea ca punct de plecare (numitor) venitul impozabil, nu profitul net, în special atunci când se utilizează MMTN, care servește la aproximarea venitului impozabil al unei părți supuse testării. |
| --- | --- |

(84)

Unele marje sunt definite în mod convențional. Acest lucru este valabil pentru marjele brute, care sunt, în principiu, definite ca profit brut împărțit la volumul vânzărilor și pentru marjele nete definite, în principiu, ca profit net împărțit la vânzări. Marjele profitului net utilizate în analizele prețurilor de transfer vor folosi adesea ca punct de plecare (numitor) venitul impozabil, nu profitul net, în special atunci când se utilizează MMTN, care servește la aproximarea venitului impozabil al unei părți supuse testării.

2.5.   Descrierea normelor neerlandeze privind stabilirea prețurilor în condiții de concurență deplină

Descrierea normelor neerlandeze privind stabilirea prețurilor în condiții de concurență deplină

2.5.1.   Articolul 8b din Actul privind impozitul pe profit din 1969

Articolul 8b din Actul privind impozitul pe profit din 1969

| (85) | APA a fost încheiat SMBV în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul neerlandez privind impozitul pe profit din 1969 (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969) (denumit în continuare „IP”). |
| --- | --- |

(85)

APA a fost încheiat SMBV în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul neerlandez privind impozitul pe profit din 1969 (Wet op de Vennootschapsbelasting 1969) (denumit în continuare „IP”).

Wet op de Vennootschapsbelasting 1969

| (86) | Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP, care a fost introdus în acest act în 2002, stipulează principiul concurenței depline în legislația fiscală internă a Țărilor de Jos și are următorul cuprins: „În cazul în care o entitate participă, direct sau indirect, la gestiunea, controlul sau capitalul unei alte entități și se stabilesc sau se impun condiții între aceste entități în cadrul relațiilor lor comerciale și financiare (prețuri de transfer), care diferă de condițiile care ar fi stabilite între părți independente, profitul acestor entități va fi stabilit ca și când ar fi stabilite aceste din urmă condiții.” |
| --- | --- |

(86)

Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP, care a fost introdus în acest act în 2002, stipulează principiul concurenței depline în legislația fiscală internă a Țărilor de Jos și are următorul cuprins: „În cazul în care o entitate participă, direct sau indirect, la gestiunea, controlul sau capitalul unei alte entități și se stabilesc sau se impun condiții între aceste entități în cadrul relațiilor lor comerciale și financiare (prețuri de transfer), care diferă de condițiile care ar fi stabilite între părți independente, profitul acestor entități va fi stabilit ca și când ar fi stabilite aceste din urmă condiții.”

2.5.2.   Decretul neerlandez privind stabilirea prețurilor de transfer 2001

Decretul neerlandez privind stabilirea prețurilor de transfer 2001

| (87) | Orientări cu privire la modul în care administrația fiscală neerlandeză interpretează principiul concurenței depline stipulat în articolul 8b alineatul (1) din Actul IP sunt prevăzute în Decretul neerlandez privind stabilirea prețurilor de transfer din 30 martie 2001 (denumit în continuare „Decret”) (47). Preambulul la decret prevede următoarele: „[...] Politica Țărilor de Jos cu privire la principiul concurenței depline în domeniul dreptului fiscal internațional este că acest principiu este parte integrantă din sistemul legislației fiscale a Țărilor de Jos, ca urmare a integrării acestuia în definiția amplă a veniturilor înregistrate de la secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001” (48). În principiu, aceasta înseamnă că Liniile directoare ale OCDE se aplică direct în Regatul Țărilor de Jos conform secțiunii 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001. Există o serie de domenii în care Liniile directoare ale OCDE prevăd sfere de aplicare pentru interpretarea individuală de către țările membre. În alte domenii, experiența practică a arătat că Liniile directoare ale OCDE necesită clarificări. Prezentul decret explică poziția Țărilor de Jos față de aceste puncte specifice și caută, dacă este posibil, să elimine orice confuzie. |
| --- | --- |

(87)

Orientări cu privire la modul în care administrația fiscală neerlandeză interpretează principiul concurenței depline stipulat în articolul 8b alineatul (1) din Actul IP sunt prevăzute în Decretul neerlandez privind stabilirea prețurilor de transfer din 30 martie 2001 (denumit în continuare „Decret”) (47). Preambulul la decret prevede următoarele: „[...] Politica Țărilor de Jos cu privire la principiul concurenței depline în domeniul dreptului fiscal internațional este că acest principiu este parte integrantă din sistemul legislației fiscale a Țărilor de Jos, ca urmare a integrării acestuia în definiția amplă a veniturilor înregistrate de la secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001” (48). În principiu, aceasta înseamnă că Liniile directoare ale OCDE se aplică direct în Regatul Țărilor de Jos conform secțiunii 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001. Există o serie de domenii în care Liniile directoare ale OCDE prevăd sfere de aplicare pentru interpretarea individuală de către țările membre. În alte domenii, experiența practică a arătat că Liniile directoare ale OCDE necesită clarificări. Prezentul decret explică poziția Țărilor de Jos față de aceste puncte specifice și caută, dacă este posibil, să elimine orice confuzie.

47

48

| (88) | În ceea ce privește utilizarea unui interval, decretul prevede la capitolul 1.2 următoarele: „În anumite cazuri va fi posibil să se aplice principiul concurențe depline și să se ajungă la o valoare unică, care să fie cea mai fiabilă pentru a stabili prețurile de transfer în condiții de concurență deplină. Însă, deoarece stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă, o anumită metodă de stabilire a prețurilor de transfer generează deseori un șir de valori la fel de fiabile.” |
| --- | --- |

(88)

În ceea ce privește utilizarea unui interval, decretul prevede la capitolul 1.2 următoarele: „În anumite cazuri va fi posibil să se aplice principiul concurențe depline și să se ajungă la o valoare unică, care să fie cea mai fiabilă pentru a stabili prețurile de transfer în condiții de concurență deplină. Însă, deoarece stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă, o anumită metodă de stabilire a prețurilor de transfer generează deseori un șir de valori la fel de fiabile.”

| (89) | În ceea ce privește metodele de stabilire a prețurilor de transfer, capitolul 2 din decret prevede următoarele: „Capitolul II din Liniile directoare ale OCDE abordează cele trei metodelor tranzacționale tradiționale introduse la punctele 1.68-1.70 (și anume, metoda prețului necontrolat comparabil, metoda prețului de revânzare și metoda cost-plus), în timp ce capitolul III analizează metodele cunoscute sub denumirea de metode ale profitului tranzacțional (și anume, metoda împărțirii profitului și metoda marjei tranzacționale nete sau MMTN). În funcție de circumstanțe, trebuie să se aleagă una dintre aceste cinci metode acceptate. Metodele se pot completa reciproc. Liniile directoare ale OCDE se bazează pe o anumită ierarhie a metodelor, existând o preferință pentru metodele tranzacționale tradiționale. Pe de o parte, metodele profitului tranzacțional sunt considerate mai mult sau mai puțin metode de ultimă instanță. Pe de altă parte, Liniile directoare ale OCDE specifică faptul că autoritățile fiscale trebuie să pornească, în auditarea prețurilor de transfer, de la metoda aleasă de contribuabil (a se vedea punctul 4.9 din Liniile directoare ale OCDE).
  În conformitate cu punctul 4.9 din Liniile directoare ale OCDE, ori de câte ori administrația fiscală din Regatul Țărilor de Jos întreprinde acțiuni de audit asupra unor prețuri de transfer, aceasta ar trebui să înceapă din perspectiva metodei adoptate de contribuabil la momentul tranzacției. Acest lucru este în conformitate cu punctul 1.68 din Liniile directoare ale OCDE. Ceea ce se deduce este faptul că contribuabilii sunt, în principiu, liberi să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda adoptată să genereze un rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline pentru tranzacția în cauză. Însă, în anumite situații unele metode vor genera rezultate mai bune decât altele. Deși se poate aștepta din partea contribuabililor să își bazeze decizia de alegere a unei metode de stabilire a prețurilor de transfer pe fiabilitatea metodei pentru situația respectivă, cu siguranță nu se poate aștepta din partea acestora să cântărească avantajele și dezavantajele tuturor metodelor diverse și apoi să explice de ce metoda care a fost în cele din urmă adoptată generează cele mai bune rezultate în condițiile existente (și anume, regula celei mai bune metode). În anumite situații este potrivită și o combinație de metode. În același timp, contribuabilii nu sunt obligați să utilizeze mai mult de o metodă. Singura obligație care îi revine contribuabilului este să explice de ce s-a luat decizia de a adopta metoda respectivă adoptată.” |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește metodele de stabilire a prețurilor de transfer, capitolul 2 din decret prevede următoarele: „Capitolul II din Liniile directoare ale OCDE abordează cele trei metodelor tranzacționale tradiționale introduse la punctele 1.68-1.70 (și anume, metoda prețului necontrolat comparabil, metoda prețului de revânzare și metoda cost-plus), în timp ce capitolul III analizează metodele cunoscute sub denumirea de metode ale profitului tranzacțional (și anume, metoda împărțirii profitului și metoda marjei tranzacționale nete sau MMTN). În funcție de circumstanțe, trebuie să se aleagă una dintre aceste cinci metode acceptate. Metodele se pot completa reciproc. Liniile directoare ale OCDE se bazează pe o anumită ierarhie a metodelor, existând o preferință pentru metodele tranzacționale tradiționale. Pe de o parte, metodele profitului tranzacțional sunt considerate mai mult sau mai puțin metode de ultimă instanță. Pe de altă parte, Liniile directoare ale OCDE specifică faptul că autoritățile fiscale trebuie să pornească, în auditarea prețurilor de transfer, de la metoda aleasă de contribuabil (a se vedea punctul 4.9 din Liniile directoare ale OCDE).

În conformitate cu punctul 4.9 din Liniile directoare ale OCDE, ori de câte ori administrația fiscală din Regatul Țărilor de Jos întreprinde acțiuni de audit asupra unor prețuri de transfer, aceasta ar trebui să înceapă din perspectiva metodei adoptate de contribuabil la momentul tranzacției. Acest lucru este în conformitate cu punctul 1.68 din Liniile directoare ale OCDE. Ceea ce se deduce este faptul că contribuabilii sunt, în principiu, liberi să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda adoptată să genereze un rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline pentru tranzacția în cauză. Însă, în anumite situații unele metode vor genera rezultate mai bune decât altele. Deși se poate aștepta din partea contribuabililor să își bazeze decizia de alegere a unei metode de stabilire a prețurilor de transfer pe fiabilitatea metodei pentru situația respectivă, cu siguranță nu se poate aștepta din partea acestora să cântărească avantajele și dezavantajele tuturor metodelor diverse și apoi să explice de ce metoda care a fost în cele din urmă adoptată generează cele mai bune rezultate în condițiile existente (și anume, regula celei mai bune metode). În anumite situații este potrivită și o combinație de metode. În același timp, contribuabilii nu sunt obligați să utilizeze mai mult de o metodă. Singura obligație care îi revine contribuabilului este să explice de ce s-a luat decizia de a adopta metoda respectivă adoptată.”

| (90) | Metoda PNC este descrisă la capitolul 2.1 din decret. În ceea ce privește preferința pentru utilizarea acestei metode, decretul prevede: „[...] în cazul în care este disponibil un preț comparabil, metoda prețului necontrolat comparabil (cunoscută drept metoda PNC) va fi, în general, cea mai directă și mai fiabilă metodă pentru a stabili prețul de transfer, astfel încât această metodă este de preferat altor metode”. |
| --- | --- |

(90)

Metoda PNC este descrisă la capitolul 2.1 din decret. În ceea ce privește preferința pentru utilizarea acestei metode, decretul prevede: „[...] în cazul în care este disponibil un preț comparabil, metoda prețului necontrolat comparabil (cunoscută drept metoda PNC) va fi, în general, cea mai directă și mai fiabilă metodă pentru a stabili prețul de transfer, astfel încât această metodă este de preferat altor metode”.

2.6.   Informații suplimentare primite după inițierea procedurii oficiale de investigare din partea Starbucks și a Țărilor de Jos

Informații suplimentare primite după inițierea procedurii oficiale de investigare din partea Starbucks și a Țărilor de Jos

| (91) | Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au furnizat informații suplimentare și cifre în ceea ce privește SMBV, Alki LP, Starbucks Shops și SCTC. |
| --- | --- |

(91)

Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au furnizat informații suplimentare și cifre în ceea ce privește SMBV, Alki LP, Starbucks Shops și SCTC.

2.6.1.   Informații cu privire la activitățile și riscurile SMBV

Informații cu privire la activitățile și riscurile SMBV

| (92) | În raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, SMBV este prezentat ca fiind un producător cu risc scăzut. Comisia a solicitat informații pentru a verifica dacă activitatea principală a SMBV constituie într-adevăr producție cu risc scăzut, care ar fi, în acest caz, prăjirea cafelei. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la structura costurilor SMBV pentru a verifica dacă activitățile subiacente care generează aceste costuri confirmă faptul că sarcinile îndeplinite de SMBV sunt într-adevăr sarcini curente de execuție și nu prezintă niciun grad de complexitate, conform presupunerilor din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer. Informațiile privind gradul de risc comercial asumat de SMBV sunt prezentate în secțiuni diferite, acolo unde sunt descrise contracte. |
| --- | --- |

(92)

În raportul privind stabilirea prețurilor de transfer, SMBV este prezentat ca fiind un producător cu risc scăzut. Comisia a solicitat informații pentru a verifica dacă activitatea principală a SMBV constituie într-adevăr producție cu risc scăzut, care ar fi, în acest caz, prăjirea cafelei. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la structura costurilor SMBV pentru a verifica dacă activitățile subiacente care generează aceste costuri confirmă faptul că sarcinile îndeplinite de SMBV sunt într-adevăr sarcini curente de execuție și nu prezintă niciun grad de complexitate, conform presupunerilor din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer. Informațiile privind gradul de risc comercial asumat de SMBV sunt prezentate în secțiuni diferite, acolo unde sunt descrise contracte.

| (93) | Pentru a analiza produsele care sunt principalii factori determinanți ai vânzărilor SMBV și a verifica dacă prăjirea cafelei este într-adevăr principala activitate economică a SMBV, Comisia a solicitat o defalcare a vânzărilor SMBV pe produse. Starbucks a pus la dispoziție sumele primite de la magazine pentru boabe de cafea (evidențiate în tabelul 2) și separat sumele oricăror alte plăți primite de la magazine pentru alte activități, cum ar fi vânzarea de cești, prezentate în tabelul 2.

  Tabelul 2


  Venituri ale SMBV pe categorii de produse vândute














  Descriere | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2007 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2008 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2009 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2010 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2012 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2013 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VENITURI DIN PRODUSE DE PATISERIE/PANIFICAȚIE | — | — | [700 000 -800 000 ] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN ALIMENTE PREPARATE | — | — | — | — | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN BĂUTURI PREPARATE | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| VENITURI DIN ALIMENTE AMBALATE | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [40-50 milioane] | [50-60 milioane] | [50-60 milioane] | [60-70 milioane] |
| VENITURI DIN CAFEA MONODOZĂ | — | — | — | — | — | [1-10 milioane] | — | ([1-10 mii]) |
| VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO | — | — | — | — | — | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ | — | — | [200 000 -300 000 ] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| VENITURI DIN CEAI AMBALAT | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] |
| VENITURI DIN ARTICOLE DE SERVIT | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| VENITURI DIN APARATE DE CAFEA | [900 mii-1 milion] | [1-10 milioane] | [700 000 -800 000 ] | [500 000 -600 000 ] | [600 000 -700 000 ] | [700 000 -800 000 ] | [800 000 -900 000 ] | [600 000 -700 000 ] |
| VENITURI DIN APARATE DE CAFEA – VERISMO | — | — | — | — | — | [20 000 -30 000 ] | [1-10 milioane] | [800 000 -900 000 ] |
| VENITURI DIN SUPORTURI MATERIALE | ([1-10 mii]) | [300 000 -400 000 ] | [200 000 -300 000 ] | [80 000 -90 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [1 000 -10 000 ] | — |
| VENITURI DIN CUTII DE CADOURI | [100 000 -200 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [50 000 -60 000 ] | [1 000 -10 000 ] | — | — | — | — |
| VENITURI DIN JOCURI ȘI JUCĂRII | — | — | [200 000 -300 000 ] | [300 000 -400 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [100 000 -200 000 ] | [30 000 -40 000 ] |
| VENITURI DIN MĂRFURI DIVERSE | — | — | ([100-200]) | [400-500] | [1 000 -10 000 ] | [30 000 -40 000 ] | [500 000 -600 000 ] | [500 000 -600 000 ] |
| VENITURI DIN MATERII PRIME | — | — | [100 000 -200 000 ] | [1-10 milioane] | [100 000 -200 000 ] | [200 000 -300 000 ] | [1 000 -10 000 ] | [30 000 -40 000 ] |
| VENITURI DIN AMBALAJE DIN HÂRTIE | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN AMESTECURI DE BĂUTURI | [40-50 milioane] | [40-50 milioane] | [50-60 milioane] | [50-60 milioane] | [40-50 milioane] | [50-60 milioane] | [50-60 milioane] | [60-70 milioane] |
| VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE | — | — | — | — | [20-30 milioane] | [30-40 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN EXTRACTE | — | — | — | — | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| VENITURI DIN APARATE | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] |
| VENITURI DIN LIVRĂRI | [40 000 -50 000 ] | [30 000 -40 000 ] | [70 000 -80 000 ] | [300 000 -400 000 ] | [300 000 -400 000 ] | [200 000 -300 000 ] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] |
| VENITURI DIN REDEVENȚE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| VENITURI DIN TAXA PENTRU SERVICII DE GESTIUNE | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [800 000 -900 000 ] | [900 mii-1 milion] | [600 000 -700 000 ] | — | — |
| ALTE VENITURI | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] |
| REDUCERI LA VÂNZARE | ([100-200 mii]) | [80 000 -90 000 ] | ([1-10 mii]) | ([200-300 mii]) | ([500-600 mii]) | ([600-700 mii]) | ([1-10 milioane]) | ([100-200 mii]) |
| REDUCERI COMERCIALE – DIRECT PE PIAȚĂ | — | — | — | — | — | ([30-40 mii]) | ([10-20 mii]) | ([1-10 milioane]) |
| CUPOANE DE REDUCERE PENTRU VÂNZARE DIRECT PE PIAȚĂ | — | — | — | — | — | — | — | ([20-30 mii]) |
| COSTURI CU DISTRIBUȚIA DIRECT PE PIAȚĂ | — | — | — | — | — | — | ([20-30 mii]) | ([200-300 mii]) |
| RETURNĂRI NEUTILIZABILE ȘI REDUCERI | — | — | — | — | — | — | — | ([20-30 mii]) |
| RENTABILITATEA VÂNZĂRILOR/REDUCERI | — | — | — | — | — | ([1-10 mii]) | ([10-20 mii]) | ([90-100 mii]) |
| Rotunjire | 0 | (0) | (0) | 0 | (0) | 0 | (0) | (0) |
| Venituri conform conturilor statutare | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [200-300 milioane] | [300-400 milioane] | [300-400 milioane] |

(93)

Pentru a analiza produsele care sunt principalii factori determinanți ai vânzărilor SMBV și a verifica dacă prăjirea cafelei este într-adevăr principala activitate economică a SMBV, Comisia a solicitat o defalcare a vânzărilor SMBV pe produse. Starbucks a pus la dispoziție sumele primite de la magazine pentru boabe de cafea (evidențiate în tabelul 2) și separat sumele oricăror alte plăți primite de la magazine pentru alte activități, cum ar fi vânzarea de cești, prezentate în tabelul 2.

Tabelul 2

Tabelul 2

Venituri ale SMBV pe categorii de produse vândute

Venituri ale SMBV pe categorii de produse vândute

Descriere

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2007

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2008

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2009

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2010

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2012

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2013

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2014

VENITURI DIN PRODUSE DE PATISERIE/PANIFICAȚIE

—

—

[700 000 -800 000 ]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN ALIMENTE PREPARATE

—

—

—

—

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN BĂUTURI PREPARATE

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

VENITURI DIN ALIMENTE AMBALATE

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[40-50 milioane]

[50-60 milioane]

[50-60 milioane]

[60-70 milioane]

VENITURI DIN CAFEA MONODOZĂ

—

—

—

—

—

[1-10 milioane]

—

([1-10 mii])

VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO

—

—

—

—

—

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ

—

—

[200 000 -300 000 ]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

VENITURI DIN CEAI AMBALAT

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

VENITURI DIN ARTICOLE DE SERVIT

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

VENITURI DIN APARATE DE CAFEA

[900 mii-1 milion]

[1-10 milioane]

[700 000 -800 000 ]

[500 000 -600 000 ]

[600 000 -700 000 ]

[700 000 -800 000 ]

[800 000 -900 000 ]

[600 000 -700 000 ]

VENITURI DIN APARATE DE CAFEA – VERISMO

—

—

—

—

—

[20 000 -30 000 ]

[1-10 milioane]

[800 000 -900 000 ]

VENITURI DIN SUPORTURI MATERIALE

([1-10 mii])

[300 000 -400 000 ]

[200 000 -300 000 ]

[80 000 -90 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[1 000 -10 000 ]

—

VENITURI DIN CUTII DE CADOURI

[100 000 -200 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[50 000 -60 000 ]

[1 000 -10 000 ]

—

—

—

—

VENITURI DIN JOCURI ȘI JUCĂRII

—

—

[200 000 -300 000 ]

[300 000 -400 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[30 000 -40 000 ]

VENITURI DIN MĂRFURI DIVERSE

—

—

([100-200])

[400-500]

[1 000 -10 000 ]

[30 000 -40 000 ]

[500 000 -600 000 ]

[500 000 -600 000 ]

VENITURI DIN MATERII PRIME

—

—

[100 000 -200 000 ]

[1-10 milioane]

[100 000 -200 000 ]

[200 000 -300 000 ]

[1 000 -10 000 ]

[30 000 -40 000 ]

VENITURI DIN AMBALAJE DIN HÂRTIE

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN AMESTECURI DE BĂUTURI

[40-50 milioane]

[40-50 milioane]

[50-60 milioane]

[50-60 milioane]

[40-50 milioane]

[50-60 milioane]

[50-60 milioane]

[60-70 milioane]

VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE

—

—

—

—

[20-30 milioane]

[30-40 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN EXTRACTE

—

—

—

—

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

VENITURI DIN APARATE

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[20-30 milioane]

VENITURI DIN LIVRĂRI

[40 000 -50 000 ]

[30 000 -40 000 ]

[70 000 -80 000 ]

[300 000 -400 000 ]

[300 000 -400 000 ]

[200 000 -300 000 ]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

VENITURI DIN REDEVENȚE

—

—

—

—

—

—

—

—

VENITURI DIN TAXA PENTRU SERVICII DE GESTIUNE

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[800 000 -900 000 ]

[900 mii-1 milion]

[600 000 -700 000 ]

—

—

ALTE VENITURI

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

REDUCERI LA VÂNZARE

([100-200 mii])

[80 000 -90 000 ]

([1-10 mii])

([200-300 mii])

([500-600 mii])

([600-700 mii])

([1-10 milioane])

([100-200 mii])

REDUCERI COMERCIALE – DIRECT PE PIAȚĂ

—

—

—

—

—

([30-40 mii])

([10-20 mii])

([1-10 milioane])

CUPOANE DE REDUCERE PENTRU VÂNZARE DIRECT PE PIAȚĂ

—

—

—

—

—

—

—

([20-30 mii])

COSTURI CU DISTRIBUȚIA DIRECT PE PIAȚĂ

—

—

—

—

—

—

([20-30 mii])

([200-300 mii])

RETURNĂRI NEUTILIZABILE ȘI REDUCERI

—

—

—

—

—

—

—

([20-30 mii])

RENTABILITATEA VÂNZĂRILOR/REDUCERI

—

—

—

—

—

([1-10 mii])

([10-20 mii])

([90-100 mii])

Rotunjire

0

(0)

(0)

0

(0)

0

(0)

(0)

Venituri conform conturilor statutare

Venituri conform conturilor statutare

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[200-300 milioane]

[200-300 milioane]

[300-400 milioane]

[300-400 milioane]

[300-400 milioane]

[300-400 milioane]

| (94) | Starbucks a indicat faptul că veniturile încadrate la categoria „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” din tabelul 2 se referă la funcția SMBV de prăjire și ambalare. Veniturile rămase se referă, potrivit Starbucks, la funcția de asistență administrativă și logistică a SMBV. O mică parte din cafeaua prăjită în Regatul Țărilor de Jos este ulterior prelucrată de către producători terți. Este vorba despre: „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ”, „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO”, „VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ”, „VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE” și „VENITURI DIN EXTRACTE”. Aceste venituri ar trebui să fie, de asemenea, clasificate drept venituri din asistența administrativă și logistică, deoarece veniturile subsecvente facturate dezvoltatorilor reprezintă valoarea creată de terți, nu de SMBV. În orice caz, potrivit Starbucks, veniturile respective reprezintă doar o mică parte din totalul realizărilor obținute de SMBV din activitatea de prăjire. |
| --- | --- |

(94)

Starbucks a indicat faptul că veniturile încadrate la categoria „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” din tabelul 2 se referă la funcția SMBV de prăjire și ambalare. Veniturile rămase se referă, potrivit Starbucks, la funcția de asistență administrativă și logistică a SMBV. O mică parte din cafeaua prăjită în Regatul Țărilor de Jos este ulterior prelucrată de către producători terți. Este vorba despre: „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ”, „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO”, „VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ”, „VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE” și „VENITURI DIN EXTRACTE”. Aceste venituri ar trebui să fie, de asemenea, clasificate drept venituri din asistența administrativă și logistică, deoarece veniturile subsecvente facturate dezvoltatorilor reprezintă valoarea creată de terți, nu de SMBV. În orice caz, potrivit Starbucks, veniturile respective reprezintă doar o mică parte din totalul realizărilor obținute de SMBV din activitatea de prăjire.

| (95) | În ceea ce privește stabilirea prețurilor produselor, Starbucks a prezentat [...] exemple de liste de prețuri pentru diferite trimestre din 2013 și 2014, care cuprind prețuri aplicate pentru produse pe bază de cafea și de altă natură comercializate de Starbucks. Conform Starbucks, [...]. |
| --- | --- |

(95)

În ceea ce privește stabilirea prețurilor produselor, Starbucks a prezentat [...] exemple de liste de prețuri pentru diferite trimestre din 2013 și 2014, care cuprind prețuri aplicate pentru produse pe bază de cafea și de altă natură comercializate de Starbucks. Conform Starbucks, [...].

| (96) | În ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru produsele pe bază de cafea, acestea sunt calculate pe baza unor formule care se referă la costuri și sunt diferite pentru fiecare produs. Starbucks a prezentat, cu titlu exemplificativ, formula de generare a costului pentru articolul „[program de certificare produse pe bază de cafea]”, care constituie articolul cu cel mai mare volum de vânzări înregistrat de SMBV. Prețurile percepute de la magazine de către SMBV pentru cafea sunt calculate pe baza costurilor pe care SCTC le realizează cu boabele de cafea verde, la care se adaugă costul [...] realizat cu achiziționarea cafelei și cafeaua [...]. La această sumă „[...]” se adaugă costurile pentru [...], adunându-se [...] totodată și prețul cafelei prăjite. În cele din urmă, se achită o taxă de acordare a licenței plătită unui terț în legătură cu denumirea [program de certificare] (49). |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește stabilirea prețurilor pentru produsele pe bază de cafea, acestea sunt calculate pe baza unor formule care se referă la costuri și sunt diferite pentru fiecare produs. Starbucks a prezentat, cu titlu exemplificativ, formula de generare a costului pentru articolul „[program de certificare produse pe bază de cafea]”, care constituie articolul cu cel mai mare volum de vânzări înregistrat de SMBV. Prețurile percepute de la magazine de către SMBV pentru cafea sunt calculate pe baza costurilor pe care SCTC le realizează cu boabele de cafea verde, la care se adaugă costul [...] realizat cu achiziționarea cafelei și cafeaua [...]. La această sumă „[...]” se adaugă costurile pentru [...], adunându-se [...] totodată și prețul cafelei prăjite. În cele din urmă, se achită o taxă de acordare a licenței plătită unui terț în legătură cu denumirea [program de certificare] (49).

49

| (97) | În ceea ce privește prețurile altor produse decât cafea,care sunt vândute în magazine de SMBV, Starbucks a arătat că prețurile altor produse decât cafea furnizate de SMBV magazinelor sunt stabilite prin adăugarea unei așa-numite [marje de recuperare a costului] la prețul de cumpărare al produselor respective. Respectiva [marjă de recuperare a costului] este percepută de către SMBV pentru recuperarea [...] cheltuielilor. Însă aceasta nu acoperă doar cheltuielile [...] înregistrate de SMBV, ci și orice costuri [...] relevante ale [...]. De fapt, deoarece prețurile finale pentru alte produse decât cafea percepute de SMBV de la magazine sunt calculate prin aplicarea [marjei de recuperare a costului] la costurile de producție, profiturile din alte produse decât cafea înregistrate de SMBV corespund acestei [marje de recuperare a costului]. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește prețurile altor produse decât cafea,care sunt vândute în magazine de SMBV, Starbucks a arătat că prețurile altor produse decât cafea furnizate de SMBV magazinelor sunt stabilite prin adăugarea unei așa-numite [marje de recuperare a costului] la prețul de cumpărare al produselor respective. Respectiva [marjă de recuperare a costului] este percepută de către SMBV pentru recuperarea [...] cheltuielilor. Însă aceasta nu acoperă doar cheltuielile [...] înregistrate de SMBV, ci și orice costuri [...] relevante ale [...]. De fapt, deoarece prețurile finale pentru alte produse decât cafea percepute de SMBV de la magazine sunt calculate prin aplicarea [marjei de recuperare a costului] la costurile de producție, profiturile din alte produse decât cafea înregistrate de SMBV corespund acestei [marje de recuperare a costului].

| (98) | Cel mai important element de cheltuieli al SMBV îl reprezintă cheltuielile cu salarii, care s-a ridicat la [1-10 milioane] EUR în 2014, dintr-un total de cheltuieli de exploatare de 16 124 000 EUR în anul respectiv. Alte elemente de cheltuieli de exploatare mari ale SMBV în 2014 au fost cheltuielile salariale, impozitele pe salarii, plăți cu chirii și leasing, deprecierea și amortizarea activelor necorporale. Deși înainte de 2013 SMBV nu a înregistrat cheltuieli de amortizare a activelor necorporale, acesta a fost unul dintre cele mai mari elemente de cheltuieli de exploatare din 2014, în valoare de 628 000 EUR, care a reprezentat o cheltuială mai mare în anul respectiv decât cheltuielile realizate cu reparare și întreținere, electricitate, credite neperformante, articole de birotică, consumabile pentru calculatoare și altele (de exemplu, cheltuieli cu programe de licență, care sunt înregistrate ca element separat). Cheltuielile cu amortizarea activelor necorporale pare să se refere la un drept de proprietate intelectuală înregistrat pentru prima dată în contabilitate în 2012, care ar fi fost dobândit la o valoare de peste 4 milioane EUR. În plus, în 2014, s-a înregistrat un element de cheltuială de exploatare mare reprezentată de „studii de piață” în valoare de [100 000-200 000] EUR în anul respectiv. |
| --- | --- |

(98)

Cel mai important element de cheltuieli al SMBV îl reprezintă cheltuielile cu salarii, care s-a ridicat la [1-10 milioane] EUR în 2014, dintr-un total de cheltuieli de exploatare de 16 124 000 EUR în anul respectiv. Alte elemente de cheltuieli de exploatare mari ale SMBV în 2014 au fost cheltuielile salariale, impozitele pe salarii, plăți cu chirii și leasing, deprecierea și amortizarea activelor necorporale. Deși înainte de 2013 SMBV nu a înregistrat cheltuieli de amortizare a activelor necorporale, acesta a fost unul dintre cele mai mari elemente de cheltuieli de exploatare din 2014, în valoare de 628 000 EUR, care a reprezentat o cheltuială mai mare în anul respectiv decât cheltuielile realizate cu reparare și întreținere, electricitate, credite neperformante, articole de birotică, consumabile pentru calculatoare și altele (de exemplu, cheltuieli cu programe de licență, care sunt înregistrate ca element separat). Cheltuielile cu amortizarea activelor necorporale pare să se refere la un drept de proprietate intelectuală înregistrat pentru prima dată în contabilitate în 2012, care ar fi fost dobândit la o valoare de peste 4 milioane EUR. În plus, în 2014, s-a înregistrat un element de cheltuială de exploatare mare reprezentată de „studii de piață” în valoare de [100 000-200 000] EUR în anul respectiv.

2.6.2.   Redevențe

Redevențe

| (99) | Profitul impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, care este stabilit pe baza APA încheiat cu SMBV în raport cu cheltuielile de exploatare ale companiei, este redus cu o redevență plătită societății Alki LP. Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Țărilor de Jos și Starbucks cu privire la cuantumul redevenței și calcularea exactă a bazei de impozitare. |
| --- | --- |

(99)

Profitul impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, care este stabilit pe baza APA încheiat cu SMBV în raport cu cheltuielile de exploatare ale companiei, este redus cu o redevență plătită societății Alki LP. Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Țărilor de Jos și Starbucks cu privire la cuantumul redevenței și calcularea exactă a bazei de impozitare.

| (100) | Contul de profit și pierdere al SMBV, astfel cum este prezentat în situațiile sale financiare, este reprodus în tabelul 3.

  Tabelul 3


  Conturile de profit și pierdere ale SMBV pentru 2001-2014



















  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Vânzări | 14 067 934 | 51 700 060 | 63 950 312 | 83 240 391 | 108 855 325 | 118 663 171 | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| Costuri de vânzare directe | (15 398 686 ) | (41 799 345 ) | (50 148 768 ) | (68 349 376 ) | (85 467 406 ) | (98 615 765 ) | (108 107 101 ) | (115 352 332 ) | (120 020 824 ) | (153 275 834 ) | (252 500 829 ) | (286 969 488 ) | (305 831 016 ) |
| din care cafea verde boabe (*2) | [0-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [30-40 milioane] | [40-50 milioane] | [60-70 milioane] | [60-70 milioane] | [60-70 milioane] |
| Marja brută | (1 330 752 ) | 9 900 715 | 13 801 544 | 14 891 015 | 23 387 919 | 20 047 406 | 20 677 580 | 20 325 275 | 22 606 419 | 30 883 263 | 33 716 550 | 40 662 965 | 44 707 836 |
| Cheltuieli generale și administrative | (3 150 256 ) | (8 474 279 ) | (8 997 548 ) | (5 086 145 ) | (7 303 608 ) | (10 158 687 ) | (15 221 123 ) | (16 742 108 ) | (16 835 153 ) | (14 303 059 ) | (17 469 758 ) | (16 626 967 ) | (16 124 052 ) |
| Schimb valutar | 219 905 | 33 743 | 5 102 | 24 784 | (388 855 ) | (166 915 ) | (467 072 ) | 1 849 067 | (2 266 492 ) | (2 089 448 ) | (8 162 650 ) | 709 539 | (2 272 582 ) |
| Alte cheltuieli (A se vedea Nota) | 4 744 084 | 526 555 | (2 165 152 ) | (6 336 360 ) | (11 594 191 ) | (4 699 336 ) | (1 698 150 ) | (2 470 449 ) | (1 079 817 ) | (12 352 838 ) | (5 786 211 ) | (22 812 962 ) | (24 285 088 ) |
| EBIT | 482 981 | 1 986 734 | 2 643 946 | 3 493 294 | 4 101 265 | 5 022 468 | 3 291 235 | 2 961 785 | 2 424 957 | 2 137 918 | 2 297 931 | 1 932 575 | 2 026 114 |
| Venit din dobânzi | 17 328 | 34 576 | 27 668 | 51 766 | 167 195 | 248 997 | 304 939 | 86 995 | 45 402 | 30 073 | 18 763 | 14 200 | 76 209 |
| Cheltuieli cu dobânzi | 0 | (803 856 ) | (1 263 915 ) | (1 272 114 ) | (817 041 ) | (2 356 989 ) | (2 097 056 ) | (1 345 779 ) | (817 041 ) | (737 371 ) | (735 233 ) | (411 315 ) | (434 454 ) |
| Rezultat înainte de impozitare | 500 309 | 1 217 454 | 1 407 699 | 2 272 946 | 2 763 349 | 2 914 476 | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Impozit pe profit | (171 805 ) | (418 774 ) | (484 408 ) | (733 370 ) | (783 194 ) | (844 309 ) | (383 909 ) | (427 159 ) | (428 611 ) | (337 599 ) | (395 365 ) | (391 220 ) | (575 812 ) |
| Rezultat net al exercițiului | 328 504 | 798 680 | 923 291 | 1 539 576 | 1 980 155 | 2 070 167 | 1 115 209 | 1 275 842 | 1 224 707 | 1 093 021 | 1 186 096 | 1 144 240 | 1 092 057 |

(100)

Contul de profit și pierdere al SMBV, astfel cum este prezentat în situațiile sale financiare, este reprodus în tabelul 3.

Tabelul 3

Tabelul 3

Conturile de profit și pierdere ale SMBV pentru 2001-2014

Conturile de profit și pierdere ale SMBV pentru 2001-2014

(EUR)

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Vânzări

14 067 934

51 700 060

63 950 312

83 240 391

108 855 325

118 663 171

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

Costuri de vânzare directe

(15 398 686 )

(41 799 345 )

(50 148 768 )

(68 349 376 )

(85 467 406 )

(98 615 765 )

(108 107 101 )

(115 352 332 )

(120 020 824 )

(153 275 834 )

(252 500 829 )

(286 969 488 )

(305 831 016 )

din care cafea verde boabe (*2)

*2

[0-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[30-40 milioane]

[40-50 milioane]

[60-70 milioane]

[60-70 milioane]

[60-70 milioane]

Marja brută

Marja brută

(1 330 752 )

9 900 715

13 801 544

14 891 015

23 387 919

20 047 406

20 677 580

20 325 275

22 606 419

30 883 263

33 716 550

40 662 965

44 707 836

Cheltuieli generale și administrative

(3 150 256 )

(8 474 279 )

(8 997 548 )

(5 086 145 )

(7 303 608 )

(10 158 687 )

(15 221 123 )

(16 742 108 )

(16 835 153 )

(14 303 059 )

(17 469 758 )

(16 626 967 )

(16 124 052 )

Schimb valutar

219 905

33 743

5 102

24 784

(388 855 )

(166 915 )

(467 072 )

1 849 067

(2 266 492 )

(2 089 448 )

(8 162 650 )

709 539

(2 272 582 )

Alte cheltuieli (A se vedea Nota)

4 744 084

526 555

(2 165 152 )

(6 336 360 )

(11 594 191 )

(4 699 336 )

(1 698 150 )

(2 470 449 )

(1 079 817 )

(12 352 838 )

(5 786 211 )

(22 812 962 )

(24 285 088 )

EBIT

EBIT

482 981

1 986 734

2 643 946

3 493 294

4 101 265

5 022 468

3 291 235

2 961 785

2 424 957

2 137 918

2 297 931

1 932 575

2 026 114

Venit din dobânzi

17 328

34 576

27 668

51 766

167 195

248 997

304 939

86 995

45 402

30 073

18 763

14 200

76 209

Cheltuieli cu dobânzi

0

(803 856 )

(1 263 915 )

(1 272 114 )

(817 041 )

(2 356 989 )

(2 097 056 )

(1 345 779 )

(817 041 )

(737 371 )

(735 233 )

(411 315 )

(434 454 )

Rezultat înainte de impozitare

500 309

1 217 454

1 407 699

2 272 946

2 763 349

2 914 476

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Impozit pe profit

(171 805 )

(418 774 )

(484 408 )

(733 370 )

(783 194 )

(844 309 )

(383 909 )

(427 159 )

(428 611 )

(337 599 )

(395 365 )

(391 220 )

(575 812 )

Rezultat net al exercițiului

Rezultat net al exercițiului

328 504

798 680

923 291

1 539 576

1 980 155

2 070 167

1 115 209

1 275 842

1 224 707

1 093 021

1 186 096

1 144 240

1 092 057

| (101) | În notele explicative la situațiile financiare, poziția „Alte cheltuieli” din tabelul 3 este definită după cum urmează: „Alte cheltuieli sunt asociate cu un contract de redevențe încheiat cu societatea afiliată [CV 1], care a fost atribuit societății Alki LP la 13 decembrie 2006 și se bazează pe o decizie fiscală stabilită de autoritățile fiscale neerlandeze”. APA la care se referă această notă de subsol este cel încheiat cu SMBV, indicând astfel faptul că cenzorul SMBV a interpretat APA încheiat cu SMBV pentru a stabili redevențele plătibile de către SMBV societății Alki LP. |
| --- | --- |

(101)

În notele explicative la situațiile financiare, poziția „Alte cheltuieli” din tabelul 3 este definită după cum urmează: „Alte cheltuieli sunt asociate cu un contract de redevențe încheiat cu societatea afiliată [CV 1], care a fost atribuit societății Alki LP la 13 decembrie 2006 și se bazează pe o decizie fiscală stabilită de autoritățile fiscale neerlandeze”. APA la care se referă această notă de subsol este cel încheiat cu SMBV, indicând astfel faptul că cenzorul SMBV a interpretat APA încheiat cu SMBV pentru a stabili redevențele plătibile de către SMBV societății Alki LP.

| (102) | Redevența respectivă este calculată ca și cost rezidual în contul de profit și pierdere. Atunci când se realizează contul de profit și pierdere al SMBV, toate intrările, altele decât redevențele, sunt fie observate, fie presupuse a fi stabilite în condiții de concurență deplină. Pe baza prețurilor convenite în APA încheiat cu SMBV, profitul impozabil (poziția „Rezultat înainte de impozitare” din figura 2) este calculat la aproximativ [9-12] % din cheltuielile de exploatare ale SMBV (poziția „Cheltuieli generale și administrative” din figura 2). Cu toate acestea, deoarece poziția „Vânzări” din figura 2 minus toate costurile legate de contabilizare înainte de plata redevenței (50) nu se ridică la valoarea acestui profit impozabil calculat pe baza APA încheiat cu SMBV, profitul excedentar care depășește adaosul de [9-12] % este plătit de SMBV sub forma unei redevențe deductibile fiscal societății Alki LP pentru dreptul de proprietate intelectuală asociat activității de prăjire a cafelei (poziția „Alte cheltuieli” în figura 2). Pe baza conturilor SMBV, plata redevenței este așadar efectuată astfel cum s-a stabilit prin APA încheiat cu SMBV și eliberat de administrația fiscală neerlandeză.

  Figura 2




  2010/2011
  2019/2010
  EUR
  EUR
  Sales
  184 159 097
  142 627 243
  Direct Cost of sales
  (153 275 834)
  (120 020 824)
  Gross margin
  30 883 263
  22 606 419
  General and administrative expenses
  Operating Expense
  (14 303 059)
  (16 835 153)
  Foreign current exchange
  (2 089 448)
  (2 266 492)
  Majorare [9 – 12 %]
  Operating result
  14 490 756
  3 504 774
  Other expenses = Royalty
  (12 352 838)
  (1 079 817)
  Interest income
  Interest expense
  (707 298)
  (771 639)
  Result before taxation
  1 430 620
  Taxable profit
  1 653 318
  Corporate income tax
  (337 599)
  (428 611)
  Net result for the year
  1 093 021
  1 224 707 |
| --- | --- |

(102)

Redevența respectivă este calculată ca și cost rezidual în contul de profit și pierdere. Atunci când se realizează contul de profit și pierdere al SMBV, toate intrările, altele decât redevențele, sunt fie observate, fie presupuse a fi stabilite în condiții de concurență deplină. Pe baza prețurilor convenite în APA încheiat cu SMBV, profitul impozabil (poziția „Rezultat înainte de impozitare” din figura 2) este calculat la aproximativ [9-12] % din cheltuielile de exploatare ale SMBV (poziția „Cheltuieli generale și administrative” din figura 2). Cu toate acestea, deoarece poziția „Vânzări” din figura 2 minus toate costurile legate de contabilizare înainte de plata redevenței (50) nu se ridică la valoarea acestui profit impozabil calculat pe baza APA încheiat cu SMBV, profitul excedentar care depășește adaosul de [9-12] % este plătit de SMBV sub forma unei redevențe deductibile fiscal societății Alki LP pentru dreptul de proprietate intelectuală asociat activității de prăjire a cafelei (poziția „Alte cheltuieli” în figura 2). Pe baza conturilor SMBV, plata redevenței este așadar efectuată astfel cum s-a stabilit prin APA încheiat cu SMBV și eliberat de administrația fiscală neerlandeză.

50

Figura 2

Figura 2

2010/2011

2019/2010

EUR

EUR

Sales

184 159 097

142 627 243

Direct Cost of sales

(153 275 834)

(120 020 824)

Gross margin

30 883 263

22 606 419

General and administrative expenses

Operating Expense

(14 303 059)

(16 835 153)

Foreign current exchange

(2 089 448)

(2 266 492)

Majorare [9 – 12 %]

Operating result

14 490 756

3 504 774

Other expenses = Royalty

(12 352 838)

(1 079 817)

Interest income

Interest expense

(707 298)

(771 639)

Result before taxation

1 430 620

Taxable profit

1 653 318

Corporate income tax

(337 599)

(428 611)

Net result for the year

1 093 021

1 224 707

| (103) | Deoarece baza de impozitare din conturile SMBV pentru perioada de aplicare a APA încheiat cu SMBV este echivalentă cu, dar nu exact [9-12] % din „Cheltuielile generale și administrative” înregistrate în fiecare an, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte costurile efective pentru fiecare an utilizat în calculul bazei de impozitare. Starbucks a furnizat informații cu privire la cuantumul cheltuielilor de exploatare utilizate pentru calcularea venitului impozabil în fiecare an pe baza APA încheiat cu SMBV și, de asemenea, pentru perioadele contabile anterioare (din 2001), atunci când era în vigoare un APA anterior. Pentru fiecare perioadă de aplicare a APA încheiat cu SMBV, costurile luate în considerare pentru calcularea bazei de impozitare sunt mai mici, însă apropiate de sumele raportate ca și „Cheltuieli generale și administrative”. Spre exemplu, pentru perioada 2012/2013, respectivele costuri sunt în valoare de 15 694 137 EUR, iar pentru perioada 2007/2008, acestea sunt în valoare de 15 055 253 EUR. În perioadele care preced aplicarea APA încheiat cu SMBV, costurile luate în considerare la calcularea bazei de impozitare sunt mult mai ridicate, deoarece vor include, de asemenea, conform celor afirmate de Starbucks, costurile percepute de [societatea de producție neafiliată 1]. Spre exemplu, pentru perioada 2006/2007, costurile utilizate în calcularea bazei de impozitare au fost în valoare de [30-40 milioane] EUR. Prin aceasta se explică de ce obligația de plată a impozitului pe profit a scăzut cu mai mult de jumătate atunci când a intrat în vigoare APA încheiat cu SMBV (51), și anume de la 844 309 în 2006/2007 la 383 909 în 2007/2008, așa cum se indică în tabelul 3. |
| --- | --- |

(103)

Deoarece baza de impozitare din conturile SMBV pentru perioada de aplicare a APA încheiat cu SMBV este echivalentă cu, dar nu exact [9-12] % din „Cheltuielile generale și administrative” înregistrate în fiecare an, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte costurile efective pentru fiecare an utilizat în calculul bazei de impozitare. Starbucks a furnizat informații cu privire la cuantumul cheltuielilor de exploatare utilizate pentru calcularea venitului impozabil în fiecare an pe baza APA încheiat cu SMBV și, de asemenea, pentru perioadele contabile anterioare (din 2001), atunci când era în vigoare un APA anterior. Pentru fiecare perioadă de aplicare a APA încheiat cu SMBV, costurile luate în considerare pentru calcularea bazei de impozitare sunt mai mici, însă apropiate de sumele raportate ca și „Cheltuieli generale și administrative”. Spre exemplu, pentru perioada 2012/2013, respectivele costuri sunt în valoare de 15 694 137 EUR, iar pentru perioada 2007/2008, acestea sunt în valoare de 15 055 253 EUR. În perioadele care preced aplicarea APA încheiat cu SMBV, costurile luate în considerare la calcularea bazei de impozitare sunt mult mai ridicate, deoarece vor include, de asemenea, conform celor afirmate de Starbucks, costurile percepute de [societatea de producție neafiliată 1]. Spre exemplu, pentru perioada 2006/2007, costurile utilizate în calcularea bazei de impozitare au fost în valoare de [30-40 milioane] EUR. Prin aceasta se explică de ce obligația de plată a impozitului pe profit a scăzut cu mai mult de jumătate atunci când a intrat în vigoare APA încheiat cu SMBV (51), și anume de la 844 309 în 2006/2007 la 383 909 în 2007/2008, așa cum se indică în tabelul 3.

51

2.6.3.   Informații privind Alki LP

Informații privind Alki LP

| (104) | Ca răspuns la întrebările din decizia de inițiere a procedurii, Regatul Țărilor de Jos a furnizat o descriere a drepturilor de licență deținute de Alki LP pentru utilizarea și acordarea licenței unui terț pentru dreptul de PI pentru care SMBV plătește o redevență către Alki. În acest sens, Regatul Țărilor de Jos a explicat că dreptul de PI include trei categorii: (i) Drepturi conferite de mărci (52), (ii) Drepturi pentru sistemul Starbucks (53) și (iii) Drepturi asociate cafelei (54). Regatul Țărilor de Jos a explicat, de asemenea, faptul că informațiile și cunoștințele privind cafeaua includ utilizarea și aplicarea informațiilor confidențiale, a tehnologiei și a cunoștințelor specifice în ceea ce privește rețetele pentru amestecarea boabele de cafea verde, procesul de prăjire a boabelor de cafea verde și realizarea de alte produse derivate din cafea (55). |
| --- | --- |

(104)

Ca răspuns la întrebările din decizia de inițiere a procedurii, Regatul Țărilor de Jos a furnizat o descriere a drepturilor de licență deținute de Alki LP pentru utilizarea și acordarea licenței unui terț pentru dreptul de PI pentru care SMBV plătește o redevență către Alki. În acest sens, Regatul Țărilor de Jos a explicat că dreptul de PI include trei categorii: (i) Drepturi conferite de mărci (52), (ii) Drepturi pentru sistemul Starbucks (53) și (iii) Drepturi asociate cafelei (54). Regatul Țărilor de Jos a explicat, de asemenea, faptul că informațiile și cunoștințele privind cafeaua includ utilizarea și aplicarea informațiilor confidențiale, a tehnologiei și a cunoștințelor specifice în ceea ce privește rețetele pentru amestecarea boabele de cafea verde, procesul de prăjire a boabelor de cafea verde și realizarea de alte produse derivate din cafea (55).

52

53

54

55

| (105) | Regatul Țărilor de Jos a explicat, de asemenea, faptul că, în conformitate cu Acordul privind servicii de prăjire, care este descris în detaliu în considerentul 142, Alki LP acționează ca entitate principală care suportă toate riscurile societății și desfășoară activități conexe (56). Prin urmare, potrivit Țărilor de Jos, redevența nu reprezintă doar o remunerație pentru dreptul de PI, ci și pentru rolul Alki LP de entitate principală. |
| --- | --- |

(105)

Regatul Țărilor de Jos a explicat, de asemenea, faptul că, în conformitate cu Acordul privind servicii de prăjire, care este descris în detaliu în considerentul 142, Alki LP acționează ca entitate principală care suportă toate riscurile societății și desfășoară activități conexe (56). Prin urmare, potrivit Țărilor de Jos, redevența nu reprezintă doar o remunerație pentru dreptul de PI, ci și pentru rolul Alki LP de entitate principală.

56

| (106) | În ceea ce privește Alki LP, Starbucks a precizat că Alki LP nu are angajați pe statul de plată pentru îndeplinirea rolului său de entitate principală în baza Acordului privind servicii de prăjire, și nici partenerii săi nu au angajați pe statul de plată care îndeplinesc acest rol. Conform Starbucks, Alki LP îndeplinește acest rol prin îndrumarea, consilierea și funcțiile necesare furnizate de entitățile Starbucks în SUA în temeiul [Acordul privind repartizarea costurilor] (denumit în continuare: „ARC”) (57). Conform Starbucks, după cum atestă și actul constitutiv al Alki LP ca societate în comandită, SCI UK I, Inc. (58) și Starbucks Coffee International, Inc. (59) sunt partenerii firmei Alki LP. |
| --- | --- |

(106)

În ceea ce privește Alki LP, Starbucks a precizat că Alki LP nu are angajați pe statul de plată pentru îndeplinirea rolului său de entitate principală în baza Acordului privind servicii de prăjire, și nici partenerii săi nu au angajați pe statul de plată care îndeplinesc acest rol. Conform Starbucks, Alki LP îndeplinește acest rol prin îndrumarea, consilierea și funcțiile necesare furnizate de entitățile Starbucks în SUA în temeiul [Acordul privind repartizarea costurilor] (denumit în continuare: „ARC”) (57). Conform Starbucks, după cum atestă și actul constitutiv al Alki LP ca societate în comandită, SCI UK I, Inc. (58) și Starbucks Coffee International, Inc. (59) sunt partenerii firmei Alki LP.

57

58

59

| (107) | Starbucks a clarificat faptul că Alki LP a fost adăugată la structura grupului în decembrie 2006 în cadrul procesului de extindere a ARC pentru a cuprinde întreaga regiune EOMA, incluzând piața din Regatul Unit. Prin adăugarea Alki LP la structură, Starbucks a evitat ca veniturile din redevențe primite de Alki LP să fie integrate direct în veniturile asociaților societății Alki SUA în temeiul legislației fiscale americane. |
| --- | --- |

(107)

Starbucks a clarificat faptul că Alki LP a fost adăugată la structura grupului în decembrie 2006 în cadrul procesului de extindere a ARC pentru a cuprinde întreaga regiune EOMA, incluzând piața din Regatul Unit. Prin adăugarea Alki LP la structură, Starbucks a evitat ca veniturile din redevențe primite de Alki LP să fie integrate direct în veniturile asociaților societății Alki SUA în temeiul legislației fiscale americane.

2.6.4.   Plățile efectuate de Alki LP către Starbucks Corporation în conformitate cu acordul privind repartizarea costurilor

Plățile efectuate de Alki LP către Starbucks Corporation în conformitate cu acordul privind repartizarea costurilor

| (108) | Întrucât nici Alki LP, și nici asociații săi nu au niciun angajat (60), iar Starbucks susține că Alki LP deține capacitatea de a-și îndeplini rolul de entitate principală prin ARC, Comisia a solicitat informații cu privire la plățile efectuate în baza ARC și serviciile la care se referă plățile respective, precum și la modul de finanțare a plăților de către Alki LP. Starbucks a furnizat următoarea situație a plăților efectuate de către Alki LP către Starbucks SUA, defalcate pe diferite tipuri de plăți. |
| --- | --- |

(108)

Întrucât nici Alki LP, și nici asociații săi nu au niciun angajat (60), iar Starbucks susține că Alki LP deține capacitatea de a-și îndeplini rolul de entitate principală prin ARC, Comisia a solicitat informații cu privire la plățile efectuate în baza ARC și serviciile la care se referă plățile respective, precum și la modul de finanțare a plăților de către Alki LP. Starbucks a furnizat următoarea situație a plăților efectuate de către Alki LP către Starbucks SUA, defalcate pe diferite tipuri de plăți.

60

| (109) | În baza ARC, Alki LP plătește redevențe către Starbucks SUA pentru cele trei categorii de PI pentru care Starbucks SUA acordă licență societății Alki LP. Aceste redevențe constau în: (i) o redevență de participare alocată drepturilor de marcă/marcă comercială; (ii) o redevență de participare alocată drepturilor pentru formatul activității economice; și (iii) o redevență permanentă alocată cunoștințelor despre cafea. |
| --- | --- |

(109)

În baza ARC, Alki LP plătește redevențe către Starbucks SUA pentru cele trei categorii de PI pentru care Starbucks SUA acordă licență societății Alki LP. Aceste redevențe constau în: (i) o redevență de participare alocată drepturilor de marcă/marcă comercială; (ii) o redevență de participare alocată drepturilor pentru formatul activității economice; și (iii) o redevență permanentă alocată cunoștințelor despre cafea.

| (110) | Cuantumul redevenței se calculează pe baza unei formule care ia ca punct de plecare fondul de profit rezidual. Fondul de profit rezidual reprezintă suma redevențelor plătite de SMBV și Starbucks Coffee BV societății Alki LP (61) și a venitului pe care Alki LP îl primește de la Starbucks Corporation (62). Din această sumă, se deduce un profit rezonabil pentru funcții de rutină îndeplinite de Alki LP (63). [...]. În acest sens, se face o diferență, pe de o parte, între drepturile de PI pentru marcă/mărcile comerciale și profilul economic și, pe de altă parte, cunoștințele despre cafea. Această diferență se explică prin faptul că Alki LP deține proprietatea efectivă asupra activelor necorporale aferente profilului economic și asupra mărcii comerciale/mărcii pentru regiunea EOMA, în timp ce Starbucks SUA deține proprietatea efectivă și legală asupra drepturilor asociate cunoștințelor despre cafea. |
| --- | --- |

(110)

Cuantumul redevenței se calculează pe baza unei formule care ia ca punct de plecare fondul de profit rezidual. Fondul de profit rezidual reprezintă suma redevențelor plătite de SMBV și Starbucks Coffee BV societății Alki LP (61) și a venitului pe care Alki LP îl primește de la Starbucks Corporation (62). Din această sumă, se deduce un profit rezonabil pentru funcții de rutină îndeplinite de Alki LP (63). [...]. În acest sens, se face o diferență, pe de o parte, între drepturile de PI pentru marcă/mărcile comerciale și profilul economic și, pe de altă parte, cunoștințele despre cafea. Această diferență se explică prin faptul că Alki LP deține proprietatea efectivă asupra activelor necorporale aferente profilului economic și asupra mărcii comerciale/mărcii pentru regiunea EOMA, în timp ce Starbucks SUA deține proprietatea efectivă și legală asupra drepturilor asociate cunoștințelor despre cafea.

61

62

63

| (111) | Proprietatea efectivă asupra activelor necorporale aferente profilului economic și a mărcii comerciale/mărcii pentru regiunea EOMA a fost transferată de la Starbucks Corporation în 2002 la [CV 1] și atribuită Alki LP începând din 2006. Pentru proprietatea efectivă, [CV 1] și Alki LP a plătit redevențe de participare în cazul cărora ponderea costului alocat SUA, pe care Alki LP trebuia să o plătească societății Starbucks SUA s-a redus în mod digresiv de la [65-70] % în 2002 la [0,5-1] % în 2010 și în continuare pentru marca comercială și de la [70-75] % în 2002 la [0-0,5] % în 2010 și în continuare pentru drepturi PI aferente formei societății. Cu aceste plăți de participare, drepturile de proprietate efectivă pentru aceste două categorii de PI în regiunea EOMA sunt considerate a fi achitate de către Alki LP. În ceea ce privește proprietatea intelectuală pentru cunoștințe despre cafea, Alki LP plătește o redevență permanentă de [70-75] % din profitul rezidual alocat acestei categorii de PI către Starbucks. |
| --- | --- |

(111)

Proprietatea efectivă asupra activelor necorporale aferente profilului economic și a mărcii comerciale/mărcii pentru regiunea EOMA a fost transferată de la Starbucks Corporation în 2002 la [CV 1] și atribuită Alki LP începând din 2006. Pentru proprietatea efectivă, [CV 1] și Alki LP a plătit redevențe de participare în cazul cărora ponderea costului alocat SUA, pe care Alki LP trebuia să o plătească societății Starbucks SUA s-a redus în mod digresiv de la [65-70] % în 2002 la [0,5-1] % în 2010 și în continuare pentru marca comercială și de la [70-75] % în 2002 la [0-0,5] % în 2010 și în continuare pentru drepturi PI aferente formei societății. Cu aceste plăți de participare, drepturile de proprietate efectivă pentru aceste două categorii de PI în regiunea EOMA sunt considerate a fi achitate de către Alki LP. În ceea ce privește proprietatea intelectuală pentru cunoștințe despre cafea, Alki LP plătește o redevență permanentă de [70-75] % din profitul rezidual alocat acestei categorii de PI către Starbucks.

| (112) | Starbucks a prezentat o situație generală a plăților de redevențe permanente și plăți de participare efectuate de către [CV 1] și Alki LP pentru perioada 2005-2014. În ceea ce privește plățile de participare, [CV 1] a plătit o sumă totală de [1-10] milioane EUR ca plăți de participare pentru drepturile de PI aferente mărcii comerciale și formei societății către Starbucks Corporation (64), (65). În decembrie 2006, ARC a fost atribuit de către [CV 1] societății Alki LP. Între 2007 și 2014, Alki LP a plătit [1-10] milioane EUR pentru drepturi PI aferente mărcii comerciale și [20-30] milioane EUR pentru drepturi PI aferente formei societății (66). Aceasta înseamnă că, în total, suma de [10-20] milioane EUR a fost plătită cu titlu de plăți de participare pentru drepturi PI aferente mărcii și de [20-30] milioane EUR pentru drepturi PI aferente formei societății. În 2014, Alki LP a transferat proprietatea efectivă asupra drepturilor PI către Starbucks EMEA Ltd pentru care aceasta a înregistrat o creștere de [1-1,5] miliarde EUR ca alte venituri din exploatare în contul său de profit și pierdere. În ceea ce privește redevențele permanente, Alki LP a plătit în medie [1-10] milioane EUR pe an ([70-80] milioane EUR în total) în perioada 2005-2014 către Starbucks Corporation pentru drepturi PI aferente cunoștințelor despre cafea (67). |
| --- | --- |

(112)

Starbucks a prezentat o situație generală a plăților de redevențe permanente și plăți de participare efectuate de către [CV 1] și Alki LP pentru perioada 2005-2014. În ceea ce privește plățile de participare, [CV 1] a plătit o sumă totală de [1-10] milioane EUR ca plăți de participare pentru drepturile de PI aferente mărcii comerciale și formei societății către Starbucks Corporation (64), (65). În decembrie 2006, ARC a fost atribuit de către [CV 1] societății Alki LP. Între 2007 și 2014, Alki LP a plătit [1-10] milioane EUR pentru drepturi PI aferente mărcii comerciale și [20-30] milioane EUR pentru drepturi PI aferente formei societății (66). Aceasta înseamnă că, în total, suma de [10-20] milioane EUR a fost plătită cu titlu de plăți de participare pentru drepturi PI aferente mărcii și de [20-30] milioane EUR pentru drepturi PI aferente formei societății. În 2014, Alki LP a transferat proprietatea efectivă asupra drepturilor PI către Starbucks EMEA Ltd pentru care aceasta a înregistrat o creștere de [1-1,5] miliarde EUR ca alte venituri din exploatare în contul său de profit și pierdere. În ceea ce privește redevențele permanente, Alki LP a plătit în medie [1-10] milioane EUR pe an ([70-80] milioane EUR în total) în perioada 2005-2014 către Starbucks Corporation pentru drepturi PI aferente cunoștințelor despre cafea (67).

64

65

66

67

| (113) | Pe lângă plățile de participare și redevența permanentă, Alki LP plătește comisioane aferente serviciilor prestate de Starbucks Corporation și efectuează plăți aferente costurilor repartizate pentru dezvoltarea de anumite active necorporale (68). În perioada 2008-2014, Alki LP a plătit, în medie, [1-10] milioane EUR pe an pentru plăți aferente costurilor repartizate și [1-10] milioane EUR pe an pentru comisioane aferente serviciilor. |
| --- | --- |

(113)

Pe lângă plățile de participare și redevența permanentă, Alki LP plătește comisioane aferente serviciilor prestate de Starbucks Corporation și efectuează plăți aferente costurilor repartizate pentru dezvoltarea de anumite active necorporale (68). În perioada 2008-2014, Alki LP a plătit, în medie, [1-10] milioane EUR pe an pentru plăți aferente costurilor repartizate și [1-10] milioane EUR pe an pentru comisioane aferente serviciilor.

68

2.6.5.   Informații privind SCTC și plățile efectuate de SMBV pentru boabele de cafea verde

Informații privind SCTC și plățile efectuate de SMBV pentru boabele de cafea verde

| (114) | Având în vedere că boabele de cafea verde sunt achiziționate de SMBV prin intermediul unei tranzacții din cadrul grupului, mai precis acestea sunt achiziționate de la SCTC, Comisia a solicitat informații cu privire la modul în care sunt stabilite prețurile pentru această tranzacție intra-grup și la prețul stabilit pentru fiecare an din perioada de valabilitate a APA SMBV. |
| --- | --- |

(114)

Având în vedere că boabele de cafea verde sunt achiziționate de SMBV prin intermediul unei tranzacții din cadrul grupului, mai precis acestea sunt achiziționate de la SCTC, Comisia a solicitat informații cu privire la modul în care sunt stabilite prețurile pentru această tranzacție intra-grup și la prețul stabilit pentru fiecare an din perioada de valabilitate a APA SMBV.

| (115) | Starbucks a prezentat bilanțul și conturile de profit și pierderi pentru SCTC începând din 2005. Tabelul 4 reproduce informațiile cuprinse în aceste conturi. Calcularea adaosului la costurile cu boabe de cafea verde (CPV) aplicate de către SCTC a fost adăugat de către Comisie în sensul prezentei decizii. Pe baza informațiilor contabile disponibile, care încep din 2005, adaosul mediu la costurile realizate cu boabe de cafea verde se ridica la [aproximativ 3 %] pentru perioada cuprinsă între 2005 și 2010, în comparație cu un adaos mediu de [aproximativ 18 %] pentru perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(115)

Starbucks a prezentat bilanțul și conturile de profit și pierderi pentru SCTC începând din 2005. Tabelul 4 reproduce informațiile cuprinse în aceste conturi. Calcularea adaosului la costurile cu boabe de cafea verde (CPV) aplicate de către SCTC a fost adăugat de către Comisie în sensul prezentei decizii. Pe baza informațiilor contabile disponibile, care încep din 2005, adaosul mediu la costurile realizate cu boabe de cafea verde se ridica la [aproximativ 3 %] pentru perioada cuprinsă între 2005 și 2010, în comparație cu un adaos mediu de [aproximativ 18 %] pentru perioada 2011-2014.

| (116) | Starbucks a susținut că, începând cu anul 2011, Starbucks a ajustat politica de stabilire a prețurilor aplicabilă pentru vânzarea de boabe de cafea verde crescând adaosul la costurile de producție, având în vedere importanța tot mai mare a operațiunilor SCTC, în special expertiza sa din ce în ce mai mare în materie de achiziții de cafea și, mai important, deținerea și exploatarea programului evolutiv de practici C.A.F.E. |
| --- | --- |

(116)

Starbucks a susținut că, începând cu anul 2011, Starbucks a ajustat politica de stabilire a prețurilor aplicabilă pentru vânzarea de boabe de cafea verde crescând adaosul la costurile de producție, având în vedere importanța tot mai mare a operațiunilor SCTC, în special expertiza sa din ce în ce mai mare în materie de achiziții de cafea și, mai important, deținerea și exploatarea programului evolutiv de practici C.A.F.E.

| (117) | Programul de practici C.A.F.E. a fost lansat în 2004 fiind corelat cu deschiderea centrului de asistență pentru agricultori al SCTC din Costa Rica pentru a oferi un program evolutiv în cadrul căruia agricultorii, exportatorii și cumpărătorii să poată purta discuții permanente pentru: (i) îmbunătățirea calității cafelei; (ii) asigurarea răspunderii economice pentru plăți la toate nivelurile lanțului de aprovizionare; (iii) încurajarea responsabilității sociale în ceea ce privește condițiile de muncă, protecția drepturilor lucrătorilor, condiții de trai adecvate; și (iv) inspirarea liderilor din domeniu să cultive și să proceseze boabe de cafea verde. |
| --- | --- |

(117)

Programul de practici C.A.F.E. a fost lansat în 2004 fiind corelat cu deschiderea centrului de asistență pentru agricultori al SCTC din Costa Rica pentru a oferi un program evolutiv în cadrul căruia agricultorii, exportatorii și cumpărătorii să poată purta discuții permanente pentru: (i) îmbunătățirea calității cafelei; (ii) asigurarea răspunderii economice pentru plăți la toate nivelurile lanțului de aprovizionare; (iii) încurajarea responsabilității sociale în ceea ce privește condițiile de muncă, protecția drepturilor lucrătorilor, condiții de trai adecvate; și (iv) inspirarea liderilor din domeniu să cultive și să proceseze boabe de cafea verde.

| (118) | Pentru a verifica dacă operațiunile de cultivare, pe care le invocă Starbucks pentru a explica adaosul crescut, sunt confirmate în conturi, tabelul 4 prezintă, de asemenea, activele SCTC. Deși activele totale au crescut într-adevăr semnificativ din 2010, acest lucru se datorează, în principal, creșterii depozitului în numerar. Activele de exploatare ca valoare netă din numerar au crescut cu mai puțin de o treime în cei patru ani, din 2010 până în 2014. |
| --- | --- |

(118)

Pentru a verifica dacă operațiunile de cultivare, pe care le invocă Starbucks pentru a explica adaosul crescut, sunt confirmate în conturi, tabelul 4 prezintă, de asemenea, activele SCTC. Deși activele totale au crescut într-adevăr semnificativ din 2010, acest lucru se datorează, în principal, creșterii depozitului în numerar. Activele de exploatare ca valoare netă din numerar au crescut cu mai puțin de o treime în cei patru ani, din 2010 până în 2014.

| (119) | De asemenea, rapoartele anuale ale SCTC prezentate de Starbucks nu descriu în notele explicative nicio diferență la nivel de riscuri, funcții sau active în perioada 2010-2011. Activitățile și riscurile sunt descrise în termeni identici în această perioadă, și anume activitatea principală a SCTC este, conform ambelor rapoarte anuale, cumpărarea și vânzarea de boabe de cafea verde de înaltă calitate, precum și activități conexe de asigurare a calității și operațiuni (logistică, antrepozitare, amestecare, decafeinizare etc.).

  Tabelul 4


  Date financiare ale SCTC
















  (CHF) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Vânzările SCTC | [500-600 milioane] | [600-700 milioane] | [600-700 milioane] | [600-700 milioane] | [600-700 milioane] | [500-600 milioane] | [900-1 000 milioane] | [1,5-2 miliarde] | [1-1,5 miliarde] | [900-1 000 milioane] |
| CPV SCTC | [500-600 milioane] | [500-600 milioane] | [600-700 milioane] | [600-700 milioane] | [600-700 milioane] | [400-500 milioane] | [800-900 milioane] | [1-1,5 miliarde] | [800-900 milioane] | [700-800 milioane] |
| marja brută (Vânzări – CPV) | [20-30 milioane] | [30-40 milioane] | [40-50 milioane] | [30-40 milioane] | [40-50 milioane] | [30-40 milioane] | [100-200 milioane] | [200-300 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] |
| marja brută din CPV | [4,5-7,5] % | [4,5-7,5] % | [4,5-7,5] % | [4,5-7,5] % | [4,5-7,5] % | [4,5-7,5] % | [16,5-19,5] % | [16,5-19,5] % | [19,5-22,5] % | [16,5-19,5] % |
| Cheltuieli de exploatare (cu excepția provizioanelor) | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] |
| profit înainte de impozitare | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [30-40 milioane] | [20-30 milioane] | [100-200 milioane] | [200-300 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] |
| Impozite | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [1-10 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] | [10-20 milioane] |
| profit net | [10-20 milioane] | [20-30 milioane] (*3) | [20-30 milioane] (*3) | [20-30 milioane] | [20-30 milioane] | [10-20 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] |
| Total active | [200-300 milioane] | [200-300 milioane] | [200-300 milioane] | [200-300 milioane] | [200-300 milioane] | [100-200 milioane] | [300-400 milioane] | [500-600 milioane] | [600-700 milioane] | [700-800 milioane] |
| Total active nete din numerar și echivalente de numerar (inclusiv titluri de valoare tranzacționabile) | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [300-400 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] | [100-200 milioane] |

(119)

De asemenea, rapoartele anuale ale SCTC prezentate de Starbucks nu descriu în notele explicative nicio diferență la nivel de riscuri, funcții sau active în perioada 2010-2011. Activitățile și riscurile sunt descrise în termeni identici în această perioadă, și anume activitatea principală a SCTC este, conform ambelor rapoarte anuale, cumpărarea și vânzarea de boabe de cafea verde de înaltă calitate, precum și activități conexe de asigurare a calității și operațiuni (logistică, antrepozitare, amestecare, decafeinizare etc.).

Tabelul 4

Tabelul 4

Date financiare ale SCTC

Date financiare ale SCTC

(CHF)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Vânzările SCTC

[500-600 milioane]

[600-700 milioane]

[600-700 milioane]

[600-700 milioane]

[600-700 milioane]

[500-600 milioane]

[900-1 000 milioane]

[1,5-2 miliarde]

[1-1,5 miliarde]

[900-1 000 milioane]

CPV SCTC

[500-600 milioane]

[500-600 milioane]

[600-700 milioane]

[600-700 milioane]

[600-700 milioane]

[400-500 milioane]

[800-900 milioane]

[1-1,5 miliarde]

[800-900 milioane]

[700-800 milioane]

marja brută (Vânzări – CPV)

[20-30 milioane]

[30-40 milioane]

[40-50 milioane]

[30-40 milioane]

[40-50 milioane]

[30-40 milioane]

[100-200 milioane]

[200-300 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

marja brută din CPV

[4,5-7,5] %

[4,5-7,5] %

[4,5-7,5] %

[4,5-7,5] %

[4,5-7,5] %

[4,5-7,5] %

[16,5-19,5] %

[16,5-19,5] %

[19,5-22,5] %

[16,5-19,5] %

Cheltuieli de exploatare (cu excepția provizioanelor)

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

profit înainte de impozitare

[10-20 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[30-40 milioane]

[20-30 milioane]

[100-200 milioane]

[200-300 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

Impozite

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[1-10 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

[10-20 milioane]

profit net

[10-20 milioane]

[20-30 milioane] (*3)

*3

[20-30 milioane] (*3)

*3

[20-30 milioane]

[20-30 milioane]

[10-20 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

Total active

[200-300 milioane]

[200-300 milioane]

[200-300 milioane]

[200-300 milioane]

[200-300 milioane]

[100-200 milioane]

[300-400 milioane]

[500-600 milioane]

[600-700 milioane]

[700-800 milioane]

Total active nete din numerar și echivalente de numerar (inclusiv titluri de valoare tranzacționabile)

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[300-400 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

[100-200 milioane]

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| adaos la CPV | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [4,5-7,5] | [1,5-4,5] | [16,5-19,5] | [13,5-16,5] | [19,5-22,5] | [16,5-19,5] |

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

adaos la CPV

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[4,5-7,5]

[1,5-4,5]

[16,5-19,5]

[13,5-16,5]

[19,5-22,5]

[16,5-19,5]

| (120) | Deoarece Starbucks a invocat Programul de practici C.A.F.E. pentru a explica creșterea marjei percepute de SCTC, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte costurile aferente programului respectiv și cele aferente centrelor de asistență pentru agricultori. Starbucks a prezentat estimări ale costurilor anuale aferente (i) Programului de practici C.A.F.E. și (ii) centrelor de asistență pentru agricultori în tabelul 5.

  Tabelul 5


  Costuri directe și indirecte ale C.A.F.E. Program de practici și Centre de asistență pentru agricultori

















  (USD) |
| --- | --- |
| | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2004 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2005 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2006 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2007 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2008 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2009 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2010 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2012 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2013 | EXERCIȚIUL FINANCIAR 2014 |
| 1. | Cheltuieli alocate practicilor C.A.F.E. |

(120)

Deoarece Starbucks a invocat Programul de practici C.A.F.E. pentru a explica creșterea marjei percepute de SCTC, Comisia a solicitat Starbucks să prezinte costurile aferente programului respectiv și cele aferente centrelor de asistență pentru agricultori. Starbucks a prezentat estimări ale costurilor anuale aferente (i) Programului de practici C.A.F.E. și (ii) centrelor de asistență pentru agricultori în tabelul 5.

Tabelul 5

Tabelul 5

Costuri directe și indirecte ale C.A.F.E. Program de practici și Centre de asistență pentru agricultori

Costuri directe și indirecte ale C.A.F.E. Program de practici și Centre de asistență pentru agricultori

(USD)

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2004

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2005

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2006

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2007

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2008

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2009

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2010

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2012

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2013

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2014

1.

Cheltuieli alocate practicilor C.A.F.E.

Nu este cazul

Nu este cazul

Nu este cazul

Nu este cazul

Nu este cazul

Nu este cazul

[500 000 -600 000 ]

[100 000 -200 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

| 2. | Costuri cu centre de asistență agricultori |
| --- | --- |

2.

Costuri cu centre de asistență agricultori

[800 000 -900 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

| 3. | Alte costuri aferente practicilor C.A.F.E. |
| --- | --- |

3.

Alte costuri aferente practicilor C.A.F.E.

Nu este cazul

Nu este cazul

[60 000 -70 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[200 000 -300 000 ]

[700 000 -800 000 ]

[400 000 -500 000 ]

[60 000 -70 000 ]

[200 000 -300 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

Total

Total

[800 000 -900 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

| (121) | În perioada 2011-2014, costurile agregate aferente Programului de practici C.A.F.E. și centrelor de asistență pentru agricultori constituie maxim [0,5-1] % din valoarea boabele de cafea verde achiziționate de SCTC (69). |
| --- | --- |

(121)

În perioada 2011-2014, costurile agregate aferente Programului de practici C.A.F.E. și centrelor de asistență pentru agricultori constituie maxim [0,5-1] % din valoarea boabele de cafea verde achiziționate de SCTC (69).

69

| (122) | Ca răspuns, Starbucks a precizat că Programul de practici C.A.F.E. ar trebui să fie luat în considerare ca proprietate intelectuală a cărei valoare nu are legătură cu costurile subiacente. |
| --- | --- |

(122)

Ca răspuns, Starbucks a precizat că Programul de practici C.A.F.E. ar trebui să fie luat în considerare ca proprietate intelectuală a cărei valoare nu are legătură cu costurile subiacente.

| (123) | Comisia a solicitat Starbucks să prezinte raportul privind stabilirea prețurilor de transfer care se referă la stabilirea prețurilor pentru boabele de cafea verde vândute de SCTC societății SMBV. Conform Starbucks, din punct de vedere istoric, nu a fost elaborată nicio documentație de stabilire a prețurilor de transfer care să se refere la relația dintre SCTC și SMBV. Pentru a răspunde solicitării Comisiei, Starbucks i-a prezentat acesteia un raport ad-hoc privind prețurile de transfer ale SCTC la 13 aprilie 2015. |
| --- | --- |

(123)

Comisia a solicitat Starbucks să prezinte raportul privind stabilirea prețurilor de transfer care se referă la stabilirea prețurilor pentru boabele de cafea verde vândute de SCTC societății SMBV. Conform Starbucks, din punct de vedere istoric, nu a fost elaborată nicio documentație de stabilire a prețurilor de transfer care să se refere la relația dintre SCTC și SMBV. Pentru a răspunde solicitării Comisiei, Starbucks i-a prezentat acesteia un raport ad-hoc privind prețurile de transfer ale SCTC la 13 aprilie 2015.

| (124) | Conform raportului ad-hoc privind prețurile de transfer, SCTC stabilește prețurile pentru filialele sale cu aplicarea unui adaos la costurile de producție aferente cantității de boabe de cafea verde pe care aceasta o furnizează. |
| --- | --- |

(124)

Conform raportului ad-hoc privind prețurile de transfer, SCTC stabilește prețurile pentru filialele sale cu aplicarea unui adaos la costurile de producție aferente cantității de boabe de cafea verde pe care aceasta o furnizează.

| (125) | În plus, pentru a stabili un adaos actual, în condiții de concurență deplină, la costurile aferente produsului pentru SCTC pentru achiziția de boabe de cafea verde, au fost identificate trei componente separate:






  — | Proprietate intelectuală – Programul de practici C.A.F.E.: SCTC gestionează Programul de practici C.A.F.E. și utilizează cunoștințe valoroase care, atunci când sunt integrate în activitățile economice ale Starbucks, asigură consecvența în aprovizionare și susțin marca Starbucks pentru durabilitate. Starbucks a analizat această tranzacție pe baza unor acorduri de licență comparabile în legătură cu produse alimentare și tehnologii agricole. |
| --- | --- | --- |

(125)

În plus, pentru a stabili un adaos actual, în condiții de concurență deplină, la costurile aferente produsului pentru SCTC pentru achiziția de boabe de cafea verde, au fost identificate trei componente separate:

—

Proprietate intelectuală – Programul de practici C.A.F.E.: SCTC gestionează Programul de practici C.A.F.E. și utilizează cunoștințe valoroase care, atunci când sunt integrate în activitățile economice ale Starbucks, asigură consecvența în aprovizionare și susțin marca Starbucks pentru durabilitate. Starbucks a analizat această tranzacție pe baza unor acorduri de licență comparabile în legătură cu produse alimentare și tehnologii agricole.

| — | Achiziții: SCTC asigură funcțiile de achiziții pentru boabe de cafea verde. Starbucks a analizat această tranzacție pe baza unor acorduri de aprovizionare comparabile între terți. |
| --- | --- |

—

Achiziții: SCTC asigură funcțiile de achiziții pentru boabe de cafea verde. Starbucks a analizat această tranzacție pe baza unor acorduri de aprovizionare comparabile între terți.

| — | Finanțare: SCTC ar trebui să genereze profit pentru finanțarea costurilor pe care le suportă atunci când deține inventar nevândut și creanțe nete pentru boabe de cafea verde. Starbucks a analizat un profit adecvat pentru finanțare, care ar trebui să fie returnat societății SCTC. |
| --- | --- |

—

Finanțare: SCTC ar trebui să genereze profit pentru finanțarea costurilor pe care le suportă atunci când deține inventar nevândut și creanțe nete pentru boabe de cafea verde. Starbucks a analizat un profit adecvat pentru finanțare, care ar trebui să fie returnat societății SCTC.

| (126) | Combinarea rezultatelor pentru fiecare componentă separată analizată de către SCTC ar genera un rezultat combinat pentru întreaga cantitatea de boabe de cafea verde din 2005 până în 2014, după cum se arată în tabelul 6:

  Tabelul 6


  Adaos la costurile aferente produsului









  (%) |
| --- | --- |
| Componentă | Adaos la costurile aferente produsului
  Cuartila inferioară | Adaos la costurile aferente produsului
  Cuartila medie | Adaos la costurile aferente produsului
  Cuartile superioară |
| Proprietate intelectuală – Programul de practici C.A.F.E | 1,4 | 4,2 | 9,9 |
| Achiziții publice | 4,7 | 6,0 | 8,0 |
| Finanțare | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] |
| Total % adaos la costurile produsului | [7,5-10,5] | [10,5-13,5] | [19,5-22,5] |

(126)

Combinarea rezultatelor pentru fiecare componentă separată analizată de către SCTC ar genera un rezultat combinat pentru întreaga cantitatea de boabe de cafea verde din 2005 până în 2014, după cum se arată în tabelul 6:

Tabelul 6

Tabelul 6

Adaos la costurile aferente produsului

Adaos la costurile aferente produsului

(%)

Componentă

Adaos la costurile aferente produsului

Cuartila inferioară

Adaos la costurile aferente produsului

Cuartila medie

Adaos la costurile aferente produsului

Cuartile superioară

Proprietate intelectuală – Programul de practici C.A.F.E

1,4

4,2

9,9

Achiziții publice

4,7

6,0

8,0

Finanțare

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

Total % adaos la costurile produsului

Total % adaos la costurile produsului

[7,5-10,5]

[10,5-13,5]

[19,5-22,5]

| (127) | Intervalul de prețuri combinate stabilit în condiții de concurență deplină pentru adaosul total la costurile aferente produsului percepute de SCTC pentru cafeaua vândută societății SMBV este conform raportului ad-hoc de prețuri de transfer, între cuartila inferioară de [aproximativ 9 %] și o cuartilă superioară de [aproximativ 21 %], cu o mediană de [aproximativ 12 %], pentru întreaga perioadă 2005-2014. |
| --- | --- |

(127)

Intervalul de prețuri combinate stabilit în condiții de concurență deplină pentru adaosul total la costurile aferente produsului percepute de SCTC pentru cafeaua vândută societății SMBV este conform raportului ad-hoc de prețuri de transfer, între cuartila inferioară de [aproximativ 9 %] și o cuartilă superioară de [aproximativ 21 %], cu o mediană de [aproximativ 12 %], pentru întreaga perioadă 2005-2014.

| (128) | Conform Starbucks, marja brută efectivă realizată (70) a SCTC se încadrează perfect în intervalul stabilit în condiții de concurență deplină. Acest lucru ar fi evidențiat prin faptul că marja brută raportată la vânzările SCTC era de [aproximativ 12 %] pentru anii 2005-2014 pe baza unei medii ponderate. |
| --- | --- |

(128)

Conform Starbucks, marja brută efectivă realizată (70) a SCTC se încadrează perfect în intervalul stabilit în condiții de concurență deplină. Acest lucru ar fi evidențiat prin faptul că marja brută raportată la vânzările SCTC era de [aproximativ 12 %] pentru anii 2005-2014 pe baza unei medii ponderate.

70

| (129) | Comisia a solicitat Starbucks să furnizeze datele și componentele adaosului utilizat la stabilirea valorilor pentru cuartilă și mediană aferente perioadei 2005-2014, care au fost prezentate Comisiei. Starbucks a indicat faptul că aceste date nu sunt disponibile. |
| --- | --- |

(129)

Comisia a solicitat Starbucks să furnizeze datele și componentele adaosului utilizat la stabilirea valorilor pentru cuartilă și mediană aferente perioadei 2005-2014, care au fost prezentate Comisiei. Starbucks a indicat faptul că aceste date nu sunt disponibile.

| (130) | La 29 iunie 2015, Starbucks a transmis informații pentru a justifica stabilirea prețurilor pentru boabele de cafea verde, care au fost prezentate în raportul ad-hoc privind prețurile de transfer transmis și, în special, valorile prezentate în tabelul 6 pentru care Comisia a solicitat datele justificative. |
| --- | --- |

(130)

La 29 iunie 2015, Starbucks a transmis informații pentru a justifica stabilirea prețurilor pentru boabele de cafea verde, care au fost prezentate în raportul ad-hoc privind prețurile de transfer transmis și, în special, valorile prezentate în tabelul 6 pentru care Comisia a solicitat datele justificative.

| (131) | Contrar celor indicate în tabelul prezentat de Starbucks la 13 aprilie 2015, valorile din tabel cu privire la Programul de practici C.A.F.E., 1,4 % și 9,9 %, nu reprezintă cuartila inferioară (cuartila de 25 %) și cuartila superioară (cuartila de 75 %). Mai degrabă, acestea ar fi cele două valori extreme, și anume valoarea cea mai mică și cea mai mare, dintr-o comparație de acorduri de licență. În documentul transmis la 29 iunie 2015, Starbucks a identificat unsprezece acorduri de licență referitoare la autorizarea tehnologiei, pe care le consideră comparabile cu Programul de practică C.A.F.E. Aceste acorduri se referă la produse alimentare și băuturi. Intervalul de procentaje la care ajunge Starbucks este prezentat în tabelul 7. Starbucks a explicat că „adaosul procentual la costurile aferente produsului” din tabelul 7 „se calculează prin împărțirea mediei fiecărei observații la unu minus media observației”, deși nu există nicio explicație cu privire la motivul pentru care s-a adoptat o astfel de măsură pentru a calcula un adaos la costurile aferente produsului în lipsa totală a informațiilor sau a examinării costurilor societăților părți la acordurile respective.

  Tabelul 7


  Explicații din partea Starbucks referitoare la datele prezentate anterior cu privire la intervalul intercuartilic 1,4 %-9,9 % de stabilire a prețurilor aferente Programului de practici C.A.F.E. | Average Observation | Percentage Markup on Product Cost |
| --- | --- | --- | --- |
| Highest Observed Value | 9,0 % | 9,9 % |
| Upper Quartile | 6,0 % | 6,4 % |
| Median | 4,0 % | 4,2 % |
| Lower Quartile | 2,7 % | 2,8 % |
| Lowest Observed Value | 1,4 % | 1,4 % |
| Observations | 11 | 11 |

(131)

Contrar celor indicate în tabelul prezentat de Starbucks la 13 aprilie 2015, valorile din tabel cu privire la Programul de practici C.A.F.E., 1,4 % și 9,9 %, nu reprezintă cuartila inferioară (cuartila de 25 %) și cuartila superioară (cuartila de 75 %). Mai degrabă, acestea ar fi cele două valori extreme, și anume valoarea cea mai mică și cea mai mare, dintr-o comparație de acorduri de licență. În documentul transmis la 29 iunie 2015, Starbucks a identificat unsprezece acorduri de licență referitoare la autorizarea tehnologiei, pe care le consideră comparabile cu Programul de practică C.A.F.E. Aceste acorduri se referă la produse alimentare și băuturi. Intervalul de procentaje la care ajunge Starbucks este prezentat în tabelul 7. Starbucks a explicat că „adaosul procentual la costurile aferente produsului” din tabelul 7 „se calculează prin împărțirea mediei fiecărei observații la unu minus media observației”, deși nu există nicio explicație cu privire la motivul pentru care s-a adoptat o astfel de măsură pentru a calcula un adaos la costurile aferente produsului în lipsa totală a informațiilor sau a examinării costurilor societăților părți la acordurile respective.

Tabelul 7

Tabelul 7

Explicații din partea Starbucks referitoare la datele prezentate anterior cu privire la intervalul intercuartilic 1,4 %-9,9 % de stabilire a prețurilor aferente Programului de practici C.A.F.E.

Explicații din partea Starbucks referitoare la datele prezentate anterior cu privire la intervalul intercuartilic 1,4 %-9,9 % de stabilire a prețurilor aferente Programului de practici C.A.F.E.

Average Observation

Percentage Markup on Product Cost

Highest Observed Value

9,0 %

9,9 %

Upper Quartile

6,0 %

6,4 %

Median

4,0 %

4,2 %

Lower Quartile

2,7 %

2,8 %

Lowest Observed Value

1,4 %

1,4 %

Observations

11

11

| (132) | În documentul transmis la 29 iunie 2015, Starbucks a prezentat, de asemenea, prețuri aferente funcției de achiziții din cadrul SCTC, care au fost estimate utilizând tranzacții comparabile identificate de Starbucks cu ajutorul bazei de date PowerK și LIVEDGAR. Treisprezece acorduri prin care un agent cumpărător terț prestează servicii intermediare de cumpărare sunt considerate a fi în concordanță cu serviciile de achiziții prestate de către SCTC în favoarea SMBV. |
| --- | --- |

(132)

În documentul transmis la 29 iunie 2015, Starbucks a prezentat, de asemenea, prețuri aferente funcției de achiziții din cadrul SCTC, care au fost estimate utilizând tranzacții comparabile identificate de Starbucks cu ajutorul bazei de date PowerK și LIVEDGAR. Treisprezece acorduri prin care un agent cumpărător terț prestează servicii intermediare de cumpărare sunt considerate a fi în concordanță cu serviciile de achiziții prestate de către SCTC în favoarea SMBV.

| (133) | Rezultatele analizei sunt prezentate sub formă de procente din costurile de producție „franco la bord”, care reprezintă costurile facturate clientului pentru produsele livrate. Mediana observațiilor prezentate este 6 %. Starbucks prezintă rezultatul sub forma unui interval intercuartilic de costuri de producție de la 4,7 % la 8,0 %. |
| --- | --- |

(133)

Rezultatele analizei sunt prezentate sub formă de procente din costurile de producție „franco la bord”, care reprezintă costurile facturate clientului pentru produsele livrate. Mediana observațiilor prezentate este 6 %. Starbucks prezintă rezultatul sub forma unui interval intercuartilic de costuri de producție de la 4,7 % la 8,0 %.

| (134) | În detaliu, observațiile utilizate se referă la acorduri cu următoarele entități principale și comisioanele ca procente din rate franco la bord indicate între paranteze: Aeropostale, Inc (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) și WW Mexicana (1 %). Intervalul intercuartilic pentru aceste observații este 4 %-8,5 %. La fel ca și în cazul prețurilor aferente Programului de practici C.A.F.E., Starbucks a indicat că „procentul vânzărilor se calculează ca procent din valoarea FOB, împărțit la unu plus procentul din FOB” (71). Această modificare a valorilor din analiza comparativă nu este explicat și nu pare să corespundă niciunei ajustări financiare obișnuite. |
| --- | --- |

(134)

În detaliu, observațiile utilizate se referă la acorduri cu următoarele entități principale și comisioanele ca procente din rate franco la bord indicate între paranteze: Aeropostale, Inc (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) și WW Mexicana (1 %). Intervalul intercuartilic pentru aceste observații este 4 %-8,5 %. La fel ca și în cazul prețurilor aferente Programului de practici C.A.F.E., Starbucks a indicat că „procentul vânzărilor se calculează ca procent din valoarea FOB, împărțit la unu plus procentul din FOB” (71). Această modificare a valorilor din analiza comparativă nu este explicat și nu pare să corespundă niciunei ajustări financiare obișnuite.

71

| (135) | În cele din urmă, Starbucks calculează prețurile pentru ceea ce se prezintă a fi o funcție de finanțare și pe care SCTC ar trebui să o câștige ca profit, conform Starbucks, pentru „faptul că păstrează cafeaua verde și finanțează creanțe nete pe riscul și răspunderea proprie”. Acest profit se calculează de către Starbucks prin aplicarea unui cost mediu ponderat al capitalului („CMPC”) la conturile de creanțe și stocurile de inventar ale SCTC pentru 2014 și, pe această bază, este fixat la [aproximativ 3 %]. |
| --- | --- |

(135)

În cele din urmă, Starbucks calculează prețurile pentru ceea ce se prezintă a fi o funcție de finanțare și pe care SCTC ar trebui să o câștige ca profit, conform Starbucks, pentru „faptul că păstrează cafeaua verde și finanțează creanțe nete pe riscul și răspunderea proprie”. Acest profit se calculează de către Starbucks prin aplicarea unui cost mediu ponderat al capitalului („CMPC”) la conturile de creanțe și stocurile de inventar ale SCTC pentru 2014 și, pe această bază, este fixat la [aproximativ 3 %].

| (136) | În cele din urmă, pentru a calcula profiturile SMBV generate de activitatea de prăjire a boabele de cafea verde achiziționate de la SCTC, Comisia a solicitat Starbucks prețul plătit de SMBV societății SCTC. Starbucks a prezentat o situație generală a prețurilor medii (pe livră) percepute de SCTC de la SMBV și sumele plătite de SMBV societății SCTC, care sunt prezentate în tabelul 8. SMBV nu a efectuat alte plăți către SCTC.

  Tabelul 8


  Sumele plătite de SMBV societății SCTC pentru achiziționarea de boabe de cafea verde

  Achiziții de la SCTC











  Exercițiu financiar | Valoare de achiziție în EUR | Volum de achiziție în livre | Prețuri unitare în EUR/livră |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | — | — | |
| 2003 | [10 000 000 -20 000 000 ] | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2004 | [10 000 000 -20 000 000 ] | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2005 | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1 000 000 -10 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2006 | [10 000 000 -20 000 000 ] | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2007 | [20 000 000 -30 000 000 ] | [20 000 000 -30 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2008 | [20 000 000 -30 000 000 ] | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2009 | [20 000 000 -30 000 000 ] | [10 000 000 -20 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2010 | [30 000 000 -40 000 000 ] | [20 000 000 -30 000 000 ] | [1,0000-1,5000] |
| 2011 | [40 000 000 -50 000 000 ] | [20 000 000 -30 000 000 ] | [2,0000-2,5000] |
| 2012 | [60 000 000 -70 000 000 ] | [20 000 000 -30 000 000 ] | [2,0000-2,5000] |
| 2013 | [60 000 000 -70 000 000 ] | [30 000 000 -40 000 000 ] | [1,5000-2,0000] |
| 2014 | [60 000 000 -70 000 000 ] | [40 000 000 -50 000 000 ] | [1,5000-2,0000] |

(136)

În cele din urmă, pentru a calcula profiturile SMBV generate de activitatea de prăjire a boabele de cafea verde achiziționate de la SCTC, Comisia a solicitat Starbucks prețul plătit de SMBV societății SCTC. Starbucks a prezentat o situație generală a prețurilor medii (pe livră) percepute de SCTC de la SMBV și sumele plătite de SMBV societății SCTC, care sunt prezentate în tabelul 8. SMBV nu a efectuat alte plăți către SCTC.

Tabelul 8

Tabelul 8

Sumele plătite de SMBV societății SCTC pentru achiziționarea de boabe de cafea verde

Sumele plătite de SMBV societății SCTC pentru achiziționarea de boabe de cafea verde

Achiziții de la SCTC

Exercițiu financiar

Valoare de achiziție în EUR

Volum de achiziție în livre

Prețuri unitare în EUR/livră

2002

—

—

2003

[10 000 000 -20 000 000 ]

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2004

[10 000 000 -20 000 000 ]

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2005

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2006

[10 000 000 -20 000 000 ]

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2007

[20 000 000 -30 000 000 ]

[20 000 000 -30 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2008

[20 000 000 -30 000 000 ]

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2009

[20 000 000 -30 000 000 ]

[10 000 000 -20 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2010

[30 000 000 -40 000 000 ]

[20 000 000 -30 000 000 ]

[1,0000-1,5000]

2011

[40 000 000 -50 000 000 ]

[20 000 000 -30 000 000 ]

[2,0000-2,5000]

2012

[60 000 000 -70 000 000 ]

[20 000 000 -30 000 000 ]

[2,0000-2,5000]

2013

[60 000 000 -70 000 000 ]

[30 000 000 -40 000 000 ]

[1,5000-2,0000]

2014

[60 000 000 -70 000 000 ]

[40 000 000 -50 000 000 ]

[1,5000-2,0000]

2.6.6.   Informații și cifre privind magazinele Starbucks

Informații și cifre privind magazinele Starbucks

| (137) | Produsele distribuite de către SMBV, fie produse de SMBV, fie cumpărate de SMBV de la alți furnizori, sunt vândute magazinelor. Unele dintre magazine sunt independente, iar unele sunt deținute de Starbucks. Comisia a solicitat informații pentru a verifica dacă există o diferență între condițiile comerciale aplicate magazinelor deținute de grup și cele aplicate magazinelor independente. |
| --- | --- |

(137)

Produsele distribuite de către SMBV, fie produse de SMBV, fie cumpărate de SMBV de la alți furnizori, sunt vândute magazinelor. Unele dintre magazine sunt independente, iar unele sunt deținute de Starbucks. Comisia a solicitat informații pentru a verifica dacă există o diferență între condițiile comerciale aplicate magazinelor deținute de grup și cele aplicate magazinelor independente.

| (138) | Referitor la magazinele Starbucks, Starbucks a prezentat informații cu privire la diferitele programe de acordare a licenței și la criteriile de eligibilitate pentru dezvoltarea de magazine Starbucks în regiunea EOMA, a furnizat o prezentare generală a magazinelor din regiunea EOMA, precum și valori privind cifra de afaceri a magazinelor și taxele de licență plătite în 2012 de magazinele respective societății Starbucks Coffee BV. Potrivit acestor informații, rata taxei de licență aplicată cifrei de afaceri, care este plătită în funcție de cele trei tipuri diferite de programe de acordare a licenței (licențe geografice independente, licențe geografice deținute de companii și licențe pentru canale – cele trei tipuri diferite de programe de acordare a licenței), diferă de la o țară la alta cu procente care variază între [5 și 10] %. |
| --- | --- |

(138)

Referitor la magazinele Starbucks, Starbucks a prezentat informații cu privire la diferitele programe de acordare a licenței și la criteriile de eligibilitate pentru dezvoltarea de magazine Starbucks în regiunea EOMA, a furnizat o prezentare generală a magazinelor din regiunea EOMA, precum și valori privind cifra de afaceri a magazinelor și taxele de licență plătite în 2012 de magazinele respective societății Starbucks Coffee BV. Potrivit acestor informații, rata taxei de licență aplicată cifrei de afaceri, care este plătită în funcție de cele trei tipuri diferite de programe de acordare a licenței (licențe geografice independente, licențe geografice deținute de companii și licențe pentru canale – cele trei tipuri diferite de programe de acordare a licenței), diferă de la o țară la alta cu procente care variază între [5 și 10] %.

2.6.7.   Alte informații privind rentabilitatea altor unități de prăjire administrate de Starbucks

Alte informații privind rentabilitatea altor unități de prăjire administrate de Starbucks

| (139) | Comisia a solicitat societății Starbucks informații financiare privind rentabilitatea oricăror alte unități de prăjire administrate de grup și, în special, de Starbucks Manufacturing Corporation (denumită în continuare „SMC”), care au fost identificate prin informații făcute publice ca aparținând grupului Starbucks. Comisia a solicitat astfel de informații, deoarece Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 recomandă utilizarea de date interne pentru verificarea condițiilor de concurență deplină la repartizarea profitului (72). Starbucks a precizat că SMC este singura unitate de prăjire administrată de grup, în afară de SMBV. Deoarece SMC nu are conturi auditate, Starbucks a prezentat conturi proforma pe baza rapoartelor interne ale societății. |
| --- | --- |

(139)

Comisia a solicitat societății Starbucks informații financiare privind rentabilitatea oricăror alte unități de prăjire administrate de grup și, în special, de Starbucks Manufacturing Corporation (denumită în continuare „SMC”), care au fost identificate prin informații făcute publice ca aparținând grupului Starbucks. Comisia a solicitat astfel de informații, deoarece Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 recomandă utilizarea de date interne pentru verificarea condițiilor de concurență deplină la repartizarea profitului (72). Starbucks a precizat că SMC este singura unitate de prăjire administrată de grup, în afară de SMBV. Deoarece SMC nu are conturi auditate, Starbucks a prezentat conturi proforma pe baza rapoartelor interne ale societății.

72

| (140) | Datele furnizate de Starbucks sunt prezentate în tabelul 9. Raportul profitului la vânzări și al profitului la cheltuieli de exploatare (73) au fost adăugate de către Comisie în sensul prezentei decizii, având în vedere faptul că în APA încheiat cu SMBV s-a convenit asupra unei rate a profitului de [9-12] % din cheltuielile de exploatare ca remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru SMBV. Pentru SMC, această rată era de aproximativ 500 % în ultimele patru perioade contabile.

  Tabelul 9


  Informații financiare privind societatea de producție Starbucks Manufacturing Corporation din SUA | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vânzările Starbucks Manufacturing Corporation | [700 000 000 -800 000 000 ] | [1 000 000 000 -1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 -1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 -1 500 000 000 ] |
| Costul produselor vândute | [(500 000 000 )-(600 000 000 )] | [(800 000 000 )-(900 000 000 )] | [(800 000 000 )-(900 000 000 )] | [(700 000 000 )-(800 000 000 )] |
| Alte venituri și câștiguri | [100 000 -200 000 ] | [600 000 -700 000 ] | [300 000 -400 000 ] | [1 000 000 -10 000 000 ] |
| Deduceri | [(40 000 000 )-(50 000 000 )] | [(60 000 000 )-(70 000 000 )] | [(70 000 000 )-(80 000 000 )] | [(80 000 000 )-(90 000 000 )] |
| Din care salarii și remunerații | [(10 000 000 )-(20 000 000 )] | [(20 000 000 )-(30 000 000 )] | [(20 000 000 )-(30 000 000 )] | [(30 000 000 )-(40 000 000 )] |
| Din care amortizare | [(10 000 000 )-(20 000 000 )] | [(10 000 000 )-(20 000 000 )] | [(10 000 000 )-(20 000 000 )] | [(10 000 000 )-(20 000 000 )] |
| Total venituri | [100 000 000 -200 000 000 ] | [400 000 000 -500 000 000 ] | [300 000 000 -400 000 000 ] | [500 000 000 -600 000 000 ] |
| Marjă de profit (venituri/vânzări) | [20-25 %] | [30-35 %] | [30-35 %] | [35-40 %] |
| Profit din cheltuieli de exploatare (venituri/deduceri) | [400-450 %] | [650-700 %] | [500-550 %] | [550-600 %] |

(140)

Datele furnizate de Starbucks sunt prezentate în tabelul 9. Raportul profitului la vânzări și al profitului la cheltuieli de exploatare (73) au fost adăugate de către Comisie în sensul prezentei decizii, având în vedere faptul că în APA încheiat cu SMBV s-a convenit asupra unei rate a profitului de [9-12] % din cheltuielile de exploatare ca remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru SMBV. Pentru SMC, această rată era de aproximativ 500 % în ultimele patru perioade contabile.

73

Tabelul 9

Tabelul 9

Informații financiare privind societatea de producție Starbucks Manufacturing Corporation din SUA

Informații financiare privind societatea de producție Starbucks Manufacturing Corporation din SUA

2011

2012

2013

2014

Vânzările Starbucks Manufacturing Corporation

[700 000 000 -800 000 000 ]

[1 000 000 000 -1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 -1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 -1 500 000 000 ]

Costul produselor vândute

[(500 000 000 )-(600 000 000 )]

[(800 000 000 )-(900 000 000 )]

[(800 000 000 )-(900 000 000 )]

[(700 000 000 )-(800 000 000 )]

Alte venituri și câștiguri

[100 000 -200 000 ]

[600 000 -700 000 ]

[300 000 -400 000 ]

[1 000 000 -10 000 000 ]

Deduceri

[(40 000 000 )-(50 000 000 )]

[(60 000 000 )-(70 000 000 )]

[(70 000 000 )-(80 000 000 )]

[(80 000 000 )-(90 000 000 )]

Din care salarii și remunerații

Din care salarii și remunerații

[(10 000 000 )-(20 000 000 )]

[(20 000 000 )-(30 000 000 )]

[(20 000 000 )-(30 000 000 )]

[(30 000 000 )-(40 000 000 )]

Din care amortizare

Din care amortizare

[(10 000 000 )-(20 000 000 )]

[(10 000 000 )-(20 000 000 )]

[(10 000 000 )-(20 000 000 )]

[(10 000 000 )-(20 000 000 )]

Total venituri

[100 000 000 -200 000 000 ]

[400 000 000 -500 000 000 ]

[300 000 000 -400 000 000 ]

[500 000 000 -600 000 000 ]

Marjă de profit (venituri/vânzări)

[20-25 %]

[30-35 %]

[30-35 %]

[35-40 %]

Profit din cheltuieli de exploatare (venituri/deduceri)

[400-450 %]

[650-700 %]

[500-550 %]

[550-600 %]

2.7.   Descrierea diferitelor contracte care stabilesc rolurile și responsabilitățile SMBV

Descrierea diferitelor contracte care stabilesc rolurile și responsabilitățile SMBV

| (141) | Atunci când a fost înființată în Regatul Țărilor de Jos, SMBV a încheiat diverse acorduri care au stabilit repartizarea contractuală a rolurilor și responsabilităților SMBV și ale contrapărților sale. Cele trei acorduri relevante pentru prezenta decizie sunt Acordul privind servicii de prăjire încheiat între SMBV și Alki LP, Acordul de cumpărare a cafelei verzi încheiat între SMBV și SCTC și Acordul de furnizare dintre SMBV și magazine. |
| --- | --- |

(141)

Atunci când a fost înființată în Regatul Țărilor de Jos, SMBV a încheiat diverse acorduri care au stabilit repartizarea contractuală a rolurilor și responsabilităților SMBV și ale contrapărților sale. Cele trei acorduri relevante pentru prezenta decizie sunt Acordul privind servicii de prăjire încheiat între SMBV și Alki LP, Acordul de cumpărare a cafelei verzi încheiat între SMBV și SCTC și Acordul de furnizare dintre SMBV și magazine.

| (142) | Acordul privind servici de prăjire, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2002, reglementează procesul de fabricație. În baza Acordului privind servicii de prăjire, Alki LP acționează în calitate de entitate principală și SMBV ca proprietar al unității de prăjire. SMBV plătește o licență către Alki LP, în schimbul căreia Alki LP acordă SMBV acces la drepturi de proprietate intelectuală și preia riscul antreprenorial din activitatea SMBV, cum ar fi depășirile de costuri și vânzarea produselor. SMBV va prăji boabele de cafea verde și va realiza cafeaua prăjită și alte produse conexe disponibile în magazine (conform Acordului de furnizare discutat mai jos și ADOA) (74). În calitate de proprietar al unității, SMBV trebuie să se asigure de faptul că se utilizează instalațiile corecte, că se desfășoară procesele corecte și că produsele se realizează în conformitate cu specificațiile furnizate de Alki LP. SMBV va fi proprietarul produselor cumpărate, pe care trebuie să le cumpere de la furnizori desemnați și/sau aprobați de către Alki LP. SMBV trebuie să se asigure de faptul că produsele, la momentul livrării, respectă specificațiile pentru produs ale Alki LP, iar SMBV este obligată să înlocuiască de îndată orice cantitate de produse defecte sau neperformante pe cheltuiala proprie. Cu toate acestea, Alki LP suportă riscurile asociate pierderilor care pot fi suportate ca urmare a producției, vânzării, transportului, depozitării, tratării sau utilizării în alt mod a produselor și trebuie să despăgubească SMBV pentru orice cerere de despăgubire. |
| --- | --- |

(142)

Acordul privind servici de prăjire, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2002, reglementează procesul de fabricație. În baza Acordului privind servicii de prăjire, Alki LP acționează în calitate de entitate principală și SMBV ca proprietar al unității de prăjire. SMBV plătește o licență către Alki LP, în schimbul căreia Alki LP acordă SMBV acces la drepturi de proprietate intelectuală și preia riscul antreprenorial din activitatea SMBV, cum ar fi depășirile de costuri și vânzarea produselor. SMBV va prăji boabele de cafea verde și va realiza cafeaua prăjită și alte produse conexe disponibile în magazine (conform Acordului de furnizare discutat mai jos și ADOA) (74). În calitate de proprietar al unității, SMBV trebuie să se asigure de faptul că se utilizează instalațiile corecte, că se desfășoară procesele corecte și că produsele se realizează în conformitate cu specificațiile furnizate de Alki LP. SMBV va fi proprietarul produselor cumpărate, pe care trebuie să le cumpere de la furnizori desemnați și/sau aprobați de către Alki LP. SMBV trebuie să se asigure de faptul că produsele, la momentul livrării, respectă specificațiile pentru produs ale Alki LP, iar SMBV este obligată să înlocuiască de îndată orice cantitate de produse defecte sau neperformante pe cheltuiala proprie. Cu toate acestea, Alki LP suportă riscurile asociate pierderilor care pot fi suportate ca urmare a producției, vânzării, transportului, depozitării, tratării sau utilizării în alt mod a produselor și trebuie să despăgubească SMBV pentru orice cerere de despăgubire.

74

| (143) | Acordul de cumpărare a cafelei verzi a intrat în vigoare la 22 aprilie 2002 și prevede condițiile de vânzare a boabelor de cafea integral verzi de către SCTC societății SMBV. SCTC va vinde boabele societății SMBV la prețurile stabilite în liste de prețuri publicate de SCTC. SMBV va emite o comandă de cumpărare de cafea pe baza unor previziuni de cumpărare. SCTC va livra boabele [...]. |
| --- | --- |

(143)

Acordul de cumpărare a cafelei verzi a intrat în vigoare la 22 aprilie 2002 și prevede condițiile de vânzare a boabelor de cafea integral verzi de către SCTC societății SMBV. SCTC va vinde boabele societății SMBV la prețurile stabilite în liste de prețuri publicate de SCTC. SMBV va emite o comandă de cumpărare de cafea pe baza unor previziuni de cumpărare. SCTC va livra boabele [...].

| (144) | Acordul de furnizare stabilește responsabilitățile în furnizarea de produse esențiale Starbucks între SMBV și magazine. Magazinele se angajează să cumpere toată cantitatea de cafea prăjită de marcă și alte produse esențiale asociate cafelei, astfel cum sunt definite în acordul respectiv, exclusiv de la SMBV sau furnizorii autorizați fie la prețuri stabilite pe baza unei formule incluse în acordul respectiv (pentru cafea și produse asociate cafelei), fie conform unei liste de prețuri [...] (pentru alte produse). Magazinele trebuie să prezinte societății SMBV o previziune de cumpărare [periodică] (75), iar SMBV garantează magazinelor că, la ieșirea din antrepozitul SMBV, cafeaua și alte produse nu prezintă defecte, iar în caz contrar, SMBV înlocuiește gratuit orice produs defect sau acordă un credit magazinelor (76). |
| --- | --- |

(144)

Acordul de furnizare stabilește responsabilitățile în furnizarea de produse esențiale Starbucks între SMBV și magazine. Magazinele se angajează să cumpere toată cantitatea de cafea prăjită de marcă și alte produse esențiale asociate cafelei, astfel cum sunt definite în acordul respectiv, exclusiv de la SMBV sau furnizorii autorizați fie la prețuri stabilite pe baza unei formule incluse în acordul respectiv (pentru cafea și produse asociate cafelei), fie conform unei liste de prețuri [...] (pentru alte produse). Magazinele trebuie să prezinte societății SMBV o previziune de cumpărare [periodică] (75), iar SMBV garantează magazinelor că, la ieșirea din antrepozitul SMBV, cafeaua și alte produse nu prezintă defecte, iar în caz contrar, SMBV înlocuiește gratuit orice produs defect sau acordă un credit magazinelor (76).

75

76

2.8.   Acordul privind repartizarea costurilor

Acordul privind repartizarea costurilor

| (145) | ARC încheiat între Alki LP și Starbucks Corporation din 1 august 2006 stabilește drepturile directe ale Alki LP de a acorda terților licență și sublicență pentru dreptul de: (i) [...] a gestiona magazine Starbucks [...], (ii) [...] a gestiona „[...]” și (iii) a produce și/sau a distribui produse folosind mărcile comerciale și tehnologia și cunoștințele relevante. |
| --- | --- |

(145)

ARC încheiat între Alki LP și Starbucks Corporation din 1 august 2006 stabilește drepturile directe ale Alki LP de a acorda terților licență și sublicență pentru dreptul de: (i) [...] a gestiona magazine Starbucks [...], (ii) [...] a gestiona „[...]” și (iii) a produce și/sau a distribui produse folosind mărcile comerciale și tehnologia și cunoștințele relevante.

| (146) | În temeiul ARC, Alki LP va plăti societății Starbucks Corporation o redevență, comisioane aferente serviciilor prestate de Starbucks Corporation și va efectua plăți aferente costurilor repartizate pentru dezvoltarea anumitor active necorporale. Redevențele constau în: (i) o redevență de participare alocată drepturilor de proprietate intelectuală pentru marcă comercială și forma societății și (ii) o redevență permanentă alocată pentru drepturi de proprietate intelectuală pentru cunoștințe despre cafea. Plățile efectuate în temeiul prezentului acord sunt detaliate în considerentele 112 și 113. |
| --- | --- |

(146)

În temeiul ARC, Alki LP va plăti societății Starbucks Corporation o redevență, comisioane aferente serviciilor prestate de Starbucks Corporation și va efectua plăți aferente costurilor repartizate pentru dezvoltarea anumitor active necorporale. Redevențele constau în: (i) o redevență de participare alocată drepturilor de proprietate intelectuală pentru marcă comercială și forma societății și (ii) o redevență permanentă alocată pentru drepturi de proprietate intelectuală pentru cunoștințe despre cafea. Plățile efectuate în temeiul prezentului acord sunt detaliate în considerentele 112 și 113.

2.9.   Contractele încheiate între Starbucks și terți privind producția și vânzarea de cafea

Contractele încheiate între Starbucks și terți privind producția și vânzarea de cafea

| (147) | Pentru a compara condițiile comerciale stabilite între SMBV și grupul Starbucks și, în special, plata de redevențe pentru drepturi de proprietate intelectuală pentru activități de prăjire, pe de o parte, cu condițiile comerciale stabilite între grupul Starbucks și terți, pe de altă parte, Comisia a solicitat societății Starbucks toate contractele prin care Starbucks a acordat licență pentru drepturi de proprietate intelectuală și toate contractele prin care Starbucks a externalizat activitatea de prăjire a cafelei. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la condițiile comerciale aplicate între Starbucks Corporation și societatea sa din cadrul grupului care se ocupă de prăjirea cafelei și care este situată în SUA. |
| --- | --- |

(147)

Pentru a compara condițiile comerciale stabilite între SMBV și grupul Starbucks și, în special, plata de redevențe pentru drepturi de proprietate intelectuală pentru activități de prăjire, pe de o parte, cu condițiile comerciale stabilite între grupul Starbucks și terți, pe de altă parte, Comisia a solicitat societății Starbucks toate contractele prin care Starbucks a acordat licență pentru drepturi de proprietate intelectuală și toate contractele prin care Starbucks a externalizat activitatea de prăjire a cafelei. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la condițiile comerciale aplicate între Starbucks Corporation și societatea sa din cadrul grupului care se ocupă de prăjirea cafelei și care este situată în SUA.

| (148) | Ca răspuns la cererea Comisiei, Starbucks a prezentat contracte cu:






  — | [Societatea de producție neafiliată 2], („[societatea de producție neafiliată 2]”), [...].Starbucks a încheiat două tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 2] pentru a subcontracta activitatea de prăjire a cafelei, acestea fiind modificate în mai multe rânduri. Printr-un acord de licență pentru tehnologie din [înainte de 2008], o societate afiliată a societății Starbucks, [...], acordă o licență neexclusivă [societatea de producție neafiliată 2] pentru a utiliza, printre altele, tehnologia și expertiza Starbucks în producția și vânzarea de cafea prăjită unor terți selectați cu care Starbucks a încheiat acorduri de furnizare, cum ar fi [societatea d producție neafiliată 5] [...]. [Societatea de producție neafiliată 2] trebuie să presteze serviciile astfel încât cafeaua prăjită să fie de foarte bună calitate, în acest scop [societatea de producție neafiliată 2] trebuind, printre altele, să respecte anumite standarde de asigurare a calității stabilite de Starbucks. Acordul de licență pentru tehnologie stipulează faptul că [societatea de producție neafiliată 2] nu trebuie să plătească nicio taxă de licență (77). Un acord de furnizare a cafelei verzi stipulează faptul că [societatea de producție neafiliată 2] are obligația de a cumpăra boabe de cafea verde exclusiv de la Starbucks pentru o taxă fixă [pe o anumită cantitate]. |
| --- | --- | --- |

(148)

Ca răspuns la cererea Comisiei, Starbucks a prezentat contracte cu:

—

[Societatea de producție neafiliată 2], („[societatea de producție neafiliată 2]”), [...].Starbucks a încheiat două tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 2] pentru a subcontracta activitatea de prăjire a cafelei, acestea fiind modificate în mai multe rânduri. Printr-un acord de licență pentru tehnologie din [înainte de 2008], o societate afiliată a societății Starbucks, [...], acordă o licență neexclusivă [societatea de producție neafiliată 2] pentru a utiliza, printre altele, tehnologia și expertiza Starbucks în producția și vânzarea de cafea prăjită unor terți selectați cu care Starbucks a încheiat acorduri de furnizare, cum ar fi [societatea d producție neafiliată 5] [...]. [Societatea de producție neafiliată 2] trebuie să presteze serviciile astfel încât cafeaua prăjită să fie de foarte bună calitate, în acest scop [societatea de producție neafiliată 2] trebuind, printre altele, să respecte anumite standarde de asigurare a calității stabilite de Starbucks. Acordul de licență pentru tehnologie stipulează faptul că [societatea de producție neafiliată 2] nu trebuie să plătească nicio taxă de licență (77). Un acord de furnizare a cafelei verzi stipulează faptul că [societatea de producție neafiliată 2] are obligația de a cumpăra boabe de cafea verde exclusiv de la Starbucks pentru o taxă fixă [pe o anumită cantitate].

77

| — | [Societatea de producție neafiliată 3], („[societatea de producție neafiliată 3]”), [...].În baza unui acord de licență pentru activitatea de prăjire a cafelei din [după 2008], [societatea de producție neafiliată 3] prestează servicii de prăjire a cafelei pe care o vinde societății Starbucks și unei întreprinderi comune dintre [societatea de producție neafiliată 3] și Starbucks denumită [societatea de producție neafiliată 3-întreprinderea comună Starbucks] care gestionează magazine de cafea Starbucks în [o anumită țară]. [Societatea de producție neafiliată 3] plătește o taxă de prăjire societății Starbucks [...] în valoare de [...] USD [pentru o anumită cantitate] de cafea verde produsă și vândută [societății de producție neafiliate 3-întreprinderea comună Starbucks]. |
| --- | --- |

—

[Societatea de producție neafiliată 3], („[societatea de producție neafiliată 3]”), [...].În baza unui acord de licență pentru activitatea de prăjire a cafelei din [după 2008], [societatea de producție neafiliată 3] prestează servicii de prăjire a cafelei pe care o vinde societății Starbucks și unei întreprinderi comune dintre [societatea de producție neafiliată 3] și Starbucks denumită [societatea de producție neafiliată 3-întreprinderea comună Starbucks] care gestionează magazine de cafea Starbucks în [o anumită țară]. [Societatea de producție neafiliată 3] plătește o taxă de prăjire societății Starbucks [...] în valoare de [...] USD [pentru o anumită cantitate] de cafea verde produsă și vândută [societății de producție neafiliate 3-întreprinderea comună Starbucks].

| — | [Societatea de producție neafiliată 4], („[societatea de producție neafiliată 4]”), [...]. Pentru a subcontracta activitatea de prăjire a cafelei [societatea de producție neafiliată 4] a încheiat trei tipuri de acorduri, dintre care doar contractul de achiziție [...] din [după 2008] a fost transmis. În consecință, Starbucks desemnează [societatea de producție neafiliată 4] pentru fabricarea, ambalarea, producerea și furnizarea de produse din cafea. Acordurile nu prevăd niciun fel de taxe sau redevențe de plătit către Starbucks. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul prevede că [societatea de producție neafiliată 4] vinde produsele societății Starbucks și societăților afiliate acesteia la un preț stabilit la nivelul boabelor de cafea verde (potrivit Starbucks, boabele de cafea verde constituie, prin urmare, doar un cost perceput de la [societatea de producție neafiliată 4]) și un cost de furnizare, la care se adaugă o taxă de conversie. Această taxă de conversie include taxele pentru activitatea de prăjire [...]. Formula de stabilire a prețului este apoi transpusă într-un preț de vânzare [pe o anumită cantitate] pentru cafeaua prăjită. Starbucks susține că de aici rezultă o marjă de [5-10] % din totalul costurilor de reconversie, fără alte indicații cu privire la modul în care s-a ajuns la acest presupus adaos. |
| --- | --- |

—

[Societatea de producție neafiliată 4], („[societatea de producție neafiliată 4]”), [...]. Pentru a subcontracta activitatea de prăjire a cafelei [societatea de producție neafiliată 4] a încheiat trei tipuri de acorduri, dintre care doar contractul de achiziție [...] din [după 2008] a fost transmis. În consecință, Starbucks desemnează [societatea de producție neafiliată 4] pentru fabricarea, ambalarea, producerea și furnizarea de produse din cafea. Acordurile nu prevăd niciun fel de taxe sau redevențe de plătit către Starbucks. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul prevede că [societatea de producție neafiliată 4] vinde produsele societății Starbucks și societăților afiliate acesteia la un preț stabilit la nivelul boabelor de cafea verde (potrivit Starbucks, boabele de cafea verde constituie, prin urmare, doar un cost perceput de la [societatea de producție neafiliată 4]) și un cost de furnizare, la care se adaugă o taxă de conversie. Această taxă de conversie include taxele pentru activitatea de prăjire [...]. Formula de stabilire a prețului este apoi transpusă într-un preț de vânzare [pe o anumită cantitate] pentru cafeaua prăjită. Starbucks susține că de aici rezultă o marjă de [5-10] % din totalul costurilor de reconversie, fără alte indicații cu privire la modul în care s-a ajuns la acest presupus adaos.

| — | [Societatea de producție neafiliată 5], („[societatea de producție neafiliată 5]”), [...].Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 5] la data de [înainte de 2008]. Într-un contract de furnizare, Starbucks își asumă obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 5] boabe de cafea prăjită, concentrat și alte ingrediente din cafea la un preț stabilit pe baza unei formule utilizate pentru stabilirea prețurilor la ingredientele din cafea pentru activitatea de desfacere a magazinelor de cafea [Starbucks], [...]. Acordul [...], care este un acord de distribuție și de producție, acordă [societatea de producție neafiliată 5] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks pe un anumit teritoriu. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul [...] nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 5] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 5] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 5] plătește o taxă de licență de [10-15] % din vânzările nete sub rezerva unui mecanism de ajustare, din care rezultă, potrivit Starbucks, o taxă de aproximativ [10-15] % din vânzările nete de băuturi gata preparate (78). |
| --- | --- |

—

[Societatea de producție neafiliată 5], („[societatea de producție neafiliată 5]”), [...].Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 5] la data de [înainte de 2008]. Într-un contract de furnizare, Starbucks își asumă obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 5] boabe de cafea prăjită, concentrat și alte ingrediente din cafea la un preț stabilit pe baza unei formule utilizate pentru stabilirea prețurilor la ingredientele din cafea pentru activitatea de desfacere a magazinelor de cafea [Starbucks], [...]. Acordul [...], care este un acord de distribuție și de producție, acordă [societatea de producție neafiliată 5] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks pe un anumit teritoriu. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul [...] nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 5] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 5] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 5] plătește o taxă de licență de [10-15] % din vânzările nete sub rezerva unui mecanism de ajustare, din care rezultă, potrivit Starbucks, o taxă de aproximativ [10-15] % din vânzările nete de băuturi gata preparate (78).

78

| — | [Societatea de producție neafiliată 6] („[societatea de producție neafiliată 6]”), [...]. Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 6] pe data de [înainte de 2008], care au fost ulterior modificate. În cadrul unui contract de furnizare, Starbucks are obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 6] boabe de cafea prăjită, concentrat și alte ingrediente din cafea la un preț stabilit pe baza unei formule utilizate pentru stabilirea prețurilor la ingredientele din cafea pentru activitatea de desfacere a magazinelor de cafea Starbucks [...], [...]. Acordul de distribuție și producție acordă [societatea de producție neafiliată 6] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks în [o anumită țară]. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul de producție și distribuție nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 6] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 6] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 6] plătește o taxă de licență în funcție de produs. Potrivit Starbucks, această taxă este echivalentă cu o valoare cuprinsă între [5 și 10] % din vânzările nete de băuturi gata preparate (79). |
| --- | --- |

—

[Societatea de producție neafiliată 6] („[societatea de producție neafiliată 6]”), [...]. Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 6] pe data de [înainte de 2008], care au fost ulterior modificate. În cadrul unui contract de furnizare, Starbucks are obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 6] boabe de cafea prăjită, concentrat și alte ingrediente din cafea la un preț stabilit pe baza unei formule utilizate pentru stabilirea prețurilor la ingredientele din cafea pentru activitatea de desfacere a magazinelor de cafea Starbucks [...], [...]. Acordul de distribuție și producție acordă [societatea de producție neafiliată 6] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks în [o anumită țară]. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul de producție și distribuție nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 6] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 6] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 6] plătește o taxă de licență în funcție de produs. Potrivit Starbucks, această taxă este echivalentă cu o valoare cuprinsă între [5 și 10] % din vânzările nete de băuturi gata preparate (79).

79

| — | [Societatea de producție neafiliată 7] („[societatea de producție neafiliată 7]”), [...]. Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 7] pe data de [după 2008], care au fost ulterior modificate. În cadrul unui acord de furnizare, Starbucks își asumă obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 7] ingrediente din cafea, [...], la un preț stabilit [pe o anumită cantitate]. Acordul de distribuție și producție acordă [societatea de producție neafiliată 7] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks pe un anumit teritoriu. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul de producție și distribuție nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 7] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 7] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 7] plătește o taxă de licență, în funcție de teritoriu, între [10 și 20] % din vânzările nete. |
| --- | --- |

—

[Societatea de producție neafiliată 7] („[societatea de producție neafiliată 7]”), [...]. Starbucks a încheiat trei tipuri de acorduri cu [societatea de producție neafiliată 7] pe data de [după 2008], care au fost ulterior modificate. În cadrul unui acord de furnizare, Starbucks își asumă obligația de a furniza [societatea de producție neafiliată 7] ingrediente din cafea, [...], la un preț stabilit [pe o anumită cantitate]. Acordul de distribuție și producție acordă [societatea de producție neafiliată 7] dreptul de a distribui exclusiv anumite băuturi preambalate, gata preparate sub marca Starbucks pe un anumit teritoriu. Procesul de producție trebuie să se desfășoare în conformitate cu anumite documentații tehnice și standarde privind produsul, care sunt prevăzute de Starbucks. Acordul de producție și distribuție nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 7] către Starbucks. Acordul de licență pentru marca comercială și tehnologie permite [societatea de producție neafiliată 7] să utilizeze marca Starbucks, precum și tehnologia și expertiza acesteia, în scopul fabricării produselor convenite. [Societatea de producție neafiliată 7] plătește o taxă de licență, în funcție de teritoriu, între [10 și 20] % din vânzările nete.

| (149) | Contractele pe care le-a încheiat Starbucks cu [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7] menționate anterior au fost clasificate în trei categorii: (i) acorduri de furnizare, similare Acordului de furnizare dintre SMBV și dezvoltatori descris în considerentul 144; (ii) acorduri de producție și distribuție similare acordului dintre SMBV și Alki LP; și (iii) acordurile de licență pentru marca comercială și tehnologie similare ADOA încheiat între Starbucks Coffee BV și magazine, descrise în considerentul 48. Dintre cele trei tipuri de acorduri încheiate între Starbucks și [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7], numai ultima categorie de acorduri impune contrapărților Starbucks să plătească o redevență. |
| --- | --- |

(149)

Contractele pe care le-a încheiat Starbucks cu [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7] menționate anterior au fost clasificate în trei categorii: (i) acorduri de furnizare, similare Acordului de furnizare dintre SMBV și dezvoltatori descris în considerentul 144; (ii) acorduri de producție și distribuție similare acordului dintre SMBV și Alki LP; și (iii) acordurile de licență pentru marca comercială și tehnologie similare ADOA încheiat între Starbucks Coffee BV și magazine, descrise în considerentul 48. Dintre cele trei tipuri de acorduri încheiate între Starbucks și [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7], numai ultima categorie de acorduri impune contrapărților Starbucks să plătească o redevență.

| (150) | În plus, Starbucks a prezentat Comisiei alte patru acorduri privind servicii de prăjire încheiate cu [societatea de producție neafiliată 8], [societatea de producție neafiliată 1], [societatea de producție neafiliată 9], [societatea de producție neafiliată 10].






  — | Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 8] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 8] va produce cafea cu arome pentru Starbucks la un preț stabilit (80). [...] prevede că [societatea de producție neafiliată 8] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. [...] prevede că Starbucks acordă [societatea de producție neafiliată 8] o licență fără redevență pentru utilizarea know-how-ului în legătură cu procesul de producție. |
| --- | --- | --- |

(150)

În plus, Starbucks a prezentat Comisiei alte patru acorduri privind servicii de prăjire încheiate cu [societatea de producție neafiliată 8], [societatea de producție neafiliată 1], [societatea de producție neafiliată 9], [societatea de producție neafiliată 10].

—

Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 8] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 8] va produce cafea cu arome pentru Starbucks la un preț stabilit (80). [...] prevede că [societatea de producție neafiliată 8] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. [...] prevede că Starbucks acordă [societatea de producție neafiliată 8] o licență fără redevență pentru utilizarea know-how-ului în legătură cu procesul de producție.

80

| — | Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 1] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 1] va produce anumite produse din cafea pentru Starbucks la un preț stabilit (81). [...] prevede faptul că [societatea de producție neafiliată 1] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. Acordul nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 1] către Starbucks. |
| --- | --- |

—

Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 1] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 1] va produce anumite produse din cafea pentru Starbucks la un preț stabilit (81). [...] prevede faptul că [societatea de producție neafiliată 1] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. Acordul nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 1] către Starbucks.

81

| — | Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 9] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 9] va produce cafea cu arome pentru Starbucks la un preț stabilit (82). [...] prevede faptul că [societatea de producție neafiliată 9] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. [Acordul de producție și furnizare] nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 9] către Starbucks. Acordul se referă, de asemenea, la un acord de licență pentru tehnologie și marcă comercială, care nu a fost însă transmis. |
| --- | --- |

—

Acordul de producție și furnizare încheiat cu [societatea de producție neafiliată 9] datează din [după 2008] și prevede că [societatea de producție neafiliată 9] va produce cafea cu arome pentru Starbucks la un preț stabilit (82). [...] prevede faptul că [societatea de producție neafiliată 9] trebuie să respecte cu strictețe un manual tehnic privind, printre altele, fabricarea produselor. [Acordul de producție și furnizare] nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 9] către Starbucks. Acordul se referă, de asemenea, la un acord de licență pentru tehnologie și marcă comercială, care nu a fost însă transmis.

82

| — | Acordul de producție încheiat cu [societatea de producție neafiliată 10] datează din [după 2008] și se referă la fabricarea și prăjirea de boabe de cafea verde pentru Starbucks de către o societate cu activitate de prăjire [...] și care își procură boabele de cafea în mod direct. Acordul nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 10] către Starbucks. [...] din Acordul specifică în mod clar faptul că Starbucks deține drepturile de proprietate intelectuală pentru amestecurile de cafea, curba de temperatură a procesului de prăjire și punctul final al societății cu activitate de prăjire etc. Starbucks plătește un comision societății [societatea de producție neafiliată 10] pentru cafea [pe o anumită cantitate], pe baza unei formule specifice care aplică un tarif mai mic pentru prăjire decât pentru ambalare. |
| --- | --- |

—

Acordul de producție încheiat cu [societatea de producție neafiliată 10] datează din [după 2008] și se referă la fabricarea și prăjirea de boabe de cafea verde pentru Starbucks de către o societate cu activitate de prăjire [...] și care își procură boabele de cafea în mod direct. Acordul nu prevede niciun fel de taxe sau redevențe de plătit de către [societatea de producție neafiliată 10] către Starbucks. [...] din Acordul specifică în mod clar faptul că Starbucks deține drepturile de proprietate intelectuală pentru amestecurile de cafea, curba de temperatură a procesului de prăjire și punctul final al societății cu activitate de prăjire etc. Starbucks plătește un comision societății [societatea de producție neafiliată 10] pentru cafea [pe o anumită cantitate], pe baza unei formule specifice care aplică un tarif mai mic pentru prăjire decât pentru ambalare.

2.9.1.   Argumentele prezentate de Starbucks referitor la acordurile încheiate cu terți și cu Starbucks Manufacturing Corp.

Argumentele prezentate de Starbucks referitor la acordurile încheiate cu terți și cu Starbucks Manufacturing Corp.

| (151) | În plus față de contractele enumerate în considerentul 148, Starbucks a furnizat o analiză de comparabilitate între aceste contracte și redevențele plătite de SMBV societății Alki LP. |
| --- | --- |

(151)

În plus față de contractele enumerate în considerentul 148, Starbucks a furnizat o analiză de comparabilitate între aceste contracte și redevențele plătite de SMBV societății Alki LP.

| (152) | În cadrul acordurilor prin care Starbucks a acordat unui terț licență pentru exploatarea de active necorporale (mărci comerciale și know-how specific privind cafeaua), Starbucks face deosebirea între: (i) terți care au utilizat respectivele active necorporale pentru realizarea de produse care conțin ingrediente din cafea Starbucks în cadrul acordurilor privind servicii de prăjire ([societatea de producție neafiliată 3] și [societatea de producție neafiliată 2]); și (ii) terți care au distribuit astfel de produse realizate direct clienților ([societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5]). [Societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] utilizează activele necorporale pentru a realiza cafea gata preparată pe care o vând comercianților cu amănuntul (în principal, supermarketuri). Starbucks consideră că redevențele plătite de [societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] sunt comparabile cu redevențele plătite de SMBV, pe care aceasta le estimează la [510] % din vânzări (83). |
| --- | --- |

(152)

În cadrul acordurilor prin care Starbucks a acordat unui terț licență pentru exploatarea de active necorporale (mărci comerciale și know-how specific privind cafeaua), Starbucks face deosebirea între: (i) terți care au utilizat respectivele active necorporale pentru realizarea de produse care conțin ingrediente din cafea Starbucks în cadrul acordurilor privind servicii de prăjire ([societatea de producție neafiliată 3] și [societatea de producție neafiliată 2]); și (ii) terți care au distribuit astfel de produse realizate direct clienților ([societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5]). [Societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] utilizează activele necorporale pentru a realiza cafea gata preparată pe care o vând comercianților cu amănuntul (în principal, supermarketuri). Starbucks consideră că redevențele plătite de [societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] sunt comparabile cu redevențele plătite de SMBV, pe care aceasta le estimează la [510] % din vânzări (83).

83

| (153) | La nivel mai general, Starbucks a făcut deosebirea între toate acordurile încheiate cu terți începând din 2002. Conform cunoștințelor Starbucks, categoriile principale ar fi următoarele:






  1. | Acordurile prin care terții exploatează activele necorporale ale Starbucks (active necorporale și mărci comerciale aferente cafelei) pe piață:






  — | Acordurile de licență pentru activitatea de prăjire încheiate cu [societatea de producție neafiliată 2] și [societatea de producție neafiliată 3]. |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

La nivel mai general, Starbucks a făcut deosebirea între toate acordurile încheiate cu terți începând din 2002. Conform cunoștințelor Starbucks, categoriile principale ar fi următoarele:

1.

Acordurile prin care terții exploatează activele necorporale ale Starbucks (active necorporale și mărci comerciale aferente cafelei) pe piață:

—

Acordurile de licență pentru activitatea de prăjire încheiate cu [societatea de producție neafiliată 2] și [societatea de producție neafiliată 3].

| — | Acordurile de licență pentru marca comercială și tehnologie încheiate cu [societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] pentru exploatarea mărcii comerciale și a know-how-ului aferent anumitor tipuri de cafea Starbucks. |
| --- | --- |

—

Acordurile de licență pentru marca comercială și tehnologie încheiate cu [societatea de producție neafiliată 7], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 5] pentru exploatarea mărcii comerciale și a know-how-ului aferent anumitor tipuri de cafea Starbucks.

| 2. | Diverse acorduri care acordă terților acces la active necorporale ale Starbucks (tehnologie, know-how și mărci) în baza unei licențe fără redevențe datorită caracterului specific al acestor acorduri:






  — | Diverse acorduri de producție și ambalare în colaborare, în cadrul cărora Licența PI servește doar pentru a permite terților să asigure producția în conformitate cu documentația tehnică a Starbucks și pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală ale Starbucks. De regulă, partenerii implicați în producție și ambalare în regim de colaborare returnează produsele societății Starbucks și nu exploatează activele necorporale pe piață. |
| --- | --- | --- |

2.

Diverse acorduri care acordă terților acces la active necorporale ale Starbucks (tehnologie, know-how și mărci) în baza unei licențe fără redevențe datorită caracterului specific al acestor acorduri:

—

Diverse acorduri de producție și ambalare în colaborare, în cadrul cărora Licența PI servește doar pentru a permite terților să asigure producția în conformitate cu documentația tehnică a Starbucks și pentru protejarea drepturilor de proprietate intelectuală ale Starbucks. De regulă, partenerii implicați în producție și ambalare în regim de colaborare returnează produsele societății Starbucks și nu exploatează activele necorporale pe piață.

| — | Diverse acorduri de distribuție, în cadrul cărora licența pentru drepturi de proprietate intelectuală servește pentru a permite distribuitorului să revândă produsele sub marca Starbucks și să protejeze drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks. Distribuitorul nu exploatează activele necorporale ale Starbucks pe piață. |
| --- | --- |

—

Diverse acorduri de distribuție, în cadrul cărora licența pentru drepturi de proprietate intelectuală servește pentru a permite distribuitorului să revândă produsele sub marca Starbucks și să protejeze drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks. Distribuitorul nu exploatează activele necorporale ale Starbucks pe piață.

| 3. | Acorduri de licență cu dezvoltatori pentru a le permite acestora să exploateze sistemul Starbucks și să gestioneze magazinele de cafea Starbucks. |
| --- | --- |

3.

Acorduri de licență cu dezvoltatori pentru a le permite acestora să exploateze sistemul Starbucks și să gestioneze magazinele de cafea Starbucks.

2.9.2.   Acordul comercial dintre Starbucks SUA și Starbucks Manufacturing Corp.

Acordul comercial dintre Starbucks SUA și Starbucks Manufacturing Corp.

| (154) | Starbucks a indicat faptul că SMC (84), singura societate care mai desfășoară activități de prăjire în cadrul grupului Starbucks, nu plătește niciun fel de redevență către Starbucks pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente tehnologiei și know-how-ului de prăjire sau a oricăror alte drepturi de proprietate intelectuală. Conform Starbucks, acest lucru este valabil deoarece SMC nu dispune de conturi separate auditate și pentru că, în scopul impozitării în SUA, SMC este consolidată cu alte entități Starbucks din SUA. |
| --- | --- |

(154)

Starbucks a indicat faptul că SMC (84), singura societate care mai desfășoară activități de prăjire în cadrul grupului Starbucks, nu plătește niciun fel de redevență către Starbucks pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente tehnologiei și know-how-ului de prăjire sau a oricăror alte drepturi de proprietate intelectuală. Conform Starbucks, acest lucru este valabil deoarece SMC nu dispune de conturi separate auditate și pentru că, în scopul impozitării în SUA, SMC este consolidată cu alte entități Starbucks din SUA.

84

3.   MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII

MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII

| (155) | Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare, întrucât a adoptat opinia preliminară potrivit căreia APA încheiat cu SMBV, care acceptă remunerația propusă de consilierul fiscal al Starbucks pentru funcțiile îndeplinite de SMBV în Regatul Țărilor de Jos și care a fost încheiat de administrația fiscală neerlandeză în 2008, pare să reprezinte un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(155)

Comisia a decis să inițieze procedura oficială de investigare, întrucât a adoptat opinia preliminară potrivit căreia APA încheiat cu SMBV, care acceptă remunerația propusă de consilierul fiscal al Starbucks pentru funcțiile îndeplinite de SMBV în Regatul Țărilor de Jos și care a fost încheiat de administrația fiscală neerlandeză în 2008, pare să reprezinte un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, incompatibil cu piața internă.

| (156) | În mod specific, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că remunerația convenită pentru funcțiile îndeplinite de SMBV respectă principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(156)

În mod specific, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că remunerația convenită pentru funcțiile îndeplinite de SMBV respectă principiul concurenței depline.

| (157) | Mai concret, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la trei aspecte privind conformitatea APA încheiat cu SMBV cu principiul concurenței depline:






  1. | dacă administrația fiscală neerlandeză a acceptat în mod corect calificarea SMBV drept producător în regim lohn cu risc scăzut atunci când a încheiat APA cu SMBV; |
| --- | --- | --- |

(157)

Mai concret, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la trei aspecte privind conformitatea APA încheiat cu SMBV cu principiul concurenței depline:

1.

dacă administrația fiscală neerlandeză a acceptat în mod corect calificarea SMBV drept producător în regim lohn cu risc scăzut atunci când a încheiat APA cu SMBV;

| 2. | dacă administrația fiscală neerlandeză a procedat corect când a acceptat ajustările efectuate de consilierul fiscal al Starbucks atunci când a încheiat APA cu SMBV; și |
| --- | --- |

2.

dacă administrația fiscală neerlandeză a procedat corect când a acceptat ajustările efectuate de consilierul fiscal al Starbucks atunci când a încheiat APA cu SMBV; și

| 3. | dacă administrația fiscală neerlandeză a procedat corect când a acceptat interpretarea SMBV în ceea ce privește calcularea redevențelor în conturile sale de profit și pierdere, în măsura în care cuantumul acestor redevențe nu este legat de valoarea proprietății intelectuale în cauză. |
| --- | --- |

3.

dacă administrația fiscală neerlandeză a procedat corect când a acceptat interpretarea SMBV în ceea ce privește calcularea redevențelor în conturile sale de profit și pierdere, în măsura în care cuantumul acestor redevențe nu este legat de valoarea proprietății intelectuale în cauză.

| (158) | Mai detaliat, atunci când și-a exprimat prima îndoială, Comisia a pus sub semnul întrebării ipoteza formulată de consilierul fiscal în raportul privind prețurile de transfer, conform căreia SMBV nu își asumă niciun risc și că, prin urmare, aceasta ar trebui să fie calificată drept producător în regim lohn sau contractual. În mod specific, Comisia a făcut trimitere la dovezile privind riscul de inventar înregistrat în situațiile financiare ale SMBV, care ar pune sub semnul întrebării această chestiune. |
| --- | --- |

(158)

Mai detaliat, atunci când și-a exprimat prima îndoială, Comisia a pus sub semnul întrebării ipoteza formulată de consilierul fiscal în raportul privind prețurile de transfer, conform căreia SMBV nu își asumă niciun risc și că, prin urmare, aceasta ar trebui să fie calificată drept producător în regim lohn sau contractual. În mod specific, Comisia a făcut trimitere la dovezile privind riscul de inventar înregistrat în situațiile financiare ale SMBV, care ar pune sub semnul întrebării această chestiune.

| (159) | Atunci când și-a exprimat a doua îndoială, Comisia a pus sub semnul întrebării două ajustări consecutive efectuate de consilierul fiscal, având aparent același scop de abordare a unei singure probleme de comparabilitate. Prima ajustare constă în reducerea bazei de cost reținută pentru calculul bazei de impozitare a SMBV aferente cheltuielilor de exploatare. Consilierul fiscal a considerat că aceasta este adecvată, deoarece SMBV este un producător în regim lohn sau contractual. O a doua ajustare, desemnată drept o „Ajustare a adaosului de conversie” în raportul privind prețurile de transfer, scade un multiplu al CPV din profitul societăților utilizate ca elemente comparabile în scopul stabilirii prețurilor de transfer. Această a doua ajustare, prezentată de Regatul Țărilor de Jos ca o „ajustare a capitalului circulant”, reduce baza de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos, însă nici ajustarea, nici metodologia utilizată de către consilierul fiscal nu par a fi justificate. |
| --- | --- |

(159)

Atunci când și-a exprimat a doua îndoială, Comisia a pus sub semnul întrebării două ajustări consecutive efectuate de consilierul fiscal, având aparent același scop de abordare a unei singure probleme de comparabilitate. Prima ajustare constă în reducerea bazei de cost reținută pentru calculul bazei de impozitare a SMBV aferente cheltuielilor de exploatare. Consilierul fiscal a considerat că aceasta este adecvată, deoarece SMBV este un producător în regim lohn sau contractual. O a doua ajustare, desemnată drept o „Ajustare a adaosului de conversie” în raportul privind prețurile de transfer, scade un multiplu al CPV din profitul societăților utilizate ca elemente comparabile în scopul stabilirii prețurilor de transfer. Această a doua ajustare, prezentată de Regatul Țărilor de Jos ca o „ajustare a capitalului circulant”, reduce baza de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos, însă nici ajustarea, nici metodologia utilizată de către consilierul fiscal nu par a fi justificate.

| (160) | În final, la exprimarea celei de-a treia îndoieli, Comisia a pus sub semnul întrebării stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de către SMBV societății Alki LP, întrucât cuantumul redevenței nu pare a fi asociat cu valoarea proprietății intelectuale pe care trebuie să o remunereze. Din cauza utilizării MMTN în analiza prețurilor de transfer, redevența corespunde, în realitate, profitului rezidual al SMBV, mai exact orice profit înregistrat de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare se transformă într-o redevențe deductibilă fiscal (a se vedea figura 2). |
| --- | --- |

(160)

În final, la exprimarea celei de-a treia îndoieli, Comisia a pus sub semnul întrebării stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de către SMBV societății Alki LP, întrucât cuantumul redevenței nu pare a fi asociat cu valoarea proprietății intelectuale pe care trebuie să o remunereze. Din cauza utilizării MMTN în analiza prețurilor de transfer, redevența corespunde, în realitate, profitului rezidual al SMBV, mai exact orice profit înregistrat de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare se transformă într-o redevențe deductibilă fiscal (a se vedea figura 2).

4.   OBSERVAȚIILE ȚĂRILOR DE JOS

OBSERVAȚIILE ȚĂRILOR DE JOS

| (161) | Regatul Țărilor de Jos și-a prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii la 16 iulie 2014. Acestea se axează, în primul rând, pe motivul pentru care remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV a fost stabilită în condiții de concurență deplină și pe motivul pentru care metoda aleasă de consilierul fiscal este metoda adecvată pentru stabilirea remunerației respective. În al doilea rând, acestea se axează pe motivul pentru care APA încheiat cu SMBV nu îi conferă un avantaj selectiv societății SMBV. |
| --- | --- |

(161)

Regatul Țărilor de Jos și-a prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii la 16 iulie 2014. Acestea se axează, în primul rând, pe motivul pentru care remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV a fost stabilită în condiții de concurență deplină și pe motivul pentru care metoda aleasă de consilierul fiscal este metoda adecvată pentru stabilirea remunerației respective. În al doilea rând, acestea se axează pe motivul pentru care APA încheiat cu SMBV nu îi conferă un avantaj selectiv societății SMBV.

4.1.   Observații privind stabilirea prețurilor de transfer

Observații privind stabilirea prețurilor de transfer

| (162) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV a fost stabilită în condiții de concurență deplină și MMTN este metoda adecvată pentru a ajunge la un rezultat conform cu principiul concurenței depline în acest caz. Regatul Țărilor de Jos susține că stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă și că, prin urmare, există o serie de valori între care se poate situa prețul de transfer. |
| --- | --- |

(162)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV a fost stabilită în condiții de concurență deplină și MMTN este metoda adecvată pentru a ajunge la un rezultat conform cu principiul concurenței depline în acest caz. Regatul Țărilor de Jos susține că stabilirea prețurilor de transfer nu este o știință exactă și că, prin urmare, există o serie de valori între care se poate situa prețul de transfer.

| (163) | Regatul Țărilor de Jos declară că, în conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, compensația pentru tranzacțiile derulate între două societăți independente vor reflecta, de regulă, funcțiile pe care pe îndeplinește fiecare societate și că, prin urmare, analiza funcțională ar trebui să se afle în centrul evaluării caracterului de concurență deplină în stabilirea remunerației SMBV. Conform Liniilor directoare PT ale OCDE, condițiile contractuale reprezintă punctul de pornire atunci când este vorba despre a se stabili dacă principiul concurenței depline a fost aplicat în mod corect. |
| --- | --- |

(163)

Regatul Țărilor de Jos declară că, în conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, compensația pentru tranzacțiile derulate între două societăți independente vor reflecta, de regulă, funcțiile pe care pe îndeplinește fiecare societate și că, prin urmare, analiza funcțională ar trebui să se afle în centrul evaluării caracterului de concurență deplină în stabilirea remunerației SMBV. Conform Liniilor directoare PT ale OCDE, condițiile contractuale reprezintă punctul de pornire atunci când este vorba despre a se stabili dacă principiul concurenței depline a fost aplicat în mod corect.

| (164) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, drepturile de proprietate intelectuală atribuite de Starbucks societății Alki LP pentru cunoștințele și informațiile cu privire la cafea includ utilizarea tehnologiei și a know-how-ului în ceea ce privește rețeta pentru amestecul de boabe de cafea, procesul de prăjire a cafelei și realizarea de alte produse derivate pe bază de cafea. |
| --- | --- |

(164)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, drepturile de proprietate intelectuală atribuite de Starbucks societății Alki LP pentru cunoștințele și informațiile cu privire la cafea includ utilizarea tehnologiei și a know-how-ului în ceea ce privește rețeta pentru amestecul de boabe de cafea, procesul de prăjire a cafelei și realizarea de alte produse derivate pe bază de cafea.

| (165) | Regatul Țărilor de Jos remarcă faptul că Acordul privind servicii de prăjire încheiat între Alki LP și SMBV nu poate fi considerat un simplu acord de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală. Respectivul acord, un acord de producție pentru cinci ani, se referă la activitatea de prăjire de boabe de cafea verde de către SMBV. Acordul privind servicii de prăjire este un contract încheiat între un client și un contractant, care reglementează de asemenea acordarea unui drept de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

(165)

Regatul Țărilor de Jos remarcă faptul că Acordul privind servicii de prăjire încheiat între Alki LP și SMBV nu poate fi considerat un simplu acord de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală. Respectivul acord, un acord de producție pentru cinci ani, se referă la activitatea de prăjire de boabe de cafea verde de către SMBV. Acordul privind servicii de prăjire este un contract încheiat între un client și un contractant, care reglementează de asemenea acordarea unui drept de proprietate intelectuală.

| (166) | Alki LP nu are sediul social în Regatul Țărilor de Jos și, conform repartizării internaționale a competențelor de impozitare, nu este obligată să plătească taxe în Regatul Țărilor de Jos. Activitățile desfășurate de către angajații SMBV sunt și au fost întotdeauna:






  1. | activități de producție/prăjire de cafea: aceste activități sunt desfășurate de către personalul de producție, tehnicieni în domeniul prăjirii cafelei, personalul de întreținere, personalul responsabil cu controlul calității și personalul de antrepozitare; |
| --- | --- | --- |

(166)

Alki LP nu are sediul social în Regatul Țărilor de Jos și, conform repartizării internaționale a competențelor de impozitare, nu este obligată să plătească taxe în Regatul Țărilor de Jos. Activitățile desfășurate de către angajații SMBV sunt și au fost întotdeauna:

1.

activități de producție/prăjire de cafea: aceste activități sunt desfășurate de către personalul de producție, tehnicieni în domeniul prăjirii cafelei, personalul de întreținere, personalul responsabil cu controlul calității și personalul de antrepozitare;

| 2. | activități de asistență logistică și administrativă. |
| --- | --- |

2.

activități de asistență logistică și administrativă.

| (167) | Regatul Țărilor de Jos afirmă că intenția Starbucks a fost dintotdeauna de a înființa o fabrică de prăjire a cafelei, care să funcționeze cu risc scăzut și că situația și împrejurările nu s-au schimbat semnificativ de-a lungul anilor. Acestea susțin că, întrucât SMBV nu a fost implicat în nicio activitate de restructurare, Comisia nu poate invoca pasaje din capitolul 9 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, deoarece respectivele linii directoare nu erau încă disponibile atunci când s-a convenit APA cu SMBV. Analiza retrospectivă ar trebui evitată în contextul Liniilor directoare PT ale OCDE. |
| --- | --- |

(167)

Regatul Țărilor de Jos afirmă că intenția Starbucks a fost dintotdeauna de a înființa o fabrică de prăjire a cafelei, care să funcționeze cu risc scăzut și că situația și împrejurările nu s-au schimbat semnificativ de-a lungul anilor. Acestea susțin că, întrucât SMBV nu a fost implicat în nicio activitate de restructurare, Comisia nu poate invoca pasaje din capitolul 9 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, deoarece respectivele linii directoare nu erau încă disponibile atunci când s-a convenit APA cu SMBV. Analiza retrospectivă ar trebui evitată în contextul Liniilor directoare PT ale OCDE.

| (168) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, responsabilitatea pentru achiziționarea boabele de cafea verde îi revine SCTC. Acestea susțin în continuare că SMBV nu este implicat în procurarea materiei prime, deoarece, conform Acordului privind servicii de prăjire, SMBV poate procura doar materii prime de la părți care au fost desemnate de către Alki LP. SMBV exercită doar un rol administrativ în gestionarea stocurilor și nu suportă riscul final asociat stocurilor. |
| --- | --- |

(168)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, responsabilitatea pentru achiziționarea boabele de cafea verde îi revine SCTC. Acestea susțin în continuare că SMBV nu este implicat în procurarea materiei prime, deoarece, conform Acordului privind servicii de prăjire, SMBV poate procura doar materii prime de la părți care au fost desemnate de către Alki LP. SMBV exercită doar un rol administrativ în gestionarea stocurilor și nu suportă riscul final asociat stocurilor.

| (169) | Referitor la rolul administrativ în mod concret, Regatul Țărilor de Jos afirmă că, deși în temeiul Acordului de cumpărare de cafea verde, societății SMBV îi revine sarcina de a furniza informațiile necesare privind boabele de cafea verde de cumpărat, aceste informații sunt obținute de către SMBV de la Alki LP și, conform celor prevăzute de Alki LP, de la dezvoltatori. Prin urmare, documentația tehnică este doar transmisă mai departe de către SMBV după ce aceasta a obținut informațiile necesare în acest scop. Conform Țărilor de Jos, această combinație dă naștere unei situații în care rolul materiei prime este comparabil cu cel asociat furnizării de bunuri în regim de consignație. |
| --- | --- |

(169)

Referitor la rolul administrativ în mod concret, Regatul Țărilor de Jos afirmă că, deși în temeiul Acordului de cumpărare de cafea verde, societății SMBV îi revine sarcina de a furniza informațiile necesare privind boabele de cafea verde de cumpărat, aceste informații sunt obținute de către SMBV de la Alki LP și, conform celor prevăzute de Alki LP, de la dezvoltatori. Prin urmare, documentația tehnică este doar transmisă mai departe de către SMBV după ce aceasta a obținut informațiile necesare în acest scop. Conform Țărilor de Jos, această combinație dă naștere unei situații în care rolul materiei prime este comparabil cu cel asociat furnizării de bunuri în regim de consignație.

| (170) | În ceea ce privește riscul final pentru stocuri, Regatul Țărilor de Jos adaugă că, deși SMBV își rezervă dreptul legal asupra tuturor produselor și materialelor utilizate pentru activitățile de producție, și a constituit provizioane pentru pierderi la valoarea stocurilor, costurile asociate constituirii provizioanelor respective nu sunt suportate în cele din urmă de SMBV. Dat fiind modul în care se stabilește plata redevenței în temeiul Acordului privind servicii de prăjire, aceste costuri sunt suportate în cele din urmă de Alki LP. |
| --- | --- |

(170)

În ceea ce privește riscul final pentru stocuri, Regatul Țărilor de Jos adaugă că, deși SMBV își rezervă dreptul legal asupra tuturor produselor și materialelor utilizate pentru activitățile de producție, și a constituit provizioane pentru pierderi la valoarea stocurilor, costurile asociate constituirii provizioanelor respective nu sunt suportate în cele din urmă de SMBV. Dat fiind modul în care se stabilește plata redevenței în temeiul Acordului privind servicii de prăjire, aceste costuri sunt suportate în cele din urmă de Alki LP.

| (171) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, niciun angajat al SMBV nu este implicat în negocieri comerciale cu dezvoltatorii/cumpărătorii societății Starbucks. În ceea ce privește stabilirea prețului, Regatul Țărilor de Jos afirmă că Starbucks [...] stabilește formulele de stabilire a prețurilor la nivel global. Echipa de contabilitate de la Starbucks [...] pune la dispoziția SMBV lista de prețuri („Lista de prețuri [...]”) prin intermediul societății Alki LP, iar aceste prețuri sunt calculate pe baza formulei de stabilire a prețului adoptate la nivel global pe care se bazează acordurile de furnizare încheiate între SMBV și dezvoltatori. Prețul de cumpărare pentru boabele de cafea verde, plătit de SMBV, rezultă dintr-o formulă de stabilire a prețului care include aspecte cum ar fi [...]. În cazul în care costurile subiacente cresc sau scad, se modifică, de asemenea, baza de cost aplicată pentru stabilirea prețurilor între SMBV și dezvoltatorii săi. Mai mult, dezvoltatorii au obligația de a achiziționa cafea și produse esențiale în temeiul ADOA încheiat între Starbucks Coffee BV și dezvoltatori. |
| --- | --- |

(171)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, niciun angajat al SMBV nu este implicat în negocieri comerciale cu dezvoltatorii/cumpărătorii societății Starbucks. În ceea ce privește stabilirea prețului, Regatul Țărilor de Jos afirmă că Starbucks [...] stabilește formulele de stabilire a prețurilor la nivel global. Echipa de contabilitate de la Starbucks [...] pune la dispoziția SMBV lista de prețuri („Lista de prețuri [...]”) prin intermediul societății Alki LP, iar aceste prețuri sunt calculate pe baza formulei de stabilire a prețului adoptate la nivel global pe care se bazează acordurile de furnizare încheiate între SMBV și dezvoltatori. Prețul de cumpărare pentru boabele de cafea verde, plătit de SMBV, rezultă dintr-o formulă de stabilire a prețului care include aspecte cum ar fi [...]. În cazul în care costurile subiacente cresc sau scad, se modifică, de asemenea, baza de cost aplicată pentru stabilirea prețurilor între SMBV și dezvoltatorii săi. Mai mult, dezvoltatorii au obligația de a achiziționa cafea și produse esențiale în temeiul ADOA încheiat între Starbucks Coffee BV și dezvoltatori.

| (172) | Conform Țărilor de Jos, SMBV nu își desfășoară activitatea în baza unui contract de producție în regim lohn. Relația contractuală dă naștere unei situații în care boabele de cafea verde sunt achiziționate în mod legal, însă fără o contribuție funcțională, de la SCTC și facturate cumpărătorilor. În pofida lipsei de funcționalitate în ceea ce privește achiziționarea și vânzarea, stocurile trebuie să figureze în bilanțul SMBV în conformitate cu standardele contabile. |
| --- | --- |

(172)

Conform Țărilor de Jos, SMBV nu își desfășoară activitatea în baza unui contract de producție în regim lohn. Relația contractuală dă naștere unei situații în care boabele de cafea verde sunt achiziționate în mod legal, însă fără o contribuție funcțională, de la SCTC și facturate cumpărătorilor. În pofida lipsei de funcționalitate în ceea ce privește achiziționarea și vânzarea, stocurile trebuie să figureze în bilanțul SMBV în conformitate cu standardele contabile.

| (173) | Conform Țărilor de Jos, din relațiile contractuale dintre SMBV, Alki LP, SCTC și dezvoltatori descrise mai sus rezultă că SMBV este un producător cu un profil de risc scăzut, iar această concluzie este susținută mai departe de analiza funcțională. Prin urmare, SMBV va fi considerată de către Regatul Țărilor de Jos ca fiind „cea mai puțin complexă entitate” (partea testată) ale cărei remunerații în condiții de concurență deplină trebuie să fie stabilită pe baza unui studiu de evaluare comparativă. |
| --- | --- |

(173)

Conform Țărilor de Jos, din relațiile contractuale dintre SMBV, Alki LP, SCTC și dezvoltatori descrise mai sus rezultă că SMBV este un producător cu un profil de risc scăzut, iar această concluzie este susținută mai departe de analiza funcțională. Prin urmare, SMBV va fi considerată de către Regatul Țărilor de Jos ca fiind „cea mai puțin complexă entitate” (partea testată) ale cărei remunerații în condiții de concurență deplină trebuie să fie stabilită pe baza unui studiu de evaluare comparativă.

| (174) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, bazele de date utilizate pentru realizarea unui studiu de evaluare comparativă nu furnizează detalii precum prețurile de tranzacție sau termeni și condiții. Informațiile disponibile sunt limitate la o comparație a rezultatelor operaționale de la nivelul întregii entități. MMTN este cea mai frecvent utilizată metodă la nivel internațional. Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, acest lucru se confirmă în Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 și în Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, care s-au aplicat la data încheierii APA cu SMBV. |
| --- | --- |

(174)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, bazele de date utilizate pentru realizarea unui studiu de evaluare comparativă nu furnizează detalii precum prețurile de tranzacție sau termeni și condiții. Informațiile disponibile sunt limitate la o comparație a rezultatelor operaționale de la nivelul întregii entități. MMTN este cea mai frecvent utilizată metodă la nivel internațional. Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, acest lucru se confirmă în Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 și în Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, care s-au aplicat la data încheierii APA cu SMBV.

| (175) | Având în vedere funcționalitatea de producție a SMBV, aceasta a utilizat un indicator al nivelului de profit orientat spre costuri (metoda MMTN cu un adaos de profit la costuri). În acest sens, Regatul Țărilor de Jos subliniază că, în conformitate cu punctul 4.9 din Liniile directoare PT ale OCDE (85), administrația fiscală neerlandeză pornește întotdeauna, în cadrul unei investigații cu privire la prețurile de transfer, de la perspectiva metodei utilizate de contribuabil. Capitolul 2 din decret prevede, de asemenea, că Regatul Țărilor de Jos nu aplică „regula celei mai bune metode”. Acest punct de pornire, care este în conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, este utilizat, de asemenea, în APA încheiat cu SMBV și a determinat acceptarea MMTN cu indicatorul nivelului de profit propus de SMBV. |
| --- | --- |

(175)

Având în vedere funcționalitatea de producție a SMBV, aceasta a utilizat un indicator al nivelului de profit orientat spre costuri (metoda MMTN cu un adaos de profit la costuri). În acest sens, Regatul Țărilor de Jos subliniază că, în conformitate cu punctul 4.9 din Liniile directoare PT ale OCDE (85), administrația fiscală neerlandeză pornește întotdeauna, în cadrul unei investigații cu privire la prețurile de transfer, de la perspectiva metodei utilizate de contribuabil. Capitolul 2 din decret prevede, de asemenea, că Regatul Țărilor de Jos nu aplică „regula celei mai bune metode”. Acest punct de pornire, care este în conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, este utilizat, de asemenea, în APA încheiat cu SMBV și a determinat acceptarea MMTN cu indicatorul nivelului de profit propus de SMBV.

85

| (176) | Având în vedere rolul SMBV de producător în regim lohn, costurile relevante pentru stabilirea bazei de cost utilizate la calcularea adaosului de profit reprezintă costurile care au generat valoare adăugată. În cazul SMBV, costurile de exploatare sunt, în opinia Țărilor de Jos, costurile relevante cu valoare adăugată, la care se aplică un adaos de profit. Astfel, pe baza valorii de referință, adaosul de profit este de [9-12] % din costurile de exploatare. SMBV are un profil de risc scăzut, nu are valoare adăugată în ceea ce privește materiile prime și joacă un rol de asistență pentru produsele care nu sunt conexe cafelei. Costurile de exploatare asociate acestor activități de sprijin limitat sunt incluse în baza de cost. Prin urmare, aceste activități sunt plătite, de asemenea, cu un adaos de profit de [9-12] %. |
| --- | --- |

(176)

Având în vedere rolul SMBV de producător în regim lohn, costurile relevante pentru stabilirea bazei de cost utilizate la calcularea adaosului de profit reprezintă costurile care au generat valoare adăugată. În cazul SMBV, costurile de exploatare sunt, în opinia Țărilor de Jos, costurile relevante cu valoare adăugată, la care se aplică un adaos de profit. Astfel, pe baza valorii de referință, adaosul de profit este de [9-12] % din costurile de exploatare. SMBV are un profil de risc scăzut, nu are valoare adăugată în ceea ce privește materiile prime și joacă un rol de asistență pentru produsele care nu sunt conexe cafelei. Costurile de exploatare asociate acestor activități de sprijin limitat sunt incluse în baza de cost. Prin urmare, aceste activități sunt plătite, de asemenea, cu un adaos de profit de [9-12] %.

| (177) | În ceea ce privește ajustările la nivel de comparabilitate, Regatul Țărilor de Jos susține că, la momentul elaborării raportului privind prețurile de transfer, pe care se bazează APA încheiat cu SMBV, nu au existat indicații cu privire la modul de abordare a producătorilor cu profil de risc scăzut. Acestea recunosc faptul că Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 conțin într-adevăr mai multe instrucțiuni cu privire la ajustările la nivel de comparabilitate, inclusiv la ajustările aduse capitalului circulant, dar susțin că exemplele respective sunt doar orientări și că acest lucru înseamnă că există și alte poziții care pot determina un rezultat în condiții de concurență deplină. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că evaluarea conformității APA încheiat cu SMBV cu principiul concurenței depline trebuie să se bazeze pe cunoștințe și pe Liniile directoare PT ale OCDE disponibile la momentul respectiv, și anume Liniile directoare PT ale OCDE din 1995. Prin urmare, nu ar putea fi aplicată nici anexa la capitolul III din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, care prezintă un exemplu practic de ajustare la nivel de comparabilitate. |
| --- | --- |

(177)

În ceea ce privește ajustările la nivel de comparabilitate, Regatul Țărilor de Jos susține că, la momentul elaborării raportului privind prețurile de transfer, pe care se bazează APA încheiat cu SMBV, nu au existat indicații cu privire la modul de abordare a producătorilor cu profil de risc scăzut. Acestea recunosc faptul că Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 conțin într-adevăr mai multe instrucțiuni cu privire la ajustările la nivel de comparabilitate, inclusiv la ajustările aduse capitalului circulant, dar susțin că exemplele respective sunt doar orientări și că acest lucru înseamnă că există și alte poziții care pot determina un rezultat în condiții de concurență deplină. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că evaluarea conformității APA încheiat cu SMBV cu principiul concurenței depline trebuie să se bazeze pe cunoștințe și pe Liniile directoare PT ale OCDE disponibile la momentul respectiv, și anume Liniile directoare PT ale OCDE din 1995. Prin urmare, nu ar putea fi aplicată nici anexa la capitolul III din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, care prezintă un exemplu practic de ajustare la nivel de comparabilitate.

| (178) | Regatul Țărilor de Jos a întreprins, de asemenea, o analiză a sensibilității cu privire la intervalul condițiilor de concurență deplină, calculat conform metodologiei din raportul privind prețurile de transfer, în cazul în care unii dintre parametri sunt modificați. Regatul Țărilor de Jos a modificat perioada de comparație și a recalculat intervalele considerate conforme cu principiul concurenței depline pentru perioadele 2008-2012 și 2003-2012, în raport cu intervalul 2001-2005 din raportul privind prețurile de transfer. În plus, Regatul Țărilor de Jos a recalculat intervalul în cazul în care procentul CPV dedus din remunerație în cadrul celei de a doua ajustări nu ar fi EURIBOR plus 50 de puncte de bază, ci EURIBOR minus 50 de puncte de bază și, în cele din urmă, dacă ar fi ceea ce Regatul Țărilor de Jos denumește a fi „rata contului curent”. De asemenea, Regatul Țărilor de Jos a calculat marja obținută de SMBV ca procent din costurile de exploatare și costurile cu materii prime (excluzând costurile asociate ceaiului și alte CPV de natură intermediară) pentru perioadele 2008-2012 și 2003-2012, comparând-o apoi cu adaosul aplicat costului total pentru societăți comparabile la nivelul EBT și EBIT pentru aceleași perioade de timp. Pe baza acestor simulări, concluzia Țărilor de Jos este că, dacă ar fi să se accepte oricare dintre îndoielile exprimate de către Comisie, remunerația ar rămâne în continuare în intervalul condițiilor de concurență deplină. În conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, nu se permite efectuarea de corecții atunci când remunerația se încadrează în condițiile de concurență deplină. |
| --- | --- |

(178)

Regatul Țărilor de Jos a întreprins, de asemenea, o analiză a sensibilității cu privire la intervalul condițiilor de concurență deplină, calculat conform metodologiei din raportul privind prețurile de transfer, în cazul în care unii dintre parametri sunt modificați. Regatul Țărilor de Jos a modificat perioada de comparație și a recalculat intervalele considerate conforme cu principiul concurenței depline pentru perioadele 2008-2012 și 2003-2012, în raport cu intervalul 2001-2005 din raportul privind prețurile de transfer. În plus, Regatul Țărilor de Jos a recalculat intervalul în cazul în care procentul CPV dedus din remunerație în cadrul celei de a doua ajustări nu ar fi EURIBOR plus 50 de puncte de bază, ci EURIBOR minus 50 de puncte de bază și, în cele din urmă, dacă ar fi ceea ce Regatul Țărilor de Jos denumește a fi „rata contului curent”. De asemenea, Regatul Țărilor de Jos a calculat marja obținută de SMBV ca procent din costurile de exploatare și costurile cu materii prime (excluzând costurile asociate ceaiului și alte CPV de natură intermediară) pentru perioadele 2008-2012 și 2003-2012, comparând-o apoi cu adaosul aplicat costului total pentru societăți comparabile la nivelul EBT și EBIT pentru aceleași perioade de timp. Pe baza acestor simulări, concluzia Țărilor de Jos este că, dacă ar fi să se accepte oricare dintre îndoielile exprimate de către Comisie, remunerația ar rămâne în continuare în intervalul condițiilor de concurență deplină. În conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE, nu se permite efectuarea de corecții atunci când remunerația se încadrează în condițiile de concurență deplină.

| (179) | În final, printr-o exprimare mai generală, Regatul Țărilor de Jos contestă acuzația potrivit căreia nu a solicitat contractele subiacente care puteau atesta faptul că nivelul de risc comportat de SMBV este limitat, susținând că acest lucru nu este necesar, deoarece fiecare APA include întotdeauna o ipoteză esențială conform căreia datele faptice și circumstanțele prezentate par a fi corecte și, în cazul în care datele faptice nu sunt prezentate în mod corect, APA poate fi reziliat. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că, întrucât acestea aveau la dispoziție contextul istoric al înființării fabricii de prăjire, nu era necesar să solicite toate contractele (86). |
| --- | --- |

(179)

În final, printr-o exprimare mai generală, Regatul Țărilor de Jos contestă acuzația potrivit căreia nu a solicitat contractele subiacente care puteau atesta faptul că nivelul de risc comportat de SMBV este limitat, susținând că acest lucru nu este necesar, deoarece fiecare APA include întotdeauna o ipoteză esențială conform căreia datele faptice și circumstanțele prezentate par a fi corecte și, în cazul în care datele faptice nu sunt prezentate în mod corect, APA poate fi reziliat. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că, întrucât acestea aveau la dispoziție contextul istoric al înființării fabricii de prăjire, nu era necesar să solicite toate contractele (86).

86

4.2.   Comentarii cu privire la aplicarea articolului 107 alineatul (1) din tratat

Comentarii cu privire la aplicarea articolului 107 alineatul (1) din tratat

| (180) | Regatul Țărilor de Jos afirmă totodată faptul că societății SMBV nu i s-a atribuit niciun avantaj selectiv și că, în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, nu este vorba de niciun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(180)

Regatul Țărilor de Jos afirmă totodată faptul că societății SMBV nu i s-a atribuit niciun avantaj selectiv și că, în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, nu este vorba de niciun ajutor de stat.

| (181) | Regatul Țărilor de Jos explică faptul că principiul concurenței depline a fost integrat în articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și detaliat în decret, care este în deplină conformitate cu articolul 9 din Convenția fiscală model a OCDE. Regatul Țărilor de Jos reiterează ceea ce este prevăzut, de asemenea, în decretul însuși, faptul că decretul vizează în mod specific aspectele în cazul cărora Liniile directoare PT ale OCDE lasă loc de interpretare sau care sunt lipsite de claritate. |
| --- | --- |

(181)

Regatul Țărilor de Jos explică faptul că principiul concurenței depline a fost integrat în articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și detaliat în decret, care este în deplină conformitate cu articolul 9 din Convenția fiscală model a OCDE. Regatul Țărilor de Jos reiterează ceea ce este prevăzut, de asemenea, în decretul însuși, faptul că decretul vizează în mod specific aspectele în cazul cărora Liniile directoare PT ale OCDE lasă loc de interpretare sau care sunt lipsite de claritate.

| (182) | În mod specific, Regatul Țărilor de Jos susține că, în situațiile referitoare la prețurile de transfer, se poate vorbi despre un avantaj selectiv doar în cazul în care se demonstrează că se produc în mod expres abateri de la Liniile directoare PT ale OCDE și decret și că se produc erori evidente de apreciere în aplicarea principiului concurenței depline sau dacă nu se respectă o politică instituită la nivel național. Libertatea autorităților fiscale în evaluarea și aprobarea metodelor și rezultatelor în cazuri individuale nu presupune însă, sub nicio formă, selectivitatea sau tratamentul arbitrar. Dat fiind faptul că Țărilor de Jos consideră rezultatul APA încheiat cu SMBV ca fiind o aproximare acceptabilă a unui preț al pieței, acestea nu consideră că pe baza acestui fapt se conferă un avantaj SMBV. |
| --- | --- |

(182)

În mod specific, Regatul Țărilor de Jos susține că, în situațiile referitoare la prețurile de transfer, se poate vorbi despre un avantaj selectiv doar în cazul în care se demonstrează că se produc în mod expres abateri de la Liniile directoare PT ale OCDE și decret și că se produc erori evidente de apreciere în aplicarea principiului concurenței depline sau dacă nu se respectă o politică instituită la nivel național. Libertatea autorităților fiscale în evaluarea și aprobarea metodelor și rezultatelor în cazuri individuale nu presupune însă, sub nicio formă, selectivitatea sau tratamentul arbitrar. Dat fiind faptul că Țărilor de Jos consideră rezultatul APA încheiat cu SMBV ca fiind o aproximare acceptabilă a unui preț al pieței, acestea nu consideră că pe baza acestui fapt se conferă un avantaj SMBV.

| (183) | Regatul Țărilor de Jos susține totodată că sistemul de referință aplicat de Comisie, care este sistemul fiscal comun bazat pe diferența dintre profiturile și pierderile unei întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață, nu este identificat în mod corect. Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, sistemul de referință corect ar trebui să fie legea privind impozitul pe profit care include principiul concurenței depline în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul care stipulează orientări suplimentare cu privire la aplicarea principiului concurenței depline. Regatul Țărilor de Jos susține că, atâta timp cât APA încheiat cu SMBV nu se abate de la articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decret, nu poate exista un avantaj selectiv. |
| --- | --- |

(183)

Regatul Țărilor de Jos susține totodată că sistemul de referință aplicat de Comisie, care este sistemul fiscal comun bazat pe diferența dintre profiturile și pierderile unei întreprinderi care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață, nu este identificat în mod corect. Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, sistemul de referință corect ar trebui să fie legea privind impozitul pe profit care include principiul concurenței depline în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul care stipulează orientări suplimentare cu privire la aplicarea principiului concurenței depline. Regatul Țărilor de Jos susține că, atâta timp cât APA încheiat cu SMBV nu se abate de la articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decret, nu poate exista un avantaj selectiv.

| (184) | În ceea ce privește metoda utilizată MMTN, Regatul Țărilor de Jos susține că, în temeiul decretului, fiecare contribuabil este, în principiu, liber să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda aleasă să conducă la un rezultat conform cu principiul concurenței depline pentru o anumită tranzacție. Prin urmare, îndoielile cu privire la utilizarea MMTN, exprimate de către Comisie, depășesc îndoielile pe care le-ar fi putut exprima administrația fiscală neerlandeză în temeiul decretului cu privire la această metodă de stabilire a prețurilor de transfer. În plus, Regatul Țărilor de Jos insistă asupra faptului că decretul prevede doar ca o analiză a prețurilor de transfer să genereze rezultate care se încadrează în condițiile de concurență deplină și nu un preț exact stabilit în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(184)

În ceea ce privește metoda utilizată MMTN, Regatul Țărilor de Jos susține că, în temeiul decretului, fiecare contribuabil este, în principiu, liber să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda aleasă să conducă la un rezultat conform cu principiul concurenței depline pentru o anumită tranzacție. Prin urmare, îndoielile cu privire la utilizarea MMTN, exprimate de către Comisie, depășesc îndoielile pe care le-ar fi putut exprima administrația fiscală neerlandeză în temeiul decretului cu privire la această metodă de stabilire a prețurilor de transfer. În plus, Regatul Țărilor de Jos insistă asupra faptului că decretul prevede doar ca o analiză a prețurilor de transfer să genereze rezultate care se încadrează în condițiile de concurență deplină și nu un preț exact stabilit în condiții de concurență deplină.

| (185) | În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că decizia nu pare să țină seama de faptul că societățile afiliate și neafiliate nu se află întotdeauna într-o situație de drept și de fapt similară. Există întotdeauna diferențe între societățile afiliate și neafiliate, ceea ce este recunoscut, potrivit Țărilor de Jos, și prin decizia Groepsrentebox a Comisiei (87). |
| --- | --- |

(185)

În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că decizia nu pare să țină seama de faptul că societățile afiliate și neafiliate nu se află întotdeauna într-o situație de drept și de fapt similară. Există întotdeauna diferențe între societățile afiliate și neafiliate, ceea ce este recunoscut, potrivit Țărilor de Jos, și prin decizia Groepsrentebox a Comisiei (87).

Groepsrentebox

87

| (186) | În cele din urmă, Regatul Țărilor de Jos menționează faptul că, în cazul în care Comisia și-ar impune propria interpretare a principiilor fiscale din statele membre, aceasta ar aduce atingere suveranității Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(186)

În cele din urmă, Regatul Țărilor de Jos menționează faptul că, în cazul în care Comisia și-ar impune propria interpretare a principiilor fiscale din statele membre, aceasta ar aduce atingere suveranității Țărilor de Jos.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

5.1.   Observații din partea Starbucks cu privire la decizia de inițiere a procedurii și solicitarea MIT

Observații din partea Starbucks cu privire la decizia de inițiere a procedurii și solicitarea MIT

| (187) | Starbucks și-au prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii la 16 ianuarie 2015. În plus, Starbucks a transmis Comisiei informații comerciale prin scrisorile din 13 aprilie 2015, 29 mai 2015, 10 septembrie 2015 și 23 septembrie 2015. Observațiile prezentate de Starbucks sunt în mare parte similare celor prezentate de Regatul Țărilor de Jos, în măsura în care ambele susțin că remunerația din APA încheiat cu SMBV este stabilită în condiții de concurență deplină și că aceasta nu conferă un avantaj selectiv societății SMBV. |
| --- | --- |

(187)

Starbucks și-au prezentat observațiile referitoare la decizia de inițiere a procedurii la 16 ianuarie 2015. În plus, Starbucks a transmis Comisiei informații comerciale prin scrisorile din 13 aprilie 2015, 29 mai 2015, 10 septembrie 2015 și 23 septembrie 2015. Observațiile prezentate de Starbucks sunt în mare parte similare celor prezentate de Regatul Țărilor de Jos, în măsura în care ambele susțin că remunerația din APA încheiat cu SMBV este stabilită în condiții de concurență deplină și că aceasta nu conferă un avantaj selectiv societății SMBV.

| (188) | În primul rând, Starbucks susține că SMBV îndeplinește doar funcții de asistență limitate și cu risc scăzut pentru a sprijini activitatea organizației globale Starbucks care deservește regiunea EOMA. În susținerea acestui argument, [...]. Conform Starbucks, responsabilitatea principală a SMBV constă în prăjirea și ambalarea cafelei, precum și în activități logistice și administrative pentru a asigura livrarea în condiții de eficiență și fără probleme a diferitelor produse către dezvoltatori. |
| --- | --- |

(188)

În primul rând, Starbucks susține că SMBV îndeplinește doar funcții de asistență limitate și cu risc scăzut pentru a sprijini activitatea organizației globale Starbucks care deservește regiunea EOMA. În susținerea acestui argument, [...]. Conform Starbucks, responsabilitatea principală a SMBV constă în prăjirea și ambalarea cafelei, precum și în activități logistice și administrative pentru a asigura livrarea în condiții de eficiență și fără probleme a diferitelor produse către dezvoltatori.

| (189) | În ceea ce privește structura aleasă, Starbucks afirmă că s-a avut în vedere încheierea unui acord privind servicii de prăjire în regim de consignație, însă că acesta nu ar fi fost practic și ar fi determinat complicații administrative și prea multe tranzacții între societăți. Pentru a armoniza structura administrativă și juridică cu fluxul fizic al produselor și, din motive de eficiență, Starbucks a decis să utilizeze SMBV ca entitate contractantă și de facturare. O consecință a acestei structuri este faptul că în bilanțul SMBV apar stocurile (pentru boabele de cafea verde, alte produse decât cafea și produse non-strategice), întrucât standardele și practicile contabile respecta circuitul legal al produselor. Cu toate acestea, Starbucks susține că rolul SMBV de entitate contractantă și de facturare este doar un rol administrativ și că aceasta nu presupune niciun transfer de riscuri sau responsabilități comerciale către aceasta, deoarece în baza Acordului privind servicii de prăjire, societatea Alki LP este cea care, cu sprijinul Starbucks SUA, suportă toate riscurile economice ale SMBV, inclusiv riscul de inventar. Mai mult decât atât, deși SMBV este partea contractantă cu dezvoltatorii, această relație este întemeiată pe acorduri standardizate și pe termeni și condiții subsecvente care sunt stabilite de Starbucks SUA. În final, deoarece SMBV dobândește titlul de proprietar legal, inventarul ar trebui să figureze și în bilanțul său, care, potrivit Starbucks, ceea ce explică totodată de ce SMBV a constituit provizioane pentru deprecierea stocurilor, pentru care APA încheiat cu SMBV prevede o compensare. |
| --- | --- |

(189)

În ceea ce privește structura aleasă, Starbucks afirmă că s-a avut în vedere încheierea unui acord privind servicii de prăjire în regim de consignație, însă că acesta nu ar fi fost practic și ar fi determinat complicații administrative și prea multe tranzacții între societăți. Pentru a armoniza structura administrativă și juridică cu fluxul fizic al produselor și, din motive de eficiență, Starbucks a decis să utilizeze SMBV ca entitate contractantă și de facturare. O consecință a acestei structuri este faptul că în bilanțul SMBV apar stocurile (pentru boabele de cafea verde, alte produse decât cafea și produse non-strategice), întrucât standardele și practicile contabile respecta circuitul legal al produselor. Cu toate acestea, Starbucks susține că rolul SMBV de entitate contractantă și de facturare este doar un rol administrativ și că aceasta nu presupune niciun transfer de riscuri sau responsabilități comerciale către aceasta, deoarece în baza Acordului privind servicii de prăjire, societatea Alki LP este cea care, cu sprijinul Starbucks SUA, suportă toate riscurile economice ale SMBV, inclusiv riscul de inventar. Mai mult decât atât, deși SMBV este partea contractantă cu dezvoltatorii, această relație este întemeiată pe acorduri standardizate și pe termeni și condiții subsecvente care sunt stabilite de Starbucks SUA. În final, deoarece SMBV dobândește titlul de proprietar legal, inventarul ar trebui să figureze și în bilanțul său, care, potrivit Starbucks, ceea ce explică totodată de ce SMBV a constituit provizioane pentru deprecierea stocurilor, pentru care APA încheiat cu SMBV prevede o compensare.

| (190) | În ceea ce privește metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă, deși nu este prezentă în raportul privind prețurile de transfer, Starbucks prevede rolul societății Alki LP în raport cu rolul SMBV. Starbucks susține că, deoarece SMBV este implicată doar în activități executive de rutină în sfera serviciilor de prăjire, de ambalare și de asistență logistică și administrativă, în timp ce Alki LP acordă o licență de proprietate intelectuală valoroasă și suportă riscul antreprenorial, SMBV este cea mai puțin complexă entitate. Prin urmare, MMTN constituie cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer. Starbucks susține că, întrucât nu există tranzacții comparabile similare acordului dintre Alki LP și SMBV, metoda PNC nu ar fi fost adecvată în contextul stabilirii prețurilor de transfer. În orice caz, administrația fiscală neerlandeză trebuie să înceapă examinarea prețurilor de transfer pe baza metodologiei alese de contribuabil. |
| --- | --- |

(190)

În ceea ce privește metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă, deși nu este prezentă în raportul privind prețurile de transfer, Starbucks prevede rolul societății Alki LP în raport cu rolul SMBV. Starbucks susține că, deoarece SMBV este implicată doar în activități executive de rutină în sfera serviciilor de prăjire, de ambalare și de asistență logistică și administrativă, în timp ce Alki LP acordă o licență de proprietate intelectuală valoroasă și suportă riscul antreprenorial, SMBV este cea mai puțin complexă entitate. Prin urmare, MMTN constituie cea mai adecvată metodă de stabilire a prețurilor de transfer. Starbucks susține că, întrucât nu există tranzacții comparabile similare acordului dintre Alki LP și SMBV, metoda PNC nu ar fi fost adecvată în contextul stabilirii prețurilor de transfer. În orice caz, administrația fiscală neerlandeză trebuie să înceapă examinarea prețurilor de transfer pe baza metodologiei alese de contribuabil.

| (191) | Starbucks reamintește că aplicarea oricărei metode de stabilire a prețurilor de transfer generează, de regulă, o serie de valori care ar putea fi la fel de justificabile, întrucât stabilirea prețurilor de transfer nu constituie o știință exactă, și că orice analiză a prețurilor de transfer va conduce în mod inerent la o serie de rezultate care se încadrează în condițiile de concurență deplină și la o concluzie privind un preț stabilit în condiții de concurență deplină, nu prețul stabilit în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(191)

Starbucks reamintește că aplicarea oricărei metode de stabilire a prețurilor de transfer generează, de regulă, o serie de valori care ar putea fi la fel de justificabile, întrucât stabilirea prețurilor de transfer nu constituie o știință exactă, și că orice analiză a prețurilor de transfer va conduce în mod inerent la o serie de rezultate care se încadrează în condițiile de concurență deplină și la o concluzie privind un preț stabilit în condiții de concurență deplină, nu prețul stabilit în condiții de concurență deplină.

un

ul

| (192) | În ceea ce privește ajustările, scopul acestora este de a reflecta diferențele importante în ceea ce privește profilurile funcționale ale SMBV și ale societăților comparabile incluse în eșantion pentru a se ajunge la o remunerație adecvată pe baza principiului concurenței depline. Conform Starbucks, ajustările respective au fost adecvate, în anumite privințe conservatoare și, cu siguranță, nu au subapreciat remunerația SMBV pentru funcțiile îndeplinite. Pentru a argumenta mai mult caracterul rezonabil al adaosului de [9-12] %, Starbucks i-a solicitat [consilierul fiscal] să realizeze o comparație între rezultatele efective obținute de SMBV și rezultatele efective obținute de societățile comparabile în perioada 2008-2012. Această analiză retrospectivă demonstrează că adaosul de [9-12] % a rămas în mod relaxat în intervalele corespunzătoare. Acest lucru confirmă, în plus, faptul că metodologia de stabilire a prețurilor de transfer aplicată pentru SMBV este conformă cu principiul concurenței depline, astfel cum s-a convenit în APA încheiat cu autoritățile fiscale neerlandeze. Starbucks a solicitat, de asemenea, [o firmă de avocatură] să furnizeze un al doilea aviz cu privire la stabilirea dacă raportul privind prețurile de transfer din 2007 a aplicat în mod corect principiul concurenței depline. [Firma de avocatură] nu a desfășurat propria investigație factuală, ci a analizat raportul privind prețurile de transfer și documentele aflate la dispoziția consilierului fiscal. Aceasta a concluzionat că s-a aplicat în mod rezonabil principiul concurenței depline în tranzacțiile intra-grup ale SMBV. |
| --- | --- |

(192)

În ceea ce privește ajustările, scopul acestora este de a reflecta diferențele importante în ceea ce privește profilurile funcționale ale SMBV și ale societăților comparabile incluse în eșantion pentru a se ajunge la o remunerație adecvată pe baza principiului concurenței depline. Conform Starbucks, ajustările respective au fost adecvate, în anumite privințe conservatoare și, cu siguranță, nu au subapreciat remunerația SMBV pentru funcțiile îndeplinite. Pentru a argumenta mai mult caracterul rezonabil al adaosului de [9-12] %, Starbucks i-a solicitat [consilierul fiscal] să realizeze o comparație între rezultatele efective obținute de SMBV și rezultatele efective obținute de societățile comparabile în perioada 2008-2012. Această analiză retrospectivă demonstrează că adaosul de [9-12] % a rămas în mod relaxat în intervalele corespunzătoare. Acest lucru confirmă, în plus, faptul că metodologia de stabilire a prețurilor de transfer aplicată pentru SMBV este conformă cu principiul concurenței depline, astfel cum s-a convenit în APA încheiat cu autoritățile fiscale neerlandeze. Starbucks a solicitat, de asemenea, [o firmă de avocatură] să furnizeze un al doilea aviz cu privire la stabilirea dacă raportul privind prețurile de transfer din 2007 a aplicat în mod corect principiul concurenței depline. [Firma de avocatură] nu a desfășurat propria investigație factuală, ci a analizat raportul privind prețurile de transfer și documentele aflate la dispoziția consilierului fiscal. Aceasta a concluzionat că s-a aplicat în mod rezonabil principiul concurenței depline în tranzacțiile intra-grup ale SMBV.

| (193) | În mod similar celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, Starbucks susține în continuare că Comisia nu a identificat în mod corect cadrul de referință. Starbucks susține că sistemul de referință ar trebui să fie sistemul neerlandez de impozitare a societăților comerciale și, mai concret, articolul 8b alineatul (1) din Actul IP, decretul și practicile administrative ale autorităților fiscale neerlandeze. Conform ambelor părți, ar putea fi vorba despre un ajutor de stat doar dacă APA încheiat cu SMBV s-ar abate de la interpretarea și aplicarea normală a principiului concurenței depline în Regatul Țărilor de Jos. În plus, Starbucks susține că lipsește identificarea unui grup de contribuabili de referință și susține că societățile afiliate și neafiliate nu se află întotdeauna într-o situație de fapt și de drept comparabilă (88). În final, Starbucks critică atitudinea Comisiei de a se afla în contradicție cu „abordarea principiului prevalenței substanței asupra formei” a administrației fiscale neerlandeze. |
| --- | --- |

(193)

În mod similar celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, Starbucks susține în continuare că Comisia nu a identificat în mod corect cadrul de referință. Starbucks susține că sistemul de referință ar trebui să fie sistemul neerlandez de impozitare a societăților comerciale și, mai concret, articolul 8b alineatul (1) din Actul IP, decretul și practicile administrative ale autorităților fiscale neerlandeze. Conform ambelor părți, ar putea fi vorba despre un ajutor de stat doar dacă APA încheiat cu SMBV s-ar abate de la interpretarea și aplicarea normală a principiului concurenței depline în Regatul Țărilor de Jos. În plus, Starbucks susține că lipsește identificarea unui grup de contribuabili de referință și susține că societățile afiliate și neafiliate nu se află întotdeauna într-o situație de fapt și de drept comparabilă (88). În final, Starbucks critică atitudinea Comisiei de a se afla în contradicție cu „abordarea principiului prevalenței substanței asupra formei” a administrației fiscale neerlandeze.

88

| (194) | În cadrul informațiilor sale transmise ca răspuns la solicitarea MIT Starbucks a Comisiei, Starbucks și-a exprimat opiniile în considerentele 151-154. În plus, Starbucks a indicat faptul că Comisia nu poate utiliza pentru evaluare informații a căror dată este posterioară datei încheierii APA cu SMBV. |
| --- | --- |

(194)

În cadrul informațiilor sale transmise ca răspuns la solicitarea MIT Starbucks a Comisiei, Starbucks și-a exprimat opiniile în considerentele 151-154. În plus, Starbucks a indicat faptul că Comisia nu poate utiliza pentru evaluare informații a căror dată este posterioară datei încheierii APA cu SMBV.

| (195) | La 24 iulie 2015, Starbucks a prezentat un raport elaborat de [o firmă de consultanță în management], ca răspuns la cererea sa de analizare a unor modelele de remunerare pentru servicii de producție și logistică/administrative. Starbucks susține că raportul respectiv susține poziția Starbucks cu privire la modelul de remunerare și indicatorul nivelului de profit ales (89). |
| --- | --- |

(195)

La 24 iulie 2015, Starbucks a prezentat un raport elaborat de [o firmă de consultanță în management], ca răspuns la cererea sa de analizare a unor modelele de remunerare pentru servicii de producție și logistică/administrative. Starbucks susține că raportul respectiv susține poziția Starbucks cu privire la modelul de remunerare și indicatorul nivelului de profit ales (89).

89

5.2.   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

| (196) | NOB susține că stabilirea dacă un anumit tratament fiscal al unui contribuabil în baza unui APA constituie ajutor de stat ar trebui să se întemeieze pe legislația neerlandeză, practicile administrative și aplicarea principiului concurenței depline la data la care a fost încheiat APA respectiv. Aceasta susține, de asemenea, că în conformitate cu decretul, administrația fiscală neerlandeză nu aplică „regula celei mai bune metode” (mai exact, aceasta nu impune utilizarea celei mai bune metode pentru calcularea bazei de impozitare) și că în urma aplicării principiului concurenței depline rezultă, de obicei, o serie de valori încadrate în condițiile de concurență deplină, nu un singur preț stabilit în condiții de concurență deplină. NOB precizează că trimiterea la operatorul de piață prudent și independent din decizia de inițiere a procedurii pare să introducă un nou tip de standard UE mai presus și dincolo de Liniile directoare PT ale OCDE pentru evaluarea aplicării principiului concurenței depline în cazul acordului subsecvent. Aceasta solicită o confirmare a faptului că Comisia va utiliza sistemul juridic național drept cadru de referință și niciun alt standard. În continuare, aceasta susține că contribuabilii ar trebui să aibă așteptarea legitimă că acordurile APA care sunt încheiate pe baza unei interpretări la nivel național a legislației interne nu constituie ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(196)

NOB susține că stabilirea dacă un anumit tratament fiscal al unui contribuabil în baza unui APA constituie ajutor de stat ar trebui să se întemeieze pe legislația neerlandeză, practicile administrative și aplicarea principiului concurenței depline la data la care a fost încheiat APA respectiv. Aceasta susține, de asemenea, că în conformitate cu decretul, administrația fiscală neerlandeză nu aplică „regula celei mai bune metode” (mai exact, aceasta nu impune utilizarea celei mai bune metode pentru calcularea bazei de impozitare) și că în urma aplicării principiului concurenței depline rezultă, de obicei, o serie de valori încadrate în condițiile de concurență deplină, nu un singur preț stabilit în condiții de concurență deplină. NOB precizează că trimiterea la operatorul de piață prudent și independent din decizia de inițiere a procedurii pare să introducă un nou tip de standard UE mai presus și dincolo de Liniile directoare PT ale OCDE pentru evaluarea aplicării principiului concurenței depline în cazul acordului subsecvent. Aceasta solicită o confirmare a faptului că Comisia va utiliza sistemul juridic național drept cadru de referință și niciun alt standard. În continuare, aceasta susține că contribuabilii ar trebui să aibă așteptarea legitimă că acordurile APA care sunt încheiate pe baza unei interpretări la nivel național a legislației interne nu constituie ajutoare de stat.

5.3.   VNO-NCW

VNO-NCW

| (197) | VNO-NCW își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea testului operatorului de piață prudent și independent și îndeamnă la utilizarea normelor privind stabilirea prețurilor de transfer aplicate la nivel național drept referință pentru evaluarea selectivității. Aceasta susține că aplicarea principiului concurenței depline generează, de obicei, un interval de valori care respectă condițiile de concurență deplină, nu un singur preț stabilit în condiții de deplină concurență. |
| --- | --- |

(197)

VNO-NCW își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea testului operatorului de piață prudent și independent și îndeamnă la utilizarea normelor privind stabilirea prețurilor de transfer aplicate la nivel național drept referință pentru evaluarea selectivității. Aceasta susține că aplicarea principiului concurenței depline generează, de obicei, un interval de valori care respectă condițiile de concurență deplină, nu un singur preț stabilit în condiții de deplină concurență.

5.4.   ATOZ

ATOZ

| (198) | Principalul argument al ATOZ se referă la temeiul juridic pentru decizia de inițiere a procedurii. Potrivit ATOZ, decizia nu precizează în mod clar dacă acordul privind prețurile din APA încheiat cu SMBV se abate de la practica administrativă neerlandeză, de la orice alte practici comune ale autorităților fiscale sau de la standardele OCDE, ci se limitează să conchidă că acesta nu respectă principiul concurenței depline. ATOZ susține că se pare că opinia Comisiei este aceea că există un standard obiectiv privind concurența deplină, bazat pe principiile OCDE și oarecum consacrat în dreptul UE, care transcende legislația și practicile naționale ale statelor membre. Cu toate acestea, potrivit ATOZ, Comisia ar trebui să examineze dacă APA încheiat cu SMBV este în conformitate cu legislația neerlandeză. ATOZ susține că abordarea Comisiei dă naștere, printre altele, incertitudinii juridice în rândul companiilor multinaționale. |
| --- | --- |

(198)

Principalul argument al ATOZ se referă la temeiul juridic pentru decizia de inițiere a procedurii. Potrivit ATOZ, decizia nu precizează în mod clar dacă acordul privind prețurile din APA încheiat cu SMBV se abate de la practica administrativă neerlandeză, de la orice alte practici comune ale autorităților fiscale sau de la standardele OCDE, ci se limitează să conchidă că acesta nu respectă principiul concurenței depline. ATOZ susține că se pare că opinia Comisiei este aceea că există un standard obiectiv privind concurența deplină, bazat pe principiile OCDE și oarecum consacrat în dreptul UE, care transcende legislația și practicile naționale ale statelor membre. Cu toate acestea, potrivit ATOZ, Comisia ar trebui să examineze dacă APA încheiat cu SMBV este în conformitate cu legislația neerlandeză. ATOZ susține că abordarea Comisiei dă naștere, printre altele, incertitudinii juridice în rândul companiilor multinaționale.

5.5.   Oxfam

Oxfam

| (199) | În observațiile sale, Oxfam și-a exprimat sprijinul pentru investigația Comisiei, încurajând-o pe aceasta din urmă să își mărească capacitatea de investigare ținând cont, de asemenea, de faptul că aceasta ar putea fi mai bine plasată decât organismele naționale să evalueze din punct de vedere structural practicile în materie de decizii fiscale aplicate de statele membre. Aceasta face apel la Comisie să se asigure de aplicarea sancțiunilor adecvate în cazurile în care se confirmă existența unor avantaje selective și de eliminarea promptă a practicilor fiscale dăunătoare. |
| --- | --- |

(199)

În observațiile sale, Oxfam și-a exprimat sprijinul pentru investigația Comisiei, încurajând-o pe aceasta din urmă să își mărească capacitatea de investigare ținând cont, de asemenea, de faptul că aceasta ar putea fi mai bine plasată decât organismele naționale să evalueze din punct de vedere structural practicile în materie de decizii fiscale aplicate de statele membre. Aceasta face apel la Comisie să se asigure de aplicarea sancțiunilor adecvate în cazurile în care se confirmă existența unor avantaje selective și de eliminarea promptă a practicilor fiscale dăunătoare.

5.6.   BAK

BAK

| (200) | BAK sprijină argumentele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii și susține că, în general, astfel de acorduri și structuri juridice reduc cota impozitelor plătite la nivel mondial, ceea ce produce consecințe negative pentru consumatori și angajați. |
| --- | --- |

(200)

BAK sprijină argumentele Comisiei din decizia de inițiere a procedurii și susține că, în general, astfel de acorduri și structuri juridice reduc cota impozitelor plătite la nivel mondial, ceea ce produce consecințe negative pentru consumatori și angajați.

6.   OBSERVAȚII DIN PARTEA SOCIETĂȚII X

OBSERVAȚII DIN PARTEA SOCIETĂȚII X

| (201) | Societatea X, care nu dorește să își divulge identitatea, a prezentat Comisiei observații ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii. Potrivit acestei societăți, pe baza evaluării sale în calitate de concurent al societății Starbucks, valoarea adăugată de procesul de prăjire (prăjire și ambalare, fără a lua în considerare costurile pentru materiale de ambalare) cafelei verzi ar fi, în medie, egală cu 13-17 % din costul cafelei verzi, în cazul cafelei prăjite și cafelei măcinate sau al cafelei sub formă de boabe. Potrivit acestei societăți, aceste niveluri ar fi aplicabile tuturor canalelor de distribuție. |
| --- | --- |

(201)

Societatea X, care nu dorește să își divulge identitatea, a prezentat Comisiei observații ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii. Potrivit acestei societăți, pe baza evaluării sale în calitate de concurent al societății Starbucks, valoarea adăugată de procesul de prăjire (prăjire și ambalare, fără a lua în considerare costurile pentru materiale de ambalare) cafelei verzi ar fi, în medie, egală cu 13-17 % din costul cafelei verzi, în cazul cafelei prăjite și cafelei măcinate sau al cafelei sub formă de boabe. Potrivit acestei societăți, aceste niveluri ar fi aplicabile tuturor canalelor de distribuție.

7.   INFORMAȚII FURNIZATE DE CONCURENȚII SOCIETĂȚII STARBUCKS CA RĂSPUNS LA SOLICITAREA MIT

INFORMAȚII FURNIZATE DE CONCURENȚII SOCIETĂȚII STARBUCKS CA RĂSPUNS LA SOLICITAREA MIT

7.1.   Societățile contactate de către Comisie în contextul solicitării MIT

Societățile contactate de către Comisie în contextul solicitării MIT

| (202) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 20, Comisia a contactat patru concurenți ai societății Starbucks pentru a furniza informații cu privire la modelul lor de afaceri și la activitățile lor de creare a valorii pentru a permite Comisiei să finalizeze evaluarea sau cu privire la APA încheiat cu SMBV. Cei patru concurenți în cauză sunt Societatea Y, Dallmayr, Nestlé și Melitta. Alegerea celor patru societăți s-a bazat pe faptul că toate societățile își desfășoară activitatea pe segmentul de prăjire a cafelei și, fiind societăți din cadrul grupului, ar putea oferi informații cu privire la organizarea activităților de prăjire a cafelei din cadrul unei societăți integrate. |
| --- | --- |

(202)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 20, Comisia a contactat patru concurenți ai societății Starbucks pentru a furniza informații cu privire la modelul lor de afaceri și la activitățile lor de creare a valorii pentru a permite Comisiei să finalizeze evaluarea sau cu privire la APA încheiat cu SMBV. Cei patru concurenți în cauză sunt Societatea Y, Dallmayr, Nestlé și Melitta. Alegerea celor patru societăți s-a bazat pe faptul că toate societățile își desfășoară activitatea pe segmentul de prăjire a cafelei și, fiind societăți din cadrul grupului, ar putea oferi informații cu privire la organizarea activităților de prăjire a cafelei din cadrul unei societăți integrate.

7.2.   Dallmayr

Dallmayr

| (203) | Prin scrisoarea din 27 aprilie 2015, Dallmayr a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. |
| --- | --- |

(203)

Prin scrisoarea din 27 aprilie 2015, Dallmayr a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie.

| (204) | Dallmayr a informat Comisia că activitatea de prăjire a cafelei fie este desfășurată ca o activitate distinctă, fie este integrată pe verticală într-o societate. Societățile mai mari desfășoară, de regulă, activitatea de prăjire la nivel intern. Funcția de procurare este integrată, de regulă, în funcția de prăjire. Dallmayr nu externalizează funcția de prăjire. |
| --- | --- |

(204)

Dallmayr a informat Comisia că activitatea de prăjire a cafelei fie este desfășurată ca o activitate distinctă, fie este integrată pe verticală într-o societate. Societățile mai mari desfășoară, de regulă, activitatea de prăjire la nivel intern. Funcția de procurare este integrată, de regulă, în funcția de prăjire. Dallmayr nu externalizează funcția de prăjire.

| (205) | Dallmayr consideră că plata unei redevențe de către un terț care furnizează servicii de prăjire este destul de neobișnuită. În fapt, Dallmayr s-ar aștepta ca beneficiarul să fie cel care plătește societatea cu activitate de prăjire, nu invers. |
| --- | --- |

(205)

Dallmayr consideră că plata unei redevențe de către un terț care furnizează servicii de prăjire este destul de neobișnuită. În fapt, Dallmayr s-ar aștepta ca beneficiarul să fie cel care plătește societatea cu activitate de prăjire, nu invers.

7.3.   Nestlé

Nestlé

| (206) | Prin scrisoarea din 20 mai 2015, Nestlé a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Nestlé a menționat faptul că cele trei elemente importante în crearea de valoare pentru cafea sunt calitatea (tipul de boabe), culoarea închisă (realizată prin prăjire) și gradul de măcinare. Aceasta a menționat totodată că nu externalizează și nici nu ar externaliza funcția de prăjire datorită importanței prăjirii în dezvoltarea aromelor produsului. |
| --- | --- |

(206)

Prin scrisoarea din 20 mai 2015, Nestlé a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Nestlé a menționat faptul că cele trei elemente importante în crearea de valoare pentru cafea sunt calitatea (tipul de boabe), culoarea închisă (realizată prin prăjire) și gradul de măcinare. Aceasta a menționat totodată că nu externalizează și nici nu ar externaliza funcția de prăjire datorită importanței prăjirii în dezvoltarea aromelor produsului.

7.4.   Melitta

Melitta

| (207) | Prin scrisoarea din 26 mai 2015, Melitta a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Melitta a menționat situațiile în care ar putea externaliza prăjirea boabelor de cafea. Aceste situații sunt: (i) atunci când nu există o instalație disponibilă în fabrica sa pentru a produce anumite tipuri de produse, cum ar fi forme specifice de ambalaj sau monodoze moi; (ii) atunci când nu există o instalație disponibilă în fabrică pentru producerea de cafea solubilă; și (iii) atunci când vânzările depășesc capacitățile de prăjire și ambalare disponibile din fabrica sa. În acest ultim caz, atunci când activitatea de prăjire și ambalare este externalizată din cauza constrângerilor de capacitate, Melitta trimite boabe de cafea verde furnizorului care prăjește și ambalează cafeaua într-un produs finit. Respectivul produs finit este apoi livrat către Melitta. Un astfel de contract a fost în vigoare cu același furnizor timp de câțiva ani. |
| --- | --- |

(207)

Prin scrisoarea din 26 mai 2015, Melitta a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Melitta a menționat situațiile în care ar putea externaliza prăjirea boabelor de cafea. Aceste situații sunt: (i) atunci când nu există o instalație disponibilă în fabrica sa pentru a produce anumite tipuri de produse, cum ar fi forme specifice de ambalaj sau monodoze moi; (ii) atunci când nu există o instalație disponibilă în fabrică pentru producerea de cafea solubilă; și (iii) atunci când vânzările depășesc capacitățile de prăjire și ambalare disponibile din fabrica sa. În acest ultim caz, atunci când activitatea de prăjire și ambalare este externalizată din cauza constrângerilor de capacitate, Melitta trimite boabe de cafea verde furnizorului care prăjește și ambalează cafeaua într-un produs finit. Respectivul produs finit este apoi livrat către Melitta. Un astfel de contract a fost în vigoare cu același furnizor timp de câțiva ani.

| (208) | Pentru a asigura calitatea și gustul produsului finit, Melitta pune la dispoziția părții terțe căreia i-a externalizat activitatea de prăjire fie cerințe privind curba de prăjire, fie profiluri de gust definite. |
| --- | --- |

(208)

Pentru a asigura calitatea și gustul produsului finit, Melitta pune la dispoziția părții terțe căreia i-a externalizat activitatea de prăjire fie cerințe privind curba de prăjire, fie profiluri de gust definite.

| (209) | Acordul contractual nu prevede plata niciunei redevențele către Melitta atunci când externalizează activitatea de prăjire. |
| --- | --- |

(209)

Acordul contractual nu prevede plata niciunei redevențele către Melitta atunci când externalizează activitatea de prăjire.

7.5.   Societatea Y

Societatea Y

| (210) | Prin scrisoarea din 27 aprilie 2015, Societatea Y a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Comisia a solicitat clarificări printr-o scrisoare din 11 mai 2015, la care societatea Y a răspuns la 21 mai 2015. |
| --- | --- |

(210)

Prin scrisoarea din 27 aprilie 2015, Societatea Y a răspuns la solicitarea de informații comerciale adresată de către Comisie. Comisia a solicitat clarificări printr-o scrisoare din 11 mai 2015, la care societatea Y a răspuns la 21 mai 2015.

| (211) | Societatea Y nu externalizează funcția de prăjire a cafelei către terți. Prăjirea este asigurată de o societate din cadrul grupului, desemnată drept producător în regim lohn de către societatea Y. Această societate cu activitate de prăjire a cafelei nu plătește niciun fel de redevență pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală sau a know-how-ul utilizat în procesul de prăjire. |
| --- | --- |

(211)

Societatea Y nu externalizează funcția de prăjire a cafelei către terți. Prăjirea este asigurată de o societate din cadrul grupului, desemnată drept producător în regim lohn de către societatea Y. Această societate cu activitate de prăjire a cafelei nu plătește niciun fel de redevență pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală sau a know-how-ul utilizat în procesul de prăjire.

| (212) | Societatea plătește taxe de licență pentru utilizarea sistemelor informatice. Pentru remunerația societății din cadrul grupului, calificată de către Societatea Y drept producător în regim lohn, baza de cost o constituie costurile de producție, cu excepția costurilor cu materii prime. Costurile de producție sunt, în special, cele cu energia, deprecierea instalațiilor (cum ar fi, de exemplu, linia de prăjire și ambalare), costurile cu personalul, costurile cu sisteme informatice și întreținerea echipamentelor. |
| --- | --- |

(212)

Societatea plătește taxe de licență pentru utilizarea sistemelor informatice. Pentru remunerația societății din cadrul grupului, calificată de către Societatea Y drept producător în regim lohn, baza de cost o constituie costurile de producție, cu excepția costurilor cu materii prime. Costurile de producție sunt, în special, cele cu energia, deprecierea instalațiilor (cum ar fi, de exemplu, linia de prăjire și ambalare), costurile cu personalul, costurile cu sisteme informatice și întreținerea echipamentelor.

8.   OBSERVAȚII DIN PARTEA ȚĂRILOR DE JOS CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE TERȚILOR, LA OBSERVAȚIILE SOCIETĂȚII X ȘI RĂSPUNSURILE LA SOLICITAREA MIT

OBSERVAȚII DIN PARTEA ȚĂRILOR DE JOS CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE TERȚILOR, LA OBSERVAȚIILE SOCIETĂȚII X ȘI RĂSPUNSURILE LA SOLICITAREA MIT

8.1.   Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile terților

Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile terților

| (213) | Prin scrisorile din 20 și 26 aprilie 2015, Regatul Țărilor de Jos și-a exprimat acordul total față de observațiile prezentate de Starbucks, NOB, VNO-NCW și ATOZ. În ceea ce privește observațiile prezentate de Oxfam, Regatul Țărilor de Jos a precizat că acestea se referă la o observație privind concurența fiscală dăunătoare în general și nu abordează cazul SMBV în mod specific. Regatul Țărilor de Jos consideră că afirmațiile făcute de BAK sunt incorecte și, prin urmare, se abține de la orice comentariu cu privire la acestea. |
| --- | --- |

(213)

Prin scrisorile din 20 și 26 aprilie 2015, Regatul Țărilor de Jos și-a exprimat acordul total față de observațiile prezentate de Starbucks, NOB, VNO-NCW și ATOZ. În ceea ce privește observațiile prezentate de Oxfam, Regatul Țărilor de Jos a precizat că acestea se referă la o observație privind concurența fiscală dăunătoare în general și nu abordează cazul SMBV în mod specific. Regatul Țărilor de Jos consideră că afirmațiile făcute de BAK sunt incorecte și, prin urmare, se abține de la orice comentariu cu privire la acestea.

8.2.   Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile Societății X

Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile Societății X

| (214) | Prin scrisoarea din 11 martie 2015, Regatul Țărilor de Jos a declarat că nu pot oferi un răspuns semnificativ la observațiile formulate de Societatea X, deoarece acesta nu a avut la dispoziție analiza funcțională și cadrul de referință al concurentului anonim. |
| --- | --- |

(214)

Prin scrisoarea din 11 martie 2015, Regatul Țărilor de Jos a declarat că nu pot oferi un răspuns semnificativ la observațiile formulate de Societatea X, deoarece acesta nu a avut la dispoziție analiza funcțională și cadrul de referință al concurentului anonim.

8.3.   Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile Dallmayr și ale Societății Y

Observațiile Țărilor de Jos cu privire la observațiile Dallmayr și ale Societății Y

| (215) | Prin scrisoarea din 27 mai 2015, Regatul Țărilor de Jos a transmis observațiile sale cu privire la informațiile comerciale furnizate de Dallmayr și Societatea Y. Ca o observație generală, Regatul Țărilor de Jos afirmă că lipsesc analiza funcțională și dispozițiile contractuale și că, prin urmare, este foarte dificilă realizarea unei comparații, deoarece niciuna dintre cele două părți nu externalizează funcția de prăjire unui terț independent. |
| --- | --- |

(215)

Prin scrisoarea din 27 mai 2015, Regatul Țărilor de Jos a transmis observațiile sale cu privire la informațiile comerciale furnizate de Dallmayr și Societatea Y. Ca o observație generală, Regatul Țărilor de Jos afirmă că lipsesc analiza funcțională și dispozițiile contractuale și că, prin urmare, este foarte dificilă realizarea unei comparații, deoarece niciuna dintre cele două părți nu externalizează funcția de prăjire unui terț independent.

| (216) | În ceea ce privește Dallmayr, Regatul Țărilor de Jos afirmă că definiția activității de prăjire dată de aceasta include mai mult decât prăjirea cafelei, întrucât funcția de procurare este integrată în funcție de prăjire. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că SMBV nu desfășoară activități de vânzare de produse din cafea și de produse de altă natură, însă se pare că Dallmayr a fost organizată diferit în ceea ce privește acest aspect. Mai mult, în cadrul relației dintre clientul societății Dallmayr și contractant, Regatul Țărilor de Jos susține că remunerația are loc în funcție de greutatea și prețul boabelor de cafea verde, care atribuie contractantului riscul gradului de ocupare, acest lucru nefiind valabil pentru SMBV. |
| --- | --- |

(216)

În ceea ce privește Dallmayr, Regatul Țărilor de Jos afirmă că definiția activității de prăjire dată de aceasta include mai mult decât prăjirea cafelei, întrucât funcția de procurare este integrată în funcție de prăjire. În plus, Regatul Țărilor de Jos susține că SMBV nu desfășoară activități de vânzare de produse din cafea și de produse de altă natură, însă se pare că Dallmayr a fost organizată diferit în ceea ce privește acest aspect. Mai mult, în cadrul relației dintre clientul societății Dallmayr și contractant, Regatul Țărilor de Jos susține că remunerația are loc în funcție de greutatea și prețul boabelor de cafea verde, care atribuie contractantului riscul gradului de ocupare, acest lucru nefiind valabil pentru SMBV.

| (217) | În ceea ce privește Societatea Y, Regatul Țărilor de Jos afirmă că activitatea de prăjire a cafelei este considerată o funcție de rutină și că facilitatea de prăjire este remunerată printr-o marjă de cost-plus, în cazul în care costul boabelor de cafea verde nu face parte din baza de cost. Conform Regatului Țărilor de Jos, această abordare este în deplină concordanță cu APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(217)

În ceea ce privește Societatea Y, Regatul Țărilor de Jos afirmă că activitatea de prăjire a cafelei este considerată o funcție de rutină și că facilitatea de prăjire este remunerată printr-o marjă de cost-plus, în cazul în care costul boabelor de cafea verde nu face parte din baza de cost. Conform Regatului Țărilor de Jos, această abordare este în deplină concordanță cu APA încheiat cu SMBV.

8.4.   Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la observațiile Nestlé

Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la observațiile Nestlé

| (218) | În ceea ce privește Nestlé, Regatul Țărilor de Jos afirmă că cele trei elemente care creează valoare pentru cafea, potrivit Nestlé, sunt realizate toate de către alte societăți străine de grupul Starbucks, nu de SMBV (activitatea de aprovizionare și cea de control al calității boabelor sunt desfășurate de SCTC, curbele de prăjire sunt puse la dispoziție de către Alki LP, iar magazinele de cafea Starbucks desfășoară activitatea de măcinare). |
| --- | --- |

(218)

În ceea ce privește Nestlé, Regatul Țărilor de Jos afirmă că cele trei elemente care creează valoare pentru cafea, potrivit Nestlé, sunt realizate toate de către alte societăți străine de grupul Starbucks, nu de SMBV (activitatea de aprovizionare și cea de control al calității boabelor sunt desfășurate de SCTC, curbele de prăjire sunt puse la dispoziție de către Alki LP, iar magazinele de cafea Starbucks desfășoară activitatea de măcinare).

8.5.   Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la observațiile Melitta

Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la observațiile Melitta

| (219) | În ceea ce privește Melitta, Regatul Țărilor de Jos afirmă că cele trei situații descrise de Melitta, în care funcția de prăjire a cafelei este externalizată, sunt diferite în unele privințe de situația SMBV. În situațiile 1 și 3, similitudinea constă în aceea că funcția de aprovizionare nu este nici în acest caz îndeplinită de către producător, ci, potrivit Regatului Țărilor de Jos, diferența constă în durata contractului privind activitatea de prăjire (contract anual comparativ cu un acord de servicii de prăjire valabil pentru 50 de ani) și riscul gradului de ocupare (care ar fi la nivelul societății Alki L, potrivit Regatului Țărilor de Jos, față de nivelul societății Melitta). Regatul Țărilor de Jos consideră că a doua situație este prea diferită pentru a se putea face o comparație, deoarece este vorba nu doar despre prăjirea boabelor de cafea, ci și despre realizarea de produse complete. |
| --- | --- |

(219)

În ceea ce privește Melitta, Regatul Țărilor de Jos afirmă că cele trei situații descrise de Melitta, în care funcția de prăjire a cafelei este externalizată, sunt diferite în unele privințe de situația SMBV. În situațiile 1 și 3, similitudinea constă în aceea că funcția de aprovizionare nu este nici în acest caz îndeplinită de către producător, ci, potrivit Regatului Țărilor de Jos, diferența constă în durata contractului privind activitatea de prăjire (contract anual comparativ cu un acord de servicii de prăjire valabil pentru 50 de ani) și riscul gradului de ocupare (care ar fi la nivelul societății Alki L, potrivit Regatului Țărilor de Jos, față de nivelul societății Melitta). Regatul Țărilor de Jos consideră că a doua situație este prea diferită pentru a se putea face o comparație, deoarece este vorba nu doar despre prăjirea boabelor de cafea, ci și despre realizarea de produse complete.

8.6.   Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la scrisorile Starbucks din 13 aprilie, 29 mai 2015, 10 și 11 septembrie 2015 și 23 septembrie 2015

Observațiile Regatului Țărilor de Jos cu privire la scrisorile Starbucks din 13 aprilie, 29 mai 2015, 10 și 11 septembrie 2015 și 23 septembrie 2015

| (220) | Prin scrisoarea din 19 iunie 2015, Regatul Țărilor de Jos a prezentat observațiile sale cu privire la informațiile comerciale furnizate de Starbucks. În cadrul acestor observații, Regatul Țărilor de Jos a reiterat afirmația sa potrivit căreia acesta consideră că sistemul fiscal neerlandez ar trebui să fie cadrul corect de referință și, în special, articolul 8b din Actul IP din 1969 și decretul. Acesta susține că articolul 8b și decretul se aplică întotdeauna în cazul tranzacțiilor intra-grup, indiferent dacă o societate a solicitat un APA sau nu. În plus, Regatul Țărilor de Jos afirmă că MMTN este cea mai frecvent utilizată metodă la nivel internațional și că Regatul Țărilor de Jos nu aplică regula celei mai bune metode. Acesta susține, de asemenea, că unul dintre avantajele MMTN este faptul că o țară trebuie să ia în considerare doar prețul de transfer în mod unilateral și că un eventual preț de transfer mai ridicat sau mai scăzut pentru boabele de cafea verde nu ar afecta baza de impozitare a SMBV, deoarece costul boabele sunt excluse din baza de cost la care se aplică această marjă. |
| --- | --- |

(220)

Prin scrisoarea din 19 iunie 2015, Regatul Țărilor de Jos a prezentat observațiile sale cu privire la informațiile comerciale furnizate de Starbucks. În cadrul acestor observații, Regatul Țărilor de Jos a reiterat afirmația sa potrivit căreia acesta consideră că sistemul fiscal neerlandez ar trebui să fie cadrul corect de referință și, în special, articolul 8b din Actul IP din 1969 și decretul. Acesta susține că articolul 8b și decretul se aplică întotdeauna în cazul tranzacțiilor intra-grup, indiferent dacă o societate a solicitat un APA sau nu. În plus, Regatul Țărilor de Jos afirmă că MMTN este cea mai frecvent utilizată metodă la nivel internațional și că Regatul Țărilor de Jos nu aplică regula celei mai bune metode. Acesta susține, de asemenea, că unul dintre avantajele MMTN este faptul că o țară trebuie să ia în considerare doar prețul de transfer în mod unilateral și că un eventual preț de transfer mai ridicat sau mai scăzut pentru boabele de cafea verde nu ar afecta baza de impozitare a SMBV, deoarece costul boabele sunt excluse din baza de cost la care se aplică această marjă.

| (221) | În scrisoarea sa din 25 septembrie 2015, Regatul Țărilor de Jos își repetă afirmațiile conform cărora pe baza raportului privind prețurile de transfer, a relațiilor contractuale dintre SMBV și contrapărțile sale, precum și a conduitei efective a SMBV, SMBV ar trebui considerată drept un producător cu un profil de risc scăzut. Regatul Țărilor de Jos susține totodată că la nivel intern este o practică uzuală faptul că funcții unice precum o combinație de active necorporale deținute și asumarea de riscuri antreprenoriale nu pot avea atribuite valori de referință și că, prin urmare, este logic ca redevențele să fie calculate ca un element rezidual. Potrivit Regatului Țărilor de Jos, afirmația sa conform căreia APA a fost încheiat cu SMBV în condiții de concurență deplină și în deplină conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE este susținută de al doilea punct de vedere emis de [o firmă de avocatură] (transmisă anterior, a se vedea considerentul 192), de informațiile transmise de Societatea Y (90), de analiza de sensibilitate efectuată de Regatul Țărilor de Jos (transmisă anterior, a se vedea considerentul 178) și diverse articole ale unor experți fiscali. În plus, deși, conform Regatului Țărilor de Jos, o metodă PNC nu putea fi aplicată în situația SMBV, o analiză de tipul PNC a contractelor încheiate între Starbucks și terți cu privire la activitatea de prăjire a cafelei sau realizarea de produse pe bază de cafea prin colaborare (a se vedea considerentul 152) arată, conform Regatului Țărilor de Jos, că redevențele plătite de către SMBV societății Alki LP nu erau prea ridicate (91). |
| --- | --- |

(221)

În scrisoarea sa din 25 septembrie 2015, Regatul Țărilor de Jos își repetă afirmațiile conform cărora pe baza raportului privind prețurile de transfer, a relațiilor contractuale dintre SMBV și contrapărțile sale, precum și a conduitei efective a SMBV, SMBV ar trebui considerată drept un producător cu un profil de risc scăzut. Regatul Țărilor de Jos susține totodată că la nivel intern este o practică uzuală faptul că funcții unice precum o combinație de active necorporale deținute și asumarea de riscuri antreprenoriale nu pot avea atribuite valori de referință și că, prin urmare, este logic ca redevențele să fie calculate ca un element rezidual. Potrivit Regatului Țărilor de Jos, afirmația sa conform căreia APA a fost încheiat cu SMBV în condiții de concurență deplină și în deplină conformitate cu Liniile directoare PT ale OCDE este susținută de al doilea punct de vedere emis de [o firmă de avocatură] (transmisă anterior, a se vedea considerentul 192), de informațiile transmise de Societatea Y (90), de analiza de sensibilitate efectuată de Regatul Țărilor de Jos (transmisă anterior, a se vedea considerentul 178) și diverse articole ale unor experți fiscali. În plus, deși, conform Regatului Țărilor de Jos, o metodă PNC nu putea fi aplicată în situația SMBV, o analiză de tipul PNC a contractelor încheiate între Starbucks și terți cu privire la activitatea de prăjire a cafelei sau realizarea de produse pe bază de cafea prin colaborare (a se vedea considerentul 152) arată, conform Regatului Țărilor de Jos, că redevențele plătite de către SMBV societății Alki LP nu erau prea ridicate (91).

90

91

| (222) | În scrisoarea sa din 7 octombrie 2015, Regatul Țărilor de Jos își reiterează afirmațiile conform cărora metoda PNC nu se aplică în cazul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP. În plus, Regatul Țărilor de Jos arată că prețul plătit pentru boabele de cafea verde de SMBV societății SCTC ar fi stabilit în condiții de concurență deplină, pe baza faptului că [societatea de producție neafiliată 2] a plătit un preț mai mare pentru boabele de cafea verde decât SMBV în baza contractul încheiat cu Starbucks. În cele din urmă, Regatul Țărilor de Jos a transmis informații financiare cu privire la 11 societăți din diferite state membre ale Uniunii, toate înregistrate sub codul NACE „Prelucrarea ceaiului și a cafelei”, ceea ce indică faptul că, punând lucrurile în balanță, toate aceste societăți au o rentabilitate similară sau mai scăzută decât SMBV și că unele dintre aceste societăți chiar au înregistrat pierderi de-a lungul mai multor perioade financiare. |
| --- | --- |

(222)

În scrisoarea sa din 7 octombrie 2015, Regatul Țărilor de Jos își reiterează afirmațiile conform cărora metoda PNC nu se aplică în cazul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP. În plus, Regatul Țărilor de Jos arată că prețul plătit pentru boabele de cafea verde de SMBV societății SCTC ar fi stabilit în condiții de concurență deplină, pe baza faptului că [societatea de producție neafiliată 2] a plătit un preț mai mare pentru boabele de cafea verde decât SMBV în baza contractul încheiat cu Starbucks. În cele din urmă, Regatul Țărilor de Jos a transmis informații financiare cu privire la 11 societăți din diferite state membre ale Uniunii, toate înregistrate sub codul NACE „Prelucrarea ceaiului și a cafelei”, ceea ce indică faptul că, punând lucrurile în balanță, toate aceste societăți au o rentabilitate similară sau mai scăzută decât SMBV și că unele dintre aceste societăți chiar au înregistrat pierderi de-a lungul mai multor perioade financiare.

9.   EVALUAREA MĂSURII CONTESTATE

EVALUAREA MĂSURII CONTESTATE

9.1.   Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (223) | Conform articolului 107 alineatul (1) din Tratatul CE, orice formă de ajutor acordat de un stat membru sau prin resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau prin furnizarea anumitor bunuri, este incompatibil cu piața internă, în măsura în care prin aceasta se afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(223)

Conform articolului 107 alineatul (1) din Tratatul CE, orice formă de ajutor acordat de un stat membru sau prin resurse de stat sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau prin furnizarea anumitor bunuri, este incompatibil cu piața internă, în măsura în care prin aceasta se afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (224) | Potrivit unei jurisprudențe instituite, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să fie îndeplinite toate condițiile prevăzute de dispoziția respectivă (92). Astfel, este bine stabilit faptul că, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul dispoziției respective, trebuie să existe mai întâi o intervenție din partea statului sau prin resurse ale statului; în al doilea rând, intervenția trebuie să fie susceptibilă de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre; în al treilea rând, aceasta trebuie să ofere un avantaj selectiv unei întreprinderi și, în al patrulea rând, trebuie să denatureze sau să comporte riscul de denaturare a concurenței (93). |
| --- | --- |

(224)

Potrivit unei jurisprudențe instituite, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie să fie îndeplinite toate condițiile prevăzute de dispoziția respectivă (92). Astfel, este bine stabilit faptul că, pentru ca o măsură să fie calificată drept ajutor de stat în sensul dispoziției respective, trebuie să existe mai întâi o intervenție din partea statului sau prin resurse ale statului; în al doilea rând, intervenția trebuie să fie susceptibilă de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre; în al treilea rând, aceasta trebuie să ofere un avantaj selectiv unei întreprinderi și, în al patrulea rând, trebuie să denatureze sau să comporte riscul de denaturare a concurenței (93).

92

93

| (225) | În ceea ce privește prima condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, administrația fiscală neerlandeză (Belastingdienst), care face parte din administrația publică a Regatului Țărilor de Jos, a încheiat APA cu SMBV. Respectivul APA presupune o acceptare din partea administrației fiscale neerlandeze a unei alocări de profit propuse de Starbucks, pe baza căreia SMBV își stabilește obligația anuală de plată a impozitului pe profit față de Regatul Țărilor de Jos. Prin urmare, APA încheiat cu SMBV este imputabil Regatului Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(225)

În ceea ce privește prima condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, administrația fiscală neerlandeză (Belastingdienst), care face parte din administrația publică a Regatului Țărilor de Jos, a încheiat APA cu SMBV. Respectivul APA presupune o acceptare din partea administrației fiscale neerlandeze a unei alocări de profit propuse de Starbucks, pe baza căreia SMBV își stabilește obligația anuală de plată a impozitului pe profit față de Regatul Țărilor de Jos. Prin urmare, APA încheiat cu SMBV este imputabil Regatului Țărilor de Jos.

Belastingdienst

| (226) | În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, Curtea de Justiție a susținut în mod consecvent că o măsură prin care autoritățile publice acordă anumitor întreprinderi o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer pozitiv de resurse de stat, plasează persoanele cărora li se aplică într-o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, constituie un ajutor de stat (94). În cele ce urmează, Comisia va demonstra că APA încheiat cu SMBV are drept efect reducerea obligațiilor fiscale ale SMBV în Regatul Țărilor de Jos prin ocolirea taxei pe care SMBV ar fi fost obligată, în alte situații, să o plătească conform sistemului general neerlandez privind impozitarea societăților comerciale. În consecință, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV generează o pierdere de resurse de stat, întrucât orice reducere a impozitului pentru SMBV determină o pierdere de venituri fiscale care, în alte condiții, ar fi fost disponibile Regatului Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(226)

În ceea ce privește finanțarea măsurii prin intermediul resurselor de stat, Curtea de Justiție a susținut în mod consecvent că o măsură prin care autoritățile publice acordă anumitor întreprinderi o scutire fiscală care, deși nu implică un transfer pozitiv de resurse de stat, plasează persoanele cărora li se aplică într-o situație financiară mai favorabilă decât a celorlalți contribuabili, constituie un ajutor de stat (94). În cele ce urmează, Comisia va demonstra că APA încheiat cu SMBV are drept efect reducerea obligațiilor fiscale ale SMBV în Regatul Țărilor de Jos prin ocolirea taxei pe care SMBV ar fi fost obligată, în alte situații, să o plătească conform sistemului general neerlandez privind impozitarea societăților comerciale. În consecință, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV generează o pierdere de resurse de stat, întrucât orice reducere a impozitului pentru SMBV determină o pierdere de venituri fiscale care, în alte condiții, ar fi fost disponibile Regatului Țărilor de Jos.

94

| (227) | În ceea ce privește cea de a doua condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, SMBV face parte din grupul Starbucks, o entitate care își desfășoară activitatea la nivel global în toate statele membre ale Uniunii, astfel încât orice ajutor acordat în favoarea sa este de natură să afecteze schimburile comerciale intra-unionale. În mod similar, se consideră că o măsură acordată de către stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă de a îmbunătăți poziția concurențială a beneficiarului față de alte întreprinderi cu care acesta concurează (95). În măsura în care APA încheiat cu SMBV o scutește pe aceasta de o obligație fiscală pe care ar fi fost obligată să o plătească, în alte condiții, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, respectivul APA denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției sale financiare, astfel încât se îndeplinește și cea de a patra condiție pentru constatarea existenței unui ajutor în cazul de față. |
| --- | --- |

(227)

În ceea ce privește cea de a doua condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, SMBV face parte din grupul Starbucks, o entitate care își desfășoară activitatea la nivel global în toate statele membre ale Uniunii, astfel încât orice ajutor acordat în favoarea sa este de natură să afecteze schimburile comerciale intra-unionale. În mod similar, se consideră că o măsură acordată de către stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care aceasta este susceptibilă de a îmbunătăți poziția concurențială a beneficiarului față de alte întreprinderi cu care acesta concurează (95). În măsura în care APA încheiat cu SMBV o scutește pe aceasta de o obligație fiscală pe care ar fi fost obligată să o plătească, în alte condiții, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, respectivul APA denaturează sau amenință să denatureze concurența prin consolidarea poziției sale financiare, astfel încât se îndeplinește și cea de a patra condiție pentru constatarea existenței unui ajutor în cazul de față.

95

| (228) | În ceea ce privește a treia condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, Comisia va demonstra, de la considerentul 252 în continuare, motivele pentru care consideră că APA încheiat cu SMBV oferă un avantaj selectiv societății Starbucks, în măsura în care din aceasta rezultă o reducere a obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos prin ocolirea taxei pe care SMBV ar fi datorat-o, în alte condiții, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, fiind astfel îndeplinite toate condițiile pentru constatarea existenței unui ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(228)

În ceea ce privește a treia condiție pentru constatarea existenței unui ajutor, Comisia va demonstra, de la considerentul 252 în continuare, motivele pentru care consideră că APA încheiat cu SMBV oferă un avantaj selectiv societății Starbucks, în măsura în care din aceasta rezultă o reducere a obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos prin ocolirea taxei pe care SMBV ar fi datorat-o, în alte condiții, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, fiind astfel îndeplinite toate condițiile pentru constatarea existenței unui ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

9.2.   Existența unui avantaj selectiv

Existența unui avantaj selectiv

| (229) | Potrivit jurisprudenței instituite, „Articolul 107 alineatul (1) din tratat impune să se stabilească dacă, în cadrul unei scheme statutare date, o măsură de stat este de natură să favorizeze «anumite întreprinderi sau realizarea de anumite produse», față de altele care, având în vedere obiectivul urmărit de schema respectivă, s-ar afla într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În caz afirmativ, măsura în cauză îndeplinește condiția de selectivitate” (96). |
| --- | --- |

(229)

Potrivit jurisprudenței instituite, „Articolul 107 alineatul (1) din tratat impune să se stabilească dacă, în cadrul unei scheme statutare date, o măsură de stat este de natură să favorizeze «anumite întreprinderi sau realizarea de anumite produse», față de altele care, având în vedere obiectivul urmărit de schema respectivă, s-ar afla într-o situație de fapt și de drept comparabilă. În caz afirmativ, măsura în cauză îndeplinește condiția de selectivitate” (96).

96

| (230) | În cauze de drept fiscal, Curtea de Justiție a conceput o analiză în trei etape pentru a stabili dacă o anumită măsură fiscală este selectivă (97). În primul rând, se identifică regimul fiscal comun sau normal aplicabil în statul membru în cauză: „sistemul de referință”. În al doilea rând, se stabilește dacă măsura fiscală în cauză constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care aceasta face deosebirea între operatorii economici care, prin prisma obiectivelor inerente sistemului, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Dacă măsura constituie o derogare de la sistemul de referință, se stabilește apoi, în cea de a treia etapă a analizei, dacă această măsură este justificată prin natura sau schema generală a sistemului de referință. O măsură fiscală care constituie o derogare de la aplicarea sistemului de referință poate fi justificată în cazul în care statul membru în cauză poate demonstra că măsura respectivă rezultă direct din principiile fundamentale sau directoare ale sistemului fiscal respectiv (98). În această situație, măsura fiscală nu este selectivă. Sarcina probei în această a treia etapă îi revine statului membru. |
| --- | --- |

(230)

În cauze de drept fiscal, Curtea de Justiție a conceput o analiză în trei etape pentru a stabili dacă o anumită măsură fiscală este selectivă (97). În primul rând, se identifică regimul fiscal comun sau normal aplicabil în statul membru în cauză: „sistemul de referință”. În al doilea rând, se stabilește dacă măsura fiscală în cauză constituie o derogare de la sistemul respectiv în măsura în care aceasta face deosebirea între operatorii economici care, prin prisma obiectivelor inerente sistemului, se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Dacă măsura constituie o derogare de la sistemul de referință, se stabilește apoi, în cea de a treia etapă a analizei, dacă această măsură este justificată prin natura sau schema generală a sistemului de referință. O măsură fiscală care constituie o derogare de la aplicarea sistemului de referință poate fi justificată în cazul în care statul membru în cauză poate demonstra că măsura respectivă rezultă direct din principiile fundamentale sau directoare ale sistemului fiscal respectiv (98). În această situație, măsura fiscală nu este selectivă. Sarcina probei în această a treia etapă îi revine statului membru.

97

98

9.2.1.   Stabilirea sistemului de referință

Stabilirea sistemului de referință

9.2.1.1.   Sistem de referință alcătuit din sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale

Sistem de referință alcătuit din sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale

| (231) | Ca regulă generală, în scopul efectuării analizei selectivității, un sistem de referință este alcătuit dintr-un set coerent de norme care se aplică pe baza unor criterii obiective tuturor întreprinderilor care intră sub incidența domeniului său de aplicare, astfel cum este prevăzut în obiectivul acestuia. |
| --- | --- |

(231)

Ca regulă generală, în scopul efectuării analizei selectivității, un sistem de referință este alcătuit dintr-un set coerent de norme care se aplică pe baza unor criterii obiective tuturor întreprinderilor care intră sub incidența domeniului său de aplicare, astfel cum este prevăzut în obiectivul acestuia.

| (232) | În cazul de față, Comisia consideră că sistemul de referință este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, al cărui obiectiv este impozitarea profiturilor tuturor societăților care sunt supuse impozitării în Regatul Țărilor de Jos (99). Societățile care au sediul în Regatul Țărilor de Jos sunt contribuabili rezidenți (100); acestea sunt supuse impozitului pe profit aplicat la veniturile lor din toată lumea (101). Societățile care nu au sediul în Regatul Țărilor de Jos (societăți nerezidente) sunt supuse impozitării veniturilor obținute din surse din Regatul Țărilor de Jos (102). Pe baza elementelor de fapt se evaluează dacă o societate este considerată a avea domiciliul fiscal în Regatul Țărilor de Jos. Printre factorii importanți pentru această evaluare se află locul de administrare efectivă și locația sediului social. Conform Actului IP, toate societățile constituite în temeiul legislației neerlandeze sunt considerate a fi rezidenți în Regatul Țărilor de Jos (103). |
| --- | --- |

(232)

În cazul de față, Comisia consideră că sistemul de referință este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, al cărui obiectiv este impozitarea profiturilor tuturor societăților care sunt supuse impozitării în Regatul Țărilor de Jos (99). Societățile care au sediul în Regatul Țărilor de Jos sunt contribuabili rezidenți (100); acestea sunt supuse impozitului pe profit aplicat la veniturile lor din toată lumea (101). Societățile care nu au sediul în Regatul Țărilor de Jos (societăți nerezidente) sunt supuse impozitării veniturilor obținute din surse din Regatul Țărilor de Jos (102). Pe baza elementelor de fapt se evaluează dacă o societate este considerată a avea domiciliul fiscal în Regatul Țărilor de Jos. Printre factorii importanți pentru această evaluare se află locul de administrare efectivă și locația sediului social. Conform Actului IP, toate societățile constituite în temeiul legislației neerlandeze sunt considerate a fi rezidenți în Regatul Țărilor de Jos (103).

99

100

101

102

103

| (233) | În temeiul articolului 3.25 din Legea privind impozitul pe venit din 2001 (Wet Inkomstenbelasting 2001), care, prin articolul 8 din Actul IP din 1969 se aplică, de asemenea, contribuabililor persoane juridice, trebuie să se stabilească profiturile anuale impozabile pe baza principiilor bunelor practici comerciale și în mod coerent, independent de rezultatul posibil (104). Conform bunelor practici comerciale, de exemplu, se pot constitui indemnizații pentru pierderi nerealizate, în timp ce profiturile încă nerealizate pot să nu fie luate în considerare. |
| --- | --- |

(233)

În temeiul articolului 3.25 din Legea privind impozitul pe venit din 2001 (Wet Inkomstenbelasting 2001), care, prin articolul 8 din Actul IP din 1969 se aplică, de asemenea, contribuabililor persoane juridice, trebuie să se stabilească profiturile anuale impozabile pe baza principiilor bunelor practici comerciale și în mod coerent, independent de rezultatul posibil (104). Conform bunelor practici comerciale, de exemplu, se pot constitui indemnizații pentru pierderi nerealizate, în timp ce profiturile încă nerealizate pot să nu fie luate în considerare.

Wet Inkomstenbelasting 2001

104

| (234) | În general, profiturile impozabile corespund profiturilor contabile, astfel cum se reflectă în conturile de profit și pierdere ale societății. Cu toate acestea, se pot face ajustări pe baza unor dispoziții fiscale specifice, cum ar fi stimulentele fiscale aplicabile, scutirea de la participare, aplicarea de corecții la impozitul aferent tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții de concurență deplină și aplicarea unor reguli diferite pentru depreciere în temeiul normelor de impozitare și contabilitate (105). |
| --- | --- |

(234)

În general, profiturile impozabile corespund profiturilor contabile, astfel cum se reflectă în conturile de profit și pierdere ale societății. Cu toate acestea, se pot face ajustări pe baza unor dispoziții fiscale specifice, cum ar fi stimulentele fiscale aplicabile, scutirea de la participare, aplicarea de corecții la impozitul aferent tranzacțiilor care nu au fost efectuate în condiții de concurență deplină și aplicarea unor reguli diferite pentru depreciere în temeiul normelor de impozitare și contabilitate (105).

105

| (235) | În timp ce stabilirea profiturilor impozabile este relativ simplă în cazul societăților neintegrate/interne autonome care tranzacționează pe piață, deoarece se bazează pe diferența dintre venit și costuri pe o piață concurențială, stabilirea profiturilor impozabile în cazul societăților integrate într-un grup, precum Starbucks, implică utilizarea de substituenți. Societățile autonome neintegrate își pot lua profiturile contabile ca punct de pornire pentru stabilirea bazei de impozitare la care se aplică impozitul pe profit în Regatul Țărilor de Jos, deoarece profiturile în cauză se bazează pe prețuri dictate de piață pentru elementele de intrare dobândite și produsele și serviciile vândute de către societate. În schimb, o societate integrată care tranzacționează cu societăți din cadrul aceluiași grup corporativ va trebui, într-o primă etapă, să estimeze prețurile aplicate respectivelor tranzacții intragrup pentru stabilirea profiturilor lor impozabile, estimarea respectivă fiind realizată de aceeași societate care controlează grupul, și nu dictată de piață. |
| --- | --- |

(235)

În timp ce stabilirea profiturilor impozabile este relativ simplă în cazul societăților neintegrate/interne autonome care tranzacționează pe piață, deoarece se bazează pe diferența dintre venit și costuri pe o piață concurențială, stabilirea profiturilor impozabile în cazul societăților integrate într-un grup, precum Starbucks, implică utilizarea de substituenți. Societățile autonome neintegrate își pot lua profiturile contabile ca punct de pornire pentru stabilirea bazei de impozitare la care se aplică impozitul pe profit în Regatul Țărilor de Jos, deoarece profiturile în cauză se bazează pe prețuri dictate de piață pentru elementele de intrare dobândite și produsele și serviciile vândute de către societate. În schimb, o societate integrată care tranzacționează cu societăți din cadrul aceluiași grup corporativ va trebui, într-o primă etapă, să estimeze prețurile aplicate respectivelor tranzacții intragrup pentru stabilirea profiturilor lor impozabile, estimarea respectivă fiind realizată de aceeași societate care controlează grupul, și nu dictată de piață.

| (236) | Însă această diferență în stabilirea profiturilor impozabile obținute de companiile neintegrate, și anume cele care nu aparțin unui grup de societăți și sunt așadar „autonome”, și societățile integrate, și anume cele care aparțin unui grup de societăți, nu prezintă nicio relevanță pentru obiectivul sistemului neerlandez privind impozitarea societăților comerciale, care urmărește să impoziteze profiturile tuturor societăților care se supun impozitării în Regatul Țărilor de Jos, fie că sunt integrate ori neintegrate. Întrucât, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, profiturile obținute de toate societățile rezidente în Regatul Țărilor de Jos sunt impozitate în același mod, fără nicio deosebire între grup și societăți necontrolate, ambele tipuri de societăți ar trebui considerate a se afla într-o situație de fapt și de drept similară, în contextul obiectivului intrinsec al sistemului respectiv (106). Într-adevăr, întrucât scopul APA încheiat cu SMBV este de a stabili baza de impozitare a SMBV în scopul perceperii impozitului pe profit în cadrul sistemului respectiv, sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale constituie sistemul de referință în raport cu care APA respectiv ar trebui examinat pentru a se stabili dacă Starbucks a beneficiat de un avantaj selectiv. Prin urmare, modul diferit prin care se ajunge neapărat la profitul impozabil în cazul societăților integrate și neintegrate nu este relevant în stabilirea sistemului de referință pentru analiza selectivității în cazul de față. |
| --- | --- |

(236)

Însă această diferență în stabilirea profiturilor impozabile obținute de companiile neintegrate, și anume cele care nu aparțin unui grup de societăți și sunt așadar „autonome”, și societățile integrate, și anume cele care aparțin unui grup de societăți, nu prezintă nicio relevanță pentru obiectivul sistemului neerlandez privind impozitarea societăților comerciale, care urmărește să impoziteze profiturile tuturor societăților care se supun impozitării în Regatul Țărilor de Jos, fie că sunt integrate ori neintegrate. Întrucât, conform sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, profiturile obținute de toate societățile rezidente în Regatul Țărilor de Jos sunt impozitate în același mod, fără nicio deosebire între grup și societăți necontrolate, ambele tipuri de societăți ar trebui considerate a se afla într-o situație de fapt și de drept similară, în contextul obiectivului intrinsec al sistemului respectiv (106). Într-adevăr, întrucât scopul APA încheiat cu SMBV este de a stabili baza de impozitare a SMBV în scopul perceperii impozitului pe profit în cadrul sistemului respectiv, sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale constituie sistemul de referință în raport cu care APA respectiv ar trebui examinat pentru a se stabili dacă Starbucks a beneficiat de un avantaj selectiv. Prin urmare, modul diferit prin care se ajunge neapărat la profitul impozabil în cazul societăților integrate și neintegrate nu este relevant în stabilirea sistemului de referință pentru analiza selectivității în cazul de față.

106

| (237) | Acest lucru este de asemenea confirmat de articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul care pune în aplicare principiul concurenței depline al OCDE în legislația fiscală neerlandeză. În introducere, decretul prevede: „Politica Țărilor de Jos cu privire la principiul concurenței depline în domeniul dreptului fiscal internațional este că acest principiu este parte integrantă din sistemul legislației fiscale a Țărilor de Jos, ca urmare a integrării acestuia în definiția amplă a veniturilor înregistrate de la secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001.” Secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001 are următorul cuprins: „[p]rofitul obținut dintr-o societate comercială reprezintă cantitatea de beneficii cumulate care, sub orice denumire și formă, provin de la o societate comercială”. Astfel, decretul, prin trimiterea la secțiunea 3.8 din Legea privind impozitul pe venit din 2001 și conceptele de venit și profit „sub orice denumire și formă, provin de la o societate comercială”, nu face nicio deosebire între venituri și profit provenite de la un grup de societăți sau o societate autonomă. |
| --- | --- |

(237)

Acest lucru este de asemenea confirmat de articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul care pune în aplicare principiul concurenței depline al OCDE în legislația fiscală neerlandeză. În introducere, decretul prevede: „Politica Țărilor de Jos cu privire la principiul concurenței depline în domeniul dreptului fiscal internațional este că acest principiu este parte integrantă din sistemul legislației fiscale a Țărilor de Jos, ca urmare a integrării acestuia în definiția amplă a veniturilor înregistrate de la secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001.” Secțiunea 3.8 din Actul privind impozitul pe venit din 2001 are următorul cuprins: „[p]rofitul obținut dintr-o societate comercială reprezintă cantitatea de beneficii cumulate care, sub orice denumire și formă, provin de la o societate comercială”. Astfel, decretul, prin trimiterea la secțiunea 3.8 din Legea privind impozitul pe venit din 2001 și conceptele de venit și profit „sub orice denumire și formă, provin de la o societate comercială”, nu face nicio deosebire între venituri și profit provenite de la un grup de societăți sau o societate autonomă.

| (238) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks, Comisia a decis anterior, în decizia sa privind Groepsrentebox (107), că grupurile și societățile necontrolate nu fac parte din același sistem de referință (108). Acestea par să sugereze astfel că sistemul de referință pentru evaluarea selectivității poate include doar societățile care se supun regulilor privind prețurile de transfer, și anume societățile din cadrul unui grup. |
| --- | --- |

(238)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks, Comisia a decis anterior, în decizia sa privind Groepsrentebox (107), că grupurile și societățile necontrolate nu fac parte din același sistem de referință (108). Acestea par să sugereze astfel că sistemul de referință pentru evaluarea selectivității poate include doar societățile care se supun regulilor privind prețurile de transfer, și anume societățile din cadrul unui grup.

Groepsrentebox

107

108

| (239) | Comisia reamintește încă de la început faptul că aceasta nu este obligată să urmeze practica sa decizională. Fiecare eventuală măsură de ajutor trebuie să fie evaluată pe fondul propriu, conform criteriilor obiective prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, astfel încât, chiar dacă s-ar dovedi că există o practică decizională în sens contrar, aceasta nu ar putea afecta constatările din prezenta decizie (109). |
| --- | --- |

(239)

Comisia reamintește încă de la început faptul că aceasta nu este obligată să urmeze practica sa decizională. Fiecare eventuală măsură de ajutor trebuie să fie evaluată pe fondul propriu, conform criteriilor obiective prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat, astfel încât, chiar dacă s-ar dovedi că există o practică decizională în sens contrar, aceasta nu ar putea afecta constatările din prezenta decizie (109).

109

| (240) | În orice caz, contrar celor pretinse de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks, decizia Groepsrentebox nu confirmă faptul că, în cazul în care o măsură fiscală este acordată în favoarea unei societăți integrate, sistemul de referință trebuie să se limiteze neapărat la tipurile respective de societăți. Mai mult decât atât, obiectivul măsurii fiscale care stă la baza deciziei Groepsrentebox nu este comparabil cu cazul de față și, prin urmare, concluziile trase de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks din respectiva decizie nu sunt aplicabile în acest caz. |
| --- | --- |

(240)

În orice caz, contrar celor pretinse de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks, decizia Groepsrentebox nu confirmă faptul că, în cazul în care o măsură fiscală este acordată în favoarea unei societăți integrate, sistemul de referință trebuie să se limiteze neapărat la tipurile respective de societăți. Mai mult decât atât, obiectivul măsurii fiscale care stă la baza deciziei Groepsrentebox nu este comparabil cu cazul de față și, prin urmare, concluziile trase de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks din respectiva decizie nu sunt aplicabile în acest caz.

Groepsrentebox

Groepsrentebox

| (241) | Schema Groepsrentebox a fost instituită la momentul respectiv de către autoritățile neerlandeze pentru a reduce diferența de tratament fiscal între asigurarea capitalului propriu și a capitalul din împrumuturi în contextul unui grup și, astfel, a reduce arbitrajul între aceste două forme de finanțare intragrup (110). Comisia a observat în decizia sa finală faptul că, având în vedere obiectivul măsurii, și anume de a reduce diferența de tratament fiscal între asigurarea capitalului propriu și a capitalului din împrumuturi în contextul unui grup și, astfel, de a reduce arbitrajul între aceste două forme de finanțare intragrup, „doar societățile care fac parte dintr-un grup, [nu societățile autonome,] se confruntă cu arbitrajul dintre capitalul propriu și capitalul din împrumuturi în cadrul grupului lor. (111)” Tocmai prin prisma acestei observații și a obiectivului schemei, care a fost „de a reduce stimulentele pentru arbitrajul dintre finanțarea prin infuzie de capital și un împrumut și asigurarea neutralității fiscală în acest sens” (112), Comisia a considerat că sistemul de referință în acest caz include doar societăților supuse impozitului pe profit și implicate în operațiuni de finanțare intragrup (113). |
| --- | --- |

(241)

Schema Groepsrentebox a fost instituită la momentul respectiv de către autoritățile neerlandeze pentru a reduce diferența de tratament fiscal între asigurarea capitalului propriu și a capitalul din împrumuturi în contextul unui grup și, astfel, a reduce arbitrajul între aceste două forme de finanțare intragrup (110). Comisia a observat în decizia sa finală faptul că, având în vedere obiectivul măsurii, și anume de a reduce diferența de tratament fiscal între asigurarea capitalului propriu și a capitalului din împrumuturi în contextul unui grup și, astfel, de a reduce arbitrajul între aceste două forme de finanțare intragrup, „doar societățile care fac parte dintr-un grup, [nu societățile autonome,] se confruntă cu arbitrajul dintre capitalul propriu și capitalul din împrumuturi în cadrul grupului lor. (111)” Tocmai prin prisma acestei observații și a obiectivului schemei, care a fost „de a reduce stimulentele pentru arbitrajul dintre finanțarea prin infuzie de capital și un împrumut și asigurarea neutralității fiscală în acest sens” (112), Comisia a considerat că sistemul de referință în acest caz include doar societăților supuse impozitului pe profit și implicate în operațiuni de finanțare intragrup (113).

Groepsrentebox

110

111

112

113

| (242) | În schimb, obiectivul APA încheiat cu SMBV este de a stabili baza de impozitare pentru calcularea impozitului datorat cu scopul de a percepe impozitul pe profit neerlandez aferent sumei respective. În primul rând, chiar dacă s-ar putea susține că obiectivul care stă la baza deciziei Groepsrentebox este valabil numai în contextul unui grup (cum ar fi faptul că societățile autonome nu se confruntă cu problema arbitrajul dintre diferite forme de finanțare), stabilirea bazei de impozitare pentru calcularea obligației anuale de plată a impozitului pe profit este la fel de relevantă și aplicabilă pentru entitățile din cadrul unui grup și societăți autonome. |
| --- | --- |

(242)

În schimb, obiectivul APA încheiat cu SMBV este de a stabili baza de impozitare pentru calcularea impozitului datorat cu scopul de a percepe impozitul pe profit neerlandez aferent sumei respective. În primul rând, chiar dacă s-ar putea susține că obiectivul care stă la baza deciziei Groepsrentebox este valabil numai în contextul unui grup (cum ar fi faptul că societățile autonome nu se confruntă cu problema arbitrajul dintre diferite forme de finanțare), stabilirea bazei de impozitare pentru calcularea obligației anuale de plată a impozitului pe profit este la fel de relevantă și aplicabilă pentru entitățile din cadrul unui grup și societăți autonome.

Groepsrentebox

| (243) | În al doilea rând, deși este adevărat că SMBV oferă servicii altor societăți din grup și, astfel, își desfășoară activitatea în contextul unui grup, tranzacția pe care o desfășoară ar putea fi desfășurată, de asemenea, în afara grupului. SMBV este o societate având ca obiect de activitate prăjirea și distribuția de cafea. Așa cum o dovedesc contractele prezentate de Starbucks, alte societăți din cadrul grupului Starbucks externalizează această funcție unor terți (114). În plus, răspunsurile concurenților la solicitarea MIT dovedesc încă o dată faptul că activitatea de prăjire este externalizată unor societăți din afara grupului (115). Astfel, activitățile SMBV pot fi desfășurate de societăți independente, nu doar exclusiv într-un cadru intragrup (116). |
| --- | --- |

(243)

În al doilea rând, deși este adevărat că SMBV oferă servicii altor societăți din grup și, astfel, își desfășoară activitatea în contextul unui grup, tranzacția pe care o desfășoară ar putea fi desfășurată, de asemenea, în afara grupului. SMBV este o societate având ca obiect de activitate prăjirea și distribuția de cafea. Așa cum o dovedesc contractele prezentate de Starbucks, alte societăți din cadrul grupului Starbucks externalizează această funcție unor terți (114). În plus, răspunsurile concurenților la solicitarea MIT dovedesc încă o dată faptul că activitatea de prăjire este externalizată unor societăți din afara grupului (115). Astfel, activitățile SMBV pot fi desfășurate de societăți independente, nu doar exclusiv într-un cadru intragrup (116).

114

115

116

| (244) | Prin urmare, Comisia concluzionează că sistemul de referință în raport cu care APA încheiat cu SMBV ar trebui examinat este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale materializat prin normele neerlandeze privind impozitul pe profit (Actul IP). În mod specific, respectivul sistem de referință este compus dintr-un set coerent de norme care se aplică, în egală măsură, pe baza unor criterii obiective, pentru impozitarea profiturilor obținute de societățile autonome, în cazul cărora stabilirea profitului impozabil coincide, de obicei, cu profitul contabil (sub rezerva anumitor ajustări în baza legislației fiscale), precum și a celor obținute de societățile din cadrul unui grup, care recurg la prețuri de transfer pentru repartizarea profiturilor, deopotrivă. Având în vedere obiectivul intrinsec al sistemului respectiv, ambele tipuri de societăți – societățile integrate și neintegrate – ar trebui considerate a se afla într-o situație de fapt și de drept similară. |
| --- | --- |

(244)

Prin urmare, Comisia concluzionează că sistemul de referință în raport cu care APA încheiat cu SMBV ar trebui examinat este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale materializat prin normele neerlandeze privind impozitul pe profit (Actul IP). În mod specific, respectivul sistem de referință este compus dintr-un set coerent de norme care se aplică, în egală măsură, pe baza unor criterii obiective, pentru impozitarea profiturilor obținute de societățile autonome, în cazul cărora stabilirea profitului impozabil coincide, de obicei, cu profitul contabil (sub rezerva anumitor ajustări în baza legislației fiscale), precum și a celor obținute de societățile din cadrul unui grup, care recurg la prețuri de transfer pentru repartizarea profiturilor, deopotrivă. Având în vedere obiectivul intrinsec al sistemului respectiv, ambele tipuri de societăți – societățile integrate și neintegrate – ar trebui considerate a se afla într-o situație de fapt și de drept similară.

9.2.1.2.   Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul nu constituie sistemul de referință adecvat

Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul nu constituie sistemul de referință adecvat

| (245) | Regatul Țărilor de Jos consideră că sistemul de referință ar trebui să fie decretul și, în consecință, că SMBV ar trebui considerată a se afla într-o situație de fapt și de drept similară numai în cazul societăților din grup care intră sub incidența decretului (117). Prin urmare, existența selectivității ar presupune dovedirea faptului că SMBV a beneficiat de un tratament diferit în raport cu alte entități din cadrul grupului care își au domiciliul fiscal în Regatul Țărilor de Jos și care intră sub incidența decretului. |
| --- | --- |

(245)

Regatul Țărilor de Jos consideră că sistemul de referință ar trebui să fie decretul și, în consecință, că SMBV ar trebui considerată a se afla într-o situație de fapt și de drept similară numai în cazul societăților din grup care intră sub incidența decretului (117). Prin urmare, existența selectivității ar presupune dovedirea faptului că SMBV a beneficiat de un tratament diferit în raport cu alte entități din cadrul grupului care își au domiciliul fiscal în Regatul Țărilor de Jos și care intră sub incidența decretului.

117

| (246) | Comisia nu acceptă acest raționament. |
| --- | --- |

(246)

Comisia nu acceptă acest raționament.

| (247) | Astfel cum se explică în considerentul 236, obiectivul sistemului neerlandez de impozitare a societăților comerciale este de a impozita profiturile obținute de toate societățile care se află sub incidența competenței sale fiscale, indiferent dacă societățile respective sunt integrate sau neintegrate. Astfel cum se explică în considerentul 232, impozitul neerlandez pe profit se percepe la profiturile societăților rezidente în Regatul Țărilor de Jos (cu excepția cazului în care se aplică un tratat fiscal), în timp ce societățile nerezidente, inclusiv sucursalele neerlandeze ale societăților străine, sunt supuse doar impozitului pe venituri specifice obținute în Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(247)

Astfel cum se explică în considerentul 236, obiectivul sistemului neerlandez de impozitare a societăților comerciale este de a impozita profiturile obținute de toate societățile care se află sub incidența competenței sale fiscale, indiferent dacă societățile respective sunt integrate sau neintegrate. Astfel cum se explică în considerentul 232, impozitul neerlandez pe profit se percepe la profiturile societăților rezidente în Regatul Țărilor de Jos (cu excepția cazului în care se aplică un tratat fiscal), în timp ce societățile nerezidente, inclusiv sucursalele neerlandeze ale societăților străine, sunt supuse doar impozitului pe venituri specifice obținute în Regatul Țărilor de Jos.

| (248) | Dacă se consideră, asemenea Regatului Țărilor de Jos, că sistemul de referință include doar societățile din cadrul unui grup, deoarece doar acestea sunt cele care trebuie să revină la conformitatea cu principiul concurenței depline, astfel cum se prevede la articolul 8b din Actul IP și decret la repartizarea profitului, se introduce o deosebire artificială între societăți, în funcție de structura lor ca societate, în scopul stabilirii profiturilor lor impozabile, pe care sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale nu o recunoaște la impozitarea profiturilor societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale. Într-adevăr, decretul este menit să asigure în mod concret faptul că societățile din cadrul grupului și cele autonome sunt tratate în mod similar în cadrul sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale și supuse impozitului pe profiturile care provin din activitățile lor, indiferent dacă respectivele activități sunt desfășurate într-un context intragrup sau nu. |
| --- | --- |

(248)

Dacă se consideră, asemenea Regatului Țărilor de Jos, că sistemul de referință include doar societățile din cadrul unui grup, deoarece doar acestea sunt cele care trebuie să revină la conformitatea cu principiul concurenței depline, astfel cum se prevede la articolul 8b din Actul IP și decret la repartizarea profitului, se introduce o deosebire artificială între societăți, în funcție de structura lor ca societate, în scopul stabilirii profiturilor lor impozabile, pe care sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale nu o recunoaște la impozitarea profiturilor societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale. Într-adevăr, decretul este menit să asigure în mod concret faptul că societățile din cadrul grupului și cele autonome sunt tratate în mod similar în cadrul sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale și supuse impozitului pe profiturile care provin din activitățile lor, indiferent dacă respectivele activități sunt desfășurate într-un context intragrup sau nu.

| (249) | Comisia consideră că scopul decretului nu este și nu poate fi acela de a stabili norme speciale pentru societăți afiliate, ci de a clarifica aplicarea principiului de concurență deplină în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul IP în contextul Liniilor directoare PT ale OCDE, dat fiind faptul că scopul decretului este, așa cum se recunoaște de către Regatul Țărilor de Jos, „de a viza în mod specific aspectele în cazul cărora Liniile directoare PT ale OCDE lasă loc de interpretare sau care sunt lipsite de claritate”. Normele prevăzute în decret sunt așadar destinate asigurării concordanței dintre tratamentul fiscal al societăților afiliate și tratamentul aplicat societăților neafiliate, în măsura în care prețurile pentru tranzacțiile dintre părțile afiliate ar trebui să fie stabilite în condiții de concurență deplină și, prin urmare, să reflecte situația părților neafiliate în scopul perceperii impozitului pe profiturile lor. |
| --- | --- |

(249)

Comisia consideră că scopul decretului nu este și nu poate fi acela de a stabili norme speciale pentru societăți afiliate, ci de a clarifica aplicarea principiului de concurență deplină în temeiul articolului 8b alineatul (1) din Actul IP în contextul Liniilor directoare PT ale OCDE, dat fiind faptul că scopul decretului este, așa cum se recunoaște de către Regatul Țărilor de Jos, „de a viza în mod specific aspectele în cazul cărora Liniile directoare PT ale OCDE lasă loc de interpretare sau care sunt lipsite de claritate”. Normele prevăzute în decret sunt așadar destinate asigurării concordanței dintre tratamentul fiscal al societăților afiliate și tratamentul aplicat societăților neafiliate, în măsura în care prețurile pentru tranzacțiile dintre părțile afiliate ar trebui să fie stabilite în condiții de concurență deplină și, prin urmare, să reflecte situația părților neafiliate în scopul perceperii impozitului pe profiturile lor.

| (250) | În orice caz, Comisia observă că, în cazul în care raționamentul Regatului Țărilor de Jos și al Starbucks ar fi acceptat, și anume faptul că decretul stabilește norme speciale pentru societățile integrate, existența acestor norme speciale ar putea conduce, în sine, la o constatare a unei situații de selectivitate. În cauze de drept fiscal, există selectivitate atunci când un stat membru scutește o (anumită categorie de) întreprindere/întreprinderi de la aplicarea unei norme generale care se aplică tuturor întreprinderilor aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Aceasta există și atunci când se instituie un regim special care se abate de la respectiva normă generală în beneficiul anumitor întreprinderi, însă nu al tuturor întreprinderilor aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Astfel, având în vedere concluzia Comisiei conform căreia societățile integrate și cele neintegrate se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în ceea ce privește impunerea impozitului neerlandez pe profit, crearea unui regim special care se aplică doar societăților integrate și care se abate de la normele generale de impozitare a societăților comerciale prezintă în sine un caracter selectiv, astfel încât orice beneficiu acordat pe baza schemei respective are un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(250)

În orice caz, Comisia observă că, în cazul în care raționamentul Regatului Țărilor de Jos și al Starbucks ar fi acceptat, și anume faptul că decretul stabilește norme speciale pentru societățile integrate, existența acestor norme speciale ar putea conduce, în sine, la o constatare a unei situații de selectivitate. În cauze de drept fiscal, există selectivitate atunci când un stat membru scutește o (anumită categorie de) întreprindere/întreprinderi de la aplicarea unei norme generale care se aplică tuturor întreprinderilor aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Aceasta există și atunci când se instituie un regim special care se abate de la respectiva normă generală în beneficiul anumitor întreprinderi, însă nu al tuturor întreprinderilor aflate într-o situație de fapt și de drept comparabilă. Astfel, având în vedere concluzia Comisiei conform căreia societățile integrate și cele neintegrate se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă în ceea ce privește impunerea impozitului neerlandez pe profit, crearea unui regim special care se aplică doar societăților integrate și care se abate de la normele generale de impozitare a societăților comerciale prezintă în sine un caracter selectiv, astfel încât orice beneficiu acordat pe baza schemei respective are un caracter selectiv.

| (251) | Prin urmare, Comisia concluzionează că, în acest caz, sistemul de referință în raport cu care ar trebui examinat APA încheiat cu SMBV este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, indiferent dacă impozitul pe profit din cadrul sistemului respectiv este impus grupului sau unei societăți autonome. |
| --- | --- |

(251)

Prin urmare, Comisia concluzionează că, în acest caz, sistemul de referință în raport cu care ar trebui examinat APA încheiat cu SMBV este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, indiferent dacă impozitul pe profit din cadrul sistemului respectiv este impus grupului sau unei societăți autonome.

9.2.2.   Avantaj selectiv datorită unei derogări de la sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale

Avantaj selectiv datorită unei derogări de la sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale

| (252) | După ce s-a constatat că sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale constituie sistemul de referință în raport cu care ar trebui evaluat APA încheiat cu SMBV, trebuie stabilit dacă APA constituie o derogare de la sistemul de referință respectiv, determinând inegalitatea de tratament între societăți aflate de fapt și de drept într-o situație similară. |
| --- | --- |

(252)

După ce s-a constatat că sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale constituie sistemul de referință în raport cu care ar trebui evaluat APA încheiat cu SMBV, trebuie stabilit dacă APA constituie o derogare de la sistemul de referință respectiv, determinând inegalitatea de tratament între societăți aflate de fapt și de drept într-o situație similară.

| (253) | În ceea ce privește a doua etapă a analizei selectivității, aflarea dacă o măsură fiscală constituie o derogare de la sistemul de referință va coincide, în general, cu identificarea avantajul acordat beneficiarului în temeiul măsurii respective. Într-adevăr, în cazul în care o măsură fiscală conduce la o reducere nejustificată a obligației de plată a impozitului datorat de către un beneficiar care, în alte condiții, ar fi supus unui nivel mai ridicat de impozitare în cadrul sistemului de referință, reducerea respectivă constituie atât avantajul conferit prin măsura fiscală, cât și derogarea de la sistemul de referință. |
| --- | --- |

(253)

În ceea ce privește a doua etapă a analizei selectivității, aflarea dacă o măsură fiscală constituie o derogare de la sistemul de referință va coincide, în general, cu identificarea avantajul acordat beneficiarului în temeiul măsurii respective. Într-adevăr, în cazul în care o măsură fiscală conduce la o reducere nejustificată a obligației de plată a impozitului datorat de către un beneficiar care, în alte condiții, ar fi supus unui nivel mai ridicat de impozitare în cadrul sistemului de referință, reducerea respectivă constituie atât avantajul conferit prin măsura fiscală, cât și derogarea de la sistemul de referință.

| (254) | Potrivit Curții, în cazul unei măsuri de ajutor individual, comparativ cu o schemă de ajutoare, „identificarea avantajului economic este, în principiu, suficientă pentru a prezuma faptul că aceasta este selectivă” (118). În cazul de față, măsura de ajutor individual de care beneficiază SMBV este APA încheiat cu SMBV, care confirmă o metodologie pentru stabilirea profitului său impozabil în Regatul Țărilor de Jos pentru funcțiile pe care le îndeplinește în cadrul grupului Starbucks, care ulterior sunt impozitate în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale. |
| --- | --- |

(254)

Potrivit Curții, în cazul unei măsuri de ajutor individual, comparativ cu o schemă de ajutoare, „identificarea avantajului economic este, în principiu, suficientă pentru a prezuma faptul că aceasta este selectivă” (118). În cazul de față, măsura de ajutor individual de care beneficiază SMBV este APA încheiat cu SMBV, care confirmă o metodologie pentru stabilirea profitului său impozabil în Regatul Țărilor de Jos pentru funcțiile pe care le îndeplinește în cadrul grupului Starbucks, care ulterior sunt impozitate în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale.

118

9.2.3.   Avantaj selectiv care decurge dintr-o abatere de la principiul concurenței depline

Avantaj selectiv care decurge dintr-o abatere de la principiul concurenței depline

| (255) | În principiu, funcția unui APA este de a stabili în avans aplicarea sistemului comun de impozitare într-un caz specific, pe baza unui cumul de date și circumstanțe specifice cazului respectiv, pentru o anumită perioadă de timp și cu condiția să nu existe nicio schimbare semnificativă la nivelul aplicării APA în situația specifică de fapt și circumstanțială. În cazul în care un APA are la bază o metodă de evaluare care se abate de la ceea ce ar rezulta din aplicarea normală a unui sistem fiscal comun fără justificare, se va considera că APA respectiv conferă un avantaj selectiv beneficiarului acesteia în măsura în care tratamentul selectiv în cauză determină reducerea obligației fiscale a beneficiarului în cauză în statul membru respectiv, comparativ cu societățile aflate într-o situație de fapt și de drept similară. |
| --- | --- |

(255)

În principiu, funcția unui APA este de a stabili în avans aplicarea sistemului comun de impozitare într-un caz specific, pe baza unui cumul de date și circumstanțe specifice cazului respectiv, pentru o anumită perioadă de timp și cu condiția să nu existe nicio schimbare semnificativă la nivelul aplicării APA în situația specifică de fapt și circumstanțială. În cazul în care un APA are la bază o metodă de evaluare care se abate de la ceea ce ar rezulta din aplicarea normală a unui sistem fiscal comun fără justificare, se va considera că APA respectiv conferă un avantaj selectiv beneficiarului acesteia în măsura în care tratamentul selectiv în cauză determină reducerea obligației fiscale a beneficiarului în cauză în statul membru respectiv, comparativ cu societățile aflate într-o situație de fapt și de drept similară.

| (256) | În sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, un avantaj reprezintă orice beneficiu economic pe care o întreprindere nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (119). Prin urmare, ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a unei intervenții a statului, există un avantaj. O astfel de îmbunătățire este dovedită prin compararea situației financiare a întreprinderii în urma aplicării măsurii contestate cu situația financiară a acesteia în cazul în care măsura nu ar fi fost acordată (120). Un avantaj poate consta atât în acordarea unor avantaje economice pozitive, precum și în reducerea taxelor incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (121). |
| --- | --- |

(256)

În sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, un avantaj reprezintă orice beneficiu economic pe care o întreprindere nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (119). Prin urmare, ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a unei intervenții a statului, există un avantaj. O astfel de îmbunătățire este dovedită prin compararea situației financiare a întreprinderii în urma aplicării măsurii contestate cu situația financiară a acesteia în cazul în care măsura nu ar fi fost acordată (120). Un avantaj poate consta atât în acordarea unor avantaje economice pozitive, precum și în reducerea taxelor incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi (121).

119

120

121

| (257) | Astfel cum se explică în considerentul 42 și următoarele, prin încheierea APA cu SMBV, Regatul Țărilor de Jos a acceptat o metodologie pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, astfel cum a fost propus de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer, ceea ce permite SMBV să își stabilească obligația de plată a impozitului pe profit în Regatul Țărilor de Jos o dată pe an, perioadă pentru care APA este valabil. Mai precis, raportul privind prețurile de transfer, confirmat prin APA încheiat cu SMBV, stabilește, în absența operațiunilor dictate de piață, care ar exista în cazul unei societăți independente neintegrate, profitul care urmează a fi repartizat societății respective din cadrul grupului Starbucks și care provine din operațiunile pe care aceasta le desfășoară cu alte societăți din cadrul grupului Starbucks. |
| --- | --- |

(257)

Astfel cum se explică în considerentul 42 și următoarele, prin încheierea APA cu SMBV, Regatul Țărilor de Jos a acceptat o metodologie pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, astfel cum a fost propus de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer, ceea ce permite SMBV să își stabilească obligația de plată a impozitului pe profit în Regatul Țărilor de Jos o dată pe an, perioadă pentru care APA este valabil. Mai precis, raportul privind prețurile de transfer, confirmat prin APA încheiat cu SMBV, stabilește, în absența operațiunilor dictate de piață, care ar exista în cazul unei societăți independente neintegrate, profitul care urmează a fi repartizat societății respective din cadrul grupului Starbucks și care provine din operațiunile pe care aceasta le desfășoară cu alte societăți din cadrul grupului Starbucks.

| (258) | Curtea de Justiție a susținut deja că o reducere a bazei impozabile, care rezultă în urma aplicării unei măsuri fiscale care permite unui contribuabil să utilizeze prețuri de transfer în tranzacții intragrup care nu se aseamănă cu prețurile care ar fi practicate în condiții de concurență liberă între întreprinderi independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj selectiv contribuabilului respectiv, în virtutea faptului că obligația fiscală a acestuia în cadrul sistemului comun de impozitare este redusă în comparație cu societățile independente care recurg la profiturile lor contabile ca bază pentru stabilirea bazei lor de impozitare (122). |
| --- | --- |

(258)

Curtea de Justiție a susținut deja că o reducere a bazei impozabile, care rezultă în urma aplicării unei măsuri fiscale care permite unui contribuabil să utilizeze prețuri de transfer în tranzacții intragrup care nu se aseamănă cu prețurile care ar fi practicate în condiții de concurență liberă între întreprinderi independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj selectiv contribuabilului respectiv, în virtutea faptului că obligația fiscală a acestuia în cadrul sistemului comun de impozitare este redusă în comparație cu societățile independente care recurg la profiturile lor contabile ca bază pentru stabilirea bazei lor de impozitare (122).

122

| (259) | În hotărârea sa privind regimul fiscal belgian pentru centrele de coordonare (123), Curtea de Justiție a evaluat o contestație depusă împotriva unei decizii a Comisiei care a concluzionat, inter alia, că metoda de stabilire a venitului impozabil în conformitate cu regimul respectiv conferă un avantaj selectiv acestor centre (124). În temeiul sistemului respectiv, profiturile impozabile au fost stabilite la o sumă forfetară reprezentând un procentaj din valoarea totală a costurilor și cheltuielilor de exploatare, din care cheltuielile cu personalul și cheltuielile financiare au fost excluse. Potrivit Curții, „pentru a decide dacă o metodă de evaluare a veniturilor impozabile, precum cea prevăzută în cadrul regimului pentru centrele de coordonare, conferă acestora un avantaj, este necesar, [...], să se compare regimul respectiv cu sistemul de impozitare comun pe baza diferenței dintre profiturile și ieșirile unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în condiții de concurență liberă.” Curtea a susținut apoi că „efectul excluderii [cheltuielilor cu personalul și cele financiare] din cheltuielile care ajută la stabilirea veniturilor impozabile ale centrelor este acela că prețurile de transfer nu seamănă cu cele care ar fi aplicate în condiții de concurență liberă”, Curtea constatând că acestea „[conferă] un avantaj centrelor de coordonare” (125). |
| --- | --- |

(259)

În hotărârea sa privind regimul fiscal belgian pentru centrele de coordonare (123), Curtea de Justiție a evaluat o contestație depusă împotriva unei decizii a Comisiei care a concluzionat, inter alia, că metoda de stabilire a venitului impozabil în conformitate cu regimul respectiv conferă un avantaj selectiv acestor centre (124). În temeiul sistemului respectiv, profiturile impozabile au fost stabilite la o sumă forfetară reprezentând un procentaj din valoarea totală a costurilor și cheltuielilor de exploatare, din care cheltuielile cu personalul și cheltuielile financiare au fost excluse. Potrivit Curții, „pentru a decide dacă o metodă de evaluare a veniturilor impozabile, precum cea prevăzută în cadrul regimului pentru centrele de coordonare, conferă acestora un avantaj, este necesar, [...], să se compare regimul respectiv cu sistemul de impozitare comun pe baza diferenței dintre profiturile și ieșirile unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în condiții de concurență liberă.” Curtea a susținut apoi că „efectul excluderii [cheltuielilor cu personalul și cele financiare] din cheltuielile care ajută la stabilirea veniturilor impozabile ale centrelor este acela că prețurile de transfer nu seamănă cu cele care ar fi aplicate în condiții de concurență liberă”, Curtea constatând că acestea „[conferă] un avantaj centrelor de coordonare” (125).

123

inter alia

124

125

| (260) | Prin urmare, Curtea a acceptat că o măsură fiscală care conduce la situația în care o societate dintr-un grup percepe prețuri de transfer care nu le reflectă pe cele care ar fi percepute în condiții de concurență liberă, mai exact prețuri negociate de întreprinderi independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj respectivei societăți din cadrul grupului, în măsura în care aceasta determină o reducere a bazei sale de impozitare și, astfel, a obligației sale fiscale în cadrul sistemului comun de impozitare a societăților comerciale. |
| --- | --- |

(260)

Prin urmare, Curtea a acceptat că o măsură fiscală care conduce la situația în care o societate dintr-un grup percepe prețuri de transfer care nu le reflectă pe cele care ar fi percepute în condiții de concurență liberă, mai exact prețuri negociate de întreprinderi independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină, conferă un avantaj respectivei societăți din cadrul grupului, în măsura în care aceasta determină o reducere a bazei sale de impozitare și, astfel, a obligației sale fiscale în cadrul sistemului comun de impozitare a societăților comerciale.

| (261) | Principiul conform căruia tranzacțiile dintre societăți intragrup ar trebui remunerate ca și când ar fi convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină este cunoscut, în general, sub denumirea de „principiul concurenței depline”. În hotărârea privind centrele de coordonare belgiene, Curtea de Justiție a aprobat principiul concurenței depline ca element de referință pentru a se stabili dacă o societate dintr-un grup beneficiază de un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat ca urmare a aplicării unei măsuri fiscale care îi stabilește prețurile de transfer și, prin urmare, baza de impozitare. |
| --- | --- |

(261)

Principiul conform căruia tranzacțiile dintre societăți intragrup ar trebui remunerate ca și când ar fi convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină este cunoscut, în general, sub denumirea de „principiul concurenței depline”. În hotărârea privind centrele de coordonare belgiene, Curtea de Justiție a aprobat principiul concurenței depline ca element de referință pentru a se stabili dacă o societate dintr-un grup beneficiază de un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat ca urmare a aplicării unei măsuri fiscale care îi stabilește prețurile de transfer și, prin urmare, baza de impozitare.

| (262) | Scopul principiului concurenței depline este de a asigura faptul că tranzacțiile dintre societăți din cadrul grupului sunt tratate din punct de vedere fiscal prin raportare la valoarea profitului care ar fi fost dobândit dacă aceleași tranzacții ar fi fost desfășurate de către societăți independente. În caz contrar, societățile din cadrul grupului ar beneficia de un tratament favorabil în cadrul unui sistem comun de impozitare a societăților comerciale atunci când ar fi vorba despre stabilirea profiturilor lor impozabile, care nu este disponibil societăților independente, determinând inegalitatea de tratament între societăți care se află de fapt și de drept într-o situație similară în contextul obiectivului unui astfel de sistem, care este acela de impozitare a profiturilor tuturor societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale. |
| --- | --- |

(262)

Scopul principiului concurenței depline este de a asigura faptul că tranzacțiile dintre societăți din cadrul grupului sunt tratate din punct de vedere fiscal prin raportare la valoarea profitului care ar fi fost dobândit dacă aceleași tranzacții ar fi fost desfășurate de către societăți independente. În caz contrar, societățile din cadrul grupului ar beneficia de un tratament favorabil în cadrul unui sistem comun de impozitare a societăților comerciale atunci când ar fi vorba despre stabilirea profiturilor lor impozabile, care nu este disponibil societăților independente, determinând inegalitatea de tratament între societăți care se află de fapt și de drept într-o situație similară în contextul obiectivului unui astfel de sistem, care este acela de impozitare a profiturilor tuturor societăților care intră sub incidența competenței sale fiscale.

| (263) | Evaluarea Comisiei cu privire la problema dacă Regatul Țărilor de Jos a acordat un avantaj selectiv societății SMBV trebuie, așadar, să constea în a verifica dacă metodologia acceptată de administrația fiscală neerlandeză prin încheierea APA pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos se îndepărtează de o metodologie care determină aproximarea fiabilă a unui rezultat comercial și, prin urmare, de la principiul concurenței depline. În măsura în care metodologia Regatului Țărilor de Jos acceptată de APA încheiat cu SMBV determină o scădere a obligației fiscale a SMBV în cadrul sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, se consideră că APA respectiv conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(263)

Evaluarea Comisiei cu privire la problema dacă Regatul Țărilor de Jos a acordat un avantaj selectiv societății SMBV trebuie, așadar, să constea în a verifica dacă metodologia acceptată de administrația fiscală neerlandeză prin încheierea APA pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos se îndepărtează de o metodologie care determină aproximarea fiabilă a unui rezultat comercial și, prin urmare, de la principiul concurenței depline. În măsura în care metodologia Regatului Țărilor de Jos acceptată de APA încheiat cu SMBV determină o scădere a obligației fiscale a SMBV în cadrul sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, se consideră că APA respectiv conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (264) | Principiul concurenței depline face parte, așadar, în mod necesar, din evaluarea Comisiei, în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, cu privire la măsurile fiscale acordate societăților din grup, independent de problema dacă un stat membru a integrat acest principiu în sistemul său juridic național. Acesta este utilizat pentru a stabili dacă profitul impozabil al unei societăți din cadrul unui grup, în scopul perceperii impozitului pe profit, a fost determinat pe baza unei metodologii care aproximează condițiile de piață, astfel încât respectiva societate să nu fie tratată în mod favorabil în cadrul sistemului general de impozitare a societăților comerciale față de societățile neintegrate al căror profit impozabil este determinat de piață. Astfel, pentru evitarea oricărei îndoieli, principiul concurenței depline pe care îl aplică Comisia în evaluarea ajutoarelor de stat nu este cel care decurge din articolul 9 din Convenția fiscală model a OCDE, care este un instrument fără caracter obligatoriu, ci este un principiu general al egalității de tratament în materie de impozitare care intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat, care obligă statele membre și al cărui domeniu de aplicare nu exclude normele fiscale naționale (126). |
| --- | --- |

(264)

Principiul concurenței depline face parte, așadar, în mod necesar, din evaluarea Comisiei, în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, cu privire la măsurile fiscale acordate societăților din grup, independent de problema dacă un stat membru a integrat acest principiu în sistemul său juridic național. Acesta este utilizat pentru a stabili dacă profitul impozabil al unei societăți din cadrul unui grup, în scopul perceperii impozitului pe profit, a fost determinat pe baza unei metodologii care aproximează condițiile de piață, astfel încât respectiva societate să nu fie tratată în mod favorabil în cadrul sistemului general de impozitare a societăților comerciale față de societățile neintegrate al căror profit impozabil este determinat de piață. Astfel, pentru evitarea oricărei îndoieli, principiul concurenței depline pe care îl aplică Comisia în evaluarea ajutoarelor de stat nu este cel care decurge din articolul 9 din Convenția fiscală model a OCDE, care este un instrument fără caracter obligatoriu, ci este un principiu general al egalității de tratament în materie de impozitare care intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat, care obligă statele membre și al cărui domeniu de aplicare nu exclude normele fiscale naționale (126).

126

| (265) | În consecință, ca răspuns la argumentul prezentat de Regatul Țărilor de Jos conform căruia Comisia, în cadrul unei astfel de evaluări, înlocuiește administrația fiscală națională (127) în interpretarea sa dată legislației naționale neerlandeze, Comisia reamintește faptul că nu examinează dacă APA încheiat cu SMBV respectă principiul concurenței depline, astfel cum se prevede la articolul 8b alineatul (1) din Actul IP sau decret, ci dacă administrația fiscală neerlandeză a conferit un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat prin încheierea unui APA care aprobă o repartizare a profitului care se îndepărtează de suma profitului care ar fi fost impozitată în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale în cazul în care aceleași tranzacții ar fi fost desfășurate de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(265)

În consecință, ca răspuns la argumentul prezentat de Regatul Țărilor de Jos conform căruia Comisia, în cadrul unei astfel de evaluări, înlocuiește administrația fiscală națională (127) în interpretarea sa dată legislației naționale neerlandeze, Comisia reamintește faptul că nu examinează dacă APA încheiat cu SMBV respectă principiul concurenței depline, astfel cum se prevede la articolul 8b alineatul (1) din Actul IP sau decret, ci dacă administrația fiscală neerlandeză a conferit un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat prin încheierea unui APA care aprobă o repartizare a profitului care se îndepărtează de suma profitului care ar fi fost impozitată în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale în cazul în care aceleași tranzacții ar fi fost desfășurate de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile în condiții de concurență deplină.

127

| (266) | Ca răspuns la argumentul invocat de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks conform căruia din cauza faptului că stabilirea prețului de transfer nu este o știință exactă, evaluarea de către Comisie a măsurilor privind prețurile de transfer convenite în APA încheiat cu SMBV ar trebui să fie în mod necesar limitată (128), Comisia reamintește că aspectul privind aproximarea prețurilor de transfer trebuie să fie privit din perspectiva obiectivului acesteia. Chiar dacă Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 recunosc într-adevăr, la punctul 1.13, faptul că stabilirea prețului de transfer nu este o știință exactă, respectivul alineat explică mai întâi că „[e]ste important să nu se piardă din vedere obiectivul de a se ajunge la o estimare rezonabilă a unui rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline”, pe baza unor informații fiabile. Obiectivul Liniilor directoare PT ale OCDE este acela de a dezvolta, în beneficiul administrațiilor fiscale și al întreprinderile multinaționale, cele mai adecvate metode de estimare a prețurilor în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile transfrontaliere dintre întreprinderi asociate în scopuri de impozitare. Urmărirea acestui obiectiv ar fi imposibilă în cazul în care natura aproximativă a exercițiului de stabilire a prețurilor de transfer ar putea fi utilizată pentru a neglija consensul dintre metodologiile adecvate de stabilire a prețurilor de transfer pe care le reprezintă respectivele linii directoare. Natura aproximativă a principiului concurenței depline nu poate fi așadar invocată pentru a justifica o analiză privind prețurile de transfer care este fie inconsecventă din punct de vedere metodologic, fie bazată pe selecție inadecvată de elemente comparabile. |
| --- | --- |

(266)

Ca răspuns la argumentul invocat de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks conform căruia din cauza faptului că stabilirea prețului de transfer nu este o știință exactă, evaluarea de către Comisie a măsurilor privind prețurile de transfer convenite în APA încheiat cu SMBV ar trebui să fie în mod necesar limitată (128), Comisia reamintește că aspectul privind aproximarea prețurilor de transfer trebuie să fie privit din perspectiva obiectivului acesteia. Chiar dacă Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 recunosc într-adevăr, la punctul 1.13, faptul că stabilirea prețului de transfer nu este o știință exactă, respectivul alineat explică mai întâi că „[e]ste important să nu se piardă din vedere obiectivul de a se ajunge la o estimare rezonabilă a unui rezultat în conformitate cu principiul concurenței depline”, pe baza unor informații fiabile. Obiectivul Liniilor directoare PT ale OCDE este acela de a dezvolta, în beneficiul administrațiilor fiscale și al întreprinderile multinaționale, cele mai adecvate metode de estimare a prețurilor în condiții de concurență deplină pentru tranzacțiile transfrontaliere dintre întreprinderi asociate în scopuri de impozitare. Urmărirea acestui obiectiv ar fi imposibilă în cazul în care natura aproximativă a exercițiului de stabilire a prețurilor de transfer ar putea fi utilizată pentru a neglija consensul dintre metodologiile adecvate de stabilire a prețurilor de transfer pe care le reprezintă respectivele linii directoare. Natura aproximativă a principiului concurenței depline nu poate fi așadar invocată pentru a justifica o analiză privind prețurile de transfer care este fie inconsecventă din punct de vedere metodologic, fie bazată pe selecție inadecvată de elemente comparabile.

128

| (267) | În concluzie, în cazul în care se poate demonstra că metodologia acceptată de administrația fiscală neerlandeză, prin încheierea APA cu SMBV, pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos se îndepărtează de o metodologie care conduce la o aproximare fiabilă a rezultatului bazat pe piață și, prin urmare, de principiul concurenței depline, se va constata că APA respectiv conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat în măsura în care acesta determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale față de societățile neintegrate a căror bază de impozitare este determinată de profiturile pe care le generează acestea în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(267)

În concluzie, în cazul în care se poate demonstra că metodologia acceptată de administrația fiscală neerlandeză, prin încheierea APA cu SMBV, pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos se îndepărtează de o metodologie care conduce la o aproximare fiabilă a rezultatului bazat pe piață și, prin urmare, de principiul concurenței depline, se va constata că APA respectiv conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat în măsura în care acesta determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale față de societățile neintegrate a căror bază de impozitare este determinată de profiturile pe care le generează acestea în condiții normale de piață.

9.2.3.1.   Opțiuni metodologice, parametri și ajustări care stau la baza APA încheiat cu SMBV

Opțiuni metodologice, parametri și ajustări care stau la baza APA încheiat cu SMBV

| (268) | APA încheiat cu SMBV acceptă o metodologie pentru stabilirea repartizării profitului către SMBV din cadrul grupului Starbucks, care se bazează pe un raport privind prețurile de transfer întocmit de consilierul fiscal al Starbucks, care calculează o remunerație pentru o funcție îndeplinită de SMBV (prăjire/producție). |
| --- | --- |

(268)

APA încheiat cu SMBV acceptă o metodologie pentru stabilirea repartizării profitului către SMBV din cadrul grupului Starbucks, care se bazează pe un raport privind prețurile de transfer întocmit de consilierul fiscal al Starbucks, care calculează o remunerație pentru o funcție îndeplinită de SMBV (prăjire/producție).

| (269) | La calcularea remunerației datorate SMBV, consilierul fiscal recurge la opțiuni metodologice succesive în raportul privind prețurile de transfer:






  (i) | opțiunea de a utiliza MMTN pentru estimarea unui profit impozabil; |
| --- | --- | --- |

(269)

La calcularea remunerației datorate SMBV, consilierul fiscal recurge la opțiuni metodologice succesive în raportul privind prețurile de transfer:

(i)

opțiunea de a utiliza MMTN pentru estimarea unui profit impozabil;

| (ii) | alegerea cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului profitului pentru a fi utilizate în aplicarea MMTN (129); și |
| --- | --- |

(ii)

alegerea cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului profitului pentru a fi utilizate în aplicarea MMTN (129); și

129

| (iii) | aplicarea unei ajustări a capitalului circulant pentru a aborda diferențele dintre SMBV și elementele comparabile utilizate pentru estimarea unui adaos în condiții de concurență deplină (130). |
| --- | --- |

(iii)

aplicarea unei ajustări a capitalului circulant pentru a aborda diferențele dintre SMBV și elementele comparabile utilizate pentru estimarea unui adaos în condiții de concurență deplină (130).

130

| (270) | Raportul privind prețurile de transfer ajunge la o remunerație pentru funcția de prăjire îndeplinită de SMBV egală cu un adaos de [9-12] % din cheltuielile sale de exploatare, care este acceptată de către administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV ca fiind o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină. În plus, administrația fiscală neerlandeză acceptă în APA încheiat cu SMBV că orice profit generat de SMBV în plus față de nivelul remunerației respective va fi plătit sub forma unei redevențe către Alki. |
| --- | --- |

(270)

Raportul privind prețurile de transfer ajunge la o remunerație pentru funcția de prăjire îndeplinită de SMBV egală cu un adaos de [9-12] % din cheltuielile sale de exploatare, care este acceptată de către administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV ca fiind o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină. În plus, administrația fiscală neerlandeză acceptă în APA încheiat cu SMBV că orice profit generat de SMBV în plus față de nivelul remunerației respective va fi plătit sub forma unei redevențe către Alki.

| (271) | În secțiunile următoare, Comisia va explica motivele pentru care aceasta consideră că mai multe opțiuni metodologice care stau la baza raportului privind prețurile de transfer nu ar fi trebuit acceptate de administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV, deoarece acceptarea acestora are ca rezultat un profit impozabil pentru SMBV care nu poate fi considerat a constitui o aproximare fiabilă a rezultatului bazat pe piață și determină o reducere a obligațiilor fiscale ale SMBV față de societățile neintegrate al căror profit impozabil este determinat de piață. |
| --- | --- |

(271)

În secțiunile următoare, Comisia va explica motivele pentru care aceasta consideră că mai multe opțiuni metodologice care stau la baza raportului privind prețurile de transfer nu ar fi trebuit acceptate de administrația fiscală neerlandeză în APA încheiat cu SMBV, deoarece acceptarea acestora are ca rezultat un profit impozabil pentru SMBV care nu poate fi considerat a constitui o aproximare fiabilă a rezultatului bazat pe piață și determină o reducere a obligațiilor fiscale ale SMBV față de societățile neintegrate al căror profit impozabil este determinat de piață.

| (272) | În primul rând, raportul privind prețurile de transfer omite să identifice sau să analizeze tranzacțiile controlate și cele necontrolate ale SMBV (131), care este un prim pas necesar în evaluarea aplicării principiului concurenței depline în stabilirea condițiilor comerciale aplicabile între părți afiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer. Mai precis, raportul privind prețurile de transfer omite să stabilească dacă plata redevenței efectuată de SMBV în favoarea societății Alki LP pentru acordarea licenței privind drepturile de proprietate aferente activității de prăjire, care reprezintă tranzacția intragrup pentru care s-a solicitat și acordat în mod efectiv APA încheiat cu SMBV (132), este stabilită în condiții de concurență deplină. Așa cum va demonstra Comisia, o analiză a prețurilor de transfer cu privire la condițiile de concurență deplină în care a fost stabilită redevența respectivă pe baza unor tranzacții necontrolate comparabile conduce la concluzia că Alki LP nu ar trebui să datoreze nicio redevență societății SMBV pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire (133). De asemenea, raportul privind prețurile de transfer nu examinează dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină. Așa cum va demonstra Comisia, nu există nicio justificare bazată pe piață pentru creșterea substanțială a acestui preț începând cu 2011, ceea ce a determinat o reducere a profiturilor contabile ale SMBV începând cu anul respectiv (134). |
| --- | --- |

(272)

În primul rând, raportul privind prețurile de transfer omite să identifice sau să analizeze tranzacțiile controlate și cele necontrolate ale SMBV (131), care este un prim pas necesar în evaluarea aplicării principiului concurenței depline în stabilirea condițiilor comerciale aplicabile între părți afiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer. Mai precis, raportul privind prețurile de transfer omite să stabilească dacă plata redevenței efectuată de SMBV în favoarea societății Alki LP pentru acordarea licenței privind drepturile de proprietate aferente activității de prăjire, care reprezintă tranzacția intragrup pentru care s-a solicitat și acordat în mod efectiv APA încheiat cu SMBV (132), este stabilită în condiții de concurență deplină. Așa cum va demonstra Comisia, o analiză a prețurilor de transfer cu privire la condițiile de concurență deplină în care a fost stabilită redevența respectivă pe baza unor tranzacții necontrolate comparabile conduce la concluzia că Alki LP nu ar trebui să datoreze nicio redevență societății SMBV pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire (133). De asemenea, raportul privind prețurile de transfer nu examinează dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină. Așa cum va demonstra Comisia, nu există nicio justificare bazată pe piață pentru creșterea substanțială a acestui preț începând cu 2011, ceea ce a determinat o reducere a profiturilor contabile ale SMBV începând cu anul respectiv (134).

131

132

133

134

| (273) | În plus, fără a aduce atingere considerentului anterior, raportul privind prețurile de transfer omite să analizeze complexitatea funcțiilor tuturor societăților din grup implicate în tranzacții controlate, în special ale Alki LP, atunci când acceptă că SMBV trebuie considerată ca fiind „cea mai puțin complexă funcție” și, astfel, „partea testară” în scopul aplicării MMTN (135). |
| --- | --- |

(273)

În plus, fără a aduce atingere considerentului anterior, raportul privind prețurile de transfer omite să analizeze complexitatea funcțiilor tuturor societăților din grup implicate în tranzacții controlate, în special ale Alki LP, atunci când acceptă că SMBV trebuie considerată ca fiind „cea mai puțin complexă funcție” și, astfel, „partea testară” în scopul aplicării MMTN (135).

135

| (274) | În cele din urmă, și fără a aduce atingere cele două considerente precedente, raportul privind prețurile de transfer identifică greșit funcțiile principale ale SMBV care să fie remunerate și urmărește în mod necorespunzător să estimeze remunerația pe baza cheltuielilor de exploatare (136). |
| --- | --- |

(274)

În cele din urmă, și fără a aduce atingere cele două considerente precedente, raportul privind prețurile de transfer identifică greșit funcțiile principale ale SMBV care să fie remunerate și urmărește în mod necorespunzător să estimeze remunerația pe baza cheltuielilor de exploatare (136).

136

9.2.3.2.   Raportul privind prețurile de transfer omite să examineze tranzacția intragrup pentru care a fost solicitat și acordat efectiv APA încheiat cu SMBV

Raportul privind prețurile de transfer omite să examineze tranzacția intragrup pentru care a fost solicitat și acordat efectiv APA încheiat cu SMBV

| (275) | APA încheiat cu SMBV este de acord să ofere societății SMBV o remunerație impozabilă pentru funcția sa de prăjire. De asemenea, prin acesta se convine ca orice profit obținut de SMBV în plus față de acest nivel de remunerare să fie plătit sub forma unei redevențe societății Alki LP care nu este supusă impozitării în Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(275)

APA încheiat cu SMBV este de acord să ofere societății SMBV o remunerație impozabilă pentru funcția sa de prăjire. De asemenea, prin acesta se convine ca orice profit obținut de SMBV în plus față de acest nivel de remunerare să fie plătit sub forma unei redevențe societății Alki LP care nu este supusă impozitării în Regatul Țărilor de Jos.

| (276) | Cu alte cuvinte, prin încheierea APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză admite în mod expres că metodologia consilierului fiscal pentru calcularea remunerației impozabile datorate societății SMBV pentru funcția sa de prăjire stabilește în mod direct nivelul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru acordul de licență dintre acestea cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire. De asemenea, acesta acceptă în mod expres faptul că nivelul efectiv al profiturilor generate de SMBV în Regatul Țărilor de Jos va fi redus în scopuri de impozitare prin plata redevenței respective, ceea ce duce la o scădere a profitului impozabil față de cel înregistrat efectiv. Într-adevăr, dacă profiturile contabile ale SMBV sunt mai mari decât nivelul remunerației convenite în APA încheiat cu SMBV, plata redevenței către Alki LP va fi majorată cu diferența dintre nivelul remunerației și profiturile contabile ale SMBV. |
| --- | --- |

(276)

Cu alte cuvinte, prin încheierea APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză admite în mod expres că metodologia consilierului fiscal pentru calcularea remunerației impozabile datorate societății SMBV pentru funcția sa de prăjire stabilește în mod direct nivelul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru acordul de licență dintre acestea cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire. De asemenea, acesta acceptă în mod expres faptul că nivelul efectiv al profiturilor generate de SMBV în Regatul Țărilor de Jos va fi redus în scopuri de impozitare prin plata redevenței respective, ceea ce duce la o scădere a profitului impozabil față de cel înregistrat efectiv. Într-adevăr, dacă profiturile contabile ale SMBV sunt mai mari decât nivelul remunerației convenite în APA încheiat cu SMBV, plata redevenței către Alki LP va fi majorată cu diferența dintre nivelul remunerației și profiturile contabile ale SMBV.

| (277) | Prin urmare, redevența este o variabilă de ajustare determinată prin combinarea profiturilor contabile ale SMBV și remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV. Ca atare, acordul de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire încheiat între Alki LP și SMBV este tranzacția pentru care APA încheiat cu SMBV a fost solicitat efectiv, iar metodologia pentru stabilirea nivelului redevenței respective ca o variabilă de ajustare este tranzacția pentru care s-a stabilit prețul efectiv prin APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(277)

Prin urmare, redevența este o variabilă de ajustare determinată prin combinarea profiturilor contabile ale SMBV și remunerația convenită în APA încheiat cu SMBV. Ca atare, acordul de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire încheiat între Alki LP și SMBV este tranzacția pentru care APA încheiat cu SMBV a fost solicitat efectiv, iar metodologia pentru stabilirea nivelului redevenței respective ca o variabilă de ajustare este tranzacția pentru care s-a stabilit prețul efectiv prin APA încheiat cu SMBV.

| (278) | Cu toate acestea, raportul privind prețurile de transfer pe care se bazează APA respectiv nu face decât să propună o remunerație pentru SMBV analizând o funcție îndeplinită de aceasta (prăjire/producție) prin aplicarea MMTN; acesta nu identifică plata redevenței ca variabilă de ajustare în stabilirea remunerației propuse. În consecință, acest raport omite să identifice sau să analizeze acordul de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire pentru care se plătește această redevență ca fiind tranzacția pentru care se stabilește efectiv prețul și, prin urmare, omite să stabilească o metodologie pentru a asigura faptul că respectiva redevență este în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(278)

Cu toate acestea, raportul privind prețurile de transfer pe care se bazează APA respectiv nu face decât să propună o remunerație pentru SMBV analizând o funcție îndeplinită de aceasta (prăjire/producție) prin aplicarea MMTN; acesta nu identifică plata redevenței ca variabilă de ajustare în stabilirea remunerației propuse. În consecință, acest raport omite să identifice sau să analizeze acordul de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire pentru care se plătește această redevență ca fiind tranzacția pentru care se stabilește efectiv prețul și, prin urmare, omite să stabilească o metodologie pentru a asigura faptul că respectiva redevență este în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (279) | Însă scopul unui exercițiu de stabilire a prețurilor de transfer este să se stabilească dacă condițiile în care se efectuează tranzacțiile controlate sunt conforme cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(279)

Însă scopul unui exercițiu de stabilire a prețurilor de transfer este să se stabilească dacă condițiile în care se efectuează tranzacțiile controlate sunt conforme cu principiul concurenței depline.

| (280) | Această axare pe tranzacții în scopul stabilirii prețurilor de transfer este exprimată în mod clar la punctul 1.6 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, care clarifică de la bun început că, „întrucât prin abordarea entității separate membrii unui grup de întreprinderi multinaționale sunt tratați ca și cum ar fi entități independente, atenția se îndreaptă asupra caracterului tranzacțiilor dintre acești membri și asupra problemei dacă condițiile acestora diferă de condițiile care ar fi obținute în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile. O astfel de analiză a tranzacțiilor controlate și a celor necontrolate, care este denumită «analiza comparabilității», se află în centrul aplicării principiului concurenței depline” (137). |
| --- | --- |

(280)

Această axare pe tranzacții în scopul stabilirii prețurilor de transfer este exprimată în mod clar la punctul 1.6 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, care clarifică de la bun început că, „întrucât prin abordarea entității separate membrii unui grup de întreprinderi multinaționale sunt tratați ca și cum ar fi entități independente, atenția se îndreaptă asupra caracterului tranzacțiilor dintre acești membri și asupra problemei dacă condițiile acestora diferă de condițiile care ar fi obținute în cadrul unor tranzacții necontrolate comparabile. O astfel de analiză a tranzacțiilor controlate și a celor necontrolate, care este denumită «analiza comparabilității», se află în centrul aplicării principiului concurenței depline” (137).

137

| (281) | Cu alte cuvinte, tranzacțiile comerciale dintre părți afiliate și neafiliate trebuie să fie mai întâi identificate în mod clar înainte de a fi evaluate pentru comparabilitate. Această axare pe tranzacții este susținută, de asemenea, în conformitate cu legislația fiscală neerlandeză, de cerința de a nu permite deducerea cheltuielilor care nu sunt conforme cu principiul concurenței depline (138). |
| --- | --- |

(281)

Cu alte cuvinte, tranzacțiile comerciale dintre părți afiliate și neafiliate trebuie să fie mai întâi identificate în mod clar înainte de a fi evaluate pentru comparabilitate. Această axare pe tranzacții este susținută, de asemenea, în conformitate cu legislația fiscală neerlandeză, de cerința de a nu permite deducerea cheltuielilor care nu sunt conforme cu principiul concurenței depline (138).

138

| (282) | Numai în cazul în care este imposibil să se compare o anumită tranzacție intragrup pentru care se solicită un APA (ținând cont de funcțiile îndeplinite) cu tranzacții necontrolate similare, se justifică recurgerea la o comparație a funcțiilor îndeplinite. În acest context, punctul 1.41 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 explică faptul că „înainte de a extinde căutarea pentru a include un număr mai mare de tranzacții necontrolate potențial comparabile pe baza îndeplinirii unor funcții similare, trebuie să se stabilească dacă astfel de tranzacții sunt de natură a oferi elemente comparabile fiabile pentru tranzacția controlată.” (139) Aceasta explică totodată și preferința pentru metoda PNC față de toate celelalte metode de stabilire a prețurilor de transfer, care a fost exprimată atât la punctul 2.14 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, cât și la punctul 2.7 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, ambele puncte enunțând: „În cazul în care nu este posibil să se identifice tranzacții necontrolate comparabile, metoda PNC reprezintă cea mai directă și mai fiabilă cale de aplicare a principiului concurenței depline. Prin urmare, în astfel de cazuri, metoda PNC este preferabilă tuturor celorlalte metode.” |
| --- | --- |

(282)

Numai în cazul în care este imposibil să se compare o anumită tranzacție intragrup pentru care se solicită un APA (ținând cont de funcțiile îndeplinite) cu tranzacții necontrolate similare, se justifică recurgerea la o comparație a funcțiilor îndeplinite. În acest context, punctul 1.41 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 explică faptul că „înainte de a extinde căutarea pentru a include un număr mai mare de tranzacții necontrolate potențial comparabile pe baza îndeplinirii unor funcții similare, trebuie să se stabilească dacă astfel de tranzacții sunt de natură a oferi elemente comparabile fiabile pentru tranzacția controlată.” (139) Aceasta explică totodată și preferința pentru metoda PNC față de toate celelalte metode de stabilire a prețurilor de transfer, care a fost exprimată atât la punctul 2.14 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, cât și la punctul 2.7 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, ambele puncte enunțând: „În cazul în care nu este posibil să se identifice tranzacții necontrolate comparabile, metoda PNC reprezintă cea mai directă și mai fiabilă cale de aplicare a principiului concurenței depline. Prin urmare, în astfel de cazuri, metoda PNC este preferabilă tuturor celorlalte metode.”

139

| (283) | În mod similar, atât Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, cât și cele din 2010 preferă metodele tranzacționale tradiționale metodelor profitului tranzacțional ca mijloc de a determina dacă un preț de transfer este stabilit în condiții de concurență deplină (140). Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 chiar exclud în mod automat recurgerea la metodele profitului tranzacțional precum MMTN în scopul stabilirii prețurilor de transfer, menționând următoarele la punctul 3.50 din acestea: „Există însă cazuri în care metodele tranzacționale tradiționale nu pot fi aplicate în mod fiabil singure sau, în mod excepțional, nu pot fi aplicate deloc. Acestea ar fi considerate cazuri de ultimă instanță. [...] Cu toate acestea, chiar și într-un caz de ultimă instanță, ar fi inadecvat să se aplice automat o metodă a profitului tranzacțional fără a se lua mai întâi în considerare fiabilitatea metodei respective.” |
| --- | --- |

(283)

În mod similar, atât Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, cât și cele din 2010 preferă metodele tranzacționale tradiționale metodelor profitului tranzacțional ca mijloc de a determina dacă un preț de transfer este stabilit în condiții de concurență deplină (140). Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 chiar exclud în mod automat recurgerea la metodele profitului tranzacțional precum MMTN în scopul stabilirii prețurilor de transfer, menționând următoarele la punctul 3.50 din acestea: „Există însă cazuri în care metodele tranzacționale tradiționale nu pot fi aplicate în mod fiabil singure sau, în mod excepțional, nu pot fi aplicate deloc. Acestea ar fi considerate cazuri de ultimă instanță. [...] Cu toate acestea, chiar și într-un caz de ultimă instanță, ar fi inadecvat să se aplice automat o metodă a profitului tranzacțional fără a se lua mai întâi în considerare fiabilitatea metodei respective.”

140

| (284) | Observația Regatului Țărilor de Jos, potrivit căreia administrația sa fiscală nu este obligată să respecte regula celei mai bune metode, nu scutește administrația respectivă de obligația de a confirma faptul că metoda de stabilire a prețurilor de transfer pe care o alege contribuabilul determină o aproximare fiabilă a prețului stabilit în condiții de concurență deplină înainte de a accepta o solicitare APA pe baza acelei metode. Această obligație se reflectă chiar și în dispoziția decretului la care se referă Regatul Țărilor de Jos în acest sens. Într-adevăr, punctul 3.1 din acest decret prevede: „[A]dministrația fiscală și vamală neerlandeză ar trebui să pornească întotdeauna, în cadrul investigației sale cu privire la prețurile de transfer, de la perspectiva metodei utilizate de contribuabil la data efectuării tranzacției. Aceasta înseamnă că contribuabilul este, în principiu, liber să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda aleasă să conducă la un rezultat care respectă condițiile de concurență deplină pentru o anumită operațiune. Persoana impozabilă trebuie să dovedească alegerea făcută”. Cu alte cuvinte, metoda propusă de contribuabil ar trebui să constituie punctul de pornire în examinarea de către administrația fiscală a solicitării unui APA. Cu toate acestea, oricare ar fi metoda aleasă, aceasta trebuie să asigure obținerea unui rezultat în condiții de concurență deplină pentru tranzacția în cauză pentru care se stabilește prețul, pentru ca administrația fiscală să aibă în continuare libertatea de a pune în discuție caracterul adecvat al metodei alese de contribuabil. În cele din urmă, dat fiind faptul că această dispoziție impune motivarea de către contribuabil a caracterului adecvat al metodei de stabilire a prețurilor de transfer alese și dată fiind preferința expresă prevăzută în decret pentru metoda PNC în cazul în care sunt disponibile tranzacții comparabile (141), absența unei reguli a celei mai bune metode nu scutește administrația fiscală de obligația de a se asigura, înainte de a-și exprima acordul cu privire la solicitarea APA, că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă de contribuabil este în măsură să asigure o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(284)

Observația Regatului Țărilor de Jos, potrivit căreia administrația sa fiscală nu este obligată să respecte regula celei mai bune metode, nu scutește administrația respectivă de obligația de a confirma faptul că metoda de stabilire a prețurilor de transfer pe care o alege contribuabilul determină o aproximare fiabilă a prețului stabilit în condiții de concurență deplină înainte de a accepta o solicitare APA pe baza acelei metode. Această obligație se reflectă chiar și în dispoziția decretului la care se referă Regatul Țărilor de Jos în acest sens. Într-adevăr, punctul 3.1 din acest decret prevede: „[A]dministrația fiscală și vamală neerlandeză ar trebui să pornească întotdeauna, în cadrul investigației sale cu privire la prețurile de transfer, de la perspectiva metodei utilizate de contribuabil la data efectuării tranzacției. Aceasta înseamnă că contribuabilul este, în principiu, liber să aleagă o metodă de stabilire a prețurilor de transfer, cu condiția ca metoda aleasă să conducă la un rezultat care respectă condițiile de concurență deplină pentru o anumită operațiune. Persoana impozabilă trebuie să dovedească alegerea făcută”. Cu alte cuvinte, metoda propusă de contribuabil ar trebui să constituie punctul de pornire în examinarea de către administrația fiscală a solicitării unui APA. Cu toate acestea, oricare ar fi metoda aleasă, aceasta trebuie să asigure obținerea unui rezultat în condiții de concurență deplină pentru tranzacția în cauză pentru care se stabilește prețul, pentru ca administrația fiscală să aibă în continuare libertatea de a pune în discuție caracterul adecvat al metodei alese de contribuabil. În cele din urmă, dat fiind faptul că această dispoziție impune motivarea de către contribuabil a caracterului adecvat al metodei de stabilire a prețurilor de transfer alese și dată fiind preferința expresă prevăzută în decret pentru metoda PNC în cazul în care sunt disponibile tranzacții comparabile (141), absența unei reguli a celei mai bune metode nu scutește administrația fiscală de obligația de a se asigura, înainte de a-și exprima acordul cu privire la solicitarea APA, că metoda de stabilire a prețurilor de transfer aleasă de contribuabil este în măsură să asigure o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline.

141

| (285) | Așa cum se va arăta în secțiunea următoare, întrucât raportul privind prețurile de transfer a omis să furnizeze informații cu privire la tranzacții necontrolate similare acordului de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire dintre SMBV și Alki LP și, prin urmare, întrucât a omis să examineze singura tranzacție intragrup pentru care s-a stabilit efectiv prețul prin analiza prețurilor de transfer, metodologia de stabilire a prețurilor de transfer propusă de consilierul fiscal al Starbucks și acceptată în APA încheiat cu SMBV nu poate fi considerată a avea drept rezultat o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Într-adevăr, întrucât raportul privind prețurile de transfer se lansează într-o analiză a unei remunerații stabilite în condiții de concurență deplină pentru SMBV pe baza unui punct de plecare incorect (funcția sa de prăjire), aceasta conduce la o remunerație estimată incorect pe baza MMTN. În schimb, ar fi trebuit să se recurgă la comparații mai fiabile cu informațiile disponibile privind tranzacții similare între părți neafiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer, care au fost în posesia Starbucks la momentul depunerii solicitării pentru APA și care ar fi trebuit solicitate de administrația fiscală neerlandeză pentru a obține certitudinea că plata redevenței care s-a stabilit prin APA încheiat cu SMBV a respectat condițiile de concurență deplină. |
| --- | --- |

(285)

Așa cum se va arăta în secțiunea următoare, întrucât raportul privind prețurile de transfer a omis să furnizeze informații cu privire la tranzacții necontrolate similare acordului de licență cu privire la drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire dintre SMBV și Alki LP și, prin urmare, întrucât a omis să examineze singura tranzacție intragrup pentru care s-a stabilit efectiv prețul prin analiza prețurilor de transfer, metodologia de stabilire a prețurilor de transfer propusă de consilierul fiscal al Starbucks și acceptată în APA încheiat cu SMBV nu poate fi considerată a avea drept rezultat o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Într-adevăr, întrucât raportul privind prețurile de transfer se lansează într-o analiză a unei remunerații stabilite în condiții de concurență deplină pentru SMBV pe baza unui punct de plecare incorect (funcția sa de prăjire), aceasta conduce la o remunerație estimată incorect pe baza MMTN. În schimb, ar fi trebuit să se recurgă la comparații mai fiabile cu informațiile disponibile privind tranzacții similare între părți neafiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer, care au fost în posesia Starbucks la momentul depunerii solicitării pentru APA și care ar fi trebuit solicitate de administrația fiscală neerlandeză pentru a obține certitudinea că plata redevenței care s-a stabilit prin APA încheiat cu SMBV a respectat condițiile de concurență deplină.

9.2.3.3.   Redevența plătibilă către Alki LP, ca urmare a APA încheiat cu SMBV, nu este stabilită în condiții de concurență deplină

Redevența plătibilă către Alki LP, ca urmare a APA încheiat cu SMBV, nu este stabilită în condiții de concurență deplină

| (286) | Proprietatea intelectuală care face obiectul plății redevenței se referă la know-how-ul despre prăjire și la curbele de prăjire care fac obiectul licenței acordate de Alki LP societății SMBV. Această redevență nu este asociată cu valoarea mărcii Starbucks, întrucât dreptul de a utiliza marca respectivă este plătit de către magazine societății Starbucks Coffee BV. |
| --- | --- |

(286)

Proprietatea intelectuală care face obiectul plății redevenței se referă la know-how-ul despre prăjire și la curbele de prăjire care fac obiectul licenței acordate de Alki LP societății SMBV. Această redevență nu este asociată cu valoarea mărcii Starbucks, întrucât dreptul de a utiliza marca respectivă este plătit de către magazine societății Starbucks Coffee BV.

| (287) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la stabilirea redevenței în condiții de concurență deplină (142). În mod specific, Comisia a explicat că faptul că nivelul redevențelor datorate de SMBV societății Alki LP depinde de diferența dintre remunerația stabilită în APA încheiat cu SMBV și profitul contabil înainte de impozitare și înainte de plata redevenței (143) ar conduce la o situație în care plata redevenței respective se calculează ca profit în plus față de APA încheiat cu SMBV și nu reflectă valoarea proprietății intelectuale respective ca fiind stabilită în condiții de concurență deplină (144). Comisia a făcut referire, în această privință, la punctul 6.16 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, conform cărora „o redevență ar fi, în mod normal, o plată recurentă bazată pe producție, vânzări sau, în unele cazuri rare, profitul” (145). În APA încheiat cu SMBV, plata redevenței către Alki LP nu are legătură cu producția, vânzările sau profitul SMBV. În plus, Comisia a exprimat o serie de îndoieli, în considerentul 120 din decizia sa de inițiere a procedurii, cu privire la stabilirea redevenței în condiții de concurență deplină, având în vedere că redevența este deconectată prin metoda de stabilire a prețului de la valoarea economică a oricărui drept de proprietate intelectuală, valoarea pentru SMBV a activelor necorporale aferente activității de prăjire. |
| --- | --- |

(287)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a exprimat o serie de îndoieli cu privire la stabilirea redevenței în condiții de concurență deplină (142). În mod specific, Comisia a explicat că faptul că nivelul redevențelor datorate de SMBV societății Alki LP depinde de diferența dintre remunerația stabilită în APA încheiat cu SMBV și profitul contabil înainte de impozitare și înainte de plata redevenței (143) ar conduce la o situație în care plata redevenței respective se calculează ca profit în plus față de APA încheiat cu SMBV și nu reflectă valoarea proprietății intelectuale respective ca fiind stabilită în condiții de concurență deplină (144). Comisia a făcut referire, în această privință, la punctul 6.16 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, conform cărora „o redevență ar fi, în mod normal, o plată recurentă bazată pe producție, vânzări sau, în unele cazuri rare, profitul” (145). În APA încheiat cu SMBV, plata redevenței către Alki LP nu are legătură cu producția, vânzările sau profitul SMBV. În plus, Comisia a exprimat o serie de îndoieli, în considerentul 120 din decizia sa de inițiere a procedurii, cu privire la stabilirea redevenței în condiții de concurență deplină, având în vedere că redevența este deconectată prin metoda de stabilire a prețului de la valoarea economică a oricărui drept de proprietate intelectuală, valoarea pentru SMBV a activelor necorporale aferente activității de prăjire.

142

143

144

145

| (288) | Pentru a compara valoarea redevenței plătite cu nivelurile redevențelor observate pe piață și stabilite ca procent din cifra de afaceri, Comisia a calculat cuantumul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP ca procent din vânzările de cafea prăjită de către SMBV magazinelor în fiecare an. Potrivit acestor calcule, redevența plătită variază între [1-10] % și [30-40] % din veniturile SMBV obținute din vânzarea de cafea pe durata de valabilitate a APA încheiat cu SMBV, confirmând îndoielile Comisiei cu privire la fluctuația redevenței (146). În plus, în cazul a trei dintre acești ani nivelurile la care s-a ajuns au depășit [30-40] %, astfel cum se prezintă în tabelul 10:

  Tabelul 10


  Fluctuația redevenței pe durata de valabilitate a APA încheiat cu SMBV














  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Redevență plătităde SMBV | 4 699 336 | 1 698 150 | 2 470 449 | 1 079 817 | 12 352 838 | 5 786 211 | 22 812 962 | 24 285 088 |
| Venituri din vânzările de cafea | [20-30 millioane] | [20-30 millioane] | [20-30 millioane] | [20-30 millioane] | [40-50 millioane] | [50-60 millioane] | [50-60 millioane] | [60-70 millioane] |
| Rezultate nete pe an | [20-30 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [30-40 %] | [10-20 %] | [30-40 %] | [30-40 %] |

(288)

Pentru a compara valoarea redevenței plătite cu nivelurile redevențelor observate pe piață și stabilite ca procent din cifra de afaceri, Comisia a calculat cuantumul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP ca procent din vânzările de cafea prăjită de către SMBV magazinelor în fiecare an. Potrivit acestor calcule, redevența plătită variază între [1-10] % și [30-40] % din veniturile SMBV obținute din vânzarea de cafea pe durata de valabilitate a APA încheiat cu SMBV, confirmând îndoielile Comisiei cu privire la fluctuația redevenței (146). În plus, în cazul a trei dintre acești ani nivelurile la care s-a ajuns au depășit [30-40] %, astfel cum se prezintă în tabelul 10:

146

Tabelul 10

Tabelul 10

Fluctuația redevenței pe durata de valabilitate a APA încheiat cu SMBV

Fluctuația redevenței pe durata de valabilitate a APA încheiat cu SMBV

(EUR)

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Redevență plătităde SMBV

4 699 336

1 698 150

2 470 449

1 079 817

12 352 838

5 786 211

22 812 962

24 285 088

Venituri din vânzările de cafea

[20-30 millioane]

[20-30 millioane]

[20-30 millioane]

[20-30 millioane]

[40-50 millioane]

[50-60 millioane]

[50-60 millioane]

[60-70 millioane]

Rezultate nete pe an

Rezultate nete pe an

[20-30 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[30-40 %]

[10-20 %]

[30-40 %]

[30-40 %]

| (289) | În acest context specific, natura variabilă a redevenței plătite oferă un prim indiciu al faptului că nivelul acestei plăți nu are nicio legătură cu valoarea proprietății intelectuale pentru care se plătește. |
| --- | --- |

(289)

În acest context specific, natura variabilă a redevenței plătite oferă un prim indiciu al faptului că nivelul acestei plăți nu are nicio legătură cu valoarea proprietății intelectuale pentru care se plătește.

| (290) | Pentru motivele explicate în considerentele 291-338, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile care utilizează metoda PNC, în special măsuri de acordare a licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. Cu alte cuvinte, nu ar trebui să fie datorată nicio redevență pentru proprietatea intelectuală din cadrul respectivei relații, întrucât SMBV nu obține niciun avantaj din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, preluate cu licență de la Alki LP. |
| --- | --- |

(290)

Pentru motivele explicate în considerentele 291-338, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile care utilizează metoda PNC, în special măsuri de acordare a licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. Cu alte cuvinte, nu ar trebui să fie datorată nicio redevență pentru proprietatea intelectuală din cadrul respectivei relații, întrucât SMBV nu obține niciun avantaj din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, preluate cu licență de la Alki LP.

(a)   Comparația cu acordurile privind servicii de prăjire încheiate de Starbucks cu terți și comparația cu acorduri similare de pe piață

| (291) | În cursul investigației, Starbucks a pus la dispoziția Comisiei anumite contracte de servicii de prăjire și producție încheiate de societățile din grupul Starbucks cu terți, menționate în considerentele 148-150. Din motivele explicate în considerentele 292-298, Comisia consideră că respectivele tranzacții constituie un element comparabil direct pentru stabilirea nivelului de redevențe datorate de SMBV societății Alki LP în baza acordului de licență privind drepturi de proprietate intelectuală pentru activitatea de prăjire. |
| --- | --- |

(291)

În cursul investigației, Starbucks a pus la dispoziția Comisiei anumite contracte de servicii de prăjire și producție încheiate de societățile din grupul Starbucks cu terți, menționate în considerentele 148-150. Din motivele explicate în considerentele 292-298, Comisia consideră că respectivele tranzacții constituie un element comparabil direct pentru stabilirea nivelului de redevențe datorate de SMBV societății Alki LP în baza acordului de licență privind drepturi de proprietate intelectuală pentru activitatea de prăjire.

| (292) | Punctul 1.38 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 oferă următoarele îndrumări privind examinarea comparabilității: „examinarea [...] factorilor de comparabilitate este, prin natura sa, dublă, și anume, aceasta include o examinare a factorilor care afectează tranzacțiile controlate ale contribuabilului, precum și o examinare a factorilor care afectează tranzacțiile necontrolate. Ar trebui să se țină cont atât de natura tranzacției controlate, cât și de metoda de stabilire a prețurilor de transfer adoptată [...] atunci când se evaluează importanța relativă a oricărei informații care lipsește cu privire la eventuale elemente comparabile [...]”. |
| --- | --- |

(292)

Punctul 1.38 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 oferă următoarele îndrumări privind examinarea comparabilității: „examinarea [...] factorilor de comparabilitate este, prin natura sa, dublă, și anume, aceasta include o examinare a factorilor care afectează tranzacțiile controlate ale contribuabilului, precum și o examinare a factorilor care afectează tranzacțiile necontrolate. Ar trebui să se țină cont atât de natura tranzacției controlate, cât și de metoda de stabilire a prețurilor de transfer adoptată [...] atunci când se evaluează importanța relativă a oricărei informații care lipsește cu privire la eventuale elemente comparabile [...]”.

| (293) | Punctul 1.36 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 enumeră cinci factori de comparabilitate (147) care „includ caracteristicile bunurilor sau serviciilor transferate, funcțiile exercitate de către părți (ținând cont de activele utilizate și de riscurile asumate), condițiile contractuale, situația economică a părților și strategiile economice urmărite de părți”. |
| --- | --- |

(293)

Punctul 1.36 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 enumeră cinci factori de comparabilitate (147) care „includ caracteristicile bunurilor sau serviciilor transferate, funcțiile exercitate de către părți (ținând cont de activele utilizate și de riscurile asumate), condițiile contractuale, situația economică a părților și strategiile economice urmărite de părți”.

147

| (294) | Comisia observă, în primul rând, că caracteristicile bunurilor transferate în temeiul acordului privind drepturi de proprietate intelectuală pentru activitatea de prăjire dintre Alki LP și SMBV sunt identice cu cele ale bunurilor transferate în cadrul tranzacțiilor desfășurate între Starbucks și terți în baza acordurilor privind servicii de prăjire enumerate în considerentele 148-150. Ambele seturi de tranzacții constau în tehnologia de prăjire, amestecuri de cafea și curbe de prăjire. |
| --- | --- |

(294)

Comisia observă, în primul rând, că caracteristicile bunurilor transferate în temeiul acordului privind drepturi de proprietate intelectuală pentru activitatea de prăjire dintre Alki LP și SMBV sunt identice cu cele ale bunurilor transferate în cadrul tranzacțiilor desfășurate între Starbucks și terți în baza acordurilor privind servicii de prăjire enumerate în considerentele 148-150. Ambele seturi de tranzacții constau în tehnologia de prăjire, amestecuri de cafea și curbe de prăjire.

| (295) | În al doilea rând, deși nu toți acești terți desfășoară activități de prăjire a cafelei (unele sunt implicate în producția de băuturi gata preparate sau realizarea de alte produse și ingrediente pentru prepararea băuturilor), în tranzacțiile în care terții desfășoară astfel de activități, funcția terțului se referă exact la același produs ca și funcția de prăjire a SMBV în relația sa contractuală cu Alki LP. În mod specific, aranjamentele contractuale dintre Starbucks și [societatea de producție neafiliată 2], [societatea de producție neafiliată 3], [societatea de producție neafiliată 4] și [societatea de producție neafiliată 10] toate au legătură cu activitatea de prăjire a cafelei verzi. |
| --- | --- |

(295)

În al doilea rând, deși nu toți acești terți desfășoară activități de prăjire a cafelei (unele sunt implicate în producția de băuturi gata preparate sau realizarea de alte produse și ingrediente pentru prepararea băuturilor), în tranzacțiile în care terții desfășoară astfel de activități, funcția terțului se referă exact la același produs ca și funcția de prăjire a SMBV în relația sa contractuală cu Alki LP. În mod specific, aranjamentele contractuale dintre Starbucks și [societatea de producție neafiliată 2], [societatea de producție neafiliată 3], [societatea de producție neafiliată 4] și [societatea de producție neafiliată 10] toate au legătură cu activitatea de prăjire a cafelei verzi.

| (296) | În al treilea rând, în niciuna dintre aceste tranzacții rolul Starbucks nu a fost mai limitat decât rolul Alki LP. În unele dintre aceste tranzacții, Starbucks și-a asumat mai multe funcții față de terți decât Alki LP față de SMBV. În mod specific, majoritatea acordurilor contractuale au fost asociate cu procurarea de cafea de către Starbucks (148). În plus, prin unele dintre aceste acorduri, Starbucks cumpără, de asemenea, cafeaua prăjită de la terți. Prin urmare, remunerația Starbucks în cadrul acestor acorduri prezintă valoarea maximă de remunerare în condiții de concurență deplină pentru acordul de licență, dacă s-ar datora vreo remunerație de fapt societății Alki LP. |
| --- | --- |

(296)

În al treilea rând, în niciuna dintre aceste tranzacții rolul Starbucks nu a fost mai limitat decât rolul Alki LP. În unele dintre aceste tranzacții, Starbucks și-a asumat mai multe funcții față de terți decât Alki LP față de SMBV. În mod specific, majoritatea acordurilor contractuale au fost asociate cu procurarea de cafea de către Starbucks (148). În plus, prin unele dintre aceste acorduri, Starbucks cumpără, de asemenea, cafeaua prăjită de la terți. Prin urmare, remunerația Starbucks în cadrul acestor acorduri prezintă valoarea maximă de remunerare în condiții de concurență deplină pentru acordul de licență, dacă s-ar datora vreo remunerație de fapt societății Alki LP.

148

| (297) | În al patrulea rând, nimic nu indică faptul că situația economică a terților afectează aranjamentul lor cu Starbucks. În mod specific, deoarece Starbucks a stabilit multe acorduri de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală asociate activității de prăjire, dintre care niciunul nu a putut fi identificat a conține o redevență plătită societății Starbucks pentru drepturi de proprietate intelectuală asociate activității de prăjire, acest fapt nu poate fi asociat cu anumite circumstanțe economice ale unui anumit terț. Acordurile acoperă diferite zone geografice, inclusiv Uniunea și Elveția, ceea ce s-a considerat drept o delimitare geografică relevantă pentru căutarea elementelor comparabile din raportul privind prețurile de transfer. |
| --- | --- |

(297)

În al patrulea rând, nimic nu indică faptul că situația economică a terților afectează aranjamentul lor cu Starbucks. În mod specific, deoarece Starbucks a stabilit multe acorduri de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală asociate activității de prăjire, dintre care niciunul nu a putut fi identificat a conține o redevență plătită societății Starbucks pentru drepturi de proprietate intelectuală asociate activității de prăjire, acest fapt nu poate fi asociat cu anumite circumstanțe economice ale unui anumit terț. Acordurile acoperă diferite zone geografice, inclusiv Uniunea și Elveția, ceea ce s-a considerat drept o delimitare geografică relevantă pentru căutarea elementelor comparabile din raportul privind prețurile de transfer.

| (298) | În al cincilea rând, strategiile economice ale terților sunt abordate în cele ce urmează. Acordurile diferă în principal în funcție de problema dacă terțul exploatează drepturile de proprietate intelectuală direct pe piață prin vânzarea de produse consumatorilor finali. |
| --- | --- |

(298)

În al cincilea rând, strategiile economice ale terților sunt abordate în cele ce urmează. Acordurile diferă în principal în funcție de problema dacă terțul exploatează drepturile de proprietate intelectuală direct pe piață prin vânzarea de produse consumatorilor finali.

| (299) | În consecință, în cazul tranzacțiilor necontrolate, faptul că redevența de plată dintre SMBV și Alki LP este stabilită în condiții de concurență deplină poate fi stabilit prin utilizarea metodei PNC, mai exact prin compararea sumei datorate în cazul unei tranzacții controlate (de către SMBV societății Alki LP) cu suma datorată în tranzacțiile necontrolate comparabile (de către terți altor societăți din grupul Starbucks), care s-au desfășurat în circumstanțe comparabile. |
| --- | --- |

(299)

În consecință, în cazul tranzacțiilor necontrolate, faptul că redevența de plată dintre SMBV și Alki LP este stabilită în condiții de concurență deplină poate fi stabilit prin utilizarea metodei PNC, mai exact prin compararea sumei datorate în cazul unei tranzacții controlate (de către SMBV societății Alki LP) cu suma datorată în tranzacțiile necontrolate comparabile (de către terți altor societăți din grupul Starbucks), care s-au desfășurat în circumstanțe comparabile.

| (300) | În acest sens, Comisia constată că, în cadrul unor acorduri similare încheiate de Starbucks cu [societatea de producție neafiliată 2], [societatea de producție neafiliată 3], [societatea de producție neafiliată 4], [societatea de producție neafiliată 9], [societatea de producție neafiliată 8], [societatea de producție neafiliată 1] și [societatea de producție neafiliată 10], terții nu plătesc o redevență în baza acordurilor lor de licență cu Starbucks dacă nu exploatează drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire direct pe piață. |
| --- | --- |

(300)

În acest sens, Comisia constată că, în cadrul unor acorduri similare încheiate de Starbucks cu [societatea de producție neafiliată 2], [societatea de producție neafiliată 3], [societatea de producție neafiliată 4], [societatea de producție neafiliată 9], [societatea de producție neafiliată 8], [societatea de producție neafiliată 1] și [societatea de producție neafiliată 10], terții nu plătesc o redevență în baza acordurilor lor de licență cu Starbucks dacă nu exploatează drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire direct pe piață.

| (301) | Într-adevăr, [societatea de producție neafiliată 3] plătește o redevență societății Starbucks doar atunci când își vinde producția către [societatea de producție neafiliată 3 – întreprinderea comună Starbucks]. În acest caz, [societatea de producție neafiliată 3] exploatează direct drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire pe piață prin intermediul unei părți afiliate, astfel încât plata redevenței pare să acopere distribuția produselor de marcă ale Starbucks terților prin întreprinderea comună. Această concluzie este confirmată de faptul că, atunci când [societatea de producție neafiliată 3] revinde cafeaua prăjită grupului Starbucks, nu întreprinderii comune, iar distribuția și exploatarea pe piață a mărcii este asigurată de către grupul Starbucks, nu se plătește nicio redevență de către [societatea de producție neafiliată 3] societății Starbucks pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire. |
| --- | --- |

(301)

Într-adevăr, [societatea de producție neafiliată 3] plătește o redevență societății Starbucks doar atunci când își vinde producția către [societatea de producție neafiliată 3 – întreprinderea comună Starbucks]. În acest caz, [societatea de producție neafiliată 3] exploatează direct drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire pe piață prin intermediul unei părți afiliate, astfel încât plata redevenței pare să acopere distribuția produselor de marcă ale Starbucks terților prin întreprinderea comună. Această concluzie este confirmată de faptul că, atunci când [societatea de producție neafiliată 3] revinde cafeaua prăjită grupului Starbucks, nu întreprinderii comune, iar distribuția și exploatarea pe piață a mărcii este asigurată de către grupul Starbucks, nu se plătește nicio redevență de către [societatea de producție neafiliată 3] societății Starbucks pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire.

| (302) | În ceea ce privește [societatea de producție neafiliată 2], chiar dacă Starbucks susține că adaosul mai mare la boabele de cafea verde achiziționate pentru Starbucks în contractul cu [societatea de producție neafiliată 2] reprezintă o remunerație pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, acest adaos pare să fie transferat mai departe către [societatea de producție neafiliată 5]. Într-adevăr, prețul la care [societatea de producție neafiliată 5] cumpără cafea de la [societatea de producție neafiliată 2] este, de asemenea, definit drept un adaos la costul boabelor de cafea verde achiziționate. În relațiile sale cu [societatea de producție neafiliată 2], care se pare că a fost remunerată printr-un adaos mai mare, Starbucks acționează ca furnizor, care este o funcție diferită de funcția asumată de către Alki LP în relația sa cu SMBV. Ca răspuns la argumentul Starbucks, conform căruia din cauza faptului că [societatea de producție neafiliată 2] este dispusă să plătească peste prețul perceput pentru boabe de către SCTC și că, prin urmare, prețurile SCTC ar fi stabilite în condiții de concurență deplină, Comisia consideră că prețul de cumpărare pentru boabele de cafea verde nu poate fi analizat separat de obligația societății [societatea de producție neafiliată 2] prevăzută prin contractele sale cu Starbucks de a-și vinde producția societății [societatea de producție neafiliată 5] și că, prin urmare, acordurile de stabilire a prețurilor între [societatea de producție neafiliată 5] și [societatea de producție neafiliată 2] trebuie să fie de asemenea luate în considerare. Nu există indicii că un adaos la un preț de achiziție nu ar fi transmis mai departe direct societății [societatea de producție neafiliată 5] sau că acesta ar afecta în alte situații condițiile comerciale dintre [societatea de producție neafiliată 5] și [societatea de producție neafiliată 2], întrucât acest contract nu a fost încheiat în mod independent de acordul contractual dintre Starbucks și [societatea de producție neafiliată 5]. |
| --- | --- |

(302)

În ceea ce privește [societatea de producție neafiliată 2], chiar dacă Starbucks susține că adaosul mai mare la boabele de cafea verde achiziționate pentru Starbucks în contractul cu [societatea de producție neafiliată 2] reprezintă o remunerație pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, acest adaos pare să fie transferat mai departe către [societatea de producție neafiliată 5]. Într-adevăr, prețul la care [societatea de producție neafiliată 5] cumpără cafea de la [societatea de producție neafiliată 2] este, de asemenea, definit drept un adaos la costul boabelor de cafea verde achiziționate. În relațiile sale cu [societatea de producție neafiliată 2], care se pare că a fost remunerată printr-un adaos mai mare, Starbucks acționează ca furnizor, care este o funcție diferită de funcția asumată de către Alki LP în relația sa cu SMBV. Ca răspuns la argumentul Starbucks, conform căruia din cauza faptului că [societatea de producție neafiliată 2] este dispusă să plătească peste prețul perceput pentru boabe de către SCTC și că, prin urmare, prețurile SCTC ar fi stabilite în condiții de concurență deplină, Comisia consideră că prețul de cumpărare pentru boabele de cafea verde nu poate fi analizat separat de obligația societății [societatea de producție neafiliată 2] prevăzută prin contractele sale cu Starbucks de a-și vinde producția societății [societatea de producție neafiliată 5] și că, prin urmare, acordurile de stabilire a prețurilor între [societatea de producție neafiliată 5] și [societatea de producție neafiliată 2] trebuie să fie de asemenea luate în considerare. Nu există indicii că un adaos la un preț de achiziție nu ar fi transmis mai departe direct societății [societatea de producție neafiliată 5] sau că acesta ar afecta în alte situații condițiile comerciale dintre [societatea de producție neafiliată 5] și [societatea de producție neafiliată 2], întrucât acest contract nu a fost încheiat în mod independent de acordul contractual dintre Starbucks și [societatea de producție neafiliată 5].

| (303) | În plus, Comisia constată că, în relația sa cu [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7], numai acordurile privind marca comercială și cele de licență pentru tehnologie încheiate de Starbucks cu terții respectivi prevăd plata unei redevențe. Această redevență este însă comparabilă cu redevența plătită de magazine societății Starbucks Coffee BV pentru exploatarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente mărcii Starbucks pe piață, întrucât toate cele trei societăți își vând produsele consumatorilor finali. Acordul principal, precum și cel de producție și distribuție, încheiate între cele trei societăți și Starbucks, care se referă la procesul de fabricație, nu prevăd o redevență pentru drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks. |
| --- | --- |

(303)

În plus, Comisia constată că, în relația sa cu [societatea de producție neafiliată 5], [societatea de producție neafiliată 6] și [societatea de producție neafiliată 7], numai acordurile privind marca comercială și cele de licență pentru tehnologie încheiate de Starbucks cu terții respectivi prevăd plata unei redevențe. Această redevență este însă comparabilă cu redevența plătită de magazine societății Starbucks Coffee BV pentru exploatarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente mărcii Starbucks pe piață, întrucât toate cele trei societăți își vând produsele consumatorilor finali. Acordul principal, precum și cel de producție și distribuție, încheiate între cele trei societăți și Starbucks, care se referă la procesul de fabricație, nu prevăd o redevență pentru drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks.

| (304) | Mai mult decât atât, Comisia observă că SMBV externalizează producția de [un produs din cafea sub marcă înregistrată] și cafea solubilă terților, în special, către [societatea de producție neafiliată 1]. Deși produsul [produs din cafea sub marcă înregistrată] al Starbucks este un produs protejat de marcă, [societatea de producție neafiliată 1] nu plătește niciun fel de redevențe către SMBV sau orice altă societate Starbucks pentru amestecul de cafea și alte informații referitoare la producție. În mod similar, deși producția din tehnologia utilizată în producția de produse pe bază de cafea solubilă VIA este promovată ca fiind inovatoare de către Starbucks, această producție este externalizată unui terț, iar SMBV nu percepe redevențe de la terțul care produce VIA. Într-adevăr, conturile SMBV atestă că nu se percepe nicio redevență de către societate pentru nicio producție externalizată (149). |
| --- | --- |

(304)

Mai mult decât atât, Comisia observă că SMBV externalizează producția de [un produs din cafea sub marcă înregistrată] și cafea solubilă terților, în special, către [societatea de producție neafiliată 1]. Deși produsul [produs din cafea sub marcă înregistrată] al Starbucks este un produs protejat de marcă, [societatea de producție neafiliată 1] nu plătește niciun fel de redevențe către SMBV sau orice altă societate Starbucks pentru amestecul de cafea și alte informații referitoare la producție. În mod similar, deși producția din tehnologia utilizată în producția de produse pe bază de cafea solubilă VIA este promovată ca fiind inovatoare de către Starbucks, această producție este externalizată unui terț, iar SMBV nu percepe redevențe de la terțul care produce VIA. Într-adevăr, conturile SMBV atestă că nu se percepe nicio redevență de către societate pentru nicio producție externalizată (149).

149

| (305) | În sfârșit, pentru a evalua dacă SMBV plătește o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, acordul dintre Alki LP și SMBV poate fi, de asemenea, comparat cu acordurile dintre concurenții Starbucks cu terți care desfășoară activități de prăjire. |
| --- | --- |

(305)

În sfârșit, pentru a evalua dacă SMBV plătește o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, acordul dintre Alki LP și SMBV poate fi, de asemenea, comparat cu acordurile dintre concurenții Starbucks cu terți care desfășoară activități de prăjire.

| (306) | De exemplu, ca răspuns la solicitarea MIT cu privire la condițiile comerciale stabilite în condiții de concurență deplină între părți neafiliate, în care unei societăți i se atribuie funcția de prăjire a boabelor de cafea verde, Melitta a explicat că, atunci când externalizează activitatea de prăjire a cafelei unui terț, aceasta nu percepe redevențe, deși aceasta își pune curbele de prăjire la dispoziția terțului respectiv (150). |
| --- | --- |

(306)

De exemplu, ca răspuns la solicitarea MIT cu privire la condițiile comerciale stabilite în condiții de concurență deplină între părți neafiliate, în care unei societăți i se atribuie funcția de prăjire a boabelor de cafea verde, Melitta a explicat că, atunci când externalizează activitatea de prăjire a cafelei unui terț, aceasta nu percepe redevențe, deși aceasta își pune curbele de prăjire la dispoziția terțului respectiv (150).

150

| (307) | Conform informațiilor prezentate de societatea Y, care desfășoară o activitate de prăjire prin intermediul unei societăți din cadrul grupului desemnată drept un producător în regim lohn, nici societatea sa de la nivel intern care desfășoară activitatea de prăjire nu plătește nicio redevență grupului, nici pentru drepturi de proprietate intelectuală, nici pentru know-how-ul utilizat în procesul de prăjire (151). |
| --- | --- |

(307)

Conform informațiilor prezentate de societatea Y, care desfășoară o activitate de prăjire prin intermediul unei societăți din cadrul grupului desemnată drept un producător în regim lohn, nici societatea sa de la nivel intern care desfășoară activitatea de prăjire nu plătește nicio redevență grupului, nici pentru drepturi de proprietate intelectuală, nici pentru know-how-ul utilizat în procesul de prăjire (151).

151

| (308) | Același lucru este valabil și în cazul Dallmayr, care, conform celor afirmate, consideră că este neobișnuită plata unei redevențe de către o societate care desfășoară activități de prăjire, deoarece aceasta s-ar aștepta ca mai degrabă clienții să plătească societatea cu activitate de prăjire, nu invers (152). |
| --- | --- |

(308)

Același lucru este valabil și în cazul Dallmayr, care, conform celor afirmate, consideră că este neobișnuită plata unei redevențe de către o societate care desfășoară activități de prăjire, deoarece aceasta s-ar aștepta ca mai degrabă clienții să plătească societatea cu activitate de prăjire, nu invers (152).

152

| (309) | De aici rezultă că, întrucât prin acordurile de producție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, mai multe dintre acestea existând la data examinării de către administrația fiscală neerlandeză a solicitării de încheiere a APA cu SMBV, nu se impune nicio redevență pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, Comisia consideră că o analiză a prețurilor de transfer cu privire la stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire conduce la concluzia că nu ar trebui să se datoreze nicio redevență pentru drepturile de proprietate intelectuală în cadrul acelei relații specifice. Această concluzie rezultă, de asemenea, din compararea acordurilor dintre concurenții Starbucks și societăți terțe cu activitate de prăjire. |
| --- | --- |

(309)

De aici rezultă că, întrucât prin acordurile de producție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, mai multe dintre acestea existând la data examinării de către administrația fiscală neerlandeză a solicitării de încheiere a APA cu SMBV, nu se impune nicio redevență pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, Comisia consideră că o analiză a prețurilor de transfer cu privire la stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire conduce la concluzia că nu ar trebui să se datoreze nicio redevență pentru drepturile de proprietate intelectuală în cadrul acelei relații specifice. Această concluzie rezultă, de asemenea, din compararea acordurilor dintre concurenții Starbucks și societăți terțe cu activitate de prăjire.

(b)   SMBV nu include valoarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire în relația sa cu Alki LP

| (310) | Întrucât know-how-ul și curbele aferente activității de prăjire pot avea o valoare în cadrul relației specifică dintre Alki LP și SMBV, valoarea respectivă nu este luat în calcul de societatea cu activitate de prăjire. Acest lucru se datorează faptului că importanța know-how-ului și a curbelor privind activitatea de prăjire constă, în cazul structurii Starbucks, în asigurarea consecventă a unui gust asociat cu marca și produsele individuale. În consecință, valoarea know-how-ului și a curbelor Starbucks privind activitatea de prăjire este exploatată doar atunci când produsele Starbucks sunt vândute sub marca Starbucks de către magazine. Ca atare, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire nu generează o valoare permanentă pentru societatea care desfășoară activitatea de prăjire dacă nu pot fi exploatate pe piață. |
| --- | --- |

(310)

Întrucât know-how-ul și curbele aferente activității de prăjire pot avea o valoare în cadrul relației specifică dintre Alki LP și SMBV, valoarea respectivă nu este luat în calcul de societatea cu activitate de prăjire. Acest lucru se datorează faptului că importanța know-how-ului și a curbelor privind activitatea de prăjire constă, în cazul structurii Starbucks, în asigurarea consecventă a unui gust asociat cu marca și produsele individuale. În consecință, valoarea know-how-ului și a curbelor Starbucks privind activitatea de prăjire este exploatată doar atunci când produsele Starbucks sunt vândute sub marca Starbucks de către magazine. Ca atare, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire nu generează o valoare permanentă pentru societatea care desfășoară activitatea de prăjire dacă nu pot fi exploatate pe piață.

| (311) | Această concluzie este susținută de informațiile prezentate de Starbucks, potrivit cărora acordurile de licență în care licența pentru drepturi de proprietate intelectuală servește doar pentru a permite terților să producă în conformitate cu documentația tehnică a societății Starbucks și a proteja drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks, dar în cazul cărora terții nu exploatează activele necorporale pe piață, nu sunt asociate cu plata niciunei redevențe de către respectivii terți societății Starbucks (153). |
| --- | --- |

(311)

Această concluzie este susținută de informațiile prezentate de Starbucks, potrivit cărora acordurile de licență în care licența pentru drepturi de proprietate intelectuală servește doar pentru a permite terților să producă în conformitate cu documentația tehnică a societății Starbucks și a proteja drepturile de proprietate intelectuală ale Starbucks, dar în cazul cărora terții nu exploatează activele necorporale pe piață, nu sunt asociate cu plata niciunei redevențe de către respectivii terți societății Starbucks (153).

153

| (312) | În plus, în cazul SMBV, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire par să constituie o documentație tehnică conform căreia activitatea de prăjire ar trebui să se desfășoare ca urmare a preferinței sau alegerii societății cumpărătoare. Curbele de prăjire sunt descrise de Starbucks în raportul privind prețurile de transfer ca fiind dictată de SMBV. Acestea permit SMBV și terților cu care s-au încheiat acorduri privind servicii de prăjire, producție și furnizare să îndeplinească cerințele Starbucks. Preferințele în materie de prăjire sunt impuse producătorilor, de exemplu prin cerințe standard și standarde de asigurare a calității pentru activitatea de prăjire. Astfel de documentații tehnice fac parte integrantă din fiecare acord privind servicii de prăjire sau de furnizare și producție. |
| --- | --- |

(312)

În plus, în cazul SMBV, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire par să constituie o documentație tehnică conform căreia activitatea de prăjire ar trebui să se desfășoare ca urmare a preferinței sau alegerii societății cumpărătoare. Curbele de prăjire sunt descrise de Starbucks în raportul privind prețurile de transfer ca fiind dictată de SMBV. Acestea permit SMBV și terților cu care s-au încheiat acorduri privind servicii de prăjire, producție și furnizare să îndeplinească cerințele Starbucks. Preferințele în materie de prăjire sunt impuse producătorilor, de exemplu prin cerințe standard și standarde de asigurare a calității pentru activitatea de prăjire. Astfel de documentații tehnice fac parte integrantă din fiecare acord privind servicii de prăjire sau de furnizare și producție.

| (313) | În acest sens, acordul privind servicii de prăjire prevede faptul că SMBV trebuie să adopte procese de prăjire puse la dispoziție de Alki LP și să utilizeze instalații, utilaje și metode de producție adecvate pentru a se asigura că produsele respectă documentația tehnică a produsului prevăzută de Alki LP (154). SMBV nu pare să obținută niciun beneficiu din utilizarea documentației tehnice în cadrul relației respective. Faptul că documentația tehnică prevăzută de către Alki LP cu privire la procesul de prăjire și, în special, curbele de prăjire a cafelei permite SMBV să prăjească cafea care este vândută sub marca Starbucks nu aduce niciun beneficiu SMBV sub aspectul creșterii vânzărilor sau al prețului de vânzare, având în vedere că, în principiu, SMBV nu își vinde producția către consumatorii finali care apreciază marca Starbucks. SMBV vinde practic întreaga sa producție către magazine aflate sub franciză Starbucks, care plătesc toate o redevență grupului pentru exploatarea pe piață a drepturilor de proprietate intelectuală ale Starbucks, reprezentând o valoare pentru activitatea lor de distribuție. SMBV nu exploatează drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire direct pe piață; magazinele reprezintă interfața cu clienții finali care apreciază gustul consecvent asociat mărcii Starbucks. |
| --- | --- |

(313)

În acest sens, acordul privind servicii de prăjire prevede faptul că SMBV trebuie să adopte procese de prăjire puse la dispoziție de Alki LP și să utilizeze instalații, utilaje și metode de producție adecvate pentru a se asigura că produsele respectă documentația tehnică a produsului prevăzută de Alki LP (154). SMBV nu pare să obținută niciun beneficiu din utilizarea documentației tehnice în cadrul relației respective. Faptul că documentația tehnică prevăzută de către Alki LP cu privire la procesul de prăjire și, în special, curbele de prăjire a cafelei permite SMBV să prăjească cafea care este vândută sub marca Starbucks nu aduce niciun beneficiu SMBV sub aspectul creșterii vânzărilor sau al prețului de vânzare, având în vedere că, în principiu, SMBV nu își vinde producția către consumatorii finali care apreciază marca Starbucks. SMBV vinde practic întreaga sa producție către magazine aflate sub franciză Starbucks, care plătesc toate o redevență grupului pentru exploatarea pe piață a drepturilor de proprietate intelectuală ale Starbucks, reprezentând o valoare pentru activitatea lor de distribuție. SMBV nu exploatează drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire direct pe piață; magazinele reprezintă interfața cu clienții finali care apreciază gustul consecvent asociat mărcii Starbucks.

154

| (314) | În cele din urmă, pe baza informațiilor financiare furnizate în tabelul 2 și tabelul 8, figura 3prezintă marja de profit a societății SMBV din activitățile sale de prăjire a cafelei, care se obține prin scăderea prețului plătit de SMBV societății SCTC pentru boabele de cafea verde din veniturile asociate cafelei prăjite înregistrate sub denumirea „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” pentru fiecare an (155).

  Figura 3


  Pierderi generate de activitățile de prăjire ale SMBV începând din 2010


  (venituri și prețul de cumpărare al cafelei în EUR)




  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  valoarea de achiziţie a boabelor de cafea de la SCTC
  venituri din vânzarea de cafea prăjită către magazine |
| --- | --- |

(314)

În cele din urmă, pe baza informațiilor financiare furnizate în tabelul 2 și tabelul 8, figura 3prezintă marja de profit a societății SMBV din activitățile sale de prăjire a cafelei, care se obține prin scăderea prețului plătit de SMBV societății SCTC pentru boabele de cafea verde din veniturile asociate cafelei prăjite înregistrate sub denumirea „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” pentru fiecare an (155).

155

Figura 3

Figura 3

Pierderi generate de activitățile de prăjire ale SMBV începând din 2010

Pierderi generate de activitățile de prăjire ale SMBV începând din 2010

(venituri și prețul de cumpărare al cafelei în EUR)

(venituri și prețul de cumpărare al cafelei în EUR)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

valoarea de achiziţie a boabelor de cafea de la SCTC

venituri din vânzarea de cafea prăjită către magazine

| (315) | Figura 3 demonstrează faptul că, începând din 2010, SMBV înregistrează pierderi în activitățile sale de prăjire, atunci când marja aplicată boabelor de cafea verde impusă de SCTC a crescut. Ținând cont de acest fapt, precum și de datele din tabelul 10 care arată procentul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP din veniturile obținute din vânzarea de cafea, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire nu par să creeze o valoare pozitivă pentru SMBV. De exemplu, în 2013, deși SMBV pare să fi înregistrat o pierdere brută (înainte de deducerea cheltuielilor de exploatare) de aproximativ [1-10] milioane EUR în activitățile sale de prăjire, aceasta a plătit o redevență de 22,8 milioane EUR societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire. |
| --- | --- |

(315)

Figura 3 demonstrează faptul că, începând din 2010, SMBV înregistrează pierderi în activitățile sale de prăjire, atunci când marja aplicată boabelor de cafea verde impusă de SCTC a crescut. Ținând cont de acest fapt, precum și de datele din tabelul 10 care arată procentul redevenței plătite de SMBV societății Alki LP din veniturile obținute din vânzarea de cafea, know-how-ul și curbele privind activitatea de prăjire nu par să creeze o valoare pozitivă pentru SMBV. De exemplu, în 2013, deși SMBV pare să fi înregistrat o pierdere brută (înainte de deducerea cheltuielilor de exploatare) de aproximativ [1-10] milioane EUR în activitățile sale de prăjire, aceasta a plătit o redevență de 22,8 milioane EUR societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire.

| (316) | Cu alte cuvinte, redevența plătită de SMBV societății Alki LP este finanțată prin celelalte activități ale SMBV (156). Deși este plauzibil ca un operator economic să suporte pierderi pentru a finanța o redevență care ar putea genera profituri crescute pe viitor, faptul că s-au înregistrat pierderi din această activitate este legat de creșterea de către SCTC a prețului boabelor de cafea verde și nu pare să ofere perspectiva înregistrării de profit pe viitor (157). Într-adevăr, strategia economică a SMBV pare stabilă de-a lungul perioadei de valabilitate a APA și nu există măsuri concrete pe care SMBV le-ar putea lua pentru a reveni la situația de rentabilitate, în absența unei influențe decisive asupra vânzărilor. Întrucât costurile operaționale reprezintă o mică parte din costurile totale ale SMBV, reducerea costurilor nu ar fi suficientă pentru a restabili rentabilitatea, deoarece nu ar compensa impactul financiar al adaosului crescut la boabele de cafea verde. Redevența plătită de către SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire într-un context intragrup pare să servească, din punct de vedere structural, scopului unic de a transfera profiturile obținute din funcția de revânzare a SMBV societății Alki LP. |
| --- | --- |

(316)

Cu alte cuvinte, redevența plătită de SMBV societății Alki LP este finanțată prin celelalte activități ale SMBV (156). Deși este plauzibil ca un operator economic să suporte pierderi pentru a finanța o redevență care ar putea genera profituri crescute pe viitor, faptul că s-au înregistrat pierderi din această activitate este legat de creșterea de către SCTC a prețului boabelor de cafea verde și nu pare să ofere perspectiva înregistrării de profit pe viitor (157). Într-adevăr, strategia economică a SMBV pare stabilă de-a lungul perioadei de valabilitate a APA și nu există măsuri concrete pe care SMBV le-ar putea lua pentru a reveni la situația de rentabilitate, în absența unei influențe decisive asupra vânzărilor. Întrucât costurile operaționale reprezintă o mică parte din costurile totale ale SMBV, reducerea costurilor nu ar fi suficientă pentru a restabili rentabilitatea, deoarece nu ar compensa impactul financiar al adaosului crescut la boabele de cafea verde. Redevența plătită de către SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire într-un context intragrup pare să servească, din punct de vedere structural, scopului unic de a transfera profiturile obținute din funcția de revânzare a SMBV societății Alki LP.

156

157

| (317) | Faptul că activitatea de prăjire nu generează profit suficient pentru a permite plata redevențelor confirmă, așadar, mai mult, dată fiind relația intragrup specifică dintre SMBV și Alki LP, că metodologia de stabilire a nivelului redevenței ca o variabilă de ajustare, astfel cum a fost acceptată prin APA încheiat cu SMBV, nu este în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(317)

Faptul că activitatea de prăjire nu generează profit suficient pentru a permite plata redevențelor confirmă, așadar, mai mult, dată fiind relația intragrup specifică dintre SMBV și Alki LP, că metodologia de stabilire a nivelului redevenței ca o variabilă de ajustare, astfel cum a fost acceptată prin APA încheiat cu SMBV, nu este în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (318) | În consecință, prin prisma comparației cu acordurile privind servicii de prăjire ale Starbucks cu terți, Comisia consideră că o analiză a prețurilor de transfer cu privire la stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de către SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire conduce la concluzia că nu ar trebui să se datoreze nicio redevență pentru drepturile de proprietate respective, deoarece SMBV nu pare să obțină niciun beneficiu din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire în cadrul relației respective. Niciunul dintre argumentele invocate de Regatul Țărilor de Jos sau Starbucks în cursul investigației nu anulează această concluzie. |
| --- | --- |

(318)

În consecință, prin prisma comparației cu acordurile privind servicii de prăjire ale Starbucks cu terți, Comisia consideră că o analiză a prețurilor de transfer cu privire la stabilirea în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de către SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire conduce la concluzia că nu ar trebui să se datoreze nicio redevență pentru drepturile de proprietate respective, deoarece SMBV nu pare să obțină niciun beneficiu din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire în cadrul relației respective. Niciunul dintre argumentele invocate de Regatul Țărilor de Jos sau Starbucks în cursul investigației nu anulează această concluzie.

(c)   Plata redevenței nu reflectă o remunerație pentru preluarea riscurilor antreprenoriale

| (319) | Ca răspuns la îndoielile Comisiei cu privire la aplicarea principiului concurenței depline în stabilirea redevenței, Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au susținut că această plată nu reflectă doar o remunerație pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ci și o plată pentru preluarea riscului antreprenorial de către Alki LP (158). Regatul Țărilor de Jos invocă faptul că SMBV nu și-ar asuma riscul economic al pierderii de stocuri, întrucât, dat fiind modul în care s-a stabilit redevența de plată în baza acordului privind servicii de prăjire, aceste costuri sunt suportate, în cele din urmă, de Alki LP (159). |
| --- | --- |

(319)

Ca răspuns la îndoielile Comisiei cu privire la aplicarea principiului concurenței depline în stabilirea redevenței, Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au susținut că această plată nu reflectă doar o remunerație pentru utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ci și o plată pentru preluarea riscului antreprenorial de către Alki LP (158). Regatul Țărilor de Jos invocă faptul că SMBV nu și-ar asuma riscul economic al pierderii de stocuri, întrucât, dat fiind modul în care s-a stabilit redevența de plată în baza acordului privind servicii de prăjire, aceste costuri sunt suportate, în cele din urmă, de Alki LP (159).

158

159

| (320) | Comisia observă, în primul rând, că această afirmație nu este susținută de raportul privind prețurile de transfer care stă la baza solicitării de încheiere a APA cu SMBV. Raportul respectiv mai degrabă contrazice în mod clar această afirmație, precizând că „[SMBV] primește o licență pentru o serie de drepturi de proprietate intelectuală de la Alki LP, care este necesară pentru a utiliza procesul de fabricație și de prăjire a cafelei, precum și dreptul de a furniza cafea [d]ezvoltatorilor. În schimb, [SMBV] plătește o redevență societății Alki LP pentru drepturile de PI care fac obiectul licenței” (160). Ceea ce este mai important, nu există nicio mențiune în raportul privind prețurile de transfer cu privire la faptul că redevența de plată ar constitui parțial o plată efectuată de către SMBV în favoarea societății Alki LP pentru preluarea riscurilor antreprenoriale. De fapt, SMBV își asumă mai multe riscuri decât cele asociate prețurilor de transfer, în special, riscurile de inventar și anumite riscuri asociate furnizării de boabe și utilizării capacității de producție. |
| --- | --- |

(320)

Comisia observă, în primul rând, că această afirmație nu este susținută de raportul privind prețurile de transfer care stă la baza solicitării de încheiere a APA cu SMBV. Raportul respectiv mai degrabă contrazice în mod clar această afirmație, precizând că „[SMBV] primește o licență pentru o serie de drepturi de proprietate intelectuală de la Alki LP, care este necesară pentru a utiliza procesul de fabricație și de prăjire a cafelei, precum și dreptul de a furniza cafea [d]ezvoltatorilor. În schimb, [SMBV] plătește o redevență societății Alki LP pentru drepturile de PI care fac obiectul licenței” (160). Ceea ce este mai important, nu există nicio mențiune în raportul privind prețurile de transfer cu privire la faptul că redevența de plată ar constitui parțial o plată efectuată de către SMBV în favoarea societății Alki LP pentru preluarea riscurilor antreprenoriale. De fapt, SMBV își asumă mai multe riscuri decât cele asociate prețurilor de transfer, în special, riscurile de inventar și anumite riscuri asociate furnizării de boabe și utilizării capacității de producție.

160

| (321) | Comisia observă, în al doilea rând, că Regatul Țărilor de Jos pare să considere că modul în care sunt structurate dispozițiile contractuale din Acordul privind servicii de prăjire (161) asigură substanța juridică pentru repartizarea efectivă a riscurilor și responsabilităților între Alki LP și SMBV. Cu toate acestea, potrivit conturilor SMBV, redevența de plată rezultă din APA încheiat cu SMBV, nu de acordul contractual dintre Alki LP și SMBV. |
| --- | --- |

(321)

Comisia observă, în al doilea rând, că Regatul Țărilor de Jos pare să considere că modul în care sunt structurate dispozițiile contractuale din Acordul privind servicii de prăjire (161) asigură substanța juridică pentru repartizarea efectivă a riscurilor și responsabilităților între Alki LP și SMBV. Cu toate acestea, potrivit conturilor SMBV, redevența de plată rezultă din APA încheiat cu SMBV, nu de acordul contractual dintre Alki LP și SMBV.

161

| (322) | În al treilea rând, și cel mai important, Comisia consideră că, dacă afirmația Regatului Țărilor de Jos ar fi acceptată, riscul economic al oricărei societăți din grup ar putea fi eliminat prin repartizarea riscurilor la nivelul intragrup doar prin intermediul unui contract. De exemplu, o societate care ia toate deciziile strategice pentru un grup, în special, în materie de investiții și cercetare-dezvoltare, care ar fi considerată, în principiu, ca fiind o funcție complexă care concentrează riscul antreprenorial, ar putea fi considerată ca prezentând „un risc scăzut” și impozitată în consecință, atât timp cât s-ar încheia un contract la nivel intragrup prin care să se stabilească remunerația acesteia la orice nivel aleator din cheltuielile de exploatare și să se transfere profiturile reziduale ale acesteia către o altă societate din grup. Dacă s-ar accepta această afirmație, aplicarea principiului concurenței depline pentru stabilirea prețurilor aferente tranzacțiilor intragrup ar fi lipsită de sens, întrucât s-ar considera că prevederile contractuale depășesc realitatea economică. |
| --- | --- |

(322)

În al treilea rând, și cel mai important, Comisia consideră că, dacă afirmația Regatului Țărilor de Jos ar fi acceptată, riscul economic al oricărei societăți din grup ar putea fi eliminat prin repartizarea riscurilor la nivelul intragrup doar prin intermediul unui contract. De exemplu, o societate care ia toate deciziile strategice pentru un grup, în special, în materie de investiții și cercetare-dezvoltare, care ar fi considerată, în principiu, ca fiind o funcție complexă care concentrează riscul antreprenorial, ar putea fi considerată ca prezentând „un risc scăzut” și impozitată în consecință, atât timp cât s-ar încheia un contract la nivel intragrup prin care să se stabilească remunerația acesteia la orice nivel aleator din cheltuielile de exploatare și să se transfere profiturile reziduale ale acesteia către o altă societate din grup. Dacă s-ar accepta această afirmație, aplicarea principiului concurenței depline pentru stabilirea prețurilor aferente tranzacțiilor intragrup ar fi lipsită de sens, întrucât s-ar considera că prevederile contractuale depășesc realitatea economică.

| (323) | Comisia reamintește (162), în această privință, punctele 9.44-9.46 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (163) care clarifică, în contextul restructurării unei întreprinderi, faptul că „cea care va dicta alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer va fi specificul de risc scăzut (sau ridicat) al unei societăți, și nu invers” (164). Contrar opiniilor exprimate de Regatul Țărilor de Jos (165), această idee conform căreia aplicarea regulilor privind prețurile de transfer ar trebui să se orienteze după riscuri, nu după acorduri atunci când acordurile respective nu reflectă riscul economic subsecvent, este valabilă, de asemenea, în afara contextului unei restructurări a întreprinderii. Chiar dacă este adevărat că stabilirea de comun acord a unei metode de stabilire a prețurilor de transfer (mai exact, precum metoda MMTN bazată pe costuri de exploatare) și stabilirea unor prevederi contractuale pentru a ajusta profitul înainte de impozitare în fiecare an la nivelul prevederii respective duce la limitarea fluctuației obligației fiscale a societății în cursul exercițiilor fiscale, o astfel de structură construită prin intermediul prevederilor contractuale nu corespunde însă neapărat cu realitatea economică ce stă la baza tranzacțiilor și cu riscurile asociate activității societății respective. Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 prezintă această considerație la punctul 1.26, conform căruia, „în legătură cu termenii contractuali, se poate stabili dacă o presupusă repartizare a riscului este conformă cu substanța economică a tranzacției. În acest sens, conduita părților ar trebui să fie considerată, în general, ca fiind cea mai bună dovadă în ceea ce privește adevărata repartizare a riscurilor”. |
| --- | --- |

(323)

Comisia reamintește (162), în această privință, punctele 9.44-9.46 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (163) care clarifică, în contextul restructurării unei întreprinderi, faptul că „cea care va dicta alegerea celei mai adecvate metode de stabilire a prețurilor de transfer va fi specificul de risc scăzut (sau ridicat) al unei societăți, și nu invers” (164). Contrar opiniilor exprimate de Regatul Țărilor de Jos (165), această idee conform căreia aplicarea regulilor privind prețurile de transfer ar trebui să se orienteze după riscuri, nu după acorduri atunci când acordurile respective nu reflectă riscul economic subsecvent, este valabilă, de asemenea, în afara contextului unei restructurări a întreprinderii. Chiar dacă este adevărat că stabilirea de comun acord a unei metode de stabilire a prețurilor de transfer (mai exact, precum metoda MMTN bazată pe costuri de exploatare) și stabilirea unor prevederi contractuale pentru a ajusta profitul înainte de impozitare în fiecare an la nivelul prevederii respective duce la limitarea fluctuației obligației fiscale a societății în cursul exercițiilor fiscale, o astfel de structură construită prin intermediul prevederilor contractuale nu corespunde însă neapărat cu realitatea economică ce stă la baza tranzacțiilor și cu riscurile asociate activității societății respective. Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 prezintă această considerație la punctul 1.26, conform căruia, „în legătură cu termenii contractuali, se poate stabili dacă o presupusă repartizare a riscului este conformă cu substanța economică a tranzacției. În acest sens, conduita părților ar trebui să fie considerată, în general, ca fiind cea mai bună dovadă în ceea ce privește adevărata repartizare a riscurilor”.

162

163

164

165

| (324) | În al patrulea rând, în ceea ce privește afirmațiile ulterioare ale Regatului Țărilor de Jos și Starbucks, potrivit cărora specificul de risc scăzut al societății SMBV este cel care dictează de fapt alegerea metodei de stabilire a prețurilor de transfer acceptate prin APA încheiat cu SMBV, Comisia observă că informațiile prezentate în cursul investigației nu susțin această afirmație. În considerentul 113 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la capacitatea societății Alki LP de a suporta și controla orice risc economic. Atunci când o societate își asumă un risc, aceasta ar trebui să fie în măsură, pe de o parte, să controleze riscurile (166) și, pe de altă parte, să își asume din punct de vedere financiar un astfel de risc (167). Așadar, capacitatea de asumare a riscurilor ar trebui să fie elementul supus analizei înainte ca structura propusă să fie considerată a fi conformă cu condițiile normale de concurență. Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 clarifică faptul că, în acest context, controlul ar trebuie înțeles ca fiind capacitatea de a lua decizii de asumare a riscurilor și de gestionare a acestora. Acest lucru ar presupune că societatea deține personalul necesar care exercită aceste funcții de control (168). |
| --- | --- |

(324)

În al patrulea rând, în ceea ce privește afirmațiile ulterioare ale Regatului Țărilor de Jos și Starbucks, potrivit cărora specificul de risc scăzut al societății SMBV este cel care dictează de fapt alegerea metodei de stabilire a prețurilor de transfer acceptate prin APA încheiat cu SMBV, Comisia observă că informațiile prezentate în cursul investigației nu susțin această afirmație. În considerentul 113 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la capacitatea societății Alki LP de a suporta și controla orice risc economic. Atunci când o societate își asumă un risc, aceasta ar trebui să fie în măsură, pe de o parte, să controleze riscurile (166) și, pe de altă parte, să își asume din punct de vedere financiar un astfel de risc (167). Așadar, capacitatea de asumare a riscurilor ar trebui să fie elementul supus analizei înainte ca structura propusă să fie considerată a fi conformă cu condițiile normale de concurență. Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 clarifică faptul că, în acest context, controlul ar trebuie înțeles ca fiind capacitatea de a lua decizii de asumare a riscurilor și de gestionare a acestora. Acest lucru ar presupune că societatea deține personalul necesar care exercită aceste funcții de control (168).

166

167

168

| (325) | Cu toate acestea, conform informațiilor transmise de Starbucks (169), Alki LP nu are angajați proprii și deși, fiind un parteneriat, nu poate fi exclus, în principiu, faptul că partenerii ar putea contribui la activitățile Alki LP chiar dacă nu sunt angajați, conform informațiilor transmise (170), partenerii Alki LP sunt corporații și niciuna dintre acestea nu are niciun angajat. În consecință, capacitatea de exploatare a societății Alki LP pentru asumarea de riscuri pare să fie limitată. |
| --- | --- |

(325)

Cu toate acestea, conform informațiilor transmise de Starbucks (169), Alki LP nu are angajați proprii și deși, fiind un parteneriat, nu poate fi exclus, în principiu, faptul că partenerii ar putea contribui la activitățile Alki LP chiar dacă nu sunt angajați, conform informațiilor transmise (170), partenerii Alki LP sunt corporații și niciuna dintre acestea nu are niciun angajat. În consecință, capacitatea de exploatare a societății Alki LP pentru asumarea de riscuri pare să fie limitată.

169

170

| (326) | În plus, capacitatea societății Alki LP de a suporta riscul financiar este limitată la resursele sale financiare și la resursele financiare ale partenerilor săi. Potrivit informațiilor transmise de Starbucks Comisiei (171), aceștia din urmă nu declară conturi separate, fiind ele însele societăți cu răspundere limitată. Prin urmare, capacitatea financiară a societății Alki LP este inferioară și nu poate fi echivalată cu capacitatea financiară globală a grupului. |
| --- | --- |

(326)

În plus, capacitatea societății Alki LP de a suporta riscul financiar este limitată la resursele sale financiare și la resursele financiare ale partenerilor săi. Potrivit informațiilor transmise de Starbucks Comisiei (171), aceștia din urmă nu declară conturi separate, fiind ele însele societăți cu răspundere limitată. Prin urmare, capacitatea financiară a societății Alki LP este inferioară și nu poate fi echivalată cu capacitatea financiară globală a grupului.

171

| (327) | Ca răspuns, Starbucks susține că capacitatea de exploatare a Alki LP este asigurată prin intermediul angajaților societății Starbucks Inc., contractați ocazional pentru a sprijini Alki LP în îndeplinirea sarcinilor sale (172). Comisia constată că acest argument este neconvingător. Nu există niciun motiv pentru care contractarea unui angajat pentru asistență în activitatea administrativă să trebuiască a fi făcută prin intermediul societății Alki LP: SMBV ar fi putut încadra un angajat pentru asistență directă în administrarea societății. Întrucât răspunderea pentru activitatea administrativă externalizată este mai mică decât cea a organelor administrative directe, externalizarea activității administrative a determinat creșterea costurilor agenției din perspectiva guvernanței corporative. Având în vedere activitățile SMBV care includ, printre altele, exploatarea unei instalații de prăjire, administrarea SMBV presupune monitorizare curentă și nu poate fi asigurată în mod eficace de către un angajat cu fracțiune de normă. |
| --- | --- |

(327)

Ca răspuns, Starbucks susține că capacitatea de exploatare a Alki LP este asigurată prin intermediul angajaților societății Starbucks Inc., contractați ocazional pentru a sprijini Alki LP în îndeplinirea sarcinilor sale (172). Comisia constată că acest argument este neconvingător. Nu există niciun motiv pentru care contractarea unui angajat pentru asistență în activitatea administrativă să trebuiască a fi făcută prin intermediul societății Alki LP: SMBV ar fi putut încadra un angajat pentru asistență directă în administrarea societății. Întrucât răspunderea pentru activitatea administrativă externalizată este mai mică decât cea a organelor administrative directe, externalizarea activității administrative a determinat creșterea costurilor agenției din perspectiva guvernanței corporative. Având în vedere activitățile SMBV care includ, printre altele, exploatarea unei instalații de prăjire, administrarea SMBV presupune monitorizare curentă și nu poate fi asigurată în mod eficace de către un angajat cu fracțiune de normă.

172

| (328) | Prin urmare, societatea Alki LP nu poate asigura gestionarea riscurilor economice ale SMBV la fel de eficace ca și angajații sau administratorii direcți ai SMBV și, prin urmare, acest risc ar putea fi, în cel mai bun caz, redus parțial prin transferul său contractual către Alki LP. |
| --- | --- |

(328)

Prin urmare, societatea Alki LP nu poate asigura gestionarea riscurilor economice ale SMBV la fel de eficace ca și angajații sau administratorii direcți ai SMBV și, prin urmare, acest risc ar putea fi, în cel mai bun caz, redus parțial prin transferul său contractual către Alki LP.

| (329) | Această concluzie susține îndoiala exprimată în considerentul 89 din decizia de inițiere a procedurii cu privire la raționalitatea economică a structurii, întrucât Alki LP pare a fi inutilă în această structură. Punctele 1.64-1.66 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 face referire (173), în această privință, la situații în care structurile nu sunt stabilite în condiții comerciale normale, fiind posibil ca acestea să fi fost structurate de contribuabil pentru eludarea sau reducerea impozitului. În astfel de cazuri, administrațiile fiscale ar trebui să analizeze baza de impozitare pe baza unei structuri corectate care ar fi fost stabilite în condiții comerciale normale. Informațiile transmise de Starbucks, potrivit cărora Alki LP a fost adăugată la structură din motive de ordin fiscal în SUA (174), confirmă îndoielile Comisiei cu privire la raționalitatea economică a structurii. |
| --- | --- |

(329)

Această concluzie susține îndoiala exprimată în considerentul 89 din decizia de inițiere a procedurii cu privire la raționalitatea economică a structurii, întrucât Alki LP pare a fi inutilă în această structură. Punctele 1.64-1.66 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 face referire (173), în această privință, la situații în care structurile nu sunt stabilite în condiții comerciale normale, fiind posibil ca acestea să fi fost structurate de contribuabil pentru eludarea sau reducerea impozitului. În astfel de cazuri, administrațiile fiscale ar trebui să analizeze baza de impozitare pe baza unei structuri corectate care ar fi fost stabilite în condiții comerciale normale. Informațiile transmise de Starbucks, potrivit cărora Alki LP a fost adăugată la structură din motive de ordin fiscal în SUA (174), confirmă îndoielile Comisiei cu privire la raționalitatea economică a structurii.

173

174

| (330) | În al cincilea rând, chiar dacă Comisia acceptă afirmațiile Regatului Țărilor de Jos și ale Starbucks potrivit cărora anumite riscuri ale SMBV asociate vânzărilor sunt diminuate prin acordurile cu magazinele, acest fapt nu prezintă nicio relevanță pentru relația SMBV cu Alki LP. În orice caz, în ceea ce privește competența limitată a SMBV în negocierile cu contrapărțile sale privind condițiile comerciale și prețurile, Comisia acceptă faptul că sistemul previzionat al magazinelor pare să reducă nesiguranța economică pentru SMBV (175). În cadrul acordurilor de natură contractuală dintre magazine și SMBV, magazinele nu se pot îndepărta semnificativ de previziunile acordate societății SMBV și acestea au, de asemenea, obligația de a cumpăra produse de la SMBV. Dezvoltarea producției societății SMBV este asigurată prin cerințele adresate magazinelor de a achiziționa produse de la SMBV. Cu toate acestea, riscurile principale asociate unei activități de producție nu se referă doar la riscurile de inventar, ci, în principal, la capacitatea de producție și nici Regatul Țărilor de Jos, nici Starbucks nu au stabilit că riscurile subsecvente care decurg din fluctuațiile cererii în ceea ce privește utilizarea capacității de producție sunt complet anulate prin aceste acorduri contractuale. În mod concret, contractele cu producătorii terți, [societatea de producție neafiliată 1] în mod specific, nu sunt pe deplin aliniate la orice eventuale fluctuații ale cererii. |
| --- | --- |

(330)

În al cincilea rând, chiar dacă Comisia acceptă afirmațiile Regatului Țărilor de Jos și ale Starbucks potrivit cărora anumite riscuri ale SMBV asociate vânzărilor sunt diminuate prin acordurile cu magazinele, acest fapt nu prezintă nicio relevanță pentru relația SMBV cu Alki LP. În orice caz, în ceea ce privește competența limitată a SMBV în negocierile cu contrapărțile sale privind condițiile comerciale și prețurile, Comisia acceptă faptul că sistemul previzionat al magazinelor pare să reducă nesiguranța economică pentru SMBV (175). În cadrul acordurilor de natură contractuală dintre magazine și SMBV, magazinele nu se pot îndepărta semnificativ de previziunile acordate societății SMBV și acestea au, de asemenea, obligația de a cumpăra produse de la SMBV. Dezvoltarea producției societății SMBV este asigurată prin cerințele adresate magazinelor de a achiziționa produse de la SMBV. Cu toate acestea, riscurile principale asociate unei activități de producție nu se referă doar la riscurile de inventar, ci, în principal, la capacitatea de producție și nici Regatul Țărilor de Jos, nici Starbucks nu au stabilit că riscurile subsecvente care decurg din fluctuațiile cererii în ceea ce privește utilizarea capacității de producție sunt complet anulate prin aceste acorduri contractuale. În mod concret, contractele cu producătorii terți, [societatea de producție neafiliată 1] în mod specific, nu sunt pe deplin aliniate la orice eventuale fluctuații ale cererii.

175

| (331) | În al șaselea rând, nici acordul contractual invocat de Regatul Țărilor de Jos, prin care SCTC garantează calitatea boabelor de cafea verde furnizate, nu prezintă vreo relevanță pentru relația dintre SMBV și Alki LP. În orice caz, acesta este un acord comercial care nu reduce riscul SMBV comparativ cu condițiile normale de piață. |
| --- | --- |

(331)

În al șaselea rând, nici acordul contractual invocat de Regatul Țărilor de Jos, prin care SCTC garantează calitatea boabelor de cafea verde furnizate, nu prezintă vreo relevanță pentru relația dintre SMBV și Alki LP. În orice caz, acesta este un acord comercial care nu reduce riscul SMBV comparativ cu condițiile normale de piață.

| (332) | În concluzie, Comisia respinge afirmațiile potrivit cărora orice transfer efectiv de risc de la SMBV la Alki LP se realizează prin intermediul acordurilor contractuale. Prin urmare, nu se poate justifica nicio componentă a redevenței menite să compenseze un transfer al riscului antreprenorial. |
| --- | --- |

(332)

În concluzie, Comisia respinge afirmațiile potrivit cărora orice transfer efectiv de risc de la SMBV la Alki LP se realizează prin intermediul acordurilor contractuale. Prin urmare, nu se poate justifica nicio componentă a redevenței menite să compenseze un transfer al riscului antreprenorial.

(d)   Nivelul redevenței de plată nu este justificat de sumele pe care Alki LP le plătește pentru tehnologie societății Starbucks SUA în baza Acordului privind repartizarea costurilor

| (333) | Mai mult, Starbucks pare să invoce că redevența plătită de SMBV societății Alki LP este justificată deoarece Alki LP plătește sume de aceeași valoare societății Starbucks SUA pentru tehnologia de prăjire a cafelei. |
| --- | --- |

(333)

Mai mult, Starbucks pare să invoce că redevența plătită de SMBV societății Alki LP este justificată deoarece Alki LP plătește sume de aceeași valoare societății Starbucks SUA pentru tehnologia de prăjire a cafelei.

| (334) | Comisia menționează, de la bun început, faptul că APA încheiat cu SMBV nu se referă la relația dintre Alki LP și Starbucks SUA, dar la relația dintre SMBV și Alki LP. În consecință, singurul aspect hotărâtor pentru a evalua dacă analiza de stabilire a prețurilor de transfer ale tranzacțiilor dintre aceste două entități a fost stabilită în conformitate cu o metodologie care oferă o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, în conformitate cu principiul concurenței depline, este valoarea tranzacțiilor respective, astfel cum a fost stabilită de consilierul fiscal al Starbucks, nu valoarea oricăror plăți efectuate în afara acestei relații. |
| --- | --- |

(334)

Comisia menționează, de la bun început, faptul că APA încheiat cu SMBV nu se referă la relația dintre Alki LP și Starbucks SUA, dar la relația dintre SMBV și Alki LP. În consecință, singurul aspect hotărâtor pentru a evalua dacă analiza de stabilire a prețurilor de transfer ale tranzacțiilor dintre aceste două entități a fost stabilită în conformitate cu o metodologie care oferă o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, în conformitate cu principiul concurenței depline, este valoarea tranzacțiilor respective, astfel cum a fost stabilită de consilierul fiscal al Starbucks, nu valoarea oricăror plăți efectuate în afara acestei relații.

| (335) | În orice caz, Comisia nu contestă faptul că Alki LP plătește sume importante, sub denumirea de „redevență permanentă”, societății Starbucks SUA (176). Cu toate acestea, desemnarea acestei plăți în cadrul ARC ca fiind remunerare pentru tehnologia de prăjire nu se poate confirma după modul în care sunt structurate aceste plăți în cadrul ARC. |
| --- | --- |

(335)

În orice caz, Comisia nu contestă faptul că Alki LP plătește sume importante, sub denumirea de „redevență permanentă”, societății Starbucks SUA (176). Cu toate acestea, desemnarea acestei plăți în cadrul ARC ca fiind remunerare pentru tehnologia de prăjire nu se poate confirma după modul în care sunt structurate aceste plăți în cadrul ARC.

176

| (336) | În primul rând, plățile efectuate de Alki LP în favoarea Starbucks SUA sunt finanțate într-o măsură mai mare prin veniturile din redevențe pe care le primește din redevența de marcă plătită acesteia de către Starbucks Coffee BV, decât din redevențele primite de la SMBV (177). |
| --- | --- |

(336)

În primul rând, plățile efectuate de Alki LP în favoarea Starbucks SUA sunt finanțate într-o măsură mai mare prin veniturile din redevențe pe care le primește din redevența de marcă plătită acesteia de către Starbucks Coffee BV, decât din redevențele primite de la SMBV (177).

177

| (337) | În al doilea rând, plățile efectuate de Alki LP în favoarea Starbuck SUA în temeiul ARC nu par a fi stabilite pe baza principiului concurenței depline. În mod specific, în ceea ce privește cumpărarea de drepturi de proprietate intelectuală privind forma societății și marca, Alki LP (inclusiv predecesorul său [CV 1]) a plătit în total [3040] de milioane EUR pentru cumpărarea acestor drepturi de PI, începând din 2005, acestea fiind vândute de către Alki LP pentru suma de [1-1,5] miliarde EUR în 2014. Diferența de valoare pare să indice faptul că acordul nu a reflectat o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru drepturile de proprietate intelectuală; plățile efectuate cu titlu de redevență permanentă ar putea fi așadar considerate drept plăți compensatorii pentru vânzarea mărcii în cadrul aceleiași tranzacții pentru o valoare care a fost prea mică. |
| --- | --- |

(337)

În al doilea rând, plățile efectuate de Alki LP în favoarea Starbuck SUA în temeiul ARC nu par a fi stabilite pe baza principiului concurenței depline. În mod specific, în ceea ce privește cumpărarea de drepturi de proprietate intelectuală privind forma societății și marca, Alki LP (inclusiv predecesorul său [CV 1]) a plătit în total [3040] de milioane EUR pentru cumpărarea acestor drepturi de PI, începând din 2005, acestea fiind vândute de către Alki LP pentru suma de [1-1,5] miliarde EUR în 2014. Diferența de valoare pare să indice faptul că acordul nu a reflectat o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru drepturile de proprietate intelectuală; plățile efectuate cu titlu de redevență permanentă ar putea fi așadar considerate drept plăți compensatorii pentru vânzarea mărcii în cadrul aceleiași tranzacții pentru o valoare care a fost prea mică.

| (338) | În concluzie, trebuie respins argumentul Starbucks potrivit căruia plățile efectuate în temeiul ARC justifică faptul că redevențele de plată între SMBV și Alki LP sunt stabilite în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(338)

În concluzie, trebuie respins argumentul Starbucks potrivit căruia plățile efectuate în temeiul ARC justifică faptul că redevențele de plată între SMBV și Alki LP sunt stabilite în condiții de concurență deplină.

(e)   Concluzie privind aplicarea principiului concurenței depline în stabilirea redevenței de plată

| (339) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că o comparație cu tranzacțiile necontrolate comparabile, în special dispozițiile privind redevența din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, de producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea stabilită în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire ar trebui să fie zero, astfel, că nu ar trebui datorată nicio redevență pentru drepturile respective în cadrul relației respective specifice, întrucât SMBV nu obține niciun beneficiu din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, care au fost acordate cu licență de către Alki LP. |
| --- | --- |

(339)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că o comparație cu tranzacțiile necontrolate comparabile, în special dispozițiile privind redevența din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, de producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea stabilită în condiții de concurență deplină a redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire ar trebui să fie zero, astfel, că nu ar trebui datorată nicio redevență pentru drepturile respective în cadrul relației respective specifice, întrucât SMBV nu obține niciun beneficiu din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, care au fost acordate cu licență de către Alki LP.

| (340) | Dată fiind această concluzie, nu este necesară estimarea acestei redevențe. Profitul contabil al SMBV, fără nicio deducere a redevenței de plată de către SMBV în favoarea Alki LP din profiturile respective pentru acordarea licenței pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ar trebui să fie punctul de pornire de la care să se stabilească obligația fiscală a SMBV în Regatul Țărilor de Jos pentru a asigura faptul că profiturile impozabile ale SMBV corespund unui nivel atins de către societățile neintegrate a căror obligație fiscală este stabilită în funcție de profiturile pe care le înregistrează acestea în condiții normale de piață. Cu alte cuvinte, profiturilor neimpozitate plătite sub forma unei redevențe de către SMBV societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire ar fi trebuit să fie pe deplin impozabile în Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

(340)

Dată fiind această concluzie, nu este necesară estimarea acestei redevențe. Profitul contabil al SMBV, fără nicio deducere a redevenței de plată de către SMBV în favoarea Alki LP din profiturile respective pentru acordarea licenței pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ar trebui să fie punctul de pornire de la care să se stabilească obligația fiscală a SMBV în Regatul Țărilor de Jos pentru a asigura faptul că profiturile impozabile ale SMBV corespund unui nivel atins de către societățile neintegrate a căror obligație fiscală este stabilită în funcție de profiturile pe care le înregistrează acestea în condiții normale de piață. Cu alte cuvinte, profiturilor neimpozitate plătite sub forma unei redevențe de către SMBV societății Alki LP pentru drepturile de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire ar fi trebuit să fie pe deplin impozabile în Regatul Țărilor de Jos.

| (341) | În consecință, metodologia acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru a stabili nivelul acestei plăți, conform căruia toate profiturile obținute de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare sunt transferate societății Alki LP (178), se abate de la o metodologie care conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece aplicarea metodologiei respective determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(341)

În consecință, metodologia acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru a stabili nivelul acestei plăți, conform căruia toate profiturile obținute de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare sunt transferate societății Alki LP (178), se abate de la o metodologie care conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece aplicarea metodologiei respective determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

178

(f)   Aplicarea principiului concurenței depline în stabilirea prețurilor SCTC percepute de la SMBV pentru boabele de cafea verde

| (342) | Așa cum s-a explicat în considerentul 272, identificarea și analiza tranzacțiilor controlate și a celor necontrolate ale SMBV reprezintă un prim pas necesar în evaluarea aplicării principiului concurenței depline în stabilirea condițiilor comerciale aplicabile între părți afiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(342)

Așa cum s-a explicat în considerentul 272, identificarea și analiza tranzacțiilor controlate și a celor necontrolate ale SMBV reprezintă un prim pas necesar în evaluarea aplicării principiului concurenței depline în stabilirea condițiilor comerciale aplicabile între părți afiliate în scopul stabilirii prețurilor de transfer.

| (343) | În considerentul 116 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a explicat că, în cazul în care redevența de plată este estimată utilizând o metodă directă de stabilire a prețurilor de transfer, cum ar fi metoda PNC, prețurile percepute pentru boabele de cafea verde ar fi tranzacția controlată restantă aferentă care trebuie evaluată în scopul stabilirii prețurilor de transfer, iar prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV ar trebui să fie evaluat pentru a se stabili dacă nivelul prețului respectiv, reflectat în contul de profit și pierdere al SMBV, nu este exagerat, determinând o reducere a profitului impozabil al SMBV. |
| --- | --- |

(343)

În considerentul 116 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a explicat că, în cazul în care redevența de plată este estimată utilizând o metodă directă de stabilire a prețurilor de transfer, cum ar fi metoda PNC, prețurile percepute pentru boabele de cafea verde ar fi tranzacția controlată restantă aferentă care trebuie evaluată în scopul stabilirii prețurilor de transfer, iar prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV ar trebui să fie evaluat pentru a se stabili dacă nivelul prețului respectiv, reflectat în contul de profit și pierdere al SMBV, nu este exagerat, determinând o reducere a profitului impozabil al SMBV.

| (344) | Raportul privind prețurile de transfer prezintă acordul privind procurarea de boabe de cafea verde dintre SMBV și SCTC ca fiind una dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între companii, însă omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de către SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(344)

Raportul privind prețurile de transfer prezintă acordul privind procurarea de boabe de cafea verde dintre SMBV și SCTC ca fiind una dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între companii, însă omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de către SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină.

| (345) | Stabilirea prețului pentru boabele de cafea verde de către SCTC este descrisă în considerentele 114-119. Tabelul 6 prezintă defalcarea de către Starbucks a adaosului pentru boabele de cafea verde achiziționate de către SCTC perceput de la SMBV. Pe baza datelor financiare ale SCTC furnizate în tabelul 4, tabelul 11 prezintă adaosul real înregistrată de SCTC și marja brută efectivă percepută de la clienții săi în fiecare an.

  Tabelul 11


  Adaosul la boabele de cafea verde procurate și înregistrate și marja brută aplicată de SCTC
















  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| adaos la CPV | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [4,5-7,5] | [1,5-4,5] | [16,5-19,5] | [13,5-16,5] | [19,5-22,5] | [16,5-19,5] |
| marja brută pentru CPV | [4,5-7,5] | [4,5-7,5] | [4,5-7,5] | [4,5-7,5] | [4,5-7,5] | [4,5-7,5] | [16,5-19,5] | [16,5-19,5] | [19,5-22,5] | [16,5-19,5] |

(345)

Stabilirea prețului pentru boabele de cafea verde de către SCTC este descrisă în considerentele 114-119. Tabelul 6 prezintă defalcarea de către Starbucks a adaosului pentru boabele de cafea verde achiziționate de către SCTC perceput de la SMBV. Pe baza datelor financiare ale SCTC furnizate în tabelul 4, tabelul 11 prezintă adaosul real înregistrată de SCTC și marja brută efectivă percepută de la clienții săi în fiecare an.

Tabelul 11

Tabelul 11

Adaosul la boabele de cafea verde procurate și înregistrate și marja brută aplicată de SCTC

Adaosul la boabele de cafea verde procurate și înregistrate și marja brută aplicată de SCTC

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

adaos la CPV

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[4,5-7,5]

[1,5-4,5]

[16,5-19,5]

[13,5-16,5]

[19,5-22,5]

[16,5-19,5]

marja brută pentru CPV

[4,5-7,5]

[4,5-7,5]

[4,5-7,5]

[4,5-7,5]

[4,5-7,5]

[4,5-7,5]

[16,5-19,5]

[16,5-19,5]

[19,5-22,5]

[16,5-19,5]

| (346) | Adaosul mediu la costurile cu boabe de cafea verde furnizate de SCTC pentru perioada 2005-2010 este de [aproximativ 3 %] comparativ cu un adaos mediu de [aproximativ 18 %] în perioada 2011-2014. Marja brută din CPV aferentă pentru perioada 2005-2010 este de [aproximativ 6 %], comparativ cu o marja brută medie din CPV de [aproximativ 18 %] în perioada 2011-2014. |
| --- | --- |

(346)

Adaosul mediu la costurile cu boabe de cafea verde furnizate de SCTC pentru perioada 2005-2010 este de [aproximativ 3 %] comparativ cu un adaos mediu de [aproximativ 18 %] în perioada 2011-2014. Marja brută din CPV aferentă pentru perioada 2005-2010 este de [aproximativ 6 %], comparativ cu o marja brută medie din CPV de [aproximativ 18 %] în perioada 2011-2014.

| (347) | În conformitate cu Starbucks, adaosul de [aproximativ 3 %] aplicabil, în medie, pentru perioada 2005-2010 corespunde unui adaos stabilit în condiții de concurență deplină. Atunci când este scăzut din adaosurile aplicate începând din 2011, adaosul respectiv pare să dea naștere unei remunerații înregistrate de SMBV pentru activități de prăjire în concordanță cu intervalul estimat prezentat de Societatea X, între 13 și 17 % din CPV pentru activitățile de prăjire (179). Adaosul de [aproximativ 3 %] este, de asemenea, în intervalul pentru remunerația funcției de aprovizionare prezentat de Starbucks în analiza comparativă prezentată la 29 iunie 2015 (180). Prin urmare, Comisia poate accepta faptul că adaosul de [aproximativ 3 %] la costurile cu boabe de cafea verde din perioada 2005-2010 a fost stabilit în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(347)

În conformitate cu Starbucks, adaosul de [aproximativ 3 %] aplicabil, în medie, pentru perioada 2005-2010 corespunde unui adaos stabilit în condiții de concurență deplină. Atunci când este scăzut din adaosurile aplicate începând din 2011, adaosul respectiv pare să dea naștere unei remunerații înregistrate de SMBV pentru activități de prăjire în concordanță cu intervalul estimat prezentat de Societatea X, între 13 și 17 % din CPV pentru activitățile de prăjire (179). Adaosul de [aproximativ 3 %] este, de asemenea, în intervalul pentru remunerația funcției de aprovizionare prezentat de Starbucks în analiza comparativă prezentată la 29 iunie 2015 (180). Prin urmare, Comisia poate accepta faptul că adaosul de [aproximativ 3 %] la costurile cu boabe de cafea verde din perioada 2005-2010 a fost stabilit în condiții de concurență deplină.

179

180

| (348) | Cu toate acestea, întrucât Starbucks nu a furnizat nicio justificare valabilă pentru creșterea adaosului mediu la [aproximativ 18 %] începând din 2011 până în prezent, Comisia consideră, așa cum a explicat în considerentele 349-357, că nu ar trebui să se accepte nicio deducere aferentă din profiturile contabile ale SMBV ca urmare a creșterii respective începând din perioada respectivă. De fapt, dacă raportul privind prețurile de transfer ar fi analizat în mod corect prețul perceput de SCTC de la SMBV pentru boabele de cafea verde ca o tranzacție controlată, acest preț s-ar fi încadrat în obiectul APA încheiat cu SMBV, și anume acela de a stabili baza de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos (181). Într-adevăr, deoarece prețul plătit pentru boabele de cafea verde este dedus din profiturile contabile ale SMBV, APA încheiat cu SMBV ar fi trebuit să prevadă un preț stabilit în condiții de concurență deplină în 2008, de la care nu ar fi fost posibilă nicio abatere în 2011, inclusiv o creștere a adaosului, cu excepția cazului în care APA respectiv ar fi fost înlocuit sau modificat. |
| --- | --- |

(348)

Cu toate acestea, întrucât Starbucks nu a furnizat nicio justificare valabilă pentru creșterea adaosului mediu la [aproximativ 18 %] începând din 2011 până în prezent, Comisia consideră, așa cum a explicat în considerentele 349-357, că nu ar trebui să se accepte nicio deducere aferentă din profiturile contabile ale SMBV ca urmare a creșterii respective începând din perioada respectivă. De fapt, dacă raportul privind prețurile de transfer ar fi analizat în mod corect prețul perceput de SCTC de la SMBV pentru boabele de cafea verde ca o tranzacție controlată, acest preț s-ar fi încadrat în obiectul APA încheiat cu SMBV, și anume acela de a stabili baza de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos (181). Într-adevăr, deoarece prețul plătit pentru boabele de cafea verde este dedus din profiturile contabile ale SMBV, APA încheiat cu SMBV ar fi trebuit să prevadă un preț stabilit în condiții de concurență deplină în 2008, de la care nu ar fi fost posibilă nicio abatere în 2011, inclusiv o creștere a adaosului, cu excepția cazului în care APA respectiv ar fi fost înlocuit sau modificat.

181

| (349) | Starbucks pretinde că mărirea adaosului respectiv în 2011 s-a datorat creșterii importanței operațiunilor SCTC, în special expertizei sporite în procurarea de cafea și, ceea ce este mai important, deținerea în proprietate și exploatarea Programului de practică evolutiv C.A.F.E. Această justificare nu pare să corespundă însă cu informațiile furnizate în cursul investigației. În mod specific, Programul de practică evolutiv C.A.F.E. este implementat din anul 2004. În plus, întrucât remunerația SCTC este proporțională cu cantitatea de boabe de cafea verde vândută, orice creștere a capacității ar fi trebuit să fie remunerată în mod corespunzător. Într-adevăr, atât timp cât remunerația constituie un procent stabil din CPV, creșterea cifrei de afaceri a dus la o creștere proporțională a profiturilor. |
| --- | --- |

(349)

Starbucks pretinde că mărirea adaosului respectiv în 2011 s-a datorat creșterii importanței operațiunilor SCTC, în special expertizei sporite în procurarea de cafea și, ceea ce este mai important, deținerea în proprietate și exploatarea Programului de practică evolutiv C.A.F.E. Această justificare nu pare să corespundă însă cu informațiile furnizate în cursul investigației. În mod specific, Programul de practică evolutiv C.A.F.E. este implementat din anul 2004. În plus, întrucât remunerația SCTC este proporțională cu cantitatea de boabe de cafea verde vândută, orice creștere a capacității ar fi trebuit să fie remunerată în mod corespunzător. Într-adevăr, atât timp cât remunerația constituie un procent stabil din CPV, creșterea cifrei de afaceri a dus la o creștere proporțională a profiturilor.

| (350) | Starbucks susține, de asemenea, că adaosul „din perioada” 2005-2014 a fost stabilit în condiții de concurență deplină (182). În documentele transmise la 29 iunie 2015, Starbucks a clarificat faptul că defalcarea din tabelul 5, furnizată în documentele transmise la 13 aprilie 2015, ar fi fost realizată pe baza unei analize comparabile. Comisia nu acceptă această afirmație din motivele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(350)

Starbucks susține, de asemenea, că adaosul „din perioada” 2005-2014 a fost stabilit în condiții de concurență deplină (182). În documentele transmise la 29 iunie 2015, Starbucks a clarificat faptul că defalcarea din tabelul 5, furnizată în documentele transmise la 13 aprilie 2015, ar fi fost realizată pe baza unei analize comparabile. Comisia nu acceptă această afirmație din motivele prezentate în continuare.

182

| (351) | În primul rând, în ceea ce privește prețurile aferente Programului de practică C.A.F.E. din analiza furnizată de Starbucks la 29 iunie 2015 (183), Comisia observă că există probleme de consecvență în legătură cu cifrele prezentate de Starbucks. Informațiile prezentate la 13 aprilie 2015 și reproduse în tabelul 6 contrazic informațiile furnizate la 29 iunie 2015, care sunt prezentate în tabelul 7. Mai precis, în ceea ce privește Programul de practici C.A.F.E., ceea ce inițial a fost prezentat drept cuartila superioară, a fost ulterior prezentat de Starbucks ca fiind cea mai mare valoare observată. Neconcordanțele se referă, de asemenea, la utilizarea unui factor de transformare pentru a exprima o redevență convenită ca procent din vânzări, unde Starbucks efectuează o ajustare neobișnuită pentru a ajunge la o redevență exprimată ca procent din costuri (184). |
| --- | --- |

(351)

În primul rând, în ceea ce privește prețurile aferente Programului de practică C.A.F.E. din analiza furnizată de Starbucks la 29 iunie 2015 (183), Comisia observă că există probleme de consecvență în legătură cu cifrele prezentate de Starbucks. Informațiile prezentate la 13 aprilie 2015 și reproduse în tabelul 6 contrazic informațiile furnizate la 29 iunie 2015, care sunt prezentate în tabelul 7. Mai precis, în ceea ce privește Programul de practici C.A.F.E., ceea ce inițial a fost prezentat drept cuartila superioară, a fost ulterior prezentat de Starbucks ca fiind cea mai mare valoare observată. Neconcordanțele se referă, de asemenea, la utilizarea unui factor de transformare pentru a exprima o redevență convenită ca procent din vânzări, unde Starbucks efectuează o ajustare neobișnuită pentru a ajunge la o redevență exprimată ca procent din costuri (184).

183

184

| (352) | În plus, acordurile identificate (185) se referă la acordarea de licențe pentru tehnologie. Aceasta poate fi comparată cu o situație în care Starbucks acordă o licență pentru tehnologie societății SMBV prin intermediul Alki LP, deși nu par să existe acorduri în cadrul cărora tehnologia pentru cafea să fie acordată cu licență separat de un acord de licență pentru mărci de cafea. SCTC nu acordă nicio licență pentru tehnologie societății SMBV, pentru care SMBV ar trebui să primească o remunerație printr-un adaos mai mare la cantitatea de boabe de cafea verde achiziționate. |
| --- | --- |

(352)

În plus, acordurile identificate (185) se referă la acordarea de licențe pentru tehnologie. Aceasta poate fi comparată cu o situație în care Starbucks acordă o licență pentru tehnologie societății SMBV prin intermediul Alki LP, deși nu par să existe acorduri în cadrul cărora tehnologia pentru cafea să fie acordată cu licență separat de un acord de licență pentru mărci de cafea. SCTC nu acordă nicio licență pentru tehnologie societății SMBV, pentru care SMBV ar trebui să primească o remunerație printr-un adaos mai mare la cantitatea de boabe de cafea verde achiziționate.

185

| (353) | În al doilea rând, Comisia observă că atât costurile Programului de practici C.A.F.E., cât și cele ale centrelor de asistență pentru fermieri nu au depășit, în medie, [0,5-1] % din valoarea boabelor de cafea verde achiziționate de SCTC (186). Aceste costuri sunt într-un cuantum comparabil cu costul aferent denumirii [program de certificare] de [1,5-2] %, proporțional cu prețul boabelor de cafea verde utilizat pentru „[programul de certificare produs pe bază de cafea e]”, care ar fi cel mai vândut produs al SMBV (187). De fapt, Programul de practici C.A.F.E. pare să constea într-un program de certificare mai comparabil cu denumirea [program de certificare] decât cu o licență pentru tehnologie sau proprietate intelectuală, astfel cum a fost prezentat de Starbucks. |
| --- | --- |

(353)

În al doilea rând, Comisia observă că atât costurile Programului de practici C.A.F.E., cât și cele ale centrelor de asistență pentru fermieri nu au depășit, în medie, [0,5-1] % din valoarea boabelor de cafea verde achiziționate de SCTC (186). Aceste costuri sunt într-un cuantum comparabil cu costul aferent denumirii [program de certificare] de [1,5-2] %, proporțional cu prețul boabelor de cafea verde utilizat pentru „[programul de certificare produs pe bază de cafea e]”, care ar fi cel mai vândut produs al SMBV (187). De fapt, Programul de practici C.A.F.E. pare să constea într-un program de certificare mai comparabil cu denumirea [program de certificare] decât cu o licență pentru tehnologie sau proprietate intelectuală, astfel cum a fost prezentat de Starbucks.

186

187

| (354) | În plus, prețurile produselor pe bază de cafea vândute de SMBV magazinelor sunt stabilite în funcție de costuri, astfel cum se explică în considerentul 96. Prin urmare, Comisia consideră că costurile directe și indirecte ale Programului de practici C.A.F.E. reprezintă, contrar a ceea ce susține Starbucks, o modalitate mai adecvată de apropiere a prețurilor aferente programului stabilite pe baza principiului concurenței depline de prețul boabelor de cafea verde perceput de la SMBV. |
| --- | --- |

(354)

În plus, prețurile produselor pe bază de cafea vândute de SMBV magazinelor sunt stabilite în funcție de costuri, astfel cum se explică în considerentul 96. Prin urmare, Comisia consideră că costurile directe și indirecte ale Programului de practici C.A.F.E. reprezintă, contrar a ceea ce susține Starbucks, o modalitate mai adecvată de apropiere a prețurilor aferente programului stabilite pe baza principiului concurenței depline de prețul boabelor de cafea verde perceput de la SMBV.

| (355) | În ceea ce privește adaosul de finanțare prezentat în tabelul 6, Comisia observă că metoda adoptată nu calculează costurile de capital circulant, deoarece datoriile clienților, care contribuie, în cadrul unei activități normale, la finanțarea conturilor de creanțe și stocurilor de inventar, nu sunt deduse din valoarea de finanțare estimată (188). Este posibil ca Starbucks să considere că trebuie să se adauge costurile de finanțare, deoarece acordurile privind costurile cu aprovizionarea estimate se bazează pe cumpărarea de agenți, care s-ar putea să nu dobândească drepturi de proprietate asupra produselor vândute. Însă acest lucru nu este evaluat sau dovedit în analiza furnizată de Starbucks. Prin urmare, un adaos de finanțare comparabil cu cel declarat de Starbucks nu pare justificat. |
| --- | --- |

(355)

În ceea ce privește adaosul de finanțare prezentat în tabelul 6, Comisia observă că metoda adoptată nu calculează costurile de capital circulant, deoarece datoriile clienților, care contribuie, în cadrul unei activități normale, la finanțarea conturilor de creanțe și stocurilor de inventar, nu sunt deduse din valoarea de finanțare estimată (188). Este posibil ca Starbucks să considere că trebuie să se adauge costurile de finanțare, deoarece acordurile privind costurile cu aprovizionarea estimate se bazează pe cumpărarea de agenți, care s-ar putea să nu dobândească drepturi de proprietate asupra produselor vândute. Însă acest lucru nu este evaluat sau dovedit în analiza furnizată de Starbucks. Prin urmare, un adaos de finanțare comparabil cu cel declarat de Starbucks nu pare justificat.

188

| (356) | În al treilea rând, figura 4 prezintă impactul asupra profitului SCTC în franci elvețieni (CHF) din anul 2011 când adaosul a crescut. Figura 4 prezintă, de asemenea, cheltuielile de exploatare ale SCTC, care nu au demonstrat o creștere care ar fi fost de așteptat în urma creșterii importanței SCTC, astfel cum a pretins Starbucks. Cheltuielile de exploatare ca procent din costurile totale au rămas stabile, iar costurile de exploatare ar fi fost așadar acoperite printr-o remunerație asociată cu CPV. Creșterea adaosului de la [aproximativ 3 %] la [aproximativ 18 %], în medie, pentru perioada 2005-2010 și, respectiv, 2011-2014 (189), a condus la o cvadruplare a profiturilor SCTC, astfel cum este ilustrat în figura 4.

  Figura 4


  Rentabilitatea SCTC




  marjă brută (Vânzări - COGS) în CHF (axa din partea stângă) cheltuieli de exploatare (excl. provizioane) în CHF (axa din partea stângă)
  profit înainte de impozitare în CHF (axa din partea stângă)
  cheltuieli de exploatare (excl. provizioane)/costurile totale în % (axa din partea dreaptă)
  în CHF
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 |
| --- | --- |

(356)

În al treilea rând, figura 4 prezintă impactul asupra profitului SCTC în franci elvețieni (CHF) din anul 2011 când adaosul a crescut. Figura 4 prezintă, de asemenea, cheltuielile de exploatare ale SCTC, care nu au demonstrat o creștere care ar fi fost de așteptat în urma creșterii importanței SCTC, astfel cum a pretins Starbucks. Cheltuielile de exploatare ca procent din costurile totale au rămas stabile, iar costurile de exploatare ar fi fost așadar acoperite printr-o remunerație asociată cu CPV. Creșterea adaosului de la [aproximativ 3 %] la [aproximativ 18 %], în medie, pentru perioada 2005-2010 și, respectiv, 2011-2014 (189), a condus la o cvadruplare a profiturilor SCTC, astfel cum este ilustrat în figura 4.

189

Figura 4

Figura 4

Rentabilitatea SCTC

Rentabilitatea SCTC

marjă brută (Vânzări - COGS) în CHF (axa din partea stângă) cheltuieli de exploatare (excl. provizioane) în CHF (axa din partea stângă)

profit înainte de impozitare în CHF (axa din partea stângă)

cheltuieli de exploatare (excl. provizioane)/costurile totale în % (axa din partea dreaptă)

în CHF

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

| (357) | Din motive de exhaustivitate, Comisia observă că pierderile SMBV din activitățile sale de prăjire, începând din 2010, pot fi asociate adaosului crescut la cheltuielile realizate în favoarea SCTC pentru boabele de cafea verde (190), astfel cum se arată în figura 5.

  Figura 5


  Rentabilitatea activității de prăjire a SMBV




  profit brut pentru SMBV din activitatea de prăjire (axa din partea stângă)
  pierdere brută pentru SMBV din activitatea de prăjire (axa din partea stângă)
  redevenţă plătită de SMBV societăţii Alki în temeiul deciziei din 2008 (axa din partea stângă)
  marjă înregistrată de SCTC în Elveţia în ceea ce priveşte cafeaua verde (axa din partea dreaptă)
  22,8 milioane
  1 milioane
  1,7 milioane
  2,5 milioane
  [16,5 – 19,5] %
  [16,5 – 19,5] %
  [19,5 – 22,5] %
  5,8 milioane
  12,4 milioane
  24,3 milioane
  [16,5 – 19,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  20 %
  15 %
  10 %
  5 %
  0 %
  – 5 %
  – 10 %
  – 15 %
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  30 000 000
  25 000 000
  20 000 000
  15 000 000
  10 000 000
  5 000 000
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000 |
| --- | --- |

(357)

Din motive de exhaustivitate, Comisia observă că pierderile SMBV din activitățile sale de prăjire, începând din 2010, pot fi asociate adaosului crescut la cheltuielile realizate în favoarea SCTC pentru boabele de cafea verde (190), astfel cum se arată în figura 5.

190

Figura 5

Figura 5

Rentabilitatea activității de prăjire a SMBV

Rentabilitatea activității de prăjire a SMBV

profit brut pentru SMBV din activitatea de prăjire (axa din partea stângă)

pierdere brută pentru SMBV din activitatea de prăjire (axa din partea stângă)

redevenţă plătită de SMBV societăţii Alki în temeiul deciziei din 2008 (axa din partea stângă)

marjă înregistrată de SCTC în Elveţia în ceea ce priveşte cafeaua verde (axa din partea dreaptă)

22,8 milioane

1 milioane

1,7 milioane

2,5 milioane

[16,5 – 19,5] %

[16,5 – 19,5] %

[19,5 – 22,5] %

5,8 milioane

12,4 milioane

24,3 milioane

[16,5 – 19,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

20 %

15 %

10 %

5 %

0 %

– 5 %

– 10 %

– 15 %

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

30 000 000

25 000 000

20 000 000

15 000 000

10 000 000

5 000 000

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

| (358) | În lumina acestor observații, Comisia consideră că, pentru a se ajunge la o aproximare fiabilă a unui adaos stabilit în condiții de concurență deplină pentru perioada care începe din 2011, adaosul mediu de [aproximativ 3 %] pentru perioada 2005-2010 ar trebui să fie majorat cu costurile aferente Programului de practici C.A.F.E. și până la valoarea costurilor denumirii [program de certificare]. Costul aferent denumirii [program de certificare] a reprezentat [1-1,5] % din costurile cu boabe de cafea verde achiziționate de SCTC la sfârșitul anului 2014 și tradus în [0,51] % din prețul perceput de la SMBV (191). Un adaos stabilit în condiții de concurență deplină și înregistrat de SCTC începând din 2011 ar fi, prin urmare, de până la [aproximativ 6 %] din costurile cu boabe de cafea verde achiziționate de către SCTC, corespunzător unei marje brute de până la [aproximativ 9 %] din CPV al SCTC, percepute de către aceasta din urmă de la SMBV. În consecință, adaosul mediu de [aproximativ 18 %] la costurile cu boabe de cafea verde furnizate de SCTC societății SMBV, aplicat efectiv în perioada 2011-2014, nu reflectă o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(358)

În lumina acestor observații, Comisia consideră că, pentru a se ajunge la o aproximare fiabilă a unui adaos stabilit în condiții de concurență deplină pentru perioada care începe din 2011, adaosul mediu de [aproximativ 3 %] pentru perioada 2005-2010 ar trebui să fie majorat cu costurile aferente Programului de practici C.A.F.E. și până la valoarea costurilor denumirii [program de certificare]. Costul aferent denumirii [program de certificare] a reprezentat [1-1,5] % din costurile cu boabe de cafea verde achiziționate de SCTC la sfârșitul anului 2014 și tradus în [0,51] % din prețul perceput de la SMBV (191). Un adaos stabilit în condiții de concurență deplină și înregistrat de SCTC începând din 2011 ar fi, prin urmare, de până la [aproximativ 6 %] din costurile cu boabe de cafea verde achiziționate de către SCTC, corespunzător unei marje brute de până la [aproximativ 9 %] din CPV al SCTC, percepute de către aceasta din urmă de la SMBV. În consecință, adaosul mediu de [aproximativ 18 %] la costurile cu boabe de cafea verde furnizate de SCTC societății SMBV, aplicat efectiv în perioada 2011-2014, nu reflectă o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline.

191

| (359) | În concluzie, întrucât raportul privind prețurile de transfer omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină, metodologia propusă în raportul respectiv pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV se abate de la o metodologie care determină o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece aplicarea metodologiei respective determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(359)

În concluzie, întrucât raportul privind prețurile de transfer omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină, metodologia propusă în raportul respectiv pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV se abate de la o metodologie care determină o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece aplicarea metodologiei respective determină reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

(g)   Concluzie privind avantajul selectiv conferit prin APA încheiat cu SMBV

| (360) | Conform concluziilor din considerentele 339-341, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile, în special prevederile acordurilor de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. În consecință, APA încheiat cu SMBV, prin faptul că acceptă o metodologie pentru stabilirea nivelului redevenței, potrivit căruia toate profiturile obținute de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare sunt transferate societății Alki LP (192), îi conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(360)

Conform concluziilor din considerentele 339-341, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile, în special prevederile acordurilor de licență pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. În consecință, APA încheiat cu SMBV, prin faptul că acceptă o metodologie pentru stabilirea nivelului redevenței, potrivit căruia toate profiturile obținute de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare sunt transferate societății Alki LP (192), îi conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

192

| (361) | În plus, faptul că raportul privind prețurile de transfer omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de către SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină înseamnă că metodologia propusă în raportul respectiv, care este acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, îi conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(361)

În plus, faptul că raportul privind prețurile de transfer omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de către SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină înseamnă că metodologia propusă în raportul respectiv, care este acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru stabilirea profitului impozabil al SMBV în Regatul Țărilor de Jos, îi conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

9.2.3.4.   SMBV a fost calificată în mod eronat drept cea mai puțin complexă funcție în raportul privind prețurile de transfer

SMBV a fost calificată în mod eronat drept cea mai puțin complexă funcție în raportul privind prețurile de transfer

| (362) | Astfel cum s-a explicat în considerentul 282, numai în cazul în care este imposibil să se compare o anumită tranzacție intragrup pentru care se solicită un APA, ținând cont de funcțiile îndeplinite, cu tranzacții necontrolate similare, se justifică recurgerea la o comparație a funcțiilor îndeplinite. Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.3.3, Comisia consideră că prevederile privind redevențe din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terții constituie tranzacții necontrolate comparabile cu acordul de redevență al SMBV încheiat cu Alki LP, astfel cum rezultă din APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(362)

Astfel cum s-a explicat în considerentul 282, numai în cazul în care este imposibil să se compare o anumită tranzacție intragrup pentru care se solicită un APA, ținând cont de funcțiile îndeplinite, cu tranzacții necontrolate similare, se justifică recurgerea la o comparație a funcțiilor îndeplinite. Astfel cum s-a explicat în secțiunea 9.2.3.3, Comisia consideră că prevederile privind redevențe din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terții constituie tranzacții necontrolate comparabile cu acordul de redevență al SMBV încheiat cu Alki LP, astfel cum rezultă din APA încheiat cu SMBV.

| (363) | Fără a aduce atingere acestei concluzii, și anume că, în acest caz, nu s-a justificat nicio comparație funcțională, Comisia declară, în plus, că analiza din raportul privind prețurile de transfer cu privire la funcțiile îndeplinite în aplicarea MMTN nu conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(363)

Fără a aduce atingere acestei concluzii, și anume că, în acest caz, nu s-a justificat nicio comparație funcțională, Comisia declară, în plus, că analiza din raportul privind prețurile de transfer cu privire la funcțiile îndeplinite în aplicarea MMTN nu conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (364) | Pentru a estima în mod adecvat și în condiții de concurență deplină remunerația funcțiilor, raportul privind prețurile de transfer ar fi trebuit să realizeze o comparație a funcțiilor îndeplinite de fiecare parte la tranzacțiile aferente. |
| --- | --- |

(364)

Pentru a estima în mod adecvat și în condiții de concurență deplină remunerația funcțiilor, raportul privind prețurile de transfer ar fi trebuit să realizeze o comparație a funcțiilor îndeplinite de fiecare parte la tranzacțiile aferente.

| (365) | Prin metodele univoce de stabilire a prețurilor de transfer, precum MMTN, se analizează doar remunerația „părții testate” în vederea stabilirii prețurilor de transfer, indiferent de remunerația aferentă celorlalte părți la tranzacție. Presupunând că SMBV este „cea mai puțin complexă în funcție” în relația dintre SMBV și Alki LP, consilierul fiscal al Starbucks a considerat că SMBV este „partea testată” și nu a avut în vedere problema dacă profitul rezidual repartizat societății Alki LP este proporțional cu funcțiile, riscurile și activele Alki LP. Starbucks justifică această alegere prin motivul că SMBV nu deține drepturi de proprietate intelectuală valoroase și nu implică riscuri economice semnificative în desfășurarea activităților de rutină; prin urmare, SMBV ar fi cea mai puțin complexă entitate în relația respectivă (193). |
| --- | --- |

(365)

Prin metodele univoce de stabilire a prețurilor de transfer, precum MMTN, se analizează doar remunerația „părții testate” în vederea stabilirii prețurilor de transfer, indiferent de remunerația aferentă celorlalte părți la tranzacție. Presupunând că SMBV este „cea mai puțin complexă în funcție” în relația dintre SMBV și Alki LP, consilierul fiscal al Starbucks a considerat că SMBV este „partea testată” și nu a avut în vedere problema dacă profitul rezidual repartizat societății Alki LP este proporțional cu funcțiile, riscurile și activele Alki LP. Starbucks justifică această alegere prin motivul că SMBV nu deține drepturi de proprietate intelectuală valoroase și nu implică riscuri economice semnificative în desfășurarea activităților de rutină; prin urmare, SMBV ar fi cea mai puțin complexă entitate în relația respectivă (193).

193

| (366) | Cu toate acestea, raționamentul Starbucks dovedește faptul că s-a creat o confuzie între complexitatea funcțiilor și riscurile asumate. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (194) explică faptul că alegerea „părții testate” în aplicarea MMTN ar trebui să fie consecventă cu analiza funcțională a tranzacției (195). Ca o regulă generală, „partea testată” este partea căreia i se poate aplica metoda de stabilire a prețurilor de transfer în cel mai fiabil mod și pentru care se pot identifica cele mai fiabile elemente comparabile, mai exact, va fi de cele mai multe ori partea care are cea mai puțin complexă analiză funcțională. |
| --- | --- |

(366)

Cu toate acestea, raționamentul Starbucks dovedește faptul că s-a creat o confuzie între complexitatea funcțiilor și riscurile asumate. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 (194) explică faptul că alegerea „părții testate” în aplicarea MMTN ar trebui să fie consecventă cu analiza funcțională a tranzacției (195). Ca o regulă generală, „partea testată” este partea căreia i se poate aplica metoda de stabilire a prețurilor de transfer în cel mai fiabil mod și pentru care se pot identifica cele mai fiabile elemente comparabile, mai exact, va fi de cele mai multe ori partea care are cea mai puțin complexă analiză funcțională.

194

195

| (367) | Complexitatea și riscul sunt distincte, deși în analiza funcțională se strecoară și considerații privind riscurile. Complexitatea trebuie evaluată în termeni relativi, adică prin comparație cu celelalte părți implicate în tranzacții. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 se referă la alegerea părții testate, în această privință la o funcție „mai puțin” complexă, nu la o funcție definită în termeni absoluți care nu ar fi complexă (196). Cerința de a evalua complexitatea funcțiilor prin comparație cu celelalte părți la tranzacții se regăsește, de asemenea, la punctele 1.21, 1.22 și 1.23 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995. În consecință, în cazul în care se recurge la MMTN pentru stabilirea prețurilor de transfer, trebuie să se analizeze, de asemenea, funcțiile celeilalte părți la tranzacție, în acest caz Alki LP. La momentul depunerii solicitării privind APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a avut cu siguranță la dispoziție informații cu privire la funcțiile Alki LP. |
| --- | --- |

(367)

Complexitatea și riscul sunt distincte, deși în analiza funcțională se strecoară și considerații privind riscurile. Complexitatea trebuie evaluată în termeni relativi, adică prin comparație cu celelalte părți implicate în tranzacții. Punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 se referă la alegerea părții testate, în această privință la o funcție „mai puțin” complexă, nu la o funcție definită în termeni absoluți care nu ar fi complexă (196). Cerința de a evalua complexitatea funcțiilor prin comparație cu celelalte părți la tranzacții se regăsește, de asemenea, la punctele 1.21, 1.22 și 1.23 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995. În consecință, în cazul în care se recurge la MMTN pentru stabilirea prețurilor de transfer, trebuie să se analizeze, de asemenea, funcțiile celeilalte părți la tranzacție, în acest caz Alki LP. La momentul depunerii solicitării privind APA cu SMBV, administrația fiscală neerlandeză a avut cu siguranță la dispoziție informații cu privire la funcțiile Alki LP.

196

| (368) | Cu toate acestea, în cazul în care se pot identifica elemente evidente în ceea ce privește tranzacțiile aferente, acestea ar trebui să servească la stabilirea remunerației societății implicate în tranzacții comparabile (197). Ceea ce Comisia susține efectiv la secțiunea 9.2.3.3 este existența elementelor comparabile directe pentru stabilirea remunerației în condiții de concurență deplină. |
| --- | --- |

(368)

Cu toate acestea, în cazul în care se pot identifica elemente evidente în ceea ce privește tranzacțiile aferente, acestea ar trebui să servească la stabilirea remunerației societății implicate în tranzacții comparabile (197). Ceea ce Comisia susține efectiv la secțiunea 9.2.3.3 este existența elementelor comparabile directe pentru stabilirea remunerației în condiții de concurență deplină.

197

| (369) | Cu toate acestea, în secțiunea următoare, Comisia analizează complexitatea relativă a entităților din grup care sunt implicate în tranzacții cu SMBV. |
| --- | --- |

(369)

Cu toate acestea, în secțiunea următoare, Comisia analizează complexitatea relativă a entităților din grup care sunt implicate în tranzacții cu SMBV.

| (370) | În primul rând, SMBV îndeplinește o serie de funcții în afară de funcția sa de prăjire. Acest fapt, ca atare, prezintă o dificultate în găsirea unor elemente comparabile adecvate pentru stabilirea prețurilor de transfer (198). În plus, funcția de prăjire îndeplinită de SMBV este esențială pentru producătorii de cafea. De asemenea, SMBV realizează sau cumpără studii de piață, deține drepturi de proprietate intelectuală și încheie contracte cu producători în regim lohn. În cele din urmă, responsabilitățile de stabilire a prețurilor nu sunt clar definite, iar SMBV pare să dețină controlul, într-o anumită măsură, asupra prețurilor încasate pentru produsele vândute. |
| --- | --- |

(370)

În primul rând, SMBV îndeplinește o serie de funcții în afară de funcția sa de prăjire. Acest fapt, ca atare, prezintă o dificultate în găsirea unor elemente comparabile adecvate pentru stabilirea prețurilor de transfer (198). În plus, funcția de prăjire îndeplinită de SMBV este esențială pentru producătorii de cafea. De asemenea, SMBV realizează sau cumpără studii de piață, deține drepturi de proprietate intelectuală și încheie contracte cu producători în regim lohn. În cele din urmă, responsabilitățile de stabilire a prețurilor nu sunt clar definite, iar SMBV pare să dețină controlul, într-o anumită măsură, asupra prețurilor încasate pentru produsele vândute.

198

| (371) | Caracterul de rutină al funcției de prăjire îndeplinite de SMBV, care este afirmat de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer, este contrazis de declarațiile concurenților, deoarece trei din cei patru concurenți care au primit o solicitare MIT din partea Comisiei nu subcontractează activitatea de prăjire. De fapt, doi dintre acești concurenți au precizat că ei consideră funcția de prăjire ca fiind esențială și, prin urmare, în principiu, ei nu consideră că aceasta ar putea fi subcontractată (199). Cu toate acestea, faptul că funcția de prăjire este o funcție importantă nu înseamnă neapărat că este, de asemenea, foarte complexă. |
| --- | --- |

(371)

Caracterul de rutină al funcției de prăjire îndeplinite de SMBV, care este afirmat de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer, este contrazis de declarațiile concurenților, deoarece trei din cei patru concurenți care au primit o solicitare MIT din partea Comisiei nu subcontractează activitatea de prăjire. De fapt, doi dintre acești concurenți au precizat că ei consideră funcția de prăjire ca fiind esențială și, prin urmare, în principiu, ei nu consideră că aceasta ar putea fi subcontractată (199). Cu toate acestea, faptul că funcția de prăjire este o funcție importantă nu înseamnă neapărat că este, de asemenea, foarte complexă.

199

| (372) | Totuși, în cazul specific al SMBV, o analiză a cheltuielilor sale de exploatare arată faptul că s-au realizat cheltuieli semnificative cu studii de piață (200). În plus, una dintre cele mai importante categorii de cheltuieli de exploatare ale SMBV o reprezintă amortizarea activelor necorporale. SMBV desfășoară studii de piață, deține drepturi de proprietate intelectuală semnificative și a dobândit drepturi de proprietate intelectuală suplimentare în 2012 pentru suma de 4 milioane EUR. Un producător de rutină nu desfășoară astfel de activități. |
| --- | --- |

(372)

Totuși, în cazul specific al SMBV, o analiză a cheltuielilor sale de exploatare arată faptul că s-au realizat cheltuieli semnificative cu studii de piață (200). În plus, una dintre cele mai importante categorii de cheltuieli de exploatare ale SMBV o reprezintă amortizarea activelor necorporale. SMBV desfășoară studii de piață, deține drepturi de proprietate intelectuală semnificative și a dobândit drepturi de proprietate intelectuală suplimentare în 2012 pentru suma de 4 milioane EUR. Un producător de rutină nu desfășoară astfel de activități.

200

| (373) | Regatul Țărilor de Jos susține că astfel de cheltuieli, care se referă la plata unei licențe de sistem informatic și de software pentru sistemele informatice standard, nu dovedesc ca atare faptul că SMBV ar utiliza drepturi de proprietate intelectuală valoroase. De exemplu, în cazul Societății Y, o societate desemnată ca producător în regim lohn plătește pentru licențe de sisteme informatice (201). Cu toate acestea, în cazul SMBV, plățile pentru amortizarea drepturilor de proprietate intelectuală nu se referă la o astfel de taxă de software, având în vedere faptul că taxele aferente software-ului sunt înregistrate ca element distinct în conturile SMBV (202). |
| --- | --- |

(373)

Regatul Țărilor de Jos susține că astfel de cheltuieli, care se referă la plata unei licențe de sistem informatic și de software pentru sistemele informatice standard, nu dovedesc ca atare faptul că SMBV ar utiliza drepturi de proprietate intelectuală valoroase. De exemplu, în cazul Societății Y, o societate desemnată ca producător în regim lohn plătește pentru licențe de sisteme informatice (201). Cu toate acestea, în cazul SMBV, plățile pentru amortizarea drepturilor de proprietate intelectuală nu se referă la o astfel de taxă de software, având în vedere faptul că taxele aferente software-ului sunt înregistrate ca element distinct în conturile SMBV (202).

201

202

| (374) | Astfel de considerații nu sunt suficiente pentru a concluziona pe cont propriu că SMBV nu este cea mai puțin complexă funcție. Complexitatea funcțiilor asigurate de Alki LP trebuie să fie evaluată, de asemenea, în acest scop. |
| --- | --- |

(374)

Astfel de considerații nu sunt suficiente pentru a concluziona pe cont propriu că SMBV nu este cea mai puțin complexă funcție. Complexitatea funcțiilor asigurate de Alki LP trebuie să fie evaluată, de asemenea, în acest scop.

| (375) | Activitățile societății Alki LP sunt evaluate în considerentele 324-329. Din respectiva evaluare rezultă că capacitatea de exploatare a Alki LP este extrem de limitată, chiar inexistentă, dat fiind faptul că nu are niciun angajat și că nici partenerii săi nu au niciun angajat. |
| --- | --- |

(375)

Activitățile societății Alki LP sunt evaluate în considerentele 324-329. Din respectiva evaluare rezultă că capacitatea de exploatare a Alki LP este extrem de limitată, chiar inexistentă, dat fiind faptul că nu are niciun angajat și că nici partenerii săi nu au niciun angajat.

| (376) | Prin urmare, Comisia concluzionează că consilierul fiscal al Starbucks a desemnat în mod nejustificat SMBV ca fiind cea mai puțin complexă funcție comparativ cu Alki LP pentru analiza prețurilor de transfer. |
| --- | --- |

(376)

Prin urmare, Comisia concluzionează că consilierul fiscal al Starbucks a desemnat în mod nejustificat SMBV ca fiind cea mai puțin complexă funcție comparativ cu Alki LP pentru analiza prețurilor de transfer.

| (377) | În consecință, întrucât metodologia pentru stabilirea bazei de impozitare a SMBV în raportul privind prețurile de transfer a pornit de la premisa deficientă că SMBV testate ar trebui să fie „partea testată” pentru aplicarea MMTN, metodologia respectivă nu determină o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Întrucât aprobarea metodologiei respective prin APA încheiat cu SMBV determină o reducere a obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA respectiv conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(377)

În consecință, întrucât metodologia pentru stabilirea bazei de impozitare a SMBV în raportul privind prețurile de transfer a pornit de la premisa deficientă că SMBV testate ar trebui să fie „partea testată” pentru aplicarea MMTN, metodologia respectivă nu determină o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Întrucât aprobarea metodologiei respective prin APA încheiat cu SMBV determină o reducere a obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA respectiv conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

9.2.3.5.   Raportul privind prețurile de transfer aplică în mod eronat MMTN

Raportul privind prețurile de transfer aplică în mod eronat MMTN

| (378) | În secțiunile precedente, Comisia a demonstrat că raportul privind prețurile de transfer omite să stabilească dacă plata redevenței efectuată de SMBV în favoarea societății Alki LP pentru acordarea licenței privind drepturile de proprietate aferente activității de prăjire, care reprezintă tranzacția intragrup pentru care s-a solicitat și acordat în mod efectiv APA încheiat cu SMBV (203), este stabilită în condiții de concurență deplină. Ulterior, aceasta a demonstrat că raportul privind prețurile de transfer analizează în mod eronat complexitatea tuturor societăților de grup pentru aplicarea MMTN. Fără a aduce atingere acestor concluzii, care, în sine, permit Comisiei să concluzioneze în plus faptul că APA încheiat cu SMBV conferă un avantaj selectiv societății SMBV sub forma reducerii obligațiilor sale fiscale în Regatul Țărilor de Jos, Comisia declară, de asemenea, din motive de exhaustivitate, faptul că consilierul fiscal al Starbucks a aplicat în mod incorect MMTN în raportul privind prețurile de transfer. |
| --- | --- |

(378)

În secțiunile precedente, Comisia a demonstrat că raportul privind prețurile de transfer omite să stabilească dacă plata redevenței efectuată de SMBV în favoarea societății Alki LP pentru acordarea licenței privind drepturile de proprietate aferente activității de prăjire, care reprezintă tranzacția intragrup pentru care s-a solicitat și acordat în mod efectiv APA încheiat cu SMBV (203), este stabilită în condiții de concurență deplină. Ulterior, aceasta a demonstrat că raportul privind prețurile de transfer analizează în mod eronat complexitatea tuturor societăților de grup pentru aplicarea MMTN. Fără a aduce atingere acestor concluzii, care, în sine, permit Comisiei să concluzioneze în plus faptul că APA încheiat cu SMBV conferă un avantaj selectiv societății SMBV sub forma reducerii obligațiilor sale fiscale în Regatul Țărilor de Jos, Comisia declară, de asemenea, din motive de exhaustivitate, faptul că consilierul fiscal al Starbucks a aplicat în mod incorect MMTN în raportul privind prețurile de transfer.

203

(a)   Consilierul fiscal al Starbucks a identificat în mod inadecvat funcțiile principale ale SMBV în raportul privind prețurile de transfer

| (379) | Pentru stabilirea prețurilor de transfer, alegerea metodei de stabilire a prețurilor de transfer și alegerea elementelor comparabile sunt stabilite pe baza analizei funcționale a societății pentru care se solicită un APA. Conform analizei funcționale efectuate de consilierul fiscal al Starbucks, contribuția funcțională principală a SMBV la grupul Starbucks se referă la activitățile de prăjire/producție (204). Pe baza acestei ipoteze, consilierul fiscal consideră că SMBV este un producător de cafea cu risc scăzut care desfășoară activități de rutină și, prin urmare, „cea mai puțin complexă entitate” în scopul aplicării MMTN. |
| --- | --- |

(379)

Pentru stabilirea prețurilor de transfer, alegerea metodei de stabilire a prețurilor de transfer și alegerea elementelor comparabile sunt stabilite pe baza analizei funcționale a societății pentru care se solicită un APA. Conform analizei funcționale efectuate de consilierul fiscal al Starbucks, contribuția funcțională principală a SMBV la grupul Starbucks se referă la activitățile de prăjire/producție (204). Pe baza acestei ipoteze, consilierul fiscal consideră că SMBV este un producător de cafea cu risc scăzut care desfășoară activități de rutină și, prin urmare, „cea mai puțin complexă entitate” în scopul aplicării MMTN.

204

| (380) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că Regatul Țărilor de Jos a acceptat în mod incorect calificarea SMBV ca fiind un producător în regim lohn cu risc redus în raportul privind prețurile de transfer (205). |
| --- | --- |

(380)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că Regatul Țărilor de Jos a acceptat în mod incorect calificarea SMBV ca fiind un producător în regim lohn cu risc redus în raportul privind prețurile de transfer (205).

205

| (381) | Pe baza informațiilor furnizate de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks în timpul investigației, Comisia consideră că consilierul fiscal a desemnat în mod incorect SMBV ca fiind un producător cu risc scăzut. Mai exact, informațiile furnizate despre veniturile SMBV demonstrează faptul că activitatea de prăjire nu constituie principala sursă de venit a SMBV. Astfel cum se arată în tabelul 2, veniturile din vânzările de cafea prăjită, astfel cum sunt înregistrate la elementul „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” (206) reprezintă doar [15-20] % din veniturile SMBV în 2013 și 2014. În 2007, și anume la momentul încheierii APA cu SMBV, această rată a fost în mare măsură la același nivel de [15-20] %. |
| --- | --- |

(381)

Pe baza informațiilor furnizate de Regatul Țărilor de Jos și Starbucks în timpul investigației, Comisia consideră că consilierul fiscal a desemnat în mod incorect SMBV ca fiind un producător cu risc scăzut. Mai exact, informațiile furnizate despre veniturile SMBV demonstrează faptul că activitatea de prăjire nu constituie principala sursă de venit a SMBV. Astfel cum se arată în tabelul 2, veniturile din vânzările de cafea prăjită, astfel cum sunt înregistrate la elementul „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” (206) reprezintă doar [15-20] % din veniturile SMBV în 2013 și 2014. În 2007, și anume la momentul încheierii APA cu SMBV, această rată a fost în mare măsură la același nivel de [15-20] %.

206

| (382) | În schimb, SMBV obține cea mai mare parte din profitul înregistrat în Regatul Țărilor de Jos dintr-o activitate diferită de cea de prăjire. Într-adevăr, funcția de revânzare a SMBV, denumită de către Regatul Țărilor de Jos și Starbucks ca fiind furnizare de servicii logistice și administrative (207), pare mai importantă decât activitatea sa de prăjire și reprezintă [80-85] % din veniturile SMBV în 2013 și 2014. În 2007, pe baza datelor disponibile la momentul solicitării de încheiere a APA cu SMBV, rata respectivă a fost de [75-80] %. În plus, la momentul respectiv, [10-30] din cei [40-60] angajați ai SMBV îndeplineau sarcini în cadrul activității respective. SMBV gestiona, de asemenea, trei relații contractuale privind activități de distribuție și logistică. |
| --- | --- |

(382)

În schimb, SMBV obține cea mai mare parte din profitul înregistrat în Regatul Țărilor de Jos dintr-o activitate diferită de cea de prăjire. Într-adevăr, funcția de revânzare a SMBV, denumită de către Regatul Țărilor de Jos și Starbucks ca fiind furnizare de servicii logistice și administrative (207), pare mai importantă decât activitatea sa de prăjire și reprezintă [80-85] % din veniturile SMBV în 2013 și 2014. În 2007, pe baza datelor disponibile la momentul solicitării de încheiere a APA cu SMBV, rata respectivă a fost de [75-80] %. În plus, la momentul respectiv, [10-30] din cei [40-60] angajați ai SMBV îndeplineau sarcini în cadrul activității respective. SMBV gestiona, de asemenea, trei relații contractuale privind activități de distribuție și logistică.

207

| (383) | Contrar celor susținute de Regatul Țărilor de Jos, potrivit căruia costurile altor produse decât cele pe bază de cafea sunt costuri de trecere pentru SMBV (208), aceasta înregistrează de fapt o marjă aplicată revânzării altor produse decât cele pe bază de cafea. În plus, funcția de revânzare a SMBV nu reprezintă doar principala sursă de venit a SMBV, ci și singura sursă de profit a SMBV începând din 2010, având în vedere că activitatea de prăjire a SMBV a fost generatoare de pierderi începând din anul respectiv (209), fără a aduce atingere chestiunii dacă respectivele pierderi din activitățile de prăjire au fost cauzate de evaluarea incorectă a boabele de cafea verde (210). |
| --- | --- |

(383)

Contrar celor susținute de Regatul Țărilor de Jos, potrivit căruia costurile altor produse decât cele pe bază de cafea sunt costuri de trecere pentru SMBV (208), aceasta înregistrează de fapt o marjă aplicată revânzării altor produse decât cele pe bază de cafea. În plus, funcția de revânzare a SMBV nu reprezintă doar principala sursă de venit a SMBV, ci și singura sursă de profit a SMBV începând din 2010, având în vedere că activitatea de prăjire a SMBV a fost generatoare de pierderi începând din anul respectiv (209), fără a aduce atingere chestiunii dacă respectivele pierderi din activitățile de prăjire au fost cauzate de evaluarea incorectă a boabele de cafea verde (210).

208

209

210

| (384) | În continuare, Regatul Țărilor de Jos susține că nu a fost necesar să solicite mai multe informații de la Starbucks decât au fost furnizate administrației sale fiscale la momentul solicitării APA, deoarece acesta cunoștea activitatea SMBV, întrucât APA era o reînnoire a unei hotărâri anterioare (211). Cu toate acestea, faptul că Regatul Țărilor de Jos nu a ținut cont de faptul că cea mai mare parte a veniturilor SMBV provine din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea este în mod clar în contradicție cu afirmația sa potrivit căreia administrația fiscală cunoștea activitățile SMBV (212). |
| --- | --- |

(384)

În continuare, Regatul Țărilor de Jos susține că nu a fost necesar să solicite mai multe informații de la Starbucks decât au fost furnizate administrației sale fiscale la momentul solicitării APA, deoarece acesta cunoștea activitatea SMBV, întrucât APA era o reînnoire a unei hotărâri anterioare (211). Cu toate acestea, faptul că Regatul Țărilor de Jos nu a ținut cont de faptul că cea mai mare parte a veniturilor SMBV provine din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea este în mod clar în contradicție cu afirmația sa potrivit căreia administrația fiscală cunoștea activitățile SMBV (212).

211

212

| (385) | Deși raportul privind prețurile de transfer recunoaște faptul că SMBV revinde producția cumpărată de la terți magazinelor, acesta ignoră această funcție atunci când alege elementele comparabile și un indicator al nivelului de profit pentru aplicarea MMTN. În consecință, consilierul fiscal al Starbucks nu a procedat la o evaluare critică pentru a identifica funcțiile principale ale SMBV în scopul analizei prețurilor de transfer (213). |
| --- | --- |

(385)

Deși raportul privind prețurile de transfer recunoaște faptul că SMBV revinde producția cumpărată de la terți magazinelor, acesta ignoră această funcție atunci când alege elementele comparabile și un indicator al nivelului de profit pentru aplicarea MMTN. În consecință, consilierul fiscal al Starbucks nu a procedat la o evaluare critică pentru a identifica funcțiile principale ale SMBV în scopul analizei prețurilor de transfer (213).

213

| (386) | Funcția principală a SMBV a fost, așadar, identificată insuficient în raportul privind prețurile de transfer de către consilierul fiscal al Starbucks și acceptată în mod eronat de către administrația fiscală neerlandeză ca bază de calcul pentru remunerația aprobată în APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(386)

Funcția principală a SMBV a fost, așadar, identificată insuficient în raportul privind prețurile de transfer de către consilierul fiscal al Starbucks și acceptată în mod eronat de către administrația fiscală neerlandeză ca bază de calcul pentru remunerația aprobată în APA încheiat cu SMBV.

(b)   Consilierul fiscal al Starbucks a utilizat în mod necorespunzător cheltuielile de exploatare ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN

| (387) | Punctul 2.87 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 indică faptul că, de regulă, și sub rezerva situației de fapt în cazul de față, cheltuielile de exploatare asociate vânzării sau distribuției ar putea constitui o bază adecvată pentru activitățile de distribuție la utilizarea MMTN (214). |
| --- | --- |

(387)

Punctul 2.87 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 indică faptul că, de regulă, și sub rezerva situației de fapt în cazul de față, cheltuielile de exploatare asociate vânzării sau distribuției ar putea constitui o bază adecvată pentru activitățile de distribuție la utilizarea MMTN (214).

214

| (388) | Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, chiar dacă activitățile SMBV nu au fost determinate în mod corect în raportul privind prețurile de transfer, cheltuielile de exploatare constituie un indicator adecvat pentru rentabilitate la aplicarea MMTN. Cu toate acestea, întrucât profiturile SMBV sunt generate și înregistrate prin aplicarea unei marje la produsele distribuite, Comisia consideră că vânzările reprezintă un indicator mai adecvat al funcției de revânzare generatoare de profit a SMBV. În plus, între 2008 și 2014 (215), vânzările totale ale SMBV au crescut de aproape trei ori, în timp ce marja brută a crescut de peste două ori în cursul aceleiași perioade (216). În schimb, cheltuielile de exploatare ale SMBV au crescut doar cu 6 %, astfel încât cheltuielile de exploatare nu pot fi considerate drept un indicator adecvat al activității de revânzare generatoare de profit a SMBV. |
| --- | --- |

(388)

Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, chiar dacă activitățile SMBV nu au fost determinate în mod corect în raportul privind prețurile de transfer, cheltuielile de exploatare constituie un indicator adecvat pentru rentabilitate la aplicarea MMTN. Cu toate acestea, întrucât profiturile SMBV sunt generate și înregistrate prin aplicarea unei marje la produsele distribuite, Comisia consideră că vânzările reprezintă un indicator mai adecvat al funcției de revânzare generatoare de profit a SMBV. În plus, între 2008 și 2014 (215), vânzările totale ale SMBV au crescut de aproape trei ori, în timp ce marja brută a crescut de peste două ori în cursul aceleiași perioade (216). În schimb, cheltuielile de exploatare ale SMBV au crescut doar cu 6 %, astfel încât cheltuielile de exploatare nu pot fi considerate drept un indicator adecvat al activității de revânzare generatoare de profit a SMBV.

215

216

| (389) | Într-adevăr, profiturile generate de SMBV din activități de revânzare sunt înregistrate în Regatul Țărilor de Jos și nu sunt puse pe seama niciunui alt membru al grupului, în măsură să genereze aceste profituri. De fapt, plata redevențelor ca profit rezidual transferă în mod efectiv profiturile pe care SMBV le obține din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea societății Alki LP. Cu toate acestea, niciuna dintre presupusele componente ale redevenței de plată nu are vreo legătură cu profiturile obținute din funcția de revânzare a SMBV, întrucât Alki LP nu este în măsură să genereze profituri active din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea, întrucât nu dispune de capacitate de exploatare, nici direct, nici prin intermediul partenerilor săi (217). Prin urmare, atribuirea acestor profituri societății Alki LP prin plata de redevențe pe baza profiturilor reziduale nu este în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(389)

Într-adevăr, profiturile generate de SMBV din activități de revânzare sunt înregistrate în Regatul Țărilor de Jos și nu sunt puse pe seama niciunui alt membru al grupului, în măsură să genereze aceste profituri. De fapt, plata redevențelor ca profit rezidual transferă în mod efectiv profiturile pe care SMBV le obține din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea societății Alki LP. Cu toate acestea, niciuna dintre presupusele componente ale redevenței de plată nu are vreo legătură cu profiturile obținute din funcția de revânzare a SMBV, întrucât Alki LP nu este în măsură să genereze profituri active din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea, întrucât nu dispune de capacitate de exploatare, nici direct, nici prin intermediul partenerilor săi (217). Prin urmare, atribuirea acestor profituri societății Alki LP prin plata de redevențe pe baza profiturilor reziduale nu este în conformitate cu principiul concurenței depline.

217

| (390) | În plus, profiturile înregistrate trebuie să fie atribuite, pentru că ele reprezintă o realitate economică ce nu poate fi înlocuită de utilizarea unui model economic sau de stabilirea a unor prețuri de transfer al cărui obiectiv îl constituie aproximarea realității economice în lipsa unor elemente evidente (directe). În cazul SMBV, profiturile obținute din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea nu sunt atribuite prin intermediul unei remunerații în nicio formă niciunei alte entități din grup, niciunui terț care ar fi în măsură să genereze profituri active din vânzarea de alte produse decât cele pe bază de cafea și, prin urmare, acestea ar trebui să fie atribuite SMBV. |
| --- | --- |

(390)

În plus, profiturile înregistrate trebuie să fie atribuite, pentru că ele reprezintă o realitate economică ce nu poate fi înlocuită de utilizarea unui model economic sau de stabilirea a unor prețuri de transfer al cărui obiectiv îl constituie aproximarea realității economice în lipsa unor elemente evidente (directe). În cazul SMBV, profiturile obținute din revânzarea altor produse decât cele pe bază de cafea nu sunt atribuite prin intermediul unei remunerații în nicio formă niciunei alte entități din grup, niciunui terț care ar fi în măsură să genereze profituri active din vânzarea de alte produse decât cele pe bază de cafea și, prin urmare, acestea ar trebui să fie atribuite SMBV.

| (391) | Consilierul fiscal a utilizat astfel în mod necorespunzător cheltuielile de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN. |
| --- | --- |

(391)

Consilierul fiscal a utilizat astfel în mod necorespunzător cheltuielile de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN.

(c)   O analiză funcțională bazată pe funcția de revânzare a SMBV și o remunerație bazată pe o marjă din vânzări ar fi condus la un nivel mai mare de remunerare

| (392) | Pentru a ilustra impactul pe care îl are identificarea incorectă de către consilierul fiscal al Starbucks a funcțiilor principale ale SMBV și alegerea necorespunzătoare a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit, Comisia a reprodus analiza consilierului fiscal cu un grup de societăți similare corectat pe baza funcției de revânzare a SMBV și a calculat o marjă la vânzări pentru grupul similar corectat. |
| --- | --- |

(392)

Pentru a ilustra impactul pe care îl are identificarea incorectă de către consilierul fiscal al Starbucks a funcțiilor principale ale SMBV și alegerea necorespunzătoare a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit, Comisia a reprodus analiza consilierului fiscal cu un grup de societăți similare corectat pe baza funcției de revânzare a SMBV și a calculat o marjă la vânzări pentru grupul similar corectat.

| (393) | Având în vedere faptul că obiectul principal de activitate al SMBV a fost identificat în mod eronat în raportul privind prețurile de transfer, grupul similar de elemente comparabile utilizat de consilierul fiscal pentru a stabili o remunerație pentru funcțiile exercitate de SMBV – codul NACE „Prelucrarea ceaiului și a cafelei” (218) – a fost, de asemenea, inadecvat pentru aplicarea MMTN. Pentru a corecta grupul similar, Comisia a efectuat o analiză similară bazată pe baza de date Amadeus, așa cum a fost utilizată în raportul privind prețurile de transfer, utilizând codul NACE „Comerțul cu ridicata cu cafea, ceai, cacao și mirodenii”. Celelalte criterii de selecție utilizate de Comisie pentru a selecta grupul similar au fost identice cu cele utilizate de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer (219). |
| --- | --- |

(393)

Având în vedere faptul că obiectul principal de activitate al SMBV a fost identificat în mod eronat în raportul privind prețurile de transfer, grupul similar de elemente comparabile utilizat de consilierul fiscal pentru a stabili o remunerație pentru funcțiile exercitate de SMBV – codul NACE „Prelucrarea ceaiului și a cafelei” (218) – a fost, de asemenea, inadecvat pentru aplicarea MMTN. Pentru a corecta grupul similar, Comisia a efectuat o analiză similară bazată pe baza de date Amadeus, așa cum a fost utilizată în raportul privind prețurile de transfer, utilizând codul NACE „Comerțul cu ridicata cu cafea, ceai, cacao și mirodenii”. Celelalte criterii de selecție utilizate de Comisie pentru a selecta grupul similar au fost identice cu cele utilizate de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer (219).

218

219

| (394) | Pentru comparație, Comisia a înlăturat din grupul similar corectat societățile care distribuie în principal alte produse decât ceai și cafea (cum ar fi condimente, zahăr, sau societățile care comercializează doar echipamente), reținând societățile implicate în activitatea de prăjire și rezultând douăsprezece societăți comparabile. |
| --- | --- |

(394)

Pentru comparație, Comisia a înlăturat din grupul similar corectat societățile care distribuie în principal alte produse decât ceai și cafea (cum ar fi condimente, zahăr, sau societățile care comercializează doar echipamente), reținând societățile implicate în activitatea de prăjire și rezultând douăsprezece societăți comparabile.

| (395) | Dat fiind faptul că jumătate din cele douăsprezece societăți nu au raportat date privind cheltuielile de exploatare (220) și, întrucât aceste date sunt sensibile la diferențele contabile dintre jurisdicții fiscale, Comisia a calculat o marjă din vânzări pentru societățile din grupul similar corectat. Rezultatul acestor calcule este prezentat în tabelul 12.

  Tabelul 12


  Analiza elementelor comparabile pe baza distribuției prin comerț cu ridicata | 2007 | 2006 | 2005 | 2005-2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | company name | country | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | average Mark-up on sales |
| 1 | ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE | Belgium | 30 872 | 1 683 | 29 189 | 20 311 | 5,45 % | 28 128 | 1 155 | 26 973 | 19 167 | 4,11 % | 21 204 | 646 | 20 558 | 13 125 | 3,05 % | 4,20 % |
| 2 | TOSTADORES REUNIDOS SA | Spain | 14 899 | 231 | 14 668 | 14 403 | 1,55 % | 13 080 | 244 | 12 835 | n.a. | 1,87 % | 11 618 | 206 | 11 412 | n.a. | 1,77 % | 1,73 % |
| 3 | MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA | Italy | 2 301 | – 347 | 2 648 | 1 165 | – 15,07 % | 1 224 | – 558 | 1 782 | 803 | – 45,55 % | 639 | – 359 | 998 | 420 | – 56,15 % | – 38,92 % |
| 4 | LA CITTADELLA S.P.A. | Italy | 2 949 | 601 | 2 349 | 787 | 20,37 % | 2 865 | 786 | 2 079 | 668 | 27,43 % | 2 820 | 675 | 2 145 | 635 | 23,94 % | 23,91 % |
| 5 | CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE' | Italy | 1 397 | 181 | 1 217 | 511 | 12,92 % | 1 210 | 67 | 1 143 | 480 | 5,54 % | 1 005 | 50 | 955 | 439 | 4,95 % | 7,80 % |
| 6 | CAFES TC-3 SAL | Spain | 2 015 | 118 | 1 897 | n.a. | 5,87 % | 1 881 | 73 | 1 808 | n.a. | 3,88 % | 1 721 | 46 | 1 675 | n.a. | 2,65 % | 4,13 % |
| 7 | ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε. | Greece | 12 880 | 832 | 12 048 | n.a. | 6,46 % | 10 092 | 310 | 9 782 | n.a. | 3,07 % | 10 126 | 212 | 9 914 | n.a. | 2,09 % | 3,87 % |
| 8 | CAFFE' SELE S.R.L. | Italy | 1 039 | 91 | 948 | 560 | 8,77 % | 968 | 82 | 886 | 536 | 8,47 % | 874 | 38 | 836 | 474 | 4,30 % | 7,18 % |
| 9 | RICO CAFÉ' S.R.L. | Italy | 306 | 1 | 305 | 181 | 0,40 % | 263 | 3 | 260 | 143 | 1,32 % | 211 | 2 | 209 | 139 | 1,11 % | 0,94 % |
| 10 | CAFÉ GRAEXPRES SL | Spain | 781 | 15 | 766 | n.a. | 1,92 % | 710 | 7 | 703 | n.a. | 1,05 % | 666 | 2 | 664 | n.a. | 0,31 % | 1,09 % |
| 11 | CERDANYA CAFES SL | Spain | 310 | 8 | 302 | n.a. | 2,63 % | 320 | 6 | 314 | n.a. | 1,77 % | 306 | 3 | 303 | n.a. | 1,11 % | 1,84 % |
| 12 | IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA | Portugal | 321 | 14 | 307 | 146 | 4,28 % | 23 | 6 | 317 | 139 | 1,75 % | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | | 3,01 % |
| number of companies | | 12 | | 12 | | 11 | 12 |
| lower qurtile | 1,7 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,5 % |
| median | 4,9 % | 2,5 % | 2,1 % | 3,1 % |
| upper quartile | 7,6 % | 4,8 % | 4,0 % | 5,5 % |

(395)

Dat fiind faptul că jumătate din cele douăsprezece societăți nu au raportat date privind cheltuielile de exploatare (220) și, întrucât aceste date sunt sensibile la diferențele contabile dintre jurisdicții fiscale, Comisia a calculat o marjă din vânzări pentru societățile din grupul similar corectat. Rezultatul acestor calcule este prezentat în tabelul 12.

220

Tabelul 12

Tabelul 12

Analiza elementelor comparabile pe baza distribuției prin comerț cu ridicata

Analiza elementelor comparabile pe baza distribuției prin comerț cu ridicata

2007

2006

2005

2005-2007

company name

country

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

average Mark-up on sales

1

ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

Belgium

30 872

1 683

29 189

20 311

5,45 %

28 128

1 155

26 973

19 167

4,11 %

21 204

646

20 558

13 125

3,05 %

4,20 %

2

TOSTADORES REUNIDOS SA

Spain

14 899

231

14 668

14 403

1,55 %

13 080

244

12 835

n.a.

1,87 %

11 618

206

11 412

n.a.

1,77 %

1,73 %

3

MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

Italy

2 301

– 347

2 648

1 165

– 15,07 %

1 224

– 558

1 782

803

– 45,55 %

639

– 359

998

420

– 56,15 %

– 38,92 %

4

LA CITTADELLA S.P.A.

Italy

2 949

601

2 349

787

20,37 %

2 865

786

2 079

668

27,43 %

2 820

675

2 145

635

23,94 %

23,91 %

5

CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

Italy

1 397

181

1 217

511

12,92 %

1 210

67

1 143

480

5,54 %

1 005

50

955

439

4,95 %

7,80 %

6

CAFES TC-3 SAL

Spain

2 015

118

1 897

n.a.

5,87 %

1 881

73

1 808

n.a.

3,88 %

1 721

46

1 675

n.a.

2,65 %

4,13 %

7

ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε.

Greece

12 880

832

12 048

n.a.

6,46 %

10 092

310

9 782

n.a.

3,07 %

10 126

212

9 914

n.a.

2,09 %

3,87 %

8

CAFFE' SELE S.R.L.

Italy

1 039

91

948

560

8,77 %

968

82

886

536

8,47 %

874

38

836

474

4,30 %

7,18 %

9

RICO CAFÉ' S.R.L.

Italy

306

1

305

181

0,40 %

263

3

260

143

1,32 %

211

2

209

139

1,11 %

0,94 %

10

CAFÉ GRAEXPRES SL

Spain

781

15

766

n.a.

1,92 %

710

7

703

n.a.

1,05 %

666

2

664

n.a.

0,31 %

1,09 %

11

CERDANYA CAFES SL

Spain

310

8

302

n.a.

2,63 %

320

6

314

n.a.

1,77 %

306

3

303

n.a.

1,11 %

1,84 %

12

IMPORCAFÉ – COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

Portugal

321

14

307

146

4,28 %

23

6

317

139

1,75 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3,01 %

number of companies

12

12

11

12

lower qurtile

1,7 %

1,5 %

1,1 %

1,5 %

median

4,9 %

2,5 %

2,1 %

3,1 %

upper quartile

7,6 %

4,8 %

4,0 %

5,5 %

| (396) | O analiză a unui grup similar de societăți care își desfășoară activitatea în principal în distribuția de cafea prin comerț cu ridicata are ca rezultat un venit mediu din vânzări de 3,1 %, cu o intercuartilă de 1,5 %-5,5 %. Deși intervalul intercuartilic este prezentat doar la un singur punct din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, între alte intervale posibile pentru abordarea problemei comparabilității (221), acesta este utilizat în mod frecvent de către consilieri fiscali. Cu toate acestea, pentru a evita acordarea unui avantaj societăților care recurg la stabilirea unor prețuri de transfer, ar trebui să se utilizeze punctul din interval care se apropie cel mai mult de cel mai probabil rezultat al pieței pentru evaluarea tranzacțiilor controlate. |
| --- | --- |

(396)

O analiză a unui grup similar de societăți care își desfășoară activitatea în principal în distribuția de cafea prin comerț cu ridicata are ca rezultat un venit mediu din vânzări de 3,1 %, cu o intercuartilă de 1,5 %-5,5 %. Deși intervalul intercuartilic este prezentat doar la un singur punct din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, între alte intervale posibile pentru abordarea problemei comparabilității (221), acesta este utilizat în mod frecvent de către consilieri fiscali. Cu toate acestea, pentru a evita acordarea unui avantaj societăților care recurg la stabilirea unor prețuri de transfer, ar trebui să se utilizeze punctul din interval care se apropie cel mai mult de cel mai probabil rezultat al pieței pentru evaluarea tranzacțiilor controlate.

221

| (397) | În cazul de față, baza de impozitare a SMBV, așa cum este stabilită prin APA încheiat cu SMBV, se află în afara intervalului intercuartilic calculat pe baza valorii grupului similar corectat cu o remunerație bazată pe un adaos la vânzări. Astfel cum se prezintă în tabelul 13, în fiecare an, începând din 2008, profitul impozabil al SMBV calculat pe baza APA încheiat cu SMBV, a fost mai mic decât profitul său impozabil în punctul inferior al intervalului respectiv, adică 1,5 % din vânzări:

  Tabelul 13













  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Vânzări SMBV | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| venit impozabil SMBV pe baza deciziei contestate | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| intervalul inferior al venitului impozabil (1,5 %) | 1 931 770 | 2 035 164 | 2 139 409 | 2 762 386 | 4 293 261 | 4 914 487 | 5 258 083 |
| mediana venitului impozabil (3,1 %) | 3 992 325 | 4 206 006 | 4 421 445 | 5 708 932 | 8 872 739 | 10 156 606 | 10 866 704 |
| intervalul superior al venitului impozabil (5,5 %) | 7 083 157 | 7 462 268 | 7 844 498 | 10 128 750 | 15 741 956 | 18 019 785 | 19 279 637 |
| venit impozabil al SMBV ca % din vânzări | 1,2 % | 1,3 % | 1,2 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

(397)

În cazul de față, baza de impozitare a SMBV, așa cum este stabilită prin APA încheiat cu SMBV, se află în afara intervalului intercuartilic calculat pe baza valorii grupului similar corectat cu o remunerație bazată pe un adaos la vânzări. Astfel cum se prezintă în tabelul 13, în fiecare an, începând din 2008, profitul impozabil al SMBV calculat pe baza APA încheiat cu SMBV, a fost mai mic decât profitul său impozabil în punctul inferior al intervalului respectiv, adică 1,5 % din vânzări:

Tabelul 13

Tabelul 13

(EUR)

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Vânzări SMBV

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

venit impozabil SMBV pe baza deciziei contestate

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

intervalul inferior al venitului impozabil (1,5 %)

1 931 770

2 035 164

2 139 409

2 762 386

4 293 261

4 914 487

5 258 083

mediana venitului impozabil (3,1 %)

3 992 325

4 206 006

4 421 445

5 708 932

8 872 739

10 156 606

10 866 704

intervalul superior al venitului impozabil (5,5 %)

7 083 157

7 462 268

7 844 498

10 128 750

15 741 956

18 019 785

19 279 637

venit impozabil al SMBV ca % din vânzări

1,2 %

1,3 %

1,2 %

0,8 %

0,6 %

0,5 %

0,5 %

| (398) | Intervalul intercuartilic 1,5 %-5,5 % se bazează pe date financiare din perioada 2005-2007, care este perioada cea mai recentă anterioare APA încheiat cu SMBV. Constatarea potrivit căreia baza de impozitare convenită în APA respectiv nu se încadrează în interval este la fel de valabilă pentru diferite perioade de observație (222). |
| --- | --- |

(398)

Intervalul intercuartilic 1,5 %-5,5 % se bazează pe date financiare din perioada 2005-2007, care este perioada cea mai recentă anterioare APA încheiat cu SMBV. Constatarea potrivit căreia baza de impozitare convenită în APA respectiv nu se încadrează în interval este la fel de valabilă pentru diferite perioade de observație (222).

222

| (399) | Faptul că consilierul fiscal al Starbucks a considerat în mod eronat societatea SMBV ca fiind o societate de producție cu o remunerație bazată pe cheltuieli de exploatare în scopul estimării remunerației în condiții de concurență deplină pentru SMBV este confirmată, de asemenea, de o comparație a datelor interne cu SMC. SMC este singura societate din cadrul grupului Starbucks care mai desfășoară activități de prăjire pe plan intern (223). Deoarece această societate este consolidată cu Starbucks SUA în scopul impozitării, nu există stimulente pentru ca Starbucks să transfere profiturile acestei societăți printr-o redevență plătită către Starbucks Corporation. Prin urmare, deși conturile SMC nu sunt auditate, acestea sunt constituite în scopuri pur economice în lipsa unor considerente fiscale. Pe baza acestor conturi, SMC este de [40-50] de ori mai profitabilă decât remunerația convenită pentru SMBV în APA încheiat cu SMBV atunci când se ia în considerare un venit din cheltuielilor de exploatare. Astfel cum se explică în considerentul 140 și cum se arată în tabelul 9, în timp ce APA încheiat cu SMBV convine asupra unui adaos de [9-12] % din profiturile care depășesc cheltuielile de exploatare, acest procent era de aproximativ 500 % pentru SMC în ultimele patru perioade contabile. |
| --- | --- |

(399)

Faptul că consilierul fiscal al Starbucks a considerat în mod eronat societatea SMBV ca fiind o societate de producție cu o remunerație bazată pe cheltuieli de exploatare în scopul estimării remunerației în condiții de concurență deplină pentru SMBV este confirmată, de asemenea, de o comparație a datelor interne cu SMC. SMC este singura societate din cadrul grupului Starbucks care mai desfășoară activități de prăjire pe plan intern (223). Deoarece această societate este consolidată cu Starbucks SUA în scopul impozitării, nu există stimulente pentru ca Starbucks să transfere profiturile acestei societăți printr-o redevență plătită către Starbucks Corporation. Prin urmare, deși conturile SMC nu sunt auditate, acestea sunt constituite în scopuri pur economice în lipsa unor considerente fiscale. Pe baza acestor conturi, SMC este de [40-50] de ori mai profitabilă decât remunerația convenită pentru SMBV în APA încheiat cu SMBV atunci când se ia în considerare un venit din cheltuielilor de exploatare. Astfel cum se explică în considerentul 140 și cum se arată în tabelul 9, în timp ce APA încheiat cu SMBV convine asupra unui adaos de [9-12] % din profiturile care depășesc cheltuielile de exploatare, acest procent era de aproximativ 500 % pentru SMC în ultimele patru perioade contabile.

223

| (400) | Scopul exercițiului realizat de către Comisie în considerentele 392-398 nu este de a calcula o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru funcțiile exercitate de SMBV în cadrul grupului Starbucks. Comisia recunoaște faptul că intervalul prezentat mai sus nu este susținut de o analiză suficientă de comparabilitate și că exercițiul este pur și simplu menit să reproducă și să repete analiza consilierilor fiscali în cazul în care funcțiile ar fi fost corect identificate. Scopul acestui exercițiu realizat de Comisie este mai degrabă de a arăta că, chiar dacă concluziile la care a ajuns Comisia în secțiunile 9.2.3.3 și 9.2.3.4 ar fi incorecte, identificarea greșită de către consilierul fiscal a funcțiilor principale ale SMBV și alegerea nepotrivită de către acesta a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN confirmă faptul că metodologia propusă de către acesta în raportul privind prețurile de transfer și acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru stabilirea bazei de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos nu conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece metodologia respectivă are drept rezultat reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(400)

Scopul exercițiului realizat de către Comisie în considerentele 392-398 nu este de a calcula o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru funcțiile exercitate de SMBV în cadrul grupului Starbucks. Comisia recunoaște faptul că intervalul prezentat mai sus nu este susținut de o analiză suficientă de comparabilitate și că exercițiul este pur și simplu menit să reproducă și să repete analiza consilierilor fiscali în cazul în care funcțiile ar fi fost corect identificate. Scopul acestui exercițiu realizat de Comisie este mai degrabă de a arăta că, chiar dacă concluziile la care a ajuns Comisia în secțiunile 9.2.3.3 și 9.2.3.4 ar fi incorecte, identificarea greșită de către consilierul fiscal a funcțiilor principale ale SMBV și alegerea nepotrivită de către acesta a cheltuielilor de exploatare ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN confirmă faptul că metodologia propusă de către acesta în raportul privind prețurile de transfer și acceptată prin APA încheiat cu SMBV pentru stabilirea bazei de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos nu conduce la o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. Deoarece metodologia respectivă are drept rezultat reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, ar trebui să se considere că APA încheiat cu SMBV prin acceptarea metodologiei respective conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

(d)   Caracterul inadecvat al ajustării capitalului circulant

| (401) | În raportul privind prețurile de transfer, consilierul fiscal al Starbucks propune o „Ajustare a adaosului prin conversie”, care este prezentată de Regatul Țărilor de Jos ca fiind o ajustare a capitalului circulant, însă metodologia utilizată nu prezintă factori la nivelul capitalului circulant nici în cazul societăților comparabile, nici al SMBV. Capitalul circulant reprezintă suma stocurilor de inventar și a creanțelor comerciale care urmează să fie finanțate fără datoriile comerciale. Nu există o relație constantă între CPV utilizate în ajustare și cerința de capital circulant. În mod specific, o societate cu un cuantum ridicat de costuri cu materii prime ar putea avea cerințe reduse de capital circulant dacă își gestionează stocul în mod eficient. Ajustările capitalului circulant urmărește să acopere eventualele diferențe în gestionarea stocurilor, a creanțelor și a datoriilor comerciale, care nu sunt acoperite de valoarea materiilor prime utilizate de societate. |
| --- | --- |

(401)

În raportul privind prețurile de transfer, consilierul fiscal al Starbucks propune o „Ajustare a adaosului prin conversie”, care este prezentată de Regatul Țărilor de Jos ca fiind o ajustare a capitalului circulant, însă metodologia utilizată nu prezintă factori la nivelul capitalului circulant nici în cazul societăților comparabile, nici al SMBV. Capitalul circulant reprezintă suma stocurilor de inventar și a creanțelor comerciale care urmează să fie finanțate fără datoriile comerciale. Nu există o relație constantă între CPV utilizate în ajustare și cerința de capital circulant. În mod specific, o societate cu un cuantum ridicat de costuri cu materii prime ar putea avea cerințe reduse de capital circulant dacă își gestionează stocul în mod eficient. Ajustările capitalului circulant urmărește să acopere eventualele diferențe în gestionarea stocurilor, a creanțelor și a datoriilor comerciale, care nu sunt acoperite de valoarea materiilor prime utilizate de societate.

| (402) | Prin urmare, Comisia consideră că „ajustarea capitalului circulant” de către consilierul fiscal este nepotrivită pentru scopul declarat și ajustarea diferențelor în utilizarea capitalului circulant. Nu există nicio justificare pentru această ajustare în situația de fapt prezentată în raportul privind prețurile de transfer. Argumentul Regatului Țărilor de Jos, potrivit căruia metoda prezentată în anexa la capitolul III din Liniile directoare ale OCDE din 2010, deși disponibile la momentul respectiv, nu au fost incluse în Liniile directoare ale OCDE din 1995, care erau aplicabile la momentul încheierii APA (224), este, prin urmare, irelevant. |
| --- | --- |

(402)

Prin urmare, Comisia consideră că „ajustarea capitalului circulant” de către consilierul fiscal este nepotrivită pentru scopul declarat și ajustarea diferențelor în utilizarea capitalului circulant. Nu există nicio justificare pentru această ajustare în situația de fapt prezentată în raportul privind prețurile de transfer. Argumentul Regatului Țărilor de Jos, potrivit căruia metoda prezentată în anexa la capitolul III din Liniile directoare ale OCDE din 2010, deși disponibile la momentul respectiv, nu au fost incluse în Liniile directoare ale OCDE din 1995, care erau aplicabile la momentul încheierii APA (224), este, prin urmare, irelevant.

224

| (403) | Ca răspuns la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la ajustarea capitalului circulant în decizia de inițiere a procedurii (225), Regatul Țărilor de Jos au transmis o simulare de calcul pentru un adaos utilizând metodologia de ajustare pentru diferite perioade de timp, aplicând o rată a dobânzii diferită și, în cele din urmă, aplicând aceeași rată a dobânzii ca referință, însă scăzând, nu adunând, 50 de puncte de bază. Aceste simulări nu abordează însă aceste îndoieli. Comisia nu și-a exprimat îndoielile cu privire la perioada de timp utilizată de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer. În considerentul 101 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia observă în schimb că remunerația ipotetică pentru materii prime a fost estimată prin raportare la EURIBOR, la care s-a adăugat o marjă de 50 de puncte de bază, al cărei nivel nu este explicat. Regatul Țărilor de Jos nu explică acest nivel prin prezentarea unor simulări cu diferite rate ale dobânzii și cu diferite marje de minus 50 de puncte de bază, acesta rămânând neexplicat. |
| --- | --- |

(403)

Ca răspuns la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la ajustarea capitalului circulant în decizia de inițiere a procedurii (225), Regatul Țărilor de Jos au transmis o simulare de calcul pentru un adaos utilizând metodologia de ajustare pentru diferite perioade de timp, aplicând o rată a dobânzii diferită și, în cele din urmă, aplicând aceeași rată a dobânzii ca referință, însă scăzând, nu adunând, 50 de puncte de bază. Aceste simulări nu abordează însă aceste îndoieli. Comisia nu și-a exprimat îndoielile cu privire la perioada de timp utilizată de consilierul fiscal al Starbucks în raportul privind prețurile de transfer. În considerentul 101 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia observă în schimb că remunerația ipotetică pentru materii prime a fost estimată prin raportare la EURIBOR, la care s-a adăugat o marjă de 50 de puncte de bază, al cărei nivel nu este explicat. Regatul Țărilor de Jos nu explică acest nivel prin prezentarea unor simulări cu diferite rate ale dobânzii și cu diferite marje de minus 50 de puncte de bază, acesta rămânând neexplicat.

225

| (404) | În ceea ce privește simularea furnizată de Regatul Țărilor de Jos, în care profiturile înainte de impozitare ale SMBV, împărțite la costurile totale, inclusiv CPV, se compară cu raportul dintre profit înainte de impozitare și costurile totale ale concurenților (226), Comisia ia act de faptul că Regatul Țărilor de Jos adoptă un interval care se bazează pe informații care datează după încheierea APA cu SMBV. În cazul în care se stabilește un interval intercuartilic al profitului înainte de impozitare raportat la costurile totale pe baza datelor financiare ale entităților similare pentru perioada 2001-2005, astfel cum este utilizat în raportul privind prețurile de transfer, acest interval s-ar situa între 4,9 % și 13,1 %, iar profiturile SMBV în perioada respectivă ar fi în afara acestui interval (227). De exemplu, în 2008, profitul SMBV înainte de impozitare raportat la costurile totale s-a ridicat la 1,2 % și a scăzut la 0,5 % în 2014. |
| --- | --- |

(404)

În ceea ce privește simularea furnizată de Regatul Țărilor de Jos, în care profiturile înainte de impozitare ale SMBV, împărțite la costurile totale, inclusiv CPV, se compară cu raportul dintre profit înainte de impozitare și costurile totale ale concurenților (226), Comisia ia act de faptul că Regatul Țărilor de Jos adoptă un interval care se bazează pe informații care datează după încheierea APA cu SMBV. În cazul în care se stabilește un interval intercuartilic al profitului înainte de impozitare raportat la costurile totale pe baza datelor financiare ale entităților similare pentru perioada 2001-2005, astfel cum este utilizat în raportul privind prețurile de transfer, acest interval s-ar situa între 4,9 % și 13,1 %, iar profiturile SMBV în perioada respectivă ar fi în afara acestui interval (227). De exemplu, în 2008, profitul SMBV înainte de impozitare raportat la costurile totale s-a ridicat la 1,2 % și a scăzut la 0,5 % în 2014.

226

227

| (405) | În continuare, Regatul Țărilor de Jos face trimitere la un articol din International Transfer Pricing Journal din 2012, care ar susține că atât pentru producătorii cu statut deplin, cât și pentru cei în regim lohn sau pe bază de contract, costurile totale, inclusiv CPV, constituie cel mai adecvat indicator al nivelului de profit. Articolul reprezenta, de asemenea, o comparație între marjele aplicate costurilor total ale producătorilor cu statut deplin și cele ale producătorilor în regim lohn sau pe bază de contract. Această analiză ar arăta, pe baza eșantionului ales, că producătorii în regim lohn și cei pe bază de contract ar avea marje mai ridicate aplicate costurilor totale decât producătorii cu statut deplin. Cu toate acestea, fără a aduce atingere valabilității generale a rezultatelor studiului empiric prezentat în articol, constatările articolului respectiv contrazic, în loc să susțină, argumentul formulat de Regatul Țărilor de Jos cum că rentabilitatea producătorilor cu risc scăzut ar trebui ajustată în sens descrescător față de producătorii cu statut deplin. Acest lucru se datorează faptului că Regatul Țărilor de Jos a acceptat o reducere a marjei aplicate costurilor pentru a include faptul că SMBV nu ar fi un producător cu statut deplin, în timp ce constatările empirice din articol par să indice faptul că ar fi fost potrivită o marjă mai mare. |
| --- | --- |

(405)

În continuare, Regatul Țărilor de Jos face trimitere la un articol din International Transfer Pricing Journal din 2012, care ar susține că atât pentru producătorii cu statut deplin, cât și pentru cei în regim lohn sau pe bază de contract, costurile totale, inclusiv CPV, constituie cel mai adecvat indicator al nivelului de profit. Articolul reprezenta, de asemenea, o comparație între marjele aplicate costurilor total ale producătorilor cu statut deplin și cele ale producătorilor în regim lohn sau pe bază de contract. Această analiză ar arăta, pe baza eșantionului ales, că producătorii în regim lohn și cei pe bază de contract ar avea marje mai ridicate aplicate costurilor totale decât producătorii cu statut deplin. Cu toate acestea, fără a aduce atingere valabilității generale a rezultatelor studiului empiric prezentat în articol, constatările articolului respectiv contrazic, în loc să susțină, argumentul formulat de Regatul Țărilor de Jos cum că rentabilitatea producătorilor cu risc scăzut ar trebui ajustată în sens descrescător față de producătorii cu statut deplin. Acest lucru se datorează faptului că Regatul Țărilor de Jos a acceptat o reducere a marjei aplicate costurilor pentru a include faptul că SMBV nu ar fi un producător cu statut deplin, în timp ce constatările empirice din articol par să indice faptul că ar fi fost potrivită o marjă mai mare.

| (406) | În cele din urmă, raportul privind prețurile de transfer acceptă, de asemenea, o reducere considerabilă a bazei de cost utilizată pentru a calcula baza de impozitare în 2008 comparativ cu acordul precedent, excluzând costurile [societatea de producție neafiliată 1], deși activitățile SMBV nu s-au schimbat, și nici relația comercială cu [societatea de producție neafiliată 1]. Coroborată cu o clasificare eronată a activităților efective ale SMBV, ajustarea respectivă nu pare a fi suficient de motivată. |
| --- | --- |

(406)

În cele din urmă, raportul privind prețurile de transfer acceptă, de asemenea, o reducere considerabilă a bazei de cost utilizată pentru a calcula baza de impozitare în 2008 comparativ cu acordul precedent, excluzând costurile [societatea de producție neafiliată 1], deși activitățile SMBV nu s-au schimbat, și nici relația comercială cu [societatea de producție neafiliată 1]. Coroborată cu o clasificare eronată a activităților efective ale SMBV, ajustarea respectivă nu pare a fi suficient de motivată.

| (407) | În concluzie, chiar dacă analiza societăților comparabile nu ar fi fost întemeiată pe clasificarea incorectă a activităților SMBV ca activități de prăjire a cafelei și consilierul fiscal al Starbucks nu ar fi folosit în mod incorect cheltuielile de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN, recurgerea la ajustarea capitalului circulant și excluderea costurilor [societății de producție neafiliate 1] din baza de impozitare a SMBV înseamnă că metodologia propusă prin raportul privind prețurile de transfer și acceptată prin APA încheiat cu SMBV nu generează o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline. |
| --- | --- |

(407)

În concluzie, chiar dacă analiza societăților comparabile nu ar fi fost întemeiată pe clasificarea incorectă a activităților SMBV ca activități de prăjire a cafelei și consilierul fiscal al Starbucks nu ar fi folosit în mod incorect cheltuielile de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit în aplicarea MMTN, recurgerea la ajustarea capitalului circulant și excluderea costurilor [societății de producție neafiliate 1] din baza de impozitare a SMBV înseamnă că metodologia propusă prin raportul privind prețurile de transfer și acceptată prin APA încheiat cu SMBV nu generează o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline.

| (408) | Prin faptul că a acceptat metodologia respectivă, care are drept rezultat reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, APA încheiat cu SMBV conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(408)

Prin faptul că a acceptat metodologia respectivă, care are drept rezultat reducerea obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, în comparație cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în cadrul acestui sistem este determinat de piață, APA încheiat cu SMBV conferă societății SMBV un avantaj selectiv în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

9.2.4.   Raționamente subsidiare: Avantaj selectiv printr-o derogare de la decret

Raționamente subsidiare: Avantaj selectiv printr-o derogare de la decret

| (409) | Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au susținut că decretul constituie sistemul de referință adecvat în raport cu care trebuie să se stabilească existența unui avantaj selectiv care decurge din APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(409)

Regatul Țărilor de Jos și Starbucks au susținut că decretul constituie sistemul de referință adecvat în raport cu care trebuie să se stabilească existența unui avantaj selectiv care decurge din APA încheiat cu SMBV.

| (410) | Astfel cum s-a menționat în considerentele 245-251, Comisia nu este de acord cu argumentele Regatului Țărilor de Jos și Starbucks privind sistemul de referință aplicabil. Cu toate acestea, la secțiunea raționamentelor subsidiare, Comisia concluzionează că APA încheiat cu SMBV acordă, de asemenea, un avantaj selectiv SMBV în contextul unui sistem de referință mai limitat compus din societăți din grup care aplică metode de stabilire a prețurilor de transfer care intră sub incidența articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și a decretului. |
| --- | --- |

(410)

Astfel cum s-a menționat în considerentele 245-251, Comisia nu este de acord cu argumentele Regatului Țărilor de Jos și Starbucks privind sistemul de referință aplicabil. Cu toate acestea, la secțiunea raționamentelor subsidiare, Comisia concluzionează că APA încheiat cu SMBV acordă, de asemenea, un avantaj selectiv SMBV în contextul unui sistem de referință mai limitat compus din societăți din grup care aplică metode de stabilire a prețurilor de transfer care intră sub incidența articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și a decretului.

| (411) | Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul sunt considerate a consacra „principiul concurenței depline” în cadrul legislației fiscale neerlandeze, potrivit căruia tranzacțiile dintre societăți intragrup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile pe baza principiului concurenței depline. Preambulul la decretul menționat explică în mod specific faptul că principiul concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare PT ale OCDE, a fost transpus în legea internă și că respectivele linii directoare se aplică direct Țărilor de Jos (228). |
| --- | --- |

(411)

Articolul 8b alineatul (1) din Actul IP și decretul sunt considerate a consacra „principiul concurenței depline” în cadrul legislației fiscale neerlandeze, potrivit căruia tranzacțiile dintre societăți intragrup ar trebui remunerate ca și când acestea ar fi convenite de societăți independente care negociază în circumstanțe comparabile pe baza principiului concurenței depline. Preambulul la decretul menționat explică în mod specific faptul că principiul concurenței depline, astfel cum este prevăzut în Liniile directoare PT ale OCDE, a fost transpus în legea internă și că respectivele linii directoare se aplică direct Țărilor de Jos (228).

228

| (412) | Având în vedere că Comisia a demonstrat deja în secțiunea 9.2.3.1 că APA încheiat cu SMBV aprobă anumite opțiuni metodologice ale consilierului fiscal al Starbucks pentru stabilirea prețurilor de transfer și care nu pot fi considerate a avea drept rezultat o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, conducând la o reducere a obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos, aceasta poate concluziona, în mod similar, că APA generează totodată un avantaj selectiv, în baza cadrului de referință mai restrâns al articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și decret. |
| --- | --- |

(412)

Având în vedere că Comisia a demonstrat deja în secțiunea 9.2.3.1 că APA încheiat cu SMBV aprobă anumite opțiuni metodologice ale consilierului fiscal al Starbucks pentru stabilirea prețurilor de transfer și care nu pot fi considerate a avea drept rezultat o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață, conducând la o reducere a obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos, aceasta poate concluziona, în mod similar, că APA generează totodată un avantaj selectiv, în baza cadrului de referință mai restrâns al articolului 8b alineatul (1) din Actul IP și decret.

9.2.5.   Justificarea

Justificarea

| (413) | Nici Regatul Țărilor de Jos, nici Starbucks nu au prezentat justificări pentru tratamentul selectiv al SMBV ca urmare a APA încheiat cu SMBV. Comisia reamintește, în această privință, faptul că sarcina dovedirii unei astfel de justificări îi revine statului membru. |
| --- | --- |

(413)

Nici Regatul Țărilor de Jos, nici Starbucks nu au prezentat justificări pentru tratamentul selectiv al SMBV ca urmare a APA încheiat cu SMBV. Comisia reamintește, în această privință, faptul că sarcina dovedirii unei astfel de justificări îi revine statului membru.

| (414) | În orice caz, Comisia nu a putut identifica niciun motiv posibil pentru justificarea tratamentului preferențial de care SMBV beneficiază ca urmare a APA încheiat cu SMBV, care s-ar putea spune că decurge în mod direct din principiile intrinseci, fundamentale sau directoare ale sistemului de referință sau rezultă din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficiența sistemului (229), dacă sistemul de referință respectiv este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, astfel cum a fost stabilit de către Comisie, sau decretul, astfel cum s-a susținut de către Regatul Țărilor de Jos și Starbucks. |
| --- | --- |

(414)

În orice caz, Comisia nu a putut identifica niciun motiv posibil pentru justificarea tratamentului preferențial de care SMBV beneficiază ca urmare a APA încheiat cu SMBV, care s-ar putea spune că decurge în mod direct din principiile intrinseci, fundamentale sau directoare ale sistemului de referință sau rezultă din mecanismele inerente necesare pentru funcționarea și eficiența sistemului (229), dacă sistemul de referință respectiv este sistemul general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, astfel cum a fost stabilit de către Comisie, sau decretul, astfel cum s-a susținut de către Regatul Țărilor de Jos și Starbucks.

229

9.2.6.   Concluzie privind existența unui avantaj selectiv

Concluzie privind existența unui avantaj selectiv

| (415) | Comisia concluzionează că APA încheiat cu AMBV, prin faptul că a aprobat o metodă pentru a se ajunge la o repartizare a profitului către SMBV din cadrul grupului Starbucks, care nu se poate considera că ar determina o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline și care determină o scădere a obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, comparativ cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în baza acestui sistem este determinat de piață, conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(415)

Comisia concluzionează că APA încheiat cu AMBV, prin faptul că a aprobat o metodă pentru a se ajunge la o repartizare a profitului către SMBV din cadrul grupului Starbucks, care nu se poate considera că ar determina o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline și care determină o scădere a obligației fiscale a SMBV în baza sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale, comparativ cu societățile neintegrate al căror profit impozabil în baza acestui sistem este determinat de piață, conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (416) | În cadrul raționamentelor subsidiare, Comisia ajunge la concluzia că APA încheiat cu SMBV, prin faptul că a aprobat, în baza decretului și a articolului 8b alineatul (1) din Actul IP, o metodă pentru a se ajunge la o repartizare a profitului către SMBV care nu se poate considera că ar determina o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline și care determină o scădere a obligației fiscale a SMBV comparativ cu alte societăți din grup care se supun impozitării în Regatul Țărilor de Jos, conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(416)

În cadrul raționamentelor subsidiare, Comisia ajunge la concluzia că APA încheiat cu SMBV, prin faptul că a aprobat, în baza decretului și a articolului 8b alineatul (1) din Actul IP, o metodă pentru a se ajunge la o repartizare a profitului către SMBV care nu se poate considera că ar determina o aproximare fiabilă a unui rezultat bazat pe piață în conformitate cu principiul concurenței depline și care determină o scădere a obligației fiscale a SMBV comparativ cu alte societăți din grup care se supun impozitării în Regatul Țărilor de Jos, conferă un avantaj selectiv societății SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

9.3.   Beneficiarul măsurii contestate

Beneficiarul măsurii contestate

| (417) | Comisia consideră că APA încheiat cu SMBV conferă un avantaj selectiv SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acesta determină o reducere a profitului impozabil al entității respective în Regatul Țărilor de Jos în comparație cu societăți neintegrate ale căror profituri impozabile sunt stabilite în funcție de tranzacțiile încheiate în condițiile pieței. Cu toate acestea, Comisia constată că SMBV face parte dintr-un grup de societăți multinaționale, și anume grupul Starbucks, remunerația rolului SMBV în cadrul acestui grup făcând obiectul APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(417)

Comisia consideră că APA încheiat cu SMBV conferă un avantaj selectiv SMBV în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acesta determină o reducere a profitului impozabil al entității respective în Regatul Țărilor de Jos în comparație cu societăți neintegrate ale căror profituri impozabile sunt stabilite în funcție de tranzacțiile încheiate în condițiile pieței. Cu toate acestea, Comisia constată că SMBV face parte dintr-un grup de societăți multinaționale, și anume grupul Starbucks, remunerația rolului SMBV în cadrul acestui grup făcând obiectul APA încheiat cu SMBV.

| (418) | Entități juridice separate pot fi considerate a alcătui o singură unitate economică în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Atunci unitatea economică respectivă este considerată a fi întreprinderea în cauză care beneficiază de măsura de ajutor. Așa cum a susținut Curtea de Justiție anterior, „[î]n dreptul concurențial, termenul de «întreprindere» trebuie să fie înțeles ca desemnând o unitate economică [...] chiar dacă în drept, respectiva unitate economică este formată din mai multe persoane fizice sau juridice” (230). Pentru a stabili dacă există mai multe entități care formează o unitate economică, Curtea de Justiție analizează existența unei cote de control sau a legăturilor funcționale, economice ori organice (231). În cazul de față, SMBV este controlată în totalitate de Alki LP, care este controlată la rândul ei de către societățile din grupul Starbucks (232). |
| --- | --- |

(418)

Entități juridice separate pot fi considerate a alcătui o singură unitate economică în scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Atunci unitatea economică respectivă este considerată a fi întreprinderea în cauză care beneficiază de măsura de ajutor. Așa cum a susținut Curtea de Justiție anterior, „[î]n dreptul concurențial, termenul de «întreprindere» trebuie să fie înțeles ca desemnând o unitate economică [...] chiar dacă în drept, respectiva unitate economică este formată din mai multe persoane fizice sau juridice” (230). Pentru a stabili dacă există mai multe entități care formează o unitate economică, Curtea de Justiție analizează existența unei cote de control sau a legăturilor funcționale, economice ori organice (231). În cazul de față, SMBV este controlată în totalitate de Alki LP, care este controlată la rândul ei de către societățile din grupul Starbucks (232).

230

231

232

| (419) | În plus, grupul Starbucks este cel care a luat decizia de a înființa SMBV în Regatul Țărilor de Jos și, prin urmare, grupul Starbucks este cel care beneficiază de pe urma APA încheiat cu SMBV, întrucât APA respectiv, astfel cum se menționează în considerentul 45, stabilește profitul care ar trebui repartizat SMBV în cadrul grupului de societăți respectiv pentru funcțiile pe care aceasta le exercită pentru societățile din grupul respectiv. APA încheiat cu SMBV este, la urma urmei, o hotărâre care acceptă o metodologie de stabilire a prețurilor de transfer pentru tranzacțiile din cadrul grupului Starbucks, astfel încât orice tratament fiscal favorabil acordat societății SMBV de către administrația fiscală neerlandeză aduce beneficii grupului Starbucks în ansamblu prin furnizarea de resurse suplimentare nu doar pentru SMBV, ci și pentru întregul grup. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a discutat în considerentul 257, în cazul în care se impune stabilirea unor prețuri de transfer pentru produse și servicii din cadrul unor entități juridice diferite ale unuia și aceluiași grup, efectele stabilirii prețurilor de transfer, are efecte, prin însăși natura sa, supra mai multor societăți din cadrul grupului (o creștere de preț dintr-o societate reduce profitul celeilalte). |
| --- | --- |

(419)

În plus, grupul Starbucks este cel care a luat decizia de a înființa SMBV în Regatul Țărilor de Jos și, prin urmare, grupul Starbucks este cel care beneficiază de pe urma APA încheiat cu SMBV, întrucât APA respectiv, astfel cum se menționează în considerentul 45, stabilește profitul care ar trebui repartizat SMBV în cadrul grupului de societăți respectiv pentru funcțiile pe care aceasta le exercită pentru societățile din grupul respectiv. APA încheiat cu SMBV este, la urma urmei, o hotărâre care acceptă o metodologie de stabilire a prețurilor de transfer pentru tranzacțiile din cadrul grupului Starbucks, astfel încât orice tratament fiscal favorabil acordat societății SMBV de către administrația fiscală neerlandeză aduce beneficii grupului Starbucks în ansamblu prin furnizarea de resurse suplimentare nu doar pentru SMBV, ci și pentru întregul grup. Cu alte cuvinte, astfel cum s-a discutat în considerentul 257, în cazul în care se impune stabilirea unor prețuri de transfer pentru produse și servicii din cadrul unor entități juridice diferite ale unuia și aceluiași grup, efectele stabilirii prețurilor de transfer, are efecte, prin însăși natura sa, supra mai multor societăți din cadrul grupului (o creștere de preț dintr-o societate reduce profitul celeilalte).

| (420) | În consecință, în pofida faptului că grupul este organizat sub formă de diferite persoane juridice, în contextul unui acord privind stabilirea prețurilor de transfer, respectivele societăți trebuie considerate ca fiind un singur grup care beneficiază de măsura de ajutor contestată (233). |
| --- | --- |

(420)

În consecință, în pofida faptului că grupul este organizat sub formă de diferite persoane juridice, în contextul unui acord privind stabilirea prețurilor de transfer, respectivele societăți trebuie considerate ca fiind un singur grup care beneficiază de măsura de ajutor contestată (233).

233

| (421) | În cele din urmă, în cazul de față, stabilirea bazei de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos influențează plata redevenței către Alki LP, întrucât redevența corespunde oricăror profituri înregistrate de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare, astfel cum s-a convenit prin APA încheiat cu SMBV (234). Prin urmare, reducerea obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos aduce beneficii nu doar pentru SMBV, ci și pentru Alki LP și, prin urmare, grupului Starbucks. |
| --- | --- |

(421)

În cele din urmă, în cazul de față, stabilirea bazei de impozitare a SMBV în Regatul Țărilor de Jos influențează plata redevenței către Alki LP, întrucât redevența corespunde oricăror profituri înregistrate de SMBV peste [9-12] % din cheltuielile de exploatare, astfel cum s-a convenit prin APA încheiat cu SMBV (234). Prin urmare, reducerea obligației fiscale a SMBV în Regatul Țărilor de Jos aduce beneficii nu doar pentru SMBV, ci și pentru Alki LP și, prin urmare, grupului Starbucks.

234

9.4.   Concluzii asupra existenței unui ajutor

Concluzii asupra existenței unui ajutor

| (422) | Prin prisma celor de mai sus, Comisia concluzionează că APA încheiat cu SMBV de administrația fiscală neerlandeză acordă societății SMBV și grupului Starbucks un avantaj selectiv care este imputabil Regatului Țărilor de Jos și finanțat din resursele de stat și care denaturează sau amenință să denatureze concurența și este susceptibil de a afecta schimburile comerciale din interiorul UE. Prin urmare, APA încheiat cu SMBV constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(422)

Prin prisma celor de mai sus, Comisia concluzionează că APA încheiat cu SMBV de administrația fiscală neerlandeză acordă societății SMBV și grupului Starbucks un avantaj selectiv care este imputabil Regatului Țărilor de Jos și finanțat din resursele de stat și care denaturează sau amenință să denatureze concurența și este susceptibil de a afecta schimburile comerciale din interiorul UE. Prin urmare, APA încheiat cu SMBV constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (423) | Întrucât APA încheiat cu SMBV determină o reducere a taxelor care ar trebui să fie în mod normal suportate de SMBV în cursul activităților sale comerciale, ar trebui să se considere că APA respectiv acordă un ajutor pentru funcționare în favoarea SMBV și grupul Starbucks. |
| --- | --- |

(423)

Întrucât APA încheiat cu SMBV determină o reducere a taxelor care ar trebui să fie în mod normal suportate de SMBV în cursul activităților sale comerciale, ar trebui să se considere că APA respectiv acordă un ajutor pentru funcționare în favoarea SMBV și grupul Starbucks.

9.5.   Probele pe care s-a bazat Comisia în constatarea existenței unui ajutor

Probele pe care s-a bazat Comisia în constatarea existenței unui ajutor

| (424) | Unul dintre argumentele avansate de Regatul Țărilor de Jos în cursul procedurii administrative este faptul că unele informații pe care s-a bazat Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, precum și date pe care s-a bazat în cursul procedurii oficiale de investigare, nu erau disponibile administrației fiscale neerlandeze la data la care aceasta a încheiat acordul cu SMBV. Astfel, Regatul Țărilor de Jos acuză Comisia că se folosește de „beneficiul analizei retrospective” în examinarea societății SMBV. |
| --- | --- |

(424)

Unul dintre argumentele avansate de Regatul Țărilor de Jos în cursul procedurii administrative este faptul că unele informații pe care s-a bazat Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii, precum și date pe care s-a bazat în cursul procedurii oficiale de investigare, nu erau disponibile administrației fiscale neerlandeze la data la care aceasta a încheiat acordul cu SMBV. Astfel, Regatul Țărilor de Jos acuză Comisia că se folosește de „beneficiul analizei retrospective” în examinarea societății SMBV.

| (425) | De exemplu, în timp ce evaluarea calificării SMBV ca producător în regim lohn se referă la funcțiile îndeplinite de SMBV la momentul încheierii APA, aceasta se referă și la alte activități, cum ar fi studiile de piață sau amortizarea activelor necorporale, care au avut loc mai târziu și, prin urmare, nu au putut fi luate în considerare de administrația fiscală neerlandeză la momentul încheierii APA cu SMBV în 2008. De asemenea, faptul că costurile pentru boabele de cafea verde au crescut semnificativ după 2010, ceea ce presupune faptul că plata redevenței a fost finanțată prin alte activități decât activitatea de prăjire, încălcându-se principiul concurenței depline, a devenit evident doar după încheierea APA. |
| --- | --- |

(425)

De exemplu, în timp ce evaluarea calificării SMBV ca producător în regim lohn se referă la funcțiile îndeplinite de SMBV la momentul încheierii APA, aceasta se referă și la alte activități, cum ar fi studiile de piață sau amortizarea activelor necorporale, care au avut loc mai târziu și, prin urmare, nu au putut fi luate în considerare de administrația fiscală neerlandeză la momentul încheierii APA cu SMBV în 2008. De asemenea, faptul că costurile pentru boabele de cafea verde au crescut semnificativ după 2010, ceea ce presupune faptul că plata redevenței a fost finanțată prin alte activități decât activitatea de prăjire, încălcându-se principiul concurenței depline, a devenit evident doar după încheierea APA.

| (426) | Comisia observă, în acest sens, că un număr considerabil de argumente care susțin concluzia Comisiei, potrivit căreia APA încheiat cu SMBV nu respectă principiul concurenței depline, se bazează pe informații și date aflate la dispoziția administrației fiscale neerlandeze la momentul încheierii APA. Acest lucru are legătură, în mod specific, cu mai multe acorduri privind servicii de prăjire și producție dintre Starbucks și terți menționate în considerentele 148-150, informații cu privire la complexitatea funcțiilor îndeplinite de SMBV și Alki LP, informații care pun sub semnul întrebării calificarea SMBV ca producător în regim lohn cu risc scăzut și caracterul adecvat al utilizării cheltuielilor de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit și creșterea cu 50 de puncte de bază a adaosului la materia primă (235). |
| --- | --- |

(426)

Comisia observă, în acest sens, că un număr considerabil de argumente care susțin concluzia Comisiei, potrivit căreia APA încheiat cu SMBV nu respectă principiul concurenței depline, se bazează pe informații și date aflate la dispoziția administrației fiscale neerlandeze la momentul încheierii APA. Acest lucru are legătură, în mod specific, cu mai multe acorduri privind servicii de prăjire și producție dintre Starbucks și terți menționate în considerentele 148-150, informații cu privire la complexitatea funcțiilor îndeplinite de SMBV și Alki LP, informații care pun sub semnul întrebării calificarea SMBV ca producător în regim lohn cu risc scăzut și caracterul adecvat al utilizării cheltuielilor de exploatare, în locul vânzărilor, ca indicator al nivelului de profit și creșterea cu 50 de puncte de bază a adaosului la materia primă (235).

235

| (427) | În ceea ce privește informațiile referitoare la costurile cu boabe de cafea verde, Comisia observă că raportul privind prețurile de transfer menționează acordul de procurare de boabe de cafea verde dintre SMBV și SCTC ca fiind una dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între companii, dar omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină, întrucât consilierul fiscal s-a bazat pe MMTN pentru a calcula o remunerație bazată pe funcția de prăjire. |
| --- | --- |

(427)

În ceea ce privește informațiile referitoare la costurile cu boabe de cafea verde, Comisia observă că raportul privind prețurile de transfer menționează acordul de procurare de boabe de cafea verde dintre SMBV și SCTC ca fiind una dintre cele mai importante tranzacții și fluxuri între companii, dar omite să examineze sau să analizeze dacă prețul perceput pentru boabele de cafea verde de SCTC de la SMBV este stabilit în condiții de concurență deplină, întrucât consilierul fiscal s-a bazat pe MMTN pentru a calcula o remunerație bazată pe funcția de prăjire.

| (428) | Dacă raportul privind prețurile de transfer ar fi analizat în mod corespunzător acest acord, ar fi trebuit să se estimeze, în scopul solicitării încheierii APA cu SMBV, o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru boabele de cafea verde (236). Dacă APA încheiat cu SMBV ar fi acoperit, în consecință, tranzacția cu boabe de cafea verde, o remunerație stabilită în 2008 în condiții de concurență deplină nu ar fi lăsat loc creșterilor nejustificate ale prețului pentru boabe de cafea verde începând din 2011. |
| --- | --- |

(428)

Dacă raportul privind prețurile de transfer ar fi analizat în mod corespunzător acest acord, ar fi trebuit să se estimeze, în scopul solicitării încheierii APA cu SMBV, o remunerație stabilită în condiții de concurență deplină pentru boabele de cafea verde (236). Dacă APA încheiat cu SMBV ar fi acoperit, în consecință, tranzacția cu boabe de cafea verde, o remunerație stabilită în 2008 în condiții de concurență deplină nu ar fi lăsat loc creșterilor nejustificate ale prețului pentru boabe de cafea verde începând din 2011.

236

| (429) | În orice caz, astfel cum se explică în considerentul 348 și următoarele, Starbucks nu a oferit nicio justificare valabilă pentru creșterea prețului boabelor de cafea verde după 2010, astfel încât argumentul este irelevant. |
| --- | --- |

(429)

În orice caz, astfel cum se explică în considerentul 348 și următoarele, Starbucks nu a oferit nicio justificare valabilă pentru creșterea prețului boabelor de cafea verde după 2010, astfel încât argumentul este irelevant.

| (430) | În plus, au fost puse la dispoziția administrației fiscale neerlandeze informații cu privire la adaosul aplicat la tranzacția respectivă la momentul solicitării încheierii APA cu SMBV și, dacă respectiva administrație ar fi solicitat informațiile în cauză, s-ar fi ajuns la un adaos de [aproximativ 3 %] stabilit în condiții de concurență deplină din CPV pentru SCTC (237), care este, în orice caz, mai mic decât adaosul de [aproximativ 6 %] și marja brută aferentă de [aproximativ 9 %] din CPV pe care Comisia le consideră a fi stabilite în condiții de concurență deplină în considerentul 358. Dacă adaosul respectiv ar fi fost ulterior acceptat în cadrul unui APA, SCTC ar fi fost împiedicată să mărească respectivul adaos la o medie de [aproximativ 18 %] începând din anul 2011, dacă nu există o solicitare de modificare a APA. În această privință, Comisia reamintește că APA încheiat cu SMBV se declară a fi valabil timp de zece ani, cu condiția ca ipotezele esențiale prezentate de SMBV să fie corecte și, în cazul în care acestea nu sunt corecte, ar trebui ca APA să fie considerat reziliat. |
| --- | --- |

(430)

În plus, au fost puse la dispoziția administrației fiscale neerlandeze informații cu privire la adaosul aplicat la tranzacția respectivă la momentul solicitării încheierii APA cu SMBV și, dacă respectiva administrație ar fi solicitat informațiile în cauză, s-ar fi ajuns la un adaos de [aproximativ 3 %] stabilit în condiții de concurență deplină din CPV pentru SCTC (237), care este, în orice caz, mai mic decât adaosul de [aproximativ 6 %] și marja brută aferentă de [aproximativ 9 %] din CPV pe care Comisia le consideră a fi stabilite în condiții de concurență deplină în considerentul 358. Dacă adaosul respectiv ar fi fost ulterior acceptat în cadrul unui APA, SCTC ar fi fost împiedicată să mărească respectivul adaos la o medie de [aproximativ 18 %] începând din anul 2011, dacă nu există o solicitare de modificare a APA. În această privință, Comisia reamintește că APA încheiat cu SMBV se declară a fi valabil timp de zece ani, cu condiția ca ipotezele esențiale prezentate de SMBV să fie corecte și, în cazul în care acestea nu sunt corecte, ar trebui ca APA să fie considerat reziliat.

237

9.6.   Compatibilitatea ajutorului

Compatibilitatea ajutorului

| (431) | Ajutorul de stat este considerate a fi compatibil cu piața internă dacă se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (238) și poate fi considerat compatibil cu piața internațională dacă se constată de către Comisie că se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, statul membru care acordă ajutorul este cel care are sarcina de a dovedi că ajutorul de stat acordat de acesta este compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolele 107 alineatul (2) sau 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(431)

Ajutorul de stat este considerate a fi compatibil cu piața internă dacă se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (2) din tratat (238) și poate fi considerat compatibil cu piața internațională dacă se constată de către Comisie că se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 107 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, statul membru care acordă ajutorul este cel care are sarcina de a dovedi că ajutorul de stat acordat de acesta este compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolele 107 alineatul (2) sau 107 alineatul (3) din tratat.

238

| (432) | Regatul Țărilor de Jos nu a invocat niciun motiv pentru a constata compatibilitatea cu oricare dintre dispozițiile respective pentru ajutorul de stat pe care l-a acordat prin încheierea APA cu SMBV. |
| --- | --- |

(432)

Regatul Țărilor de Jos nu a invocat niciun motiv pentru a constata compatibilitatea cu oricare dintre dispozițiile respective pentru ajutorul de stat pe care l-a acordat prin încheierea APA cu SMBV.

| (433) | În plus, după cum s-a explicat în considerentul 423, APA încheiat cu SMBV ar trebui considerat ca fiind o acordare de ajutor pentru funcționare în favoarea SMBV și grupului Starbucks. Ca o regulă generală, un astfel de ajutor nu poate fi considerat, în mod normal, compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat în sensul că nu facilitează dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, și nici stimulentele fiscale în discuție nu sunt limitate în timp, degresive sau proporționale cu măsurile necesare în vederea remedierii unei anumite deficiențe economice din zonele respective. |
| --- | --- |

(433)

În plus, după cum s-a explicat în considerentul 423, APA încheiat cu SMBV ar trebui considerat ca fiind o acordare de ajutor pentru funcționare în favoarea SMBV și grupului Starbucks. Ca o regulă generală, un astfel de ajutor nu poate fi considerat, în mod normal, compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat în sensul că nu facilitează dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, și nici stimulentele fiscale în discuție nu sunt limitate în timp, degresive sau proporționale cu măsurile necesare în vederea remedierii unei anumite deficiențe economice din zonele respective.

| (434) | În consecință, ajutorul de stat acordat în favoarea SMBV și grupului Starbucks de către Regatul Țărilor de Jos prin încheierea APA cu SMBV este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(434)

În consecință, ajutorul de stat acordat în favoarea SMBV și grupului Starbucks de către Regatul Țărilor de Jos prin încheierea APA cu SMBV este incompatibil cu piața internă.

9.7.   Ilegalitatea ajutorului

Ilegalitatea ajutorului

| (435) | În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, statele membre sunt obligate să informeze Comisia cu privire la orice intenție de acordare de ajutoare (obligația de notificare) și statul membru în cauză nu poate pune în aplicare nicio măsură de ajutor propusă până când Comisia nu a adoptat o decizie ca poziție finală cu privire la ajutorul în cauză (clauza suspensivă). |
| --- | --- |

(435)

În conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din tratat, statele membre sunt obligate să informeze Comisia cu privire la orice intenție de acordare de ajutoare (obligația de notificare) și statul membru în cauză nu poate pune în aplicare nicio măsură de ajutor propusă până când Comisia nu a adoptat o decizie ca poziție finală cu privire la ajutorul în cauză (clauza suspensivă).

| (436) | Comisia remarcă faptul că Regatul Țărilor de Jos nu a notificat Comisia cu privire la vreo intenție de acordare a măsurii de ajutor contestate, nici nu a respectat clauza suspensivă prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 1 litera (f) din Regulamentul (UE) 2015/1589 (239), APA încheiat cu SMBV constituie ajutor ilegal, pus în aplicare cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(436)

Comisia remarcă faptul că Regatul Țărilor de Jos nu a notificat Comisia cu privire la vreo intenție de acordare a măsurii de ajutor contestate, nici nu a respectat clauza suspensivă prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat. Prin urmare, în conformitate cu articolul 1 litera (f) din Regulamentul (UE) 2015/1589 (239), APA încheiat cu SMBV constituie ajutor ilegal, pus în aplicare cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat.

239

10.   RECUPERARE

RECUPERARE

| (437) | Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 impune Comisiei obligația de a dispune recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil. Această dispoziție prevede, de asemenea, ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului ilegal considerat a fi incompatibil. Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede faptul că ajutorul trebuie recuperat, inclusiv dobânda care curge de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului și până la data recuperării lui efective. Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (240) prezintă metodele care trebuie utilizate pentru calcularea dobânzii de recuperare. În sfârșit, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că „recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile legislației naționale a statului membru în cauză, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a deciziei Comisiei”. |
| --- | --- |

(437)

Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 impune Comisiei obligația de a dispune recuperarea ajutorului ilegal și incompatibil. Această dispoziție prevede, de asemenea, ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului ilegal considerat a fi incompatibil. Articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede faptul că ajutorul trebuie recuperat, inclusiv dobânda care curge de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului și până la data recuperării lui efective. Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (240) prezintă metodele care trebuie utilizate pentru calcularea dobânzii de recuperare. În sfârșit, articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că „recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile legislației naționale a statului membru în cauză, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a deciziei Comisiei”.

240

10.1.   Încredere legitimă

Încredere legitimă

| (438) | Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept. |
| --- | --- |

(438)

Articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2015/1589 prevede că Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept.

| (439) | NOB este singura parte interesată care semnalează problema încrederii legitime. De la bun început, trebuie precizat că principiul încrederii legitime nu poate fi invocat decât de persoanele susceptibile de a rambursa ajutorul (241), și anume Starbucks, și că Starbucks nu a prezentat niciun argument în acest sens. |
| --- | --- |

(439)

NOB este singura parte interesată care semnalează problema încrederii legitime. De la bun început, trebuie precizat că principiul încrederii legitime nu poate fi invocat decât de persoanele susceptibile de a rambursa ajutorul (241), și anume Starbucks, și că Starbucks nu a prezentat niciun argument în acest sens.

241

| (440) | În orice caz, pentru ca o acțiune privind principiul încrederii legitime să reușească, așteptarea trebuie să rezulte din acțiunea preliminară a Comisiei sub forma unor asigurări precise (242). Aceasta înseamnă că încrederea legitimă trebuie să rezulte din comportamentul anterior al Comisiei care, de exemplu, a aprobat deja aceeași schemă de ajutor sau una similară. NOB nu a făcut referire la niciun astfel de act al Comisiei. |
| --- | --- |

(440)

În orice caz, pentru ca o acțiune privind principiul încrederii legitime să reușească, așteptarea trebuie să rezulte din acțiunea preliminară a Comisiei sub forma unor asigurări precise (242). Aceasta înseamnă că încrederea legitimă trebuie să rezulte din comportamentul anterior al Comisiei care, de exemplu, a aprobat deja aceeași schemă de ajutor sau una similară. NOB nu a făcut referire la niciun astfel de act al Comisiei.

242

| (441) | Argumentul încrederii legitime invocat de către NOB este, așadar, lipsit de fond în scopul recuperării ajutorului ilegal acordat de Regatul Țărilor de Jos în favoarea Starbucks prin decizia fiscală contestată emisă în favoarea SMBV. |
| --- | --- |

(441)

Argumentul încrederii legitime invocat de către NOB este, așadar, lipsit de fond în scopul recuperării ajutorului ilegal acordat de Regatul Țărilor de Jos în favoarea Starbucks prin decizia fiscală contestată emisă în favoarea SMBV.

10.2.   Metoda de recuperare

Metoda de recuperare

| (442) | În temeiul Tratatului CE și a jurisprudenței instituite a Curții Europene, Comisia poate hotărî dacă statul membru în cauză trebuie sau nu să anuleze sau să modifice măsura de ajutor în cauză atunci când a constatat că acesta este incompatibil cu piața comună. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că, în cazul măsurilor de ajutor considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă, obligația statului de a anula măsura de ajutor este menită să restabilească situația existentă anterior. Curtea a afirmat în acest context că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează valoarea ajutoarelor acordate în mod ilegal, pierzând în acest fel avantajul pe care l-a avut față de ceilalți concurenți de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită. |
| --- | --- |

(442)

În temeiul Tratatului CE și a jurisprudenței instituite a Curții Europene, Comisia poate hotărî dacă statul membru în cauză trebuie sau nu să anuleze sau să modifice măsura de ajutor în cauză atunci când a constatat că acesta este incompatibil cu piața comună. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că, în cazul măsurilor de ajutor considerate de Comisie ca fiind incompatibile cu piața internă, obligația statului de a anula măsura de ajutor este menită să restabilească situația existentă anterior. Curtea a afirmat în acest context că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează valoarea ajutoarelor acordate în mod ilegal, pierzând în acest fel avantajul pe care l-a avut față de ceilalți concurenți de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită.

| (443) | Nicio dispoziție a legislației Uniunii nu impune Comisiei ca, atunci când dispune recuperarea ajutorului de stat declarat incompatibil cu piața internă, să cuantifice suma exactă a ajutorului de recuperat. Este suficient în schimb ca decizia Comisiei să cuprindă informații care să permită destinatarului să afle el însuși această sumă fără dificultăți excesive (243). |
| --- | --- |

(443)

Nicio dispoziție a legislației Uniunii nu impune Comisiei ca, atunci când dispune recuperarea ajutorului de stat declarat incompatibil cu piața internă, să cuantifice suma exactă a ajutorului de recuperat. Este suficient în schimb ca decizia Comisiei să cuprindă informații care să permită destinatarului să afle el însuși această sumă fără dificultăți excesive (243).

243

| (444) | În ceea ce privește ajutorul de stat ilegal acordat sub forma unor măsuri fiscale, comunicarea Comisiei privind impozitarea activităților economice prevede la punctul 35 că suma de recuperat trebuie calculată pe baza comparației dintre impozitul efectiv plătit și suma care ar fi trebuit plătită dacă s-ar fi aplicat norma general aplicabilă. |
| --- | --- |

(444)

În ceea ce privește ajutorul de stat ilegal acordat sub forma unor măsuri fiscale, comunicarea Comisiei privind impozitarea activităților economice prevede la punctul 35 că suma de recuperat trebuie calculată pe baza comparației dintre impozitul efectiv plătit și suma care ar fi trebuit plătită dacă s-ar fi aplicat norma general aplicabilă.

| (445) | Conform concluziilor din considerentele 339-341, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile folosind metoda PNC, în special prevederile de acordare a licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. Cu alte cuvinte, nu ar trebui să fie datorată nicio redevență pentru proprietatea intelectuală din cadrul respectivei relații, întrucât SMBV nu pare să obțină niciun avantaj din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, preluate cu licență de la Alki LP. |
| --- | --- |

(445)

Conform concluziilor din considerentele 339-341, Comisia consideră că o comparație cu tranzacții necontrolate comparabile folosind metoda PNC, în special prevederile de acordare a licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire din mai multe acorduri privind servicii de prăjire, producție și distribuție pe care Starbucks le-a încheiat cu terți, demonstrează că valoarea redevenței plătite de SMBV societății Alki LP pentru drepturi de proprietate intelectuală privind activități de prăjire ar trebui să fie zero în condiții de concurență deplină. Cu alte cuvinte, nu ar trebui să fie datorată nicio redevență pentru proprietatea intelectuală din cadrul respectivei relații, întrucât SMBV nu pare să obțină niciun avantaj din utilizarea drepturilor de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, preluate cu licență de la Alki LP.

| (446) | Având în vedere această concluzie, Regatul Țărilor de Jos ar trebui să ia în considerare profiturile contabile ale SMBV fără nicio scădere a redevenței de plătit de către SMBV în favoarea Alki LP din profiturile respective pentru acordarea licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ca punct de plecare din care să se stabilească obligația fiscală a SMBV în Regatul Țărilor de Jos cu scopul de a asigura faptul că ajutorul acordat prin APA încheiat cu SMBV este eliminat prin recuperare. |
| --- | --- |

(446)

Având în vedere această concluzie, Regatul Țărilor de Jos ar trebui să ia în considerare profiturile contabile ale SMBV fără nicio scădere a redevenței de plătit de către SMBV în favoarea Alki LP din profiturile respective pentru acordarea licenței pentru drepturi de proprietate intelectuală aferente activității de prăjire, ca punct de plecare din care să se stabilească obligația fiscală a SMBV în Regatul Țărilor de Jos cu scopul de a asigura faptul că ajutorul acordat prin APA încheiat cu SMBV este eliminat prin recuperare.

| (447) | În plus, având în vedere concluzia Comisiei din considerentul 358 potrivit căreia un adaos mediu de până la [aproximativ 6 %] din costurile boabelor de cafea verde vândute de SCTC societății SMBV începând din exercițiul fiscal 2011 și prețurile pentru boabele de cafea verde vândute către SMBV corespunzător unei marje brute de [aproximativ 9 %] pentru SCTC constituie o aproximare fiabilă conform principiului concurenței depline, profiturile contabile ale SMBV începând din exercițiul fiscal 2011 ar trebui crescute cu diferența dintre marja brută pentru boabele de cafea verde aplicate efectiv în această perioadă și o marjă brută pentru CPV a SCTC de [aproximativ 9 %]. |
| --- | --- |

(447)

În plus, având în vedere concluzia Comisiei din considerentul 358 potrivit căreia un adaos mediu de până la [aproximativ 6 %] din costurile boabelor de cafea verde vândute de SCTC societății SMBV începând din exercițiul fiscal 2011 și prețurile pentru boabele de cafea verde vândute către SMBV corespunzător unei marje brute de [aproximativ 9 %] pentru SCTC constituie o aproximare fiabilă conform principiului concurenței depline, profiturile contabile ale SMBV începând din exercițiul fiscal 2011 ar trebui crescute cu diferența dintre marja brută pentru boabele de cafea verde aplicate efectiv în această perioadă și o marjă brută pentru CPV a SCTC de [aproximativ 9 %].

| (448) | Diferența dintre suma corespunzătoare profiturilor contabile obținute în urma celor două etape prezentate în considerentele 446 și 447 și impozitate complet în conformitate cu normele sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale și impozitul pe profit plătit efectiv de către SMBV în Regatul Țărilor de Jos de la 1 octombrie 2007 este cea care reprezintă valoarea ajutorului care trebuie să fie recuperat de la SMBV și grupul Starbucks pentru a înlătura avantajul pe care SMBV și grupul Starbucks l-au primit în Regatul Țărilor de Jos ca urmare a APA încheiat cu SMBV. |
| --- | --- |

(448)

Diferența dintre suma corespunzătoare profiturilor contabile obținute în urma celor două etape prezentate în considerentele 446 și 447 și impozitate complet în conformitate cu normele sistemului general neerlandez de impozitare a societăților comerciale și impozitul pe profit plătit efectiv de către SMBV în Regatul Țărilor de Jos de la 1 octombrie 2007 este cea care reprezintă valoarea ajutorului care trebuie să fie recuperat de la SMBV și grupul Starbucks pentru a înlătura avantajul pe care SMBV și grupul Starbucks l-au primit în Regatul Țărilor de Jos ca urmare a APA încheiat cu SMBV.

10.3.   Entitatea de la care trebuie recuperat ajutorul

Entitatea de la care trebuie recuperat ajutorul

| (449) | Prin prisma observațiilor din considerentele 417-421, Comisia consideră că Regatul Țărilor de Jos ar trebui, în primul rând, să recupereze de la SMBV ajutorul ilegal și incompatibil acordat prin APA încheiat cu SMBV. În cazul în care SMBV nu este în măsură să ramburseze integral valoarea ajutorului primit în urma încheierii APA cu SMBV, Regatul Țărilor de Jos ar trebui să recupereze suma rămasă din ajutorul respectiv de la Starbucks Corporation, deoarece aceasta este entitatea care deține controlul asupra grupului Starbucks, astfel încât să se asigure înlăturarea avantajului acordat și restabilirea situației existente anterior pe piață. |
| --- | --- |

(449)

Prin prisma observațiilor din considerentele 417-421, Comisia consideră că Regatul Țărilor de Jos ar trebui, în primul rând, să recupereze de la SMBV ajutorul ilegal și incompatibil acordat prin APA încheiat cu SMBV. În cazul în care SMBV nu este în măsură să ramburseze integral valoarea ajutorului primit în urma încheierii APA cu SMBV, Regatul Țărilor de Jos ar trebui să recupereze suma rămasă din ajutorul respectiv de la Starbucks Corporation, deoarece aceasta este entitatea care deține controlul asupra grupului Starbucks, astfel încât să se asigure înlăturarea avantajului acordat și restabilirea situației existente anterior pe piață.

11.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (450) | În concluzie, Comisia constată că Regatul Țărilor de Jos a acordat în mod ilegal ajutor de stat societății SMBV și grupului Starbucks prin încheierea APA cu SMBV, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, pe care Regatul Țărilor de Jos este obligat să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589 de la SMBV și, în cazul în care acesta din urmă nu reușește să ramburseze suma integrală a ajutorului, de la Starbucks Corporation pentru valoarea rămasă din ajutorul acordat, |
| --- | --- |

(450)

În concluzie, Comisia constată că Regatul Țărilor de Jos a acordat în mod ilegal ajutor de stat societății SMBV și grupului Starbucks prin încheierea APA cu SMBV, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, pe care Regatul Țărilor de Jos este obligat să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589 de la SMBV și, în cazul în care acesta din urmă nu reușește să ramburseze suma integrală a ajutorului, de la Starbucks Corporation pentru valoarea rămasă din ajutorul acordat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Acordul de preț în avans încheiat de Regatul Țărilor de Jos la 28 aprilie 2008 cu Starbucks Manufacturing EMEA BV, care permite acesteia din urmă să își stabilească obligația fiscală de plată a impozitului pe profit în Regatul Țărilor de Jos o dată pe an pentru o perioadă de zece ani, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care este incompatibil cu piața internă și care a fost pus în aplicare în mod ilegal de către Regatul Țărilor de Jos, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat.

Articolul 2

(1)   Regatul Țărilor de Jos recuperează ajutorul ilegal și incompatibil menționat la articolul 1 de la Starbucks Manufacturing EMEA B.V.

(2)   Orice sume care rămân irecuperabile de la Starbucks Manufacturing EMEA BV, în urma recuperării descrise la alineatul precedent, trebuie recuperate de la Starbucks Corporation.

(3)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării efective a acestora.

(4)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului de stat acordat, prevăzut la articolul 1, este imediată și efectivă.

(2)   Regatul Țărilor de Jos garantează că această decizie va fi pusă în aplicare în termen de patru luni de la comunicare.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Regatul Țărilor de Jos transmite informații referitoare la metodologia utilizată pentru a calcula valoarea exactă a ajutorului.

(2)   Regatul Țărilor de Jos informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea ajutorului acordat menționat la articolul 1. La solicitarea Comisiei, Regatul Țărilor de Jos trebuie să prezinte imediat informații privind măsurile deja adoptate și planificate pentru respectarea prezentei decizii.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 21 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 460, 19.12.2014, p. 11.

1

(2)  În cuprinsul deciziei, termenii „decizie fiscală” și „APA” se utilizează ca sinonime.

2

(*1)  Pasaje din acest text au fost ascunse pentru a nu se divulga informații confidențiale; acestea sunt redate între paranteze drepte. Marjele de profit și adaosurile comerciale ale SCTC în ceea ce privește boabele de cafea verde sunt rotunjite la cel mai apropiat multiplu de 3 %.

*1

(3)  O decizie fiscală anterioară încheiată între administrația fiscală neerlandeză și Starbucks Coffee BV și SMBV în 2001 a fost, de asemenea, prezentată ca document justificativ.

3

(4)  Această scrisoare a fost trimisă în Regatul Țărilor de Jos în limba engleză la 7 martie 2014, urmată de o versiune în limba neerlandeză a aceleiași scrisori trimisă la 14 martie 2014.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 1.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1). Regulamentul (CE) nr. 659/1999 este abrogat de Regulamentul (UE) 2015/1589 al Consiliului din 13 iulie 2015 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 248, 24.9.2015, p. 9), începând cu 14 octombrie 2015. Toate etapele procedurale parcurse în cadrul procedurii au fost adoptate în baza Regulamentului (CE) nr. 659/1999. Orice trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 659/1999 pot fi interpretate drept trimiteri la Regulamentul (UE) 2015/1589 și ar trebui să fie citite în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa II la acest din urmă regulament.

6

(7)  C(2015) 862, 12.2.2015.

7

(8)  Starbucks US se referă la toate societățile care sunt membre ale grupului Starbucks și care au sediul social în Statele Unite ale Americii.

8

(9)  Această descriere se bazează pe Raportul anual pentru 2014 al Starbucks, p. 2.

9

(10)  A se vedea considerentul 20 din decizia de inițiere a procedurii pentru informații mai detaliate cu privire la grupul Starbucks.

10

(11)  APA încheiat cu SMBV prevede faptul că, după cel de al șaselea exercițiu contabil, mai exact la sfârșitul anului 2013, se va efectua o verificare intermediară pentru a se verifica dacă toate datele și circumstanțele au rămas aceleași.

11

(12)  Din textul original în limba neerlandeză: „
  [SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9-12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.
  ”

12

[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9-12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.

(13)  Din textul original în limba neerlandeză: „
  De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9-12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.
  ” Pentru o explicație a motivului pentru care plata redevențelor nu este supusă impozitării în Regatul Țărilor de Jos sau în Regatul Unit, a se vedea considerentul 28 din decizia de inițiere a procedurii.

13

De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9-12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.

(14)  Considerentele 27 și 28 din decizia de inițiere a procedurii prezintă o descriere completă a structurii juridice a societății Starbucks, astfel cum au fost prezentate în Raportul privind stabilirea prețurilor de transfer.

14

(15)  Aceste mărci comerciale, tehnologie și know-how includ, în principal, formatul magazinului Starbucks și identitatea comercială a Starbucks.

15

(16)  A se vedea considerentul 71 pentru o descriere a metodei prețului necontrolat comparabil (PNC).

16

(17)  Această definiție se bazează pe punctele 2.13-2.20 din Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer din 2010. Se aplică un preț necontrolat comparabil (extern) în cazul în care terții independenți plătesc, în aceleași împrejurări, același preț pentru același produs sau serviciu ca și părțile afiliate. În acest caz, redevențele intragrup se referă la plățile efectuate de dezvoltatorii Starbucks din regiunea EOMA în favoarea Starbucks Coffee BV.

17

(18)  Punctul II.G din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer.

18

(19)  Punctul II.E din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer.

19

(20)  Punctul III.B din raportul privind stabilirea prețurilor de transfer.

20

(21)  SCTC cumpără aceste boabe în beneficiul întregului grup Starbucks din întreaga lume și al entităților independente care au primit licență.

21

(22)  A se vedea nota de subsol 19.

22

(23)  În 2011, SMBV a angajat aproximativ [70-80] de persoane. Conform observațiilor Starbucks referitoare la decizia de inițiere a procedurii, [40-50] de persoane și-au desfășurat activitatea în domeniul prăjirii cafelei și [30-40] de persoane în servicii de logistică și administrative.

23

(24)  Conform informațiilor transmise de Starbucks Țărilor de Jos la momentul solicitării deciziilor, SMBV și Starbucks Corporation au încheiat un acord cu [societatea de logistică neafiliată A] în 2003 în baza căruia [societatea de logistică neafiliată A] va presta servicii de gestionare a inventarului (susținerea estimărilor furnizate de Starbucks), servicii de coordonare la import și gestionare a documentelor la export, servicii de administrare a contractelor cu vânzătorii și operațiuni de antrepozitare.

24

(25)  Conform informațiilor prezentate de Starbucks Țărilor de Jos la momentul solicitării deciziilor, SMBV a încheiat un acord de servicii de antrepozitare cu operațiuni în lanțul de aprovizionare și cafea cu [societatea de logistică neafiliată B] în 2004, în baza căruia [societatea de logistică neafiliată B] va presta servicii de antrepozitare pentru diverse produse Starbucks, inclusiv servicii administrative și de manipulare, încărcare și descărcare a vehiculelor, inspecții și depozitare.

25

(26)  Potrivit raportului privind stabilirea prețurilor de transfer, SMBV este responsabilă de relația contractuală cu [societatea producătoare neafiliată 1]. Contractele încheiate între [societatea producătoare neafiliată 1] și SMBV sunt însă negociate de Starbucks [...] conform Starbucks.

26

(27)  Producția contra-cost se înțelege, de regulă, ca fiind un acord în baza căruia o societate prelucrează materii prime sau produse semifinite pentru o altă societate.

27

(28)  Acest grafic nu este inclus în raport, fiind realizat de către Comisie pentru a facilita înțelegerea prezentei decizii.

28

(29)  A se vedea considerentul 72 pentru o descriere a MMTN.

29

(30)  Diferențele tranzacționale se referă la diferențele dintre tranzacțiile încheiate de societatea pentru care se aproximează baza de impozitare printr-o metodă de stabilire a prețurilor de transfer și tranzacțiile încheiate între societăți independente utilizate pentru stabilirea condițiilor de concurență deplină. În contextul metodei MMTN, este vorba despre tranzacțiile încheiate de societăți comparabile utilizate pentru a aproxima o marjă în condiții de concurență deplină. Diferențele funcționale se referă la diferențele dintre funcțiile îndeplinite de societatea a cărei bază de impozitare este aproximată printr-o metodă de stabilire a prețurilor de transfer și funcțiile îndeplinite de societăți comparabile utilizate pentru aproximarea condițiilor de concurență deplină.

30

(31)  Raportul se referă, în acest context, la punctul 3.26 din Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer din 1995.

31

(32)  Baza de date AMADEUS este o bază de date cu informații financiare comparabile pentru societățile publice și private din toată Europa. Aceasta este întreținută de Bureau van Dijk, o editură care publică informații despre societăți comerciale și informații economice.

32

(33)  În urma căutărilor automate din Amadeus au fost selectate 240 de societăți; prin criteriile de selecție financiare suplimentare aplicate de consilierul fiscal au fost eliminate 88 de societăți, reducând eșantionul la 152 de societăți potențial comparabile.

33

(34)  Principalele criterii de eliminare au fost acelea că societățile erau implicate în funcții non-conexe (și anume, distribuție, reparații etc.), care realizează produse non-conexe (și anume, bomboane, alte produse alimentare etc.) sau că societățile aparțineau unui grup. Cele 20 de companii acceptate cu titlu comparativ în raportul privind stabilirea prețurilor de transfer sunt prezentate în anexele la raport și reproduse în tabelul 5 din decizia de inițiere a procedurii.

34

(35)  Consilierul fiscal utilizează termenul de adaos, deși calculul adaosului se bazează pe profitul din exploatare al societăților comparabile împărțit la o bază de cost, nu pe profitul brut.

35

(36)  În cazul SMBV, costurile de exploatare reprezintă o mică parte din costurile totale. Prin urmare, deși procentul adaosului aplicat este mai mare, estimarea rezultată a bazei de impozitare este mai mică.

36

(37)  Administrațiile fiscale și legiuitorii cunosc această problemă, iar legislația fiscală permite, în general, administrației fiscale să corecteze declarațiile fiscale ale societăților integrate care aplică în mod eronat prețuri de transfer, prin înlocuirea de către acestea a prețurilor cu cele care corespund unei aproximări fiabile a termenilor conveniți de societăți independente în situații comparabile de negociere în condiții de concurență deplină.

37

(38)  Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale, OCDE, 13 iulie 1995.

38

(39)  Recomandarea C(95)126/FINAL din 13 iulie 1995.

39

(40)  Liniile directoare ale OCDE privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale, OCDE, joi, 22 iulie 2010.

40

(41)  Pentru Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, a se vedea punctul 3.43, care cuprinde o descriere comparabilă.

41

(42)  Punctele 1.45-1.48 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 și punctele 3.55-3.62 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

42

(43)  Punctul 1.48 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

43

(44)  Pentru a oferi o imagine completă, se specifică faptul că o parte din costurile cu forța de muncă pot fi incluse în CPV, atunci când acesta este direct asociat cu producția.

44

(45)  A se vedea considerentul 56 din decizia de inițiere a procedurii.

45

(46)  În tabelul 1, EBITDA reprezintă acronimul convențional pentru „câștig înainte de dobânzi, taxe, depreciere și amortizare” și EBT reprezintă acronimul convențional pentru „câștiguri înainte de impozitare”.

46

(47)  Decretul privind stabilirea prețurilor de transfer (Besluit verrekenprijzen) din 30 martie 2001, IFZ2001/295M. Decretul a fost înlocuit în 2013 (împreună cu Decretul din 21 august 2004, IFZ 2004/680M, care a completat Decretul din 2001 și l-a modificat în anumite puncte. Cu toate acestea, Decretul din 2004 nu este relevantă în acest caz) cu Decretul din 14 noiembrie 2013, IFZ 2013/184M, dreptul fiscal internațional. Metoda de stabilire a prețurilor de transfer, aplicarea principiului concurenței depline și liniile directoare privind prețurile de transfer pentru societățile multinaționale și administrațiile fiscale. Întrucât hotărârea datează din 2007, decizia se va referi la Decretul privind stabilirea prețurilor de transfer din 2001.

47

Besluit verrekenprijzen

(48)  Deoarece în 2001, articolul 8b nu era încă un text codificat în Actul IP, prețurile de transfer au fost ajustate, în scopul perceperii impozitului pe profit atât de la persoane fizice, cât și de la persoane juridice, în temeiul articolului 3.8 din Actul privind impozitul pe profit din 2001 (respectivele ajustări fiind aplicabile, de asemenea, contribuabililor persoane juridice în temeiul articolului 8 din Actul IP).

48

(49)  De exemplu, la sfârșitul [...] taxa respectivă a reprezentat [1,5-2] % din prețul pe care SCTC s-a așteptat să îl plătească pentru achiziționarea de boabe de cafea verde și [0,5-1] % din prețul perceput de la [...] de către SMBV. Denumirea [program de certificare] a fost utilizată și plătită de Starbucks din data de [...].

49

(*2)  De asemenea, a se vedea tabelul 8.

*2

(50)  În detaliu, profitul înregistrat înainte de impozitare și înainte de plata redevenței este echivalent cu „Vânzări” minus „Costuri de vânzare directe” (care reprezintă costurile cu materii prime consumate în procesul de producție) minus „Cheltuieli generale și administrative” minus „Schimb valutar” plus „Venituri din dobânzi” minus „Cheltuieli cu dobânzi” din figura 2. Spre exemplu, pentru exercițiul financiar 2010/2011, profitul înregistrat înainte de impozitare și înaintea plății redevenței ar fi echivalent cu 13 783 458 EUR. În vederea reducerii valorii înregistrate înainte de impozitare la nivelul convenit în APA încheiat cu SMBV de aproximativ [9-12] % din costurile convenite, se plătește o redevență deductibilă fiscal în valoare de 12 352 838 EUR societății Alki LP, astfel cum s-a înregistrat la poziția „Alte cheltuieli”.

50

(51)  Conform hotărârii precedente, baza de impozitare a SMBV a fost calculată ca reprezentând 8 % din costurile luate în considerare.

51

(52)  Printre acestea se numără marca figurativă Starbucks și planul de afaceri Starbucks.

52

(53)  Printre acestea se numără articolele de mobilier și accesoriile, exteriorul și imaginea magazinelor, așa-numitele sisteme aferente exteriorului/„părții din față” a magazinelor și așa-numitele sisteme de decor/„partea din spate” a magazinelor.

53

(54)  Printre acestea se numără „curbele mărcii” și formula pentru amestecurile de cafea.

54

(55)  Observațiile Țărilor de Jos cu privire la decizia de inițiere a procedurii, p. 25.

55

(56)  Observațiile Țărilor de Jos cu privire la decizia de inițiere a procedurii, p. 27.

56

(57)  A se vedea considerentele 145 și 146.

57

(58)  O societate constituită în conformitate cu legislația statului Washington, SUA (Asociat general).

58

(59)  O societate constituită în conformitate cu legislația statului Washington, SUA (Asociat comanditat).

59

(60)  A se vedea considerentul 106.

60

(61)  Pentru perioada 2008-2014, Alki LP a primit în total [400-500] de milioane EUR în taxe de licență de la Starbucks Coffee BV & SMBV. Din această sumă de [400-500] de milioane EUR, [300-400] de milioane EUR ([80-85] %) au fost primite de la Starbucks Coffee BV și [60-70] de milioane EUR ([1520] %) de la SMBV.

61

(62)  Conform Starbucks, această plată din partea Starbucks SUA către Alki LP se referă la o ajustare globală a costurilor prevăzută a compensa taxele de licență mai reduse ale Alki LP primite de la SMBV ca urmare a politicii globale a Starbucks de stabilire a prețurilor pentru cafeaua prăjită.

62

(63)  Acest „profit rezonabil” se calculează în temeiul normelor SUA privind stabilirea prețurilor de transfer și este stabilit pentru toate activitățile desfășurate de Starbucks Coffee BV și SMBV.

63

(64)  Starbucks nu a putut furniza o defalcare a plăților de participare aferente mărcii sau formei societății pentru anii 2005 și 2006. Există, de asemenea, o serie de discrepanțe între taxa de licență și plățile de participare efectuate de [CV 1] conform situației generale prezentate de Starbucks și situațiilor financiare pentru contul de profit & pierdere ale [CV 1]. Starbucks nu a putut stabili cauza exactă a acestor discrepanțe.

64

(65)  Nu s-au efectuat plăți de participare înainte de 2005 către Starbucks Corporation, deoarece [CV 1] a înregistrat pierderi până în 2005.

65

(66)  Cu toate acestea, această sumă ar fi, în medie, [...] mai redusă dacă venitul primit de la Starbucks Corporation nu ar fi luat în considerare la calcularea fondului de profit rezidual.

66

(67)  Cu toate acestea, această sumă ar fi, în medie, [...] mai redusă în cazul în care venitul primit de la Starbucks Corporation nu ar fi luat în considerare la calcularea fondului de profit rezidual.

67

(68)  A se vedea considerentul 146.

68

(*3)  Inclusiv un profit extraordinar după impozitare de [1-10 milioane] CHF și o pierdere de [800 000-900 000] CHF în 2006 și, respectiv, 2007.

*3

(69)  Valoarea în 2014, calculată prin compararea costurilor totale estimate ale Programului de practici C.A:F.E. și ale centrelor de asistență pentru agricultori cu CPV al SCTC și ajustată cu rata de schimb USD:CHF.

69

(70)  Marja brută reprezintă profitul brut (adică vânzările minus CPV) împărțit la vânzări, a se vedea considerentul 84.

70

(71)  FOB înseamnă franco la bord.

71

(72)  A se vedea punctul 2.141 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010: „În cazul în care nu există tranzacții necontrolate comparabile cu un grad suficient de fiabilitate pentru a justifica repartizarea profiturilor combinate, ar trebui să se ia în considerare datele interne, care ar putea constitui o modalitate fiabilă de stabilire sau de testare a condițiilor de concurență deplină la repartizarea profitului. Tipurile de astfel de date interne relevante vor depinde de datele faptice și circumstanțiale specifice cazului și ar trebui să îndeplinească condițiile stabilite în prezenta secțiune și, în special, la punctele 2.116-2.117 și 2.132. Acestea vor fi extrase în mod frecvent din situațiile de contabilizare a costurilor sau situațiile financiare ale contribuabililor.”

72

(73)  Suma înregistrată la „Deduceri” este considerată a constitui cheltuieli de exploatare, deoarece este compusă în principal din costurile cu forța de muncă și costurile de amortizare și reparații.

73

(74)  În temeiul prezentului acord, Starbucks Coffee BV are dreptul să acorde terților o licență pentru dezvoltarea, deținerea și gestionarea de magazine Starbucks sub mărcile comerciale aferente și folosind tehnologia și expertiza specifică.

74

(75)  Potrivit Acordului de furnizare, [...].

75

(76)  Starbucks a precizat că Acordurile de furnizare sunt contractate de Starbucks [...] și că acestea sunt acorduri standardizate în cazul în care termenii și condițiile subiacente sunt stabilite de Starbucks [...], potrivit observațiilor Starbucks, considerentul 6.14.

76

(77)  [...].

77

(78)  [...].

78

(79)  
  Ibidem, [...].

79

Ibidem

(80)  [...].

80

(81)  [...].

81

(82)  [...].

82

(83)  Această estimare are la bază suma redevențelor plătite societății Alki LP în perioada 2008-2014, împărțită la [900-1 000] EUR din veniturile obținute din toate produsele, care sunt înregistrate în tabelul 5 la categoriile „VENITURI DIN BĂUTURI PREPARATE”, „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ”, „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ”, „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO”, „VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ”, „VENITURI DIN CEAI AMBALAT”, „VENITURI DIN AMESTECURI DE BĂUTURI”, „VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE” și „VENITURI DIN EXTRACTE”. Deși Starbucks a indicat în documentele prezentate faptul că veniturile din categoriile „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ”, „VENITURI DIN CAFEA CAPSULATĂ MONODOZĂ VERISMO”, „VENITURI DIN CAFEA SOLUBILĂ”, „VENITURI DIN BAZĂ DE CAFEA FRAPPE” și „VENITURI DIN EXTRACTE” ar trebui să fie de asemenea clasificate drept venituri din asistența administrativă și logistică, deoarece veniturile subsecvente facturate dezvoltatorilor reprezintă valoarea creată de terți, nu de SMBV și că, în orice caz, aceasta nu reprezintă decât o mică parte din randamentul total de prăjire al SMBV, conform Starbucks. În plus, nu s-a specificat faptul că produsele din categoriile „VENITURI DIN CEAI AMBALAT”, „VENITURI DIN AMESTECURI DE BĂUTURI” conțin cafea produsă de Starbucks.

83

(84)  A se vedea considerentul 140 pentru datele financiare ale societății.

84

(85)  Cu toate acestea, punctul 4.9 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 (și, de asemenea, punctul 4.9 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010) se referă la situații în care „din cauza complexității datelor supuse evaluării, chiar și cel mai bine intenționat contribuabil poate comite în mod cinstit o greșeală”.

85

(86)  În acest context, acestea se referă totodată la o comunicare a Comisiei fără caracter obligatoriu privind lucrările Forumului comun al UE pentru prețurile de transfer [a se vedea COM(2007)71], unde se afirmă că „Administrațiile fiscale trebuie să facă eforturi pentru a reduce povara evaluării la minim, solicitând numai informații pertinente”.

86

(87)  Decizia 2009/809/CE a Comisiei din 8 iulie 2009 privind schema groepsrentebox pe care Țările de Jos intenționează să o pună în aplicare [C 4/07 (ex N 465/06)] (JO L 288, 4.11.2009, p. 26).

87

(88)  Reinvocarea Deciziei 2009/809/CE.

88

(89)  Potrivit raportului, o marjă din CPV se justifică numai în cazurile în care prestatorul de servicii este responsabil pentru domenii precum dezvoltarea produselor/cercetare și dezvoltare, planificarea strategică a lanțului de aprovizionare, achiziții strategice și activități generatoare de venituri (de exemplu, comercializare, stabilirea de prețuri și generarea cererii) și, de asemenea, suportă și gestionează riscurile aferente. Potrivit Starbucks, SMBV nu îndeplinește aceste funcții. În raport se menționează, de asemenea, că funcțiile precum planificarea curentă, achizițiile non-strategice, conversia, procesarea comenzilor, antrepozitarea/logistica și facturarea fără riscuri comerciale în legătură cu produsele în cauză justifică doar o marjă din costurile de exploatare ale prestatorului de servicii.

89

(90)  În cazul Societății Y, adaosul este aplicat, de asemenea, doar la cheltuieli de exploatare.

90

(91)  Conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, cu toate că majoritatea terților desfășoară alte activități specifice, în afară de activitatea de prăjire, comportă un risc antreprenorial sau dețin drepturi de proprietate intelectuală dezvoltate pe cont propriu, taxele pe care acești terți le plătesc societății Starbucks (fie sub forma unui preț de cumpărare mai mare pentru boabe de cafea, fie sub forma unei redevențe asupra veniturilor) sunt la niveluri similare cu cele ale SMBV. Cu toate acestea, conform celor afirmate de Regatul Țărilor de Jos, ar fi fost de așteptat taxe sau prețuri mai mici datorită profilului mai complex al unora dintre terți.

91

(92)  Cauza C-399/08 P, Comisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punctul 38 și jurisprudența citată.

92

Comisia/Deutsche Post

(93)  Cauza C-399/08 P, Comisia/Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, punctul 39 și jurisprudența citată.

93

Comisia/Deutsche Post

(94)  A se vedea cauzele conexate C-106/09 P și C-107/09 P, Comisia și Spania/Government of Gibraltar și Regatul Unit, ECLI:EU:C:2011:732, punctul 72 și jurisprudența citată.

94

Comisia și Spania/Government of Gibraltar și Regatul Unit

(95)  Cauza 730/79, Phillip Morris/Comisia, ECLI:EU:C:1980:209, punctul 11. Cauzele conexate T-298/97, T-312/97 etc., Alzetta și alții/Comisia, ECLI:EU:T:2000:151, punctul 80.

95

Phillip Morris/Comisia

Alzetta și alții/Comisia

(96)  C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, punctul 40.

96

Heiser

(97)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos și alții, ECLI:EU:C:2009:417.

97

Paint Graphos și alții

(98)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos și alții, ECLI:EU:C:2009:417, punctul 65.

98

Paint Graphos și alții

(99)  A se vedea, de asemenea, C-78/08-C-80/08, Paint Graphos și alții, ECLI:EU:C:2009:417, punctul 50.

99

Paint Graphos și alții

(100)  Articolul 2 din Actul IP din 1969.

100

(101)  Cota standard conform Actului IP este de 25 %. Există două categorii de venituri impozabile. O cotă inferioară de 20 % se aplică la prima categorie de venituri, pentru venituri impozabile în valoare de până la 200 000 de euro.

101

(102)  Articolul 3 și capitolul III din Actul IP din 1969, potrivit cărora pentru societățile nerezidente se impozitează: 1. veniturile obținute din activitatea unei societăți având sediul permanent sau un reprezentant permanent în Regatul Țărilor de Jos; 2. veniturile și câștigurile de capital obținute din bunuri imobiliare aflate în Regatul Țărilor de Jos; 3. veniturile și câștigurile de capital asociate drepturilor privind explorarea pentru sau exploatarea resurselor naturale situate în Regatul Țărilor de Jos sau în partea Regatului Țărilor de Jos din zona platoului continental; 4. orice remunerație obținută dintr-o funcție de conducere a unei entități rezidente; 5. venituri asociate drepturilor la profiturile unei întreprinderi (acțiunile și obligațiunile sunt excluse), ale cărei organe de conducere sunt situate pe teritoriul Regatului Țărilor de Jos; și 6. veniturile și câștigurile de capital obținute din creanțe asociate unei cote substanțiale de participare la capital.

102

(103)  Articolul 2 alineatul (4) din Actul IP din 1969.

103

(104)  Din textul original în limba neerlandeză: „
  De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.
  ”

104

De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkomst. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.

(105)  Capitolele II și III din Actul IP din 1969.

105

(106)  În general, toate întreprinderile care au un venit sunt considerate a se afla într-o situație de fapt și de drept similară din perspectiva impozitării directe a societăților.

106

(107)  Decizia 2009/809/CE.

107

(108)  Observațiile SMBV cu privire la decizia de inițiere a procedurii, secțiunea 2.20.

108

(109)  C-138/09, Todaro Nunziatina & C., ECLI:EU:C:2010:291, punctul 21.

109

Todaro Nunziatina & C.

(110)  Schema a prevăzut ca soldul pozitiv dintre dobânzile încasate din împrumuturile de la nivelul grupului și dobânda plătită în contextul operațiunilor de finanțare intragrup să nu fie impozitat prin aplicarea cotei standard a impozitului pe profit de 25,5 % la momentul respectiv, ci prin aplicarea cotei de 5 % într-un „regim fiscal aplicabil dobânzilor intragrup”.

110

(111)  Decizia Groepsrentebox, considerentul 85.

111

Groepsrentebox

(112)  Decizia Groepsrentebox, considerentul 101.

112

Groepsrentebox

(113)  Decizia Groepsrentebox, considerentul 107.

113

Groepsrentebox

(114)  A se vedea considerentele 148-150.

114

(115)  A se compara cu răspunsul Melitta la considerentele 207-209.

115

(116)  Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că, chiar dacă SMBV ar fi implicată în operațiuni de finanțare, Comisia nu ar considera că decizia Groepsrentebox este aplicabilă, având în vedere, pe de o parte, obiectivele diferite urmărite de schema aplicabilă dobânzilor la nivel de grup și, pe de altă parte, stabilirea bazei impozabile a SMBV.

116

(117)  Observațiile Regatului Țărilor de Jos din secțiunea 3.2 din decizia de inițiere a procedurii.

117

(118)  Cauza C-15/14 P, Comisia/MOL, ECLI:EU:C:2015:362, punctul 60; a se vedea, de asemenea, cauza T-385/12, Orange/Comisia, ECLI:EU:T:2015:117.

118

Comisia/MOL

Orange/Comisia

(119)  Cauza C-39/94, SFEI și alții, ECLI:EU:C:1996:285, punctul 60; cauza C-342/96, Spania/Comisia, ECLI:EU:C:1999:210, punctul 41.

119

SFEI și alții

Spania/Comisia

(120)  Cauza 173/73, Italia/Comisia, ECLI:EU:C:1974:71, punctul 13.

120

Italia/Comisia

(121)  A se vedea, de exemplu, cauza C-387/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100.

121

Banco Exterior de España

(122)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416.

122

Belgia și Forum 187/Comisia

(123)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416.

123

Belgia și Forum 187/Comisia

(124)  Decizia 2003/757/CE a Comisiei din 17 februarie 2003 privind schema de ajutor pusă în aplicare de Belgia în favoarea centrelor de coordonare stabilite în Belgia (JO L 282, 30.10.2003, p. 25).

124

(125)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416, punctele 96 și 97.

125

Belgia și Forum 187/Comisia

(126)  Cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416, punctul 81.

126

Belgia și Forum 187/Comisia

(127)  A se vedea considerentul 186.

127

(128)  A se vedea considerentele 162 și 191.

128

(129)  Denumită în continuare „primă ajustare” în considerentele 49, 97 și 100 din decizia de inițiere a procedurii.

129

(130)  Denumită în continuare „a doua ajustare” în considerentul 52 din decizia de inițiere a procedurii. Întrucât primele două opțiuni sunt dezbătute în Liniile directoare ale OCDE, opțiunea ulterioară de aplicare a unei ajustări la capitalul circulant nu este reglementată de Liniile directoare ale OCDE în modul în care este aplicată de consilierul fiscal în acest caz.

130

(131)  O tranzacție controlată reprezintă o tranzacție între două întreprinderi care sunt asociate una față de cealaltă, în timp ce o tranzacție necontrolată reprezintă o tranzacție între întreprinderi care sunt întreprinderi independente una față de cealaltă.

131

(132)  Secțiunea 9.2.3.2.

132

(133)  Secțiunea 9.2.3.3 (a)-(e).

133

(134)  Secțiunea 9.2.3.3 (f).

134

(135)  Secțiunea 9.2.3.4.

135

(136)  Secțiunea 9.2.3.5.

136

(137)  A se vedea, de asemenea, punctul 1.6 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

137

(138)  A se vedea considerentul 234.

138

(139)  Axarea pe tranzacții este din nou menționată la punctul 1.33 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, clarificând faptul că „aplicarea principiului concurenței depline se bazează în general pe o comparație a condițiilor aferente unei tranzacții controlate cu condițiile aferente tranzacțiilor dintre întreprinderi independente”.

139

(140)  A se vedea considerentele 68 și 69.

140

(141)  A se vedea considerentul 90.

141

(142)  A se vedea, în mod specific, considerentele 120 și 122 din decizia de inițiere a procedurii.

142

(143)  Astfel cum se explică în considerentul 102.

143

(144)  A se vedea considerentul 115 din decizia de inițiere a procedurii.

144

(145)  A se vedea punctul 6.16 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995 care prezintă aceeași considerație.

145

(146)  În scop ilustrativ, într-o analiză care utilizează Royaltystat, pentru o perioadă de 2 trimestre în 2015 se arată că, din cele 168 de acorduri disponibile în baza de date în acest sector, prin care s-a acordat licență doar pentru tehnologie, valoarea medie a redevenței a fost de 5 % din vânzări (pe baza a 143 dintre aceste acorduri în cazul cărora taxa de licență a fost stabilită ca procent din valoarea vânzărilor, nu din suma plătită pe unitate vândută). Dintre toate contractele disponibile în baza de date Royaltystat, nu a fost identificat niciun contract prin care să se plătească o remunerație pentru o tehnologie de prăjire a cafelei autorizată pe piață. O astfel de tehnologie a fost autorizată doar în anumite cazuri în combinație cu mărci comerciale.

146

(147)  A se vedea, de asemenea, punctul 1.17 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

147

(148)  Însă acest lucru nu este valabil pentru [societatea de producție neafiliată 10].

148

(149)  A se vedea tabelul 3.

149

(150)  A se vedea considerentul 209.

150

(151)  A se vedea considerentele 211-212.

151

(152)  A se vedea considerentele 203-205.

152

(153)  A se vedea considerentele 148-150 și 300-304.

153

(154)  A se vedea considerentul 142.

154

(155)  Starbucks a arătat că veniturile înregistrate sub denumirea de „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” se referă la funcția de prăjire și ambalare a SMBV și că veniturile obținute din alte elemente care ar putea acoperi produsele prelucrate parțial pe baza cafelei prăjite de SMBV reprezintă o mică parte din producția totală de prăjire a SMBV, a se vedea considerentul 94.

155

(156)  De fapt, conform considerentului (97), SMBV păstrează o marjă pe alte produse decât cele pe bază de cafea acoperind toate costurile [...] ale [...]. Această marjă este înregistrată ca fiind aferentă funcției de revânzare.

156

(157)  A se vedea, de asemenea, punctul 3.64 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010, potrivit cărora: „O întreprindere independentă nu ar continua activitățile care înregistrează pierderi decât dacă aceasta ar avea așteptări rezonabile în privința unor profituri viitoare.” și punctul 1.52 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

157

(158)  A se vedea considerentul 105.

158

(159)  A se vedea considerentul 170.

159

(160)  A se vedea considerentul 51.

160

(161)  În cadrul căruia măsura de stabilire a prețurilor de transfer pentru SMBV se reflectă în calcularea redevenței care trebuie plătită societății Alki LP, a se vedea considerentul 170.

161

(162)  A se vedea, de asemenea, considerentul 87 din decizia de inițiere a procedurii.

162

(163)  Aceste puncte fac parte din capitolul 9 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 care abordează restructurarea societăților, însă sunt totuși relevante datorită principiului subsecvent enunțat la punctele respective.

163

(164)  Punctul 9.46 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

164

(165)  A se vedea considerentul 167.

165

(166)  Punctul 9.23 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

166

(167)  Punctul 9.29 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

167

(168)  Punctul 9.23 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

168

(169)  A se vedea considerentul 106.

169

(170)  
  Ibid.

170

Ibid

(171)  
  Ibid.

171

Ibid

(172)  A se vedea considerentul 146.

172

(173)  Se poate identifica un conținut similar la punctele 1.36-1.41 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

173

(174)  A se vedea considerentul 107.

174

(175)  A se vedea considerentul 144.

175

(176)  A se vedea considerentul 112.

176

(177)  Plățile efectuate de Starbucks Coffee BV în favoarea Alki LP sunt atribuite aceluiași grup ca și plățile efectuate de SMBV, acestea din urmă reprezentând o parte mai mică din veniturile societății Alki LP; a se vedea considerentul 110.

177

(178)  A se vedea considerentul 102.

178

(179)  A se vedea considerentul 201.

179

(180)  Acest interval intercuartilic estimat folosind observațiile Starbucks este cuprins între 4 % și 8,5 %, a se vedea considerentul 134.

180

(181)  A se vedea punctul 3.42 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, conform cărora, „atunci când se utilizează marje de profit ale unei întreprinderi independente, profiturile asociate operațiunilor întreprinderii independente nu trebuie să fie denaturate prin tranzacții controlate ale întreprinderii în cauză”.

181

(182)  Întrucât marja brută din care rezultă ar fi fost stabilită în condiții de concurență deplină, a se vedea considerentul 128.

182

(183)  A se vedea considerentul 130.

183

(184)  A se vedea considerentul 131.

184

(185)  A se vedea considerentul 131, cele unsprezece acorduri sunt acorduri de licență pentru tehnologie în legătură cu produse alimentare și băuturi.

185

(186)  A se vedea considerentul 121.

186

(187)  A se vedea considerentul 96.

187

(188)  În plus, SCTC pare să dețină sume considerabile din excedentul de numerar pe baza cifrelor din tabelul 4.

188

(189)  A se vedea considerentul 346.

189

(190)  A se vedea considerentul 315.

190

(191)  A se vedea considerentul 96.

191

(192)  A se vedea considerentul 102.

192

(193)  A se vedea considerentul 190.

193

(194)  Alegerea părții testate este necesară doar în cazul utilizării metodei cost plus, a prețului de revânzare sau a MMTN, a se vedea punctul 3.18 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

194

(195)  Această cerință se găsește, de asemenea, la punctul 3.43 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

195

(196)  Acest lucru este valabil și la punctele 2.59 și 9.79 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

196

(197)  A se vedea punctul 2.3 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 și punctul 3.49 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

197

(198)  În conformitate cu punctul 3.42 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, „ar fi inoportun să se aplice metoda marjei tranzacționale nete la nivelul întregii societăți dacă societatea respectivă desfășoară o varietate de tranzacții controlate diferite care nu pot fi comparate în mod adecvat și în mod agregat cu cele ale unei întreprinderi independente.”

198

(199)  A se vedea considerentele 204-212.

199

(200)  A se vedea considerentul 98.

200

(201)  A se vedea considerentul 212.

201

(202)  A se vedea considerentul 98.

202

(203)  Secțiunea 9.2.3.2.

203

(204)  A se vedea considerentul 49.

204

(205)  A se vedea considerentele 79-96 din decizia de inițiere a procedurii.

205

(206)  Starbucks a indicat faptul că veniturile încadrate la categoria „VENITURI DIN CAFEA AMBALATĂ” se referă la funcția SMBV de prăjire și ambalare. Veniturile din alte elemente care ar putea acoperi produsele prelucrate parțial pe bază de cafea prăjită de către SMBV reprezintă, potrivit Starbucks, doar o mică parte din producția totală de prăjire a SMBV, a se vedea considerentul (94).

206

(207)  A se vedea considerentele (166) și (190).

207

(208)  A se vedea considerentul (97).

208

(209)  A se vedea considerentul 315.

209

(210)  A se vedea considerentele 342 și următoarele.

210

(211)  A se vedea considerentul 179.

211

(212)  A se vedea, de asemenea, punctul 1.43 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010 și punctul 1.21 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

212

(213)  
  Ibid.

213

Ibid

(214)  Acest lucru este, de asemenea, în concordanță cu exemplul prezentat în ceea ce privește funcția de distribuție la punctul 3.48 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995.

214

(215)  De la 128 de milioane EUR în 2008 la 350 de milioane EUR în 2014.

215

(216)  De la 20 de milioane EUR în 2008 la 44 de milioane EUR în 2014.

216

(217)  A se vedea considerentul 235.

217

(218)  A se vedea considerentul 57.

218

(219)  Au fost reținute societăți active sau societăți cu statut necunoscut din țările UE-15, Islanda, Norvegia și Elveția, care nu erau deținute în proporție de 25 % sau mai mult de o altă societate pentru a asigura criteriul independenței; aceste alegeri sunt identice cu cele ale consilierului fiscal. Cu toate acestea, s-a reținut o perioadă mai recentă de observare, întrucât consilierul fiscal a utilizat date pentru perioada 2001-2005, iar APA a fost încheiat în 2008, după trei ani de la perioada ultimelor date.

219

(220)  În raportul privind prețurile de transfer, se ajunge la valoarea cheltuielilor de exploatare prin calcularea diferenței dintre costurile totale și ceea ce Bureau van Dijk care gestionează Amadeus a denumit drept „costuri materiale” care sunt menite să reflecte CPV. Datele privind „costurile materiale” nu au fost disponibile pentru multe societăți supuse comparației.

220

(221)  A se vedea punctul 3.57 din Liniile directoare PT ale OCDE din 2010.

221

(222)  Dacă se alege în schimb o perioadă de cinci ani 2003-2007, intervalul intercuartilic rezultat ar fi identic cu intervalul 1,5 %-5,8 %, cu o valoare medie de 2,9 %. Dacă se alege aceeași perioadă de cinci ani 2001-2005, la fel ca în raportul privind prețurile de transfer al Starbucks, intervalul intercuartilic rezultat s-ar situa între 1,8 % și 5,7 %, cu o valoare medie de 2,7 %. În cele din urmă, dacă s-ar alege o perioadă de cinci ani până în 2006 în loc de 2007, respectiv perioada 2002-2006, intervalul intercuartilic s-ar situa între 1,7 % și 5,2 %, cu o valoare medie de 2,6 %.

222

(223)  A se vedea considerentul 139.

223

(224)  A se vedea considerentul 177.

224

(225)  A se vedea considerentele 101-113 din decizia de inițiere a procedurii.

225

(226)  A se vedea considerentul 178.

226

(227)  Acest interval rezultă din cifrele care figurează în tabelul 5 din decizia de inițiere a procedurii.

227

(228)  A se vedea considerentul 87.

228

(229)  Cauzele conexate C-78/08-C-80/08, Paint Graphos și alții, ECLI:EU:C:2009:417, punctul 69.

229

Paint Graphos și alții

(230)  Cauza C-170/83, Hydrotherm/Compact, ECLI:EU:C:1984:271, punctul 11. A se vedea, de asemenea, cauza T-137/02, Pollmeier Malchow/Comisia, ECLI:EU:T:2004:304, punctul 50.

230

Hydrotherm/Compact

Pollmeier Malchow/Comisia

(231)  Cauza C-480/09 P, AceaElectrabel Produzione/Comisia, ECLI:EU:C:2010:787 punctele 47-55; cauza C-222/04; Cassa di Risparmio di Firenze și alții, ECLI:EU:C:2006:8, punctul 112.

231

AceaElectrabel Produzione/Comisia

Cassa di Risparmio di Firenze și alții

(232)  Structura organizatorică a grupului Starbucks este explicată mai detaliat în considerentul 27 și figura 1 din decizia de inițiere a procedurii.

232

(233)  A se vedea, prin analogie, cauza 323/82, Intermills/Comisia, ECLI:EU:C:1984:345, punctul 11: „Este evident din informațiile furnizate chiar de către reclamanți că, în urma restructurării, atât SA Intermills, cât și cele trei societăți producătoare sunt controlate de către guvernul regional valon și că, în urma transferului instalației de producție la cele trei societăți nou constituite, SA Intermills continuă să aibă un interes în aceste societăți. Prin urmare, trebuie acceptat faptul că, în ciuda faptului că fiecare dintre cele trei societăți industriale posedă o individualitate juridică distinctă de fosta societate Intermills, toate aceste societăți formează împreună un grup unic, cel puțin în privința ajutorului acordat de autoritățile belgiene [...]”.

233

Intermills/Comisia

(234)  A se vedea considerentul 102.

234

(235)  În plus, neconformitatea APA încheiat cu SMBV cu principiul concurenței depline a fost confirmată și exacerbată mai mult în anii care au urmat încheierii acestuia. De exemplu, în timp ce în 2007, veniturile din boabe prăjite au prezentat doar [15-20] % din totalul veniturilor înregistrate de SMBV, acestea au continuat să scadă în anii următori până la [...] % în 2013 și 2014. Acest aspect este în concordanță cu faptul că SMBV s-a implicat în alte activități, cum ar fi studii de piață, implicând cheltuieli semnificative și alte activități privind drepturi de proprietate intelectuală, dată fiind includerea cheltuielilor cu amortizarea necorporală ca fiind unul dintre elementele care înregistrează cele mai mari cheltuieli de exploatare în 2014.

235

(236)  A se vedea punctul 3.42 din Liniile directoare PT ale OCDE din 1995, conform căruia „în cazul în care sunt utilizate marjele de profit ale unei întreprinderi independente, profiturile provenite din tranzacțiile întreprinderii independente nu trebuie să fie denaturate prin tranzacții controlate ale întreprinderii respective”.

236

(237)  A se vedea tabelul 11.

237

(238)  Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din tratat referitoare la ajutoarele cu caracter social acordate consumatorilor individuali, ajutoarele destinate remedierii daunelor provocate de catastrofe naturale sau de alte evenimente excepționale și ajutoarele acordate economiei anumitor regiuni din Republica Federală Germania, niciuna dintre acestea nefiind aplicabile în cazul de față.

238

(239)  Se face trimitere la Regulamentul (UE) 2015/1589 în ceea ce privește ilegalitatea ajutorului și obligația de recuperare.

239

(240)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1589 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

240

(241)  Cauzele conexate T-116/01 și T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya) SA și Diputación Foral de Vizcaya/Comisia, ECLI:EU:T:2003:217, punctul 115.

241

P & O European Ferries (Vizcaya) SA și Diputación Foral de Vizcaya/Comisia

(242)  Cauza T-290/97, Mehibas Dordtselaan/Comisia, ECLI:EU:T:2000:8, punctul 59, și hotărârea în cauzele conexate C-182/03 și C-217/03, Belgia și Forum 187/Comisia, ECLI:EU:C:2006:416, punctul 147.

242

Mehibas Dordtselaan

Comisia

Belgia și Forum 187/Comisia

(243)  A se vedea cauza C-441/06, Comisia/Franța, ECLI:EU:C:2007:616, punctul 29 și jurisprudența citată.

243

Comisia/Franța

---

| 29.3.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 83/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 83/116

---

DECIZIA (UE) 2017/503 A COMISIEI

din 8 noiembrie 2016

privind schema de ajutor SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)

[notificată cu numărul C(2016) 7086]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2015 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat autoritățile franceze cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în legătură cu măsura în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2015 (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”), Comisia a informat autoritățile franceze cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în legătură cu măsura în cauză.

| (2) | Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile cu privire la scrisoarea menționată prin scrisoarea din 17 decembrie 2015. |
| --- | --- |

(2)

Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile cu privire la scrisoarea menționată prin scrisoarea din 17 decembrie 2015.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 2 februarie 2016 (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 2 februarie 2016 (2). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (4) | Comisia a primit observații din partea părților interesate și le-a transmis autorităților franceze, dându-le posibilitatea de a reacționa. Observațiile autorităților franceze au fost transmise prin scrisoarea din 24 mai 2016. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații din partea părților interesate și le-a transmis autorităților franceze, dându-le posibilitatea de a reacționa. Observațiile autorităților franceze au fost transmise prin scrisoarea din 24 mai 2016.

| (5) | La 2 mai 2016, Comisia a trimis o listă de întrebări autorităților franceze, care au răspuns prin scrisorile din 21 iunie și 15 iulie 2016. La 27 iulie, Comisia a transmis o nouă listă de întrebări autorităților franceze, care au răspuns prin scrisoarea din 9 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(5)

La 2 mai 2016, Comisia a trimis o listă de întrebări autorităților franceze, care au răspuns prin scrisorile din 21 iunie și 15 iulie 2016. La 27 iulie, Comisia a transmis o nouă listă de întrebări autorităților franceze, care au răspuns prin scrisoarea din 9 septembrie 2016.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (6) | Mecanismul este descris în detaliu în decizia de inițiere a procedurii. Secțiunile următoare oferă un rezumat al prezentării respective. |
| --- | --- |

(6)

Mecanismul este descris în detaliu în decizia de inițiere a procedurii. Secțiunile următoare oferă un rezumat al prezentării respective.

2.1.   Funcționarea generală a mecanismului

Funcționarea generală a mecanismului

| (7) | Legea nr. 2010-1488 din 7 decembrie 2010 privind noua organizare a pieței de energie electrică (așa-numita „Lege NOME”) a introdus obligația ca furnizorii de energie electrică, operatorii de sistem pentru pierderi și consumatorii pentru consumul în afara contractului de furnizare (denumiți în continuare „furnizorii”) să contribuie la securitatea aprovizionării cu energie electrică în Franța în funcție de consumul de putere și de energie al clienților lor sau de consumul propriu. În vederea îndeplinirii acestei obligații, fiecare dintre aceștia va trebui să justifice în fiecare an un anumit volum de garanții de capacitate în funcție de consumul în perioada de vârf al consumatorilor săi sau de consumul propriu. |
| --- | --- |

(7)

Legea nr. 2010-1488 din 7 decembrie 2010 privind noua organizare a pieței de energie electrică (așa-numita „Lege NOME”) a introdus obligația ca furnizorii de energie electrică, operatorii de sistem pentru pierderi și consumatorii pentru consumul în afara contractului de furnizare (denumiți în continuare „furnizorii”) să contribuie la securitatea aprovizionării cu energie electrică în Franța în funcție de consumul de putere și de energie al clienților lor sau de consumul propriu. În vederea îndeplinirii acestei obligații, fiecare dintre aceștia va trebui să justifice în fiecare an un anumit volum de garanții de capacitate în funcție de consumul în perioada de vârf al consumatorilor săi sau de consumul propriu.

| (8) | Garanțiile de capacitate fie sunt obținute direct de către furnizori pentru mijloacele proprii pe care le dețin (unități de producție sau capacități de redistribuire a cererii), fie trebuie achiziționate de pe o piață descentralizată de la cei care le dețin (și anume operatorii de capacitate, alți furnizori, traderi, consumatori care sunt proprii lor furnizori etc.). |
| --- | --- |

(8)

Garanțiile de capacitate fie sunt obținute direct de către furnizori pentru mijloacele proprii pe care le dețin (unități de producție sau capacități de redistribuire a cererii), fie trebuie achiziționate de pe o piață descentralizată de la cei care le dețin (și anume operatorii de capacitate, alți furnizori, traderi, consumatori care sunt proprii lor furnizori etc.).

| (9) | Operatorii de capacitate de producție sau de redistribuire a cererii („operatorii de capacitate” sau „operatorii”), la rândul lor, au obligația de a obține o certificare privind capacitatea lor de la operatorul de sistem public de transport al energiei electrice (denumit în continuare „RTE”). Operatorii vor primi de la RTE garanții de capacitate, în funcție de contribuția estimată a instalațiilor la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii în perioadele de vârf de consum. |
| --- | --- |

(9)

Operatorii de capacitate de producție sau de redistribuire a cererii („operatorii de capacitate” sau „operatorii”), la rândul lor, au obligația de a obține o certificare privind capacitatea lor de la operatorul de sistem public de transport al energiei electrice (denumit în continuare „RTE”). Operatorii vor primi de la RTE garanții de capacitate, în funcție de contribuția estimată a instalațiilor la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii în perioadele de vârf de consum.

| (10) | Garanțiile de capacitate pot fi schimbate și transferate. Achiziționarea de către furnizori a unor garanții de capacitate de la operatorii de capacitate pentru a își îndeplini obligația legală se va organiza prin intermediul unei piețe descentralizate a garanțiilor de capacitate. Funcționarea generală a mecanismului este afișată în figura 1.

  Figura 1


  Funcționarea generală a mecanismului




  Oferta de certificate
  Certificare
  Angajament de disponibilitate
  Schimburi de certificate
  Criteriul de securi-tate a aprovizionării
  Cerere de certificate
  Metoda de calcul a obligaţiei
  Criteriul de securitate a aprovizionării definit de Ministru (previzuinea de energie nefurnizată = 3h)
  Preţul capacităţii reflectă securitatea aprovizionării pentru fiecare an de livrare
  Angajamentul din partea operatorilor de capacităţi de a-şi pune la dispoziţie capacităţile în perioadele de vârf. Aceştia primesc, în schimb, certificate pe care le pot valorifica.
  Obligaţia care le revine furnizorilor de a achiziţiona garanţii de capacitate pentru a acoperi consumul clienţilor lor în perioadele de vârf.
  Verificarea volumului certificatelor prin comparaţie cu cererea în perioadele de vârf
  Verificarea disponibilităţii
  Piaţa de capacitate
  Obligaţia furnizorilor
  Capacităţi

  Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 2 februarie 2015. |
| --- | --- |

(10)

Garanțiile de capacitate pot fi schimbate și transferate. Achiziționarea de către furnizori a unor garanții de capacitate de la operatorii de capacitate pentru a își îndeplini obligația legală se va organiza prin intermediul unei piețe descentralizate a garanțiilor de capacitate. Funcționarea generală a mecanismului este afișată în figura 1.

Figura 1

Figura 1

Funcționarea generală a mecanismului

Funcționarea generală a mecanismului

Oferta de certificate

Certificare

Angajament de disponibilitate

Schimburi de certificate

Criteriul de securi-tate a aprovizionării

Cerere de certificate

Metoda de calcul a obligaţiei

Criteriul de securitate a aprovizionării definit de Ministru (previzuinea de energie nefurnizată = 3h)

Preţul capacităţii reflectă securitatea aprovizionării pentru fiecare an de livrare

Angajamentul din partea operatorilor de capacităţi de a-şi pune la dispoziţie capacităţile în perioadele de vârf. Aceştia primesc, în schimb, certificate pe care le pot valorifica.

Obligaţia care le revine furnizorilor de a achiziţiona garanţii de capacitate pentru a acoperi consumul clienţilor lor în perioadele de vârf.

Verificarea volumului certificatelor prin comparaţie cu cererea în perioadele de vârf

Verificarea disponibilităţii

Piaţa de capacitate

Obligaţia furnizorilor

Capacităţi

Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 2 februarie 2015.

Sursa:

2.2.   Obligațiile de capacitate

Obligațiile de capacitate

2.2.1.   Obligațiile furnizorilor

Obligațiile furnizorilor

| (11) | Calcularea puterii de referință a unui furnizor, și anume obligația de capacitate a acestuia, se bazează pe următoarele principii:






  1. | luarea în considerare a consumului constatat în perioada de vârf (numită PV1) în cursul anului de livrare (denumit în continuare „AL”; de fiecare dată, un an calendaristic); |
| --- | --- | --- |

(11)

Calcularea puterii de referință a unui furnizor, și anume obligația de capacitate a acestuia, se bazează pe următoarele principii:

1.

luarea în considerare a consumului constatat în perioada de vârf (numită PV1) în cursul anului de livrare (denumit în continuare „AL”; de fiecare dată, un an calendaristic);

| 2. | corectarea, pe de o parte, a sensibilității consumului la temperatură (termosensibilitate); și |
| --- | --- |

2.

corectarea, pe de o parte, a sensibilității consumului la temperatură (termosensibilitate); și

| 3. | corectarea, pe de altă parte, a puterii redistribuite a capacităților certificate activate în perioada PV1. |
| --- | --- |

3.

corectarea, pe de altă parte, a puterii redistribuite a capacităților certificate activate în perioada PV1.

| (12) | Operatorul de sistem de transport stabilește anual zilele din PV1 care determină obligația de capacitate a furnizorilor de pe teritoriul metropolitan național, bazându-se pe estimări ale consumului național pentru ziua următoare (în Z-1). Numărul de zile de PV1 trebuie să fie cuprins între 10 și 15 pentru fiecare an de livrare, iar orele utilizate pentru calcularea obligației de capacitate sunt orele cuprinse în intervalele (7.00-15.00 și 18.00-20.00) din zilele din PV1 selectate. Numărul de ore de vârf din PV1 este cuprins, în consecință, între 100 și 150 de ore pe an. Zilele din PV1 sunt notificate furnizorilor în Z-1 înainte de ora 10.30. |
| --- | --- |

(12)

Operatorul de sistem de transport stabilește anual zilele din PV1 care determină obligația de capacitate a furnizorilor de pe teritoriul metropolitan național, bazându-se pe estimări ale consumului național pentru ziua următoare (în Z-1). Numărul de zile de PV1 trebuie să fie cuprins între 10 și 15 pentru fiecare an de livrare, iar orele utilizate pentru calcularea obligației de capacitate sunt orele cuprinse în intervalele (7.00-15.00 și 18.00-20.00) din zilele din PV1 selectate. Numărul de ore de vârf din PV1 este cuprins, în consecință, între 100 și 150 de ore pe an. Zilele din PV1 sunt notificate furnizorilor în Z-1 înainte de ora 10.30.

| (13) | Această obligație nu este stabilită dinainte din punct de vedere legal, ci pe baza unor date măsurate, pentru a determina pentru fiecare consumator contribuția sa reală la riscul de nesatisfacere a cererii. Pentru a determina contribuția unui consumator la riscul de nesatisfacere a cererii ca urmare a termosensibilității sale, consumul său observat în cursul anului de livrare este adaptat pentru a simula un val de frig, a cărui gravitate corespunde riscului pe care sistemul urmărește să îl acopere (val de temperaturi scăzute) și pentru a satisface astfel cerințele de securitate a aprovizionării stabilite de autoritățile franceze. Cerințele de securitate a aprovizionării au fost stabilite prin Decretul nr. 2006-1170 din 20 septembrie 2006 și corespund unei previziuni de energie nefurnizată cu o medie de trei ore pe an. |
| --- | --- |

(13)

Această obligație nu este stabilită dinainte din punct de vedere legal, ci pe baza unor date măsurate, pentru a determina pentru fiecare consumator contribuția sa reală la riscul de nesatisfacere a cererii. Pentru a determina contribuția unui consumator la riscul de nesatisfacere a cererii ca urmare a termosensibilității sale, consumul său observat în cursul anului de livrare este adaptat pentru a simula un val de frig, a cărui gravitate corespunde riscului pe care sistemul urmărește să îl acopere (val de temperaturi scăzute) și pentru a satisface astfel cerințele de securitate a aprovizionării stabilite de autoritățile franceze. Cerințele de securitate a aprovizionării au fost stabilite prin Decretul nr. 2006-1170 din 20 septembrie 2006 și corespund unei previziuni de energie nefurnizată cu o medie de trei ore pe an.

| (14) | Parametrii care vor determina necesitatea reală de garanții de capacitate în anul de livrare vor fi publicați cu patru ani înainte de anul de livrare și vor rămâne stabili pe întreaga durată a unui an, pentru a permite schimburi într-un cadru de reglementare fix și pentru a garanta că valoarea produsului nu va fi modificată de o intervenție din afara pieței. Ulterior, obligația specifică a fiecărui furnizor este calculată după anul de livrare, aplicând acești parametri. |
| --- | --- |

(14)

Parametrii care vor determina necesitatea reală de garanții de capacitate în anul de livrare vor fi publicați cu patru ani înainte de anul de livrare și vor rămâne stabili pe întreaga durată a unui an, pentru a permite schimburi într-un cadru de reglementare fix și pentru a garanta că valoarea produsului nu va fi modificată de o intervenție din afara pieței. Ulterior, obligația specifică a fiecărui furnizor este calculată după anul de livrare, aplicând acești parametri.

| (15) | Redistribuirile cererilor pot fi luate în considerare prin două metode diferite: fie reducând valoarea obligației de capacitate a unui furnizor printr-o reducere a consumului („redistribuire a cererii implicită”), fie prin certificarea capacității de redistribuire a cererii („redistribuire a cererii explicită”). Obligațiile pentru cele două tipuri de capacitate de redistribuire a cererii sunt diferite: „redistribuirile cererii implicite” trebuie să fie activate efectiv pe parcursul orelor din PV1; în timp ce „redistribuirile cererii explicite” trebuie să fie disponibile pe parcursul orelor din PV2. |
| --- | --- |

(15)

Redistribuirile cererilor pot fi luate în considerare prin două metode diferite: fie reducând valoarea obligației de capacitate a unui furnizor printr-o reducere a consumului („redistribuire a cererii implicită”), fie prin certificarea capacității de redistribuire a cererii („redistribuire a cererii explicită”). Obligațiile pentru cele două tipuri de capacitate de redistribuire a cererii sunt diferite: „redistribuirile cererii implicite” trebuie să fie activate efectiv pe parcursul orelor din PV1; în timp ce „redistribuirile cererii explicite” trebuie să fie disponibile pe parcursul orelor din PV2.

efectiv

| (16) | În cele din urmă, autoritățile franceze au prevăzut că garanțiile de capacitate ar fi asociate cu produsul ARENH (3) pentru furnizorii alternativi, ceea ce, în opinia lor, ar trebui să contribuie la reducerea concentrării pieței garanțiilor de capacitate. |
| --- | --- |

(16)

În cele din urmă, autoritățile franceze au prevăzut că garanțiile de capacitate ar fi asociate cu produsul ARENH (3) pentru furnizorii alternativi, ceea ce, în opinia lor, ar trebui să contribuie la reducerea concentrării pieței garanțiilor de capacitate.

3

2.2.2.   Obligații ale operatorilor de capacitate și principii de certificare

Obligații ale operatorilor de capacitate și principii de certificare

| (17) | Orice unitate de producție (mecanismul este neutru din punct de vedere tehnologic) conectată la sistemul public de transport sau la sistemul public de distribuție trebuie să facă obiectul unei cereri de certificare la RTE depusă de către operator. Orice unitate de producție (mecanismul este neutru din punct de vedere tehnologic) din sistemul public de transport sau la sistemul public de distribuție trebuie să facă obiectul unei cereri de certificare la RTE depusă de către operator. Orice unitate de redistribuire a cererii, indiferent de rețeaua sa de racordare, poate face obiectul unei cereri de certificare la RTE. Prin urmare, operatorul de capacitate este cel care realizează, în primul rând, o estimare a volumului său de capacitate care poate fi disponibil în timpul perioadelor de vârf de consum (așa-numitele „PV2”) într-un anumit an de livrare. |
| --- | --- |

(17)

Orice unitate de producție (mecanismul este neutru din punct de vedere tehnologic) conectată la sistemul public de transport sau la sistemul public de distribuție trebuie să facă obiectul unei cereri de certificare la RTE depusă de către operator. Orice unitate de producție (mecanismul este neutru din punct de vedere tehnologic) din sistemul public de transport sau la sistemul public de distribuție trebuie să facă obiectul unei cereri de certificare la RTE depusă de către operator. Orice unitate de redistribuire a cererii, indiferent de rețeaua sa de racordare, poate face obiectul unei cereri de certificare la RTE. Prin urmare, operatorul de capacitate este cel care realizează, în primul rând, o estimare a volumului său de capacitate care poate fi disponibil în timpul perioadelor de vârf de consum (așa-numitele „PV2”) într-un anumit an de livrare.

| (18) | Numărul de zile din PV2 pentru un an de livrare este cuprins între 10 și 25. În plus, zilele din PV1 sunt în mod necesar zile din PV2. Zilele din PV2 care nu sunt zile din PV1 sunt selectate într-o anumită zi pentru ziua următoare de către RTE pe baza unor criterii de tensiune care afectează sistemul de energie electrică. Intervalele orare utilizate sunt aceleași ca pentru zilele din PV1. Numărul de ore de vârf din PV2 este, în consecință, cuprins între 100 și 250 de ore pe an. |
| --- | --- |

(18)

Numărul de zile din PV2 pentru un an de livrare este cuprins între 10 și 25. În plus, zilele din PV1 sunt în mod necesar zile din PV2. Zilele din PV2 care nu sunt zile din PV1 sunt selectate într-o anumită zi pentru ziua următoare de către RTE pe baza unor criterii de tensiune care afectează sistemul de energie electrică. Intervalele orare utilizate sunt aceleași ca pentru zilele din PV1. Numărul de ore de vârf din PV2 este, în consecință, cuprins între 100 și 250 de ore pe an.

| (19) | Nivelul certificat este calculat ulterior de către RTE pe baza datelor transmise și a metodelor de calcul prevăzute în temeiul juridic al mecanismului. Prin urmare, anumite corecții sunt aplicate, de exemplu, pentru a ține cont de numărul posibil de zile succesive de activare a capacităților certificate sau de contribuția reală la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii a unei capacități a cărei sursă de energie primară este supusă unor riscuri meteorologice. |
| --- | --- |

(19)

Nivelul certificat este calculat ulterior de către RTE pe baza datelor transmise și a metodelor de calcul prevăzute în temeiul juridic al mecanismului. Prin urmare, anumite corecții sunt aplicate, de exemplu, pentru a ține cont de numărul posibil de zile succesive de activare a capacităților certificate sau de contribuția reală la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii a unei capacități a cărei sursă de energie primară este supusă unor riscuri meteorologice.

| (20) | Ulterior, operatorul poate să își modifice previziunile de disponibilitate pe tot parcursul mecanismului, inclusiv în cursul anului de livrare, prin intermediul unui dispozitiv de reechilibrare. Reechilibrarea corespunde unei „re-certificări” a capacității și permite operatorului să își adapteze previziunile pe măsura apariției de informații noi în ceea ce privește capacitatea acestuia. Reechilibrarea poate fi ascendentă și descendentă. |
| --- | --- |

(20)

Ulterior, operatorul poate să își modifice previziunile de disponibilitate pe tot parcursul mecanismului, inclusiv în cursul anului de livrare, prin intermediul unui dispozitiv de reechilibrare. Reechilibrarea corespunde unei „re-certificări” a capacității și permite operatorului să își adapteze previziunile pe măsura apariției de informații noi în ceea ce privește capacitatea acestuia. Reechilibrarea poate fi ascendentă și descendentă.

| (21) | Acest sistem declarativ este completat de un sistem de control al capacității: principiul este că orice capacitate certificată trebuie să fie activată cel puțin o dată pe an. Este vorba despre testări aleatorii pentru fiecare capacitate fără notificarea operatorului. O capacitate nu poate fi testată de mai mult de trei ori pe parcursul unei perioade de livrare. |
| --- | --- |

(21)

Acest sistem declarativ este completat de un sistem de control al capacității: principiul este că orice capacitate certificată trebuie să fie activată cel puțin o dată pe an. Este vorba despre testări aleatorii pentru fiecare capacitate fără notificarea operatorului. O capacitate nu poate fi testată de mai mult de trei ori pe parcursul unei perioade de livrare.

| (22) | Modalitățile exacte de certificare variază în funcție de tipul de capacitate în cauză:






  1. | capacitățile de producție existente pot începe certificarea cu patru ani înainte de perioada de livrare și au obligația de a solicita certificarea cu trei ani înainte de începerea anului de livrare; |
| --- | --- | --- |

(22)

Modalitățile exacte de certificare variază în funcție de tipul de capacitate în cauză:

1.

capacitățile de producție existente pot începe certificarea cu patru ani înainte de perioada de livrare și au obligația de a solicita certificarea cu trei ani înainte de începerea anului de livrare;

| 2. | capacitățile de producție în proiect pot solicita certificarea încă de la semnarea primului regulament din contractul de racordare semnat și cu până la două luni înainte de începerea perioadei de livrare; și |
| --- | --- |

2.

capacitățile de producție în proiect pot solicita certificarea încă de la semnarea primului regulament din contractul de racordare semnat și cu până la două luni înainte de începerea perioadei de livrare; și

| 3. | capacitățile de redistribuire a cererii pot fi certificate cu până la două luni înainte de începerea perioadei de livrare. |
| --- | --- |

3.

capacitățile de redistribuire a cererii pot fi certificate cu până la două luni înainte de începerea perioadei de livrare.

| (23) | Responsabilul perimetrului de certificare (denumit în continuare „RPC”) este persoana juridică responsabilă din punct de vedere financiar de operatorii de capacitate din perimetrul său. Operatorii pot fi propriul lor RPC sau pot încheia un contract cu un RPC. Este posibil ca RPC să „sporească” capacitățile în cadrul perimetrului lor. |
| --- | --- |

(23)

Responsabilul perimetrului de certificare (denumit în continuare „RPC”) este persoana juridică responsabilă din punct de vedere financiar de operatorii de capacitate din perimetrul său. Operatorii pot fi propriul lor RPC sau pot încheia un contract cu un RPC. Este posibil ca RPC să „sporească” capacitățile în cadrul perimetrului lor.

| (24) | Pentru regularizarea financiară a diferențelor, RTE notifică fiecărui RPC decalajul înregistrat în perimetrul lor cel târziu la data de 1 decembrie a anului de livrare + 2. |
| --- | --- |

(24)

Pentru regularizarea financiară a diferențelor, RTE notifică fiecărui RPC decalajul înregistrat în perimetrul lor cel târziu la data de 1 decembrie a anului de livrare + 2.

2.3.   Schimburi de garanții de capacitate

Schimburi de garanții de capacitate

| (25) | Garanțiile de capacitate sunt înregistrate toate în registrul de garanții de capacitate, menținut de operatorul de sistem RTE. Fiecare furnizor și fiecare operator de capacitate are obligația de a deschide un cont la RTE în registrul de garanții de capacitate. Părțile implicate integrate pe verticală sunt obligate, prin urmare, să aibă două conturi în acest registru, unul pentru activitățile de producție și unul pentru activitățile de comercializare. |
| --- | --- |

(25)

Garanțiile de capacitate sunt înregistrate toate în registrul de garanții de capacitate, menținut de operatorul de sistem RTE. Fiecare furnizor și fiecare operator de capacitate are obligația de a deschide un cont la RTE în registrul de garanții de capacitate. Părțile implicate integrate pe verticală sunt obligate, prin urmare, să aibă două conturi în acest registru, unul pentru activitățile de producție și unul pentru activitățile de comercializare.

| (26) | Proprietatea asupra unei garanții de capacitate rezultă din înscrierea acesteia de către RTE în contul deținut de titularul său în registrul garanțiilor de capacitate. Fiecare garanție de capacitate emisă este numerotată, pentru a facilita, pe de o parte, gestionarea acesteia și, pe de altă parte, trasabilitatea schimburilor. Aceasta este valabilă pe perioada unui an de livrare. Garanția de capacitate, a cărei unitate este de 0,1 MW (4), există pe deplin odată ce a fost emisă: o parte implicată care deține o garanție de capacitate nu suportă niciun risc legat de capacitatea subiacentă care este la originea acesteia. |
| --- | --- |

(26)

Proprietatea asupra unei garanții de capacitate rezultă din înscrierea acesteia de către RTE în contul deținut de titularul său în registrul garanțiilor de capacitate. Fiecare garanție de capacitate emisă este numerotată, pentru a facilita, pe de o parte, gestionarea acesteia și, pe de altă parte, trasabilitatea schimburilor. Aceasta este valabilă pe perioada unui an de livrare. Garanția de capacitate, a cărei unitate este de 0,1 MW (4), există pe deplin odată ce a fost emisă: o parte implicată care deține o garanție de capacitate nu suportă niciun risc legat de capacitatea subiacentă care este la originea acesteia.

4

| (27) | Transferurile de garanții de capacitate între părțile implicate (emitere și cesionare) se realizează prin transferul acestor garanții în registrul de garanții de capacitate, după solicitarea ambelor părți (cedent și beneficiar). Transferurile efective de proprietate sunt efectuate prin înscrierea unei garanții de capacitate în contul beneficiarului. |
| --- | --- |

(27)

Transferurile de garanții de capacitate între părțile implicate (emitere și cesionare) se realizează prin transferul acestor garanții în registrul de garanții de capacitate, după solicitarea ambelor părți (cedent și beneficiar). Transferurile efective de proprietate sunt efectuate prin înscrierea unei garanții de capacitate în contul beneficiarului.

| (28) | Schimburile de garanții de capacitate pot avea loc pe piața extrabursieră sau pe piețe organizate. |
| --- | --- |

(28)

Schimburile de garanții de capacitate pot avea loc pe piața extrabursieră sau pe piețe organizate.

| (29) | Schimburile de garanții de capacitate se vor putea face de-a lungul întregii perioade de la certificare până la data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 23, RTE notifică fiecărui furnizor valoarea obligației sale de capacitate cel târziu până la data de 1 decembrie a anului de livrare + 2. Data-limită de cesionare este după 15 zile. |
| --- | --- |

(29)

Schimburile de garanții de capacitate se vor putea face de-a lungul întregii perioade de la certificare până la data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 23, RTE notifică fiecărui furnizor valoarea obligației sale de capacitate cel târziu până la data de 1 decembrie a anului de livrare + 2. Data-limită de cesionare este după 15 zile.

| (30) | Furnizorii care, la data-limită de notificare a obligației, au un excedent de garanții de capacitate față de obligația lor sunt obligați să efectueze o licitație publică de vânzare înainte de data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate. |
| --- | --- |

(30)

Furnizorii care, la data-limită de notificare a obligației, au un excedent de garanții de capacitate față de obligația lor sunt obligați să efectueze o licitație publică de vânzare înainte de data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate.

| (31) | La cinci zile de la data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate, RTE calculează, pentru fiecare furnizor, dezechilibrul dintre valoarea obligației de capacitate a furnizorului și valoarea garanțiilor de capacitate care figurează în contul furnizorului în registrul de garanții de capacitate, precum și regularizarea financiară corespunzătoare. |
| --- | --- |

(31)

La cinci zile de la data-limită de cesionare a garanțiilor de capacitate, RTE calculează, pentru fiecare furnizor, dezechilibrul dintre valoarea obligației de capacitate a furnizorului și valoarea garanțiilor de capacitate care figurează în contul furnizorului în registrul de garanții de capacitate, precum și regularizarea financiară corespunzătoare.

2.4.   Regularizarea financiară a diferențelor

Regularizarea financiară a diferențelor

| (32) | Mecanismul prevede o responsabilizare în ceea ce privește diferențele dintre ceea ce s-a realizat și previziuni. |
| --- | --- |

(32)

Mecanismul prevede o responsabilizare în ceea ce privește diferențele dintre ceea ce s-a realizat și previziuni.

| (33) | Structura generală a regularizărilor financiare corespunde unor regularizări ale diferențelor efectuate într-un mod foarte asemănător cu cele în vigoare pentru energie (reechilibrare sau balancing) și presupune că furnizorii și RPC plătesc o sumă reprezentând regularizarea financiară în cazul unui dezechilibru negativ sau primesc o sumă reprezentând regularizarea financiară în cazul unui dezechilibru pozitiv. În caz de dezechilibru negativ, toți consumatorii finali vor beneficia de prețuri mai scăzute prin intermediul TURPE (Public Electricity Grid User Tariff – tarif de utilizare a rețelei publice de energie electrică) (5). |
| --- | --- |

(33)

Structura generală a regularizărilor financiare corespunde unor regularizări ale diferențelor efectuate într-un mod foarte asemănător cu cele în vigoare pentru energie (reechilibrare sau balancing) și presupune că furnizorii și RPC plătesc o sumă reprezentând regularizarea financiară în cazul unui dezechilibru negativ sau primesc o sumă reprezentând regularizarea financiară în cazul unui dezechilibru pozitiv. În caz de dezechilibru negativ, toți consumatorii finali vor beneficia de prețuri mai scăzute prin intermediul TURPE (Public Electricity Grid User Tariff – tarif de utilizare a rețelei publice de energie electrică) (5).

reechilibrare

balancing

Public Electricity Grid User Tariff

5

| (34) | Prețul de regularizare aplicat pentru un anumit an de livrare depinde de anumite criterii:






  1. | atunci când securitatea aprovizionării nu este amenințată în mod semnificativ, prețul de regularizare financiară se bazează integral pe prețul pieței (PRP, și anume media aritmetică a prețurilor capacității stabilite cu ocazia licitațiilor realizate înaintea anului de livrare). Pentru regularizarea diferențelor negative, un coeficient de stimulare (coeficientul k) se adaugă la prețul respectiv pentru a asigura stimulentul de a folosi piața garanțiilor în loc să se aștepte regularizarea financiară (pentru diferențele pozitive, acest lucru este de la sine înțeles); și |
| --- | --- | --- |

(34)

Prețul de regularizare aplicat pentru un anumit an de livrare depinde de anumite criterii:

1.

atunci când securitatea aprovizionării nu este amenințată în mod semnificativ, prețul de regularizare financiară se bazează integral pe prețul pieței (PRP, și anume media aritmetică a prețurilor capacității stabilite cu ocazia licitațiilor realizate înaintea anului de livrare). Pentru regularizarea diferențelor negative, un coeficient de stimulare (coeficientul k) se adaugă la prețul respectiv pentru a asigura stimulentul de a folosi piața garanțiilor în loc să se aștepte regularizarea financiară (pentru diferențele pozitive, acest lucru este de la sine înțeles); și

| 2. | atunci când securitatea aprovizionării este amenințată în mod semnificativ (diferență globală peste un anumit nivel care trebuie determinat de către RTE, stabilit la 2 GW sub obligația globală pentru primii doi ani de livrare), prețul de regularizare a diferențelor trimite la un preț stabilit de autorități (Padmin). Acest preț stabilit de autorități reprezintă un plafon al prețului capacității pe piață. |
| --- | --- |

2.

atunci când securitatea aprovizionării este amenințată în mod semnificativ (diferență globală peste un anumit nivel care trebuie determinat de către RTE, stabilit la 2 GW sub obligația globală pentru primii doi ani de livrare), prețul de regularizare a diferențelor trimite la un preț stabilit de autorități (Padmin). Acest preț stabilit de autorități reprezintă un plafon al prețului capacității pe piață.

| (35) | Odată ce diversele regularizări ale diferențelor sunt calculate, RPC și furnizorii ale căror diferențe sunt negative plătesc suma reprezentând valoarea regularizării pe care o datorează în fondul respectiv, iar RPC și furnizorii ale căror diferențe sunt pozitive primesc din fondul respectiv suma reprezentând valoarea regularizării care le este datorată. Cu toate acestea, suma reprezentând regularizările pozitive nu trebuie să depășească, pentru un anumit an de livrare, suma plăților efectuate în temeiul regularizărilor financiare negative. Eventualele solduri rămase din fondurile pentru regularizarea diferențelor sunt redistribuite integral utilizatorilor rețelei publice de transport de energie electrică, și anume tuturor consumatorilor finali. |
| --- | --- |

(35)

Odată ce diversele regularizări ale diferențelor sunt calculate, RPC și furnizorii ale căror diferențe sunt negative plătesc suma reprezentând valoarea regularizării pe care o datorează în fondul respectiv, iar RPC și furnizorii ale căror diferențe sunt pozitive primesc din fondul respectiv suma reprezentând valoarea regularizării care le este datorată. Cu toate acestea, suma reprezentând regularizările pozitive nu trebuie să depășească, pentru un anumit an de livrare, suma plăților efectuate în temeiul regularizărilor financiare negative. Eventualele solduri rămase din fondurile pentru regularizarea diferențelor sunt redistribuite integral utilizatorilor rețelei publice de transport de energie electrică, și anume tuturor consumatorilor finali.

| (36) | Nu există fluxuri financiare între fondul pentru regularizarea diferențelor RPC și fondul pentru regularizarea diferențelor furnizorilor. Prin urmare, nu există niciun flux financiar între operatorii de capacități și furnizorii în cauză în cadrul regularizării diferențelor. |
| --- | --- |

(36)

Nu există fluxuri financiare între fondul pentru regularizarea diferențelor RPC și fondul pentru regularizarea diferențelor furnizorilor. Prin urmare, nu există niciun flux financiar între operatorii de capacități și furnizorii în cauză în cadrul regularizării diferențelor.

| (37) | RTE asigură gestionarea administrativă, contabilă și financiară a fondurilor în ceea ce privește diferențele („fondul pentru regularizarea diferențelor responsabililor din domeniul de certificare” și „fondul pentru regularizarea reechilibrării privind capacitatea furnizorilor”) în conformitate cu normele contabilității private. În această calitate, RTE este răspunzător de facturare și de colectarea sumelor datorate de către RPC și furnizori, precum și de constatarea eventualelor incapacități de plată. |
| --- | --- |

(37)

RTE asigură gestionarea administrativă, contabilă și financiară a fondurilor în ceea ce privește diferențele („fondul pentru regularizarea diferențelor responsabililor din domeniul de certificare” și „fondul pentru regularizarea reechilibrării privind capacitatea furnizorilor”) în conformitate cu normele contabilității private. În această calitate, RTE este răspunzător de facturare și de colectarea sumelor datorate de către RPC și furnizori, precum și de constatarea eventualelor incapacități de plată.

| (38) | Comisia de reglementare în domeniul energiei (CRE), autoritatea națională de reglementare în domeniul energiei, este responsabilă de verificarea regularizării diferențelor furnizorilor (articolul 7 din Decretul nr. 2012-1405 codificat prin articolul R. 335-12 din Codul energiei) și poate să prevadă sancțiuni administrative în caz de neconformitate cu obligația legală de a plăti diferențele. Sancțiunea trebuie să fie proporțională și nu trebuie să depășească 120 000 EUR per MW de capacitate pentru un an de livrare (articolul L. 335-7 din Codul energiei). |
| --- | --- |

(38)

Comisia de reglementare în domeniul energiei (CRE), autoritatea națională de reglementare în domeniul energiei, este responsabilă de verificarea regularizării diferențelor furnizorilor (articolul 7 din Decretul nr. 2012-1405 codificat prin articolul R. 335-12 din Codul energiei) și poate să prevadă sancțiuni administrative în caz de neconformitate cu obligația legală de a plăti diferențele. Sancțiunea trebuie să fie proporțională și nu trebuie să depășească 120 000 EUR per MW de capacitate pentru un an de livrare (articolul L. 335-7 din Codul energiei).

2.5.   Temeiul juridic național

Temeiul juridic național

| (39) | Textele legislative și de reglementare care guvernează mecanismul de asigurare a capacității sunt:






  1. | Legea nr. 2010-1488 din 7 decembrie 2010 privind noua organizare a pieței de energie electrică, codificată în special prin articolele L. 335-1-L. 335-7 și L. 321-16-L. 321-17 din Codul energiei; |
| --- | --- | --- |

(39)

Textele legislative și de reglementare care guvernează mecanismul de asigurare a capacității sunt:

1.

Legea nr. 2010-1488 din 7 decembrie 2010 privind noua organizare a pieței de energie electrică, codificată în special prin articolele L. 335-1-L. 335-7 și L. 321-16-L. 321-17 din Codul energiei;

| 2. | Decretul nr. 2012-1405 din 14 decembrie 2012 privind contribuția furnizorilor la securitatea aprovizionării cu energie electrică și crearea unui mecanism de obligație de capacitate în sectorul energiei electrice, prevăzut la articolul L. 335-6 și codificat prin articolele din partea legislativă a Codului energiei R. 335-1-D. 335-54; |
| --- | --- |

2.

Decretul nr. 2012-1405 din 14 decembrie 2012 privind contribuția furnizorilor la securitatea aprovizionării cu energie electrică și crearea unui mecanism de obligație de capacitate în sectorul energiei electrice, prevăzut la articolul L. 335-6 și codificat prin articolele din partea legislativă a Codului energiei R. 335-1-D. 335-54;

| 3. | Ordinul din 22 ianuarie 2015 de stabilire a normelor care reglementează mecanismul de asigurare a capacității și instituit în temeiul articolului 2 din Decretul nr. 2012-1405 din 14 decembrie 2012 privind contribuția furnizorilor la securitatea aprovizionării cu energie electrică și referitor la crearea unui mecanism de obligație de capacitate în sectorul energiei electrice; și |
| --- | --- |

3.

Ordinul din 22 ianuarie 2015 de stabilire a normelor care reglementează mecanismul de asigurare a capacității și instituit în temeiul articolului 2 din Decretul nr. 2012-1405 din 14 decembrie 2012 privind contribuția furnizorilor la securitatea aprovizionării cu energie electrică și referitor la crearea unui mecanism de obligație de capacitate în sectorul energiei electrice; și

| 4. | Anexa la Ordinul din 22 ianuarie 2015: Normele mecanismului de asigurare a capacității. |
| --- | --- |

4.

Anexa la Ordinul din 22 ianuarie 2015: Normele mecanismului de asigurare a capacității.

| (40) | Luând în considerare măsurile corective propuse de Franța ca urmare a obiecțiunilor invocate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, aceste texte vor fi, de asemenea, modificate sau completate pentru a reflecta toate măsurile corective descrise în secțiunea 3 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(40)

Luând în considerare măsurile corective propuse de Franța ca urmare a obiecțiunilor invocate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, aceste texte vor fi, de asemenea, modificate sau completate pentru a reflecta toate măsurile corective descrise în secțiunea 3 din prezenta decizie.

2.6.   Beneficiari

Beneficiari

| (41) | Beneficiarii mecanismului sunt deținătorii de capacitate, care primesc garanțiile de capacitate ale statului (prin intermediul RTE) și au posibilitatea de a le vinde. |
| --- | --- |

(41)

Beneficiarii mecanismului sunt deținătorii de capacitate, care primesc garanțiile de capacitate ale statului (prin intermediul RTE) și au posibilitatea de a le vinde.

2.7.   Obiectivul mecanismului: securitatea aprovizionării

Obiectivul mecanismului: securitatea aprovizionării

| (42) | Indicatorul utilizat de Franța pentru a evalua riscul de perturbare a echilibrului dintre oferta și cererea de energie electrică este previziunea de energie nefurnizată din motive de dezechilibru între cerere și ofertă (Loss Of Load Expectation – LOLE). Pentru Franța, autoritățile franceze au ales să rețină o previziune de energie nefurnizată cu o durată medie de trei ore pe an. |
| --- | --- |

(42)

Indicatorul utilizat de Franța pentru a evalua riscul de perturbare a echilibrului dintre oferta și cererea de energie electrică este previziunea de energie nefurnizată din motive de dezechilibru între cerere și ofertă (Loss Of Load Expectation – LOLE). Pentru Franța, autoritățile franceze au ales să rețină o previziune de energie nefurnizată cu o durată medie de trei ore pe an.

Loss Of Load Expectation

| (43) | Autoritățile franceze au explicat că, de mulți ani, Franța cunoaște un fenomen de vârf al consumului de energie electrică în timpul iernii. Sistemul de energie electrică din Franța este caracterizat, într-adevăr, de o termosensibilitate semnificativă a consumului de energie electrică, care conduce la o valoare maximă a consumului de energie electrică în timpul valurilor de frig de pe perioada iernii. Astfel cum este ilustrat în figura 2, această termosensibilitate a crescut progresiv în ultimii ani, în special ca urmare a creșterii consumului legat de încălzirea electrică, dar și a unor noi utilizări ale energiei electrice, care coincid deseori cu vârful de consum în cursul serii. |
| --- | --- |

(43)

Autoritățile franceze au explicat că, de mulți ani, Franța cunoaște un fenomen de vârf al consumului de energie electrică în timpul iernii. Sistemul de energie electrică din Franța este caracterizat, într-adevăr, de o termosensibilitate semnificativă a consumului de energie electrică, care conduce la o valoare maximă a consumului de energie electrică în timpul valurilor de frig de pe perioada iernii. Astfel cum este ilustrat în figura 2, această termosensibilitate a crescut progresiv în ultimii ani, în special ca urmare a creșterii consumului legat de încălzirea electrică, dar și a unor noi utilizări ale energiei electrice, care coincid deseori cu vârful de consum în cursul serii.

| (44) | Creșterea vârfului este mai rapidă decât cea a nivelului general de consum de energie electrică. În plus, vârful de consum în Franța se caracterizează printr-o mare volatilitate și, prin urmare, diferențele de consum pot fi deosebit de semnificative (până la 20 GW între doi ani). Controlul vârfului de consum de energie electrică este, prin urmare, o preocupare majoră, în special în contextul transferurilor de consum energetic către energia electrică.

  Figura 2


  Vârfurile istorice ale consumului în Franța




  Vârfuri istorice ale consumului în ultimul deceniu

  Sursa: RTE – Bilanț estimativ al echilibrului între cererea și oferta de energie electrică în Franța, 2014, p. 33. |
| --- | --- |

(44)

Creșterea vârfului este mai rapidă decât cea a nivelului general de consum de energie electrică. În plus, vârful de consum în Franța se caracterizează printr-o mare volatilitate și, prin urmare, diferențele de consum pot fi deosebit de semnificative (până la 20 GW între doi ani). Controlul vârfului de consum de energie electrică este, prin urmare, o preocupare majoră, în special în contextul transferurilor de consum energetic către energia electrică.

Figura 2

Figura 2

Vârfurile istorice ale consumului în Franța

Vârfurile istorice ale consumului în Franța

Vârfuri istorice ale consumului în ultimul deceniu

Sursa: RTE – Bilanț estimativ al echilibrului între cererea și oferta de energie electrică în Franța, 2014, p. 33.

Sursa:

| (45) | În conformitate cu RTE, în ceea ce privește oferta, Europa este caracterizată de o stagnare a cererii și de o importantă supracapacitate de producție de energie electrică, datorată mai multor factori. Începând cu 2008, criza economică a redus cererea de energie electrică. În același timp, dezvoltarea energiilor regenerabile subvenționate „în afara pieței” și care beneficiază de un acces prioritar la rețeaua de electricitate este rapidă. În plus, centralele pe bază de cărbune europene înregistrează o foarte mare creștere a activității legată de scăderea prețului combustibilului respectiv, cauzată de succesul gazelor de șist americane care a determinat Statele Unite să își exporte în mod masiv producția de cărbune în prezent excedentară către Europa. În sfârșit, centralele pe gaz – devenite mai puțin competitive decât centralele pe cărbune – înregistrează o scădere semnificativă a rentabilității și, prin urmare, a activității lor. |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu RTE, în ceea ce privește oferta, Europa este caracterizată de o stagnare a cererii și de o importantă supracapacitate de producție de energie electrică, datorată mai multor factori. Începând cu 2008, criza economică a redus cererea de energie electrică. În același timp, dezvoltarea energiilor regenerabile subvenționate „în afara pieței” și care beneficiază de un acces prioritar la rețeaua de electricitate este rapidă. În plus, centralele pe bază de cărbune europene înregistrează o foarte mare creștere a activității legată de scăderea prețului combustibilului respectiv, cauzată de succesul gazelor de șist americane care a determinat Statele Unite să își exporte în mod masiv producția de cărbune în prezent excedentară către Europa. În sfârșit, centralele pe gaz – devenite mai puțin competitive decât centralele pe cărbune – înregistrează o scădere semnificativă a rentabilității și, prin urmare, a activității lor.

| (46) | În acest context, riscurile legate de condițiile climatice creează o incertitudine în ceea ce privește remunerarea capacităților de vârf necesare pentru acoperirea acestui vârf de consum. Apariția unor vârfuri de consum este rară, câteva ore pe an sau chiar deloc în anumiți ani dacă temperaturile sunt blânde. |
| --- | --- |

(46)

În acest context, riscurile legate de condițiile climatice creează o incertitudine în ceea ce privește remunerarea capacităților de vârf necesare pentru acoperirea acestui vârf de consum. Apariția unor vârfuri de consum este rară, câteva ore pe an sau chiar deloc în anumiți ani dacă temperaturile sunt blânde.

| (47) | Mecanismul de asigurare a capacității în Franța a fost conceput ca unul dintre elementele de răspuns la această problemă, pentru a asigura respectarea criteriului securității aprovizionării definit de autoritățile publice. Acesta încearcă să constituie în același timp un mijloc de a schimba comportamentele de consum în perioada de vârf (abordarea cerere) și de a determina realizarea investițiilor adecvate în unități de producție și capacități de redistribuire a cererii (abordarea ofertă). |
| --- | --- |

(47)

Mecanismul de asigurare a capacității în Franța a fost conceput ca unul dintre elementele de răspuns la această problemă, pentru a asigura respectarea criteriului securității aprovizionării definit de autoritățile publice. Acesta încearcă să constituie în același timp un mijloc de a schimba comportamentele de consum în perioada de vârf (abordarea cerere) și de a determina realizarea investițiilor adecvate în unități de producție și capacități de redistribuire a cererii (abordarea ofertă).

2.8.   Buget

Buget

| (48) | Valoarea garanțiilor de capacitate nu este fixată pe cale administrativă: piața este cea care o determină. Schimburile sunt stabilite în mod liber de către părțile implicate în mecanism pe baza previziunilor acestora, a strategiei de acoperire și a informațiilor de care dispun. |
| --- | --- |

(48)

Valoarea garanțiilor de capacitate nu este fixată pe cale administrativă: piața este cea care o determină. Schimburile sunt stabilite în mod liber de către părțile implicate în mecanism pe baza previziunilor acestora, a strategiei de acoperire și a informațiilor de care dispun.

| (49) | În pofida caracterului descentralizat al mecanismului care face dificilă estimarea bugetului, o estimare a fost făcută luând drept ipoteză o obligație de capacitate totală pentru cererea Franței cuprinsă între 80 000 și 95 000 MW și presupunând un coeficient de siguranță menținut la valoarea de 0,93. Cererea va depinde de evoluția consumului în Franța metropolitană, inclusiv a acțiunilor de gestionare a cererii pe care le vor pune în aplicare furnizorii de energie electrică ducând la diminuarea obligației individuale cu care se vor confrunta. Pe această bază, veniturile brute percepute de către operatori pe piața capacității ar putea varia între 0 EUR/kW și 30 EUR/kW pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2026, cu cele mai mari sume în anii în care construirea de noi utilaje de producție s-ar dovedi necesară. |
| --- | --- |

(49)

În pofida caracterului descentralizat al mecanismului care face dificilă estimarea bugetului, o estimare a fost făcută luând drept ipoteză o obligație de capacitate totală pentru cererea Franței cuprinsă între 80 000 și 95 000 MW și presupunând un coeficient de siguranță menținut la valoarea de 0,93. Cererea va depinde de evoluția consumului în Franța metropolitană, inclusiv a acțiunilor de gestionare a cererii pe care le vor pune în aplicare furnizorii de energie electrică ducând la diminuarea obligației individuale cu care se vor confrunta. Pe această bază, veniturile brute percepute de către operatori pe piața capacității ar putea varia între 0 EUR/kW și 30 EUR/kW pentru perioada cuprinsă între 2017 și 2026, cu cele mai mari sume în anii în care construirea de noi utilaje de producție s-ar dovedi necesară.

2.9.   Durată

Durată

| (50) | Primul an de livrare începe la data de 1 ianuarie 2017. Prin derogare de la regula generală conform căreia certificările se fac cu patru ani înainte de anul de livrare, certificarea pentru primul an de livrare (2017) a început la 1 aprilie 2015. În prezent, dacă autoritățile franceze nu prevăd o dată de încetare a funcționării mecanismului, o evaluare anuală, definită de legislația franceză, va fi totuși efectuată de către RTE și autoritatea de reglementare. Acest lucru ar putea conduce, după caz, fie la o revizuire a mecanismului (de exemplu, pentru a reflecta schimbările recente în legislația europeană), fie la încetarea mecanismului în cazul în care acesta nu mai este necesar (6). |
| --- | --- |

(50)

Primul an de livrare începe la data de 1 ianuarie 2017. Prin derogare de la regula generală conform căreia certificările se fac cu patru ani înainte de anul de livrare, certificarea pentru primul an de livrare (2017) a început la 1 aprilie 2015. În prezent, dacă autoritățile franceze nu prevăd o dată de încetare a funcționării mecanismului, o evaluare anuală, definită de legislația franceză, va fi totuși efectuată de către RTE și autoritatea de reglementare. Acest lucru ar putea conduce, după caz, fie la o revizuire a mecanismului (de exemplu, pentru a reflecta schimbările recente în legislația europeană), fie la încetarea mecanismului în cazul în care acesta nu mai este necesar (6).

6

2.10.   Cumul

Cumul

| (51) | În ceea ce privește instalațiile din cadrul unui contract privind obligația de cumpărare (surse de energie electrică regenerabile) sau eligibile pentru plata suplimentară, articolele L.121-24 și L.335-5 din Codul energiei stipulează că profitul din vânzarea garanțiilor de capacitate va fi dedus din totalul costurilor de serviciu public, incluzând celelalte ajutoare de stat acordate și finanțând dispozitivul de sprijin prin obligația de cumpărare. În mod simetric, producătorii nu vor trebui să asigure regularizarea diferențelor în cazul în care capacitatea efectivă este mai mică decât cea certificată pentru riscurile cu privire la disponibilitatea resurselor primare (7). |
| --- | --- |

(51)

În ceea ce privește instalațiile din cadrul unui contract privind obligația de cumpărare (surse de energie electrică regenerabile) sau eligibile pentru plata suplimentară, articolele L.121-24 și L.335-5 din Codul energiei stipulează că profitul din vânzarea garanțiilor de capacitate va fi dedus din totalul costurilor de serviciu public, incluzând celelalte ajutoare de stat acordate și finanțând dispozitivul de sprijin prin obligația de cumpărare. În mod simetric, producătorii nu vor trebui să asigure regularizarea diferențelor în cazul în care capacitatea efectivă este mai mică decât cea certificată pentru riscurile cu privire la disponibilitatea resurselor primare (7).

7

3.   DESCRIEREA MOTIVELOR CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

DESCRIEREA MOTIVELOR CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII

3.1.   Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (52) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat deja, în considerentul 143, că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, din motivele prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(52)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat deja, în considerentul 143, că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, din motivele prezentate în continuare.

3.1.1.   Imputabilitatea și finanțarea din resurse de stat

Imputabilitatea și finanțarea din resurse de stat

| (53) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că se putea concluziona că a avut loc un transfer de resurse de stat nu numai în cazul în care a existat un transfer de bani direct de la bugetul statului sau al unei entități publice, ci și dacă fondurile pentru a sprijini mecanismul proveneau din fondurile proprii ale întreprinderilor, cu condiția ca: (i) statul să renunțe la colectarea resurselor de stat care trebuiau percepute; și/sau ca (ii) mijloacele financiare disponibile în cadrul dispozitivului să rămână sub control public, fără să aparțină neapărat, în mod permanent, patrimoniului public. |
| --- | --- |

(53)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că se putea concluziona că a avut loc un transfer de resurse de stat nu numai în cazul în care a existat un transfer de bani direct de la bugetul statului sau al unei entități publice, ci și dacă fondurile pentru a sprijini mecanismul proveneau din fondurile proprii ale întreprinderilor, cu condiția ca: (i) statul să renunțe la colectarea resurselor de stat care trebuiau percepute; și/sau ca (ii) mijloacele financiare disponibile în cadrul dispozitivului să rămână sub control public, fără să aparțină neapărat, în mod permanent, patrimoniului public.

| (54) | În ceea ce privește primul element, statul francez renunță la unele resurse publice deoarece acordă cu titlu gratuit certificatele de capacitate operatorilor de capacitate, în loc să le vândă [precum în cauzele NOx (8) și certificate verzi din România (9)]. |
| --- | --- |

(54)

În ceea ce privește primul element, statul francez renunță la unele resurse publice deoarece acordă cu titlu gratuit certificatele de capacitate operatorilor de capacitate, în loc să le vândă [precum în cauzele NOx (8) și certificate verzi din România (9)].

8

9

| (55) | În ceea ce privește cel de al doilea punct, mijloacele financiare pentru a sprijini mecanismul rămân sub controlul statului [în mod similar cu situația din cauzele Vent de Colère (10) și Essent (11)] deoarece: (i) fondurile sunt finanțate din contribuții obligatorii impuse de stat și care sunt, prin urmare, imputabile acestuia; (ii) statul stabilește parametri (criteriul de securitate a aprovizionării și metodologia de determinare a prețului de referință al pieței care determină prețul de regularizare a diferențelor) care influențează prețul capacității și cantitatea totală de certificate, chiar dacă acestea nu sunt stabilite ca atare de către stat; (iii) Comisia de reglementare în domeniul energiei (CRE) are competența de a aplica sancțiuni furnizorilor care nu respectă obligațiile care le revin în ceea ce privește regularizarea diferențelor; și (iv) operatorul de sistem de transport – RTE – a fost desemnat de către stat pentru a gestiona fondul de regularizare a diferențelor. |
| --- | --- |

(55)

În ceea ce privește cel de al doilea punct, mijloacele financiare pentru a sprijini mecanismul rămân sub controlul statului [în mod similar cu situația din cauzele Vent de Colère (10) și Essent (11)] deoarece: (i) fondurile sunt finanțate din contribuții obligatorii impuse de stat și care sunt, prin urmare, imputabile acestuia; (ii) statul stabilește parametri (criteriul de securitate a aprovizionării și metodologia de determinare a prețului de referință al pieței care determină prețul de regularizare a diferențelor) care influențează prețul capacității și cantitatea totală de certificate, chiar dacă acestea nu sunt stabilite ca atare de către stat; (iii) Comisia de reglementare în domeniul energiei (CRE) are competența de a aplica sancțiuni furnizorilor care nu respectă obligațiile care le revin în ceea ce privește regularizarea diferențelor; și (iv) operatorul de sistem de transport – RTE – a fost desemnat de către stat pentru a gestiona fondul de regularizare a diferențelor.

10

11

3.1.2.   Avantaj selectiv

Avantaj selectiv

| (56) | În opinia Comisiei, hotărârea Altmark (12) nu este relevantă în acest caz, întrucât obligația de serviciu public nu este definită în mod clar. Obligațiile mecanismului ar fi numeroase și diferite în funcție de diferitele părți interesate (operatori de centrale, operatori de redistribuire a cererii, furnizori). În ceea ce privește obligația care le revine operatorilor de capacitate, obligația de certificare nu este încadrată strict în măsura în care: (i) aceasta este opțională pentru capacitățile de redistribuire a cererii; și (ii) operatorii de instalații de producție existente pot alege în ceea ce privește nivelul de capacitate pe care îl certifică. |
| --- | --- |

(56)

În opinia Comisiei, hotărârea Altmark (12) nu este relevantă în acest caz, întrucât obligația de serviciu public nu este definită în mod clar. Obligațiile mecanismului ar fi numeroase și diferite în funcție de diferitele părți interesate (operatori de centrale, operatori de redistribuire a cererii, furnizori). În ceea ce privește obligația care le revine operatorilor de capacitate, obligația de certificare nu este încadrată strict în măsura în care: (i) aceasta este opțională pentru capacitățile de redistribuire a cererii; și (ii) operatorii de instalații de producție existente pot alege în ceea ce privește nivelul de capacitate pe care îl certifică.

12

| (57) | Transferul garanțiilor de capacitate constituie, prin urmare, un avantaj și nu contrapartida pentru o obligație de serviciu public. Acest avantaj este selectiv, întrucât mecanismul prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu altor sectoare ale economiei. |
| --- | --- |

(57)

Transferul garanțiilor de capacitate constituie, prin urmare, un avantaj și nu contrapartida pentru o obligație de serviciu public. Acest avantaj este selectiv, întrucât mecanismul prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu altor sectoare ale economiei.

3.1.3.   Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (58) | În opinia Comisiei, mecanismul de asigurare a capacității ar putea afecta concurența cu operatorii de capacitate stabiliți în străinătate (și, prin urmare, ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre) deoarece operatorii de capacitate stabiliți în Franța ar obține un avantaj pe care operatorii de capacitate stabiliți în străinătate nu l-ar putea obține din cauză că nu pot obține certificarea. |
| --- | --- |

(58)

În opinia Comisiei, mecanismul de asigurare a capacității ar putea afecta concurența cu operatorii de capacitate stabiliți în străinătate (și, prin urmare, ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre) deoarece operatorii de capacitate stabiliți în Franța ar obține un avantaj pe care operatorii de capacitate stabiliți în străinătate nu l-ar putea obține din cauză că nu pot obține certificarea.

3.2.   Obiectiv de interes comun și necesitate

Obiectiv de interes comun și necesitate

| (59) | Preocuparea autorităților franceze în ceea ce privește caracterul adecvat al capacităților de producție este strict legată de o cerere de vârf care apare pentru perioade relativ scurte de frig intens, din cauza dependenței speciale a Franței în ceea ce privește încălzirea pe bază de energie electrică. |
| --- | --- |

(59)

Preocuparea autorităților franceze în ceea ce privește caracterul adecvat al capacităților de producție este strict legată de o cerere de vârf care apare pentru perioade relativ scurte de frig intens, din cauza dependenței speciale a Franței în ceea ce privește încălzirea pe bază de energie electrică.

| (60) | Decizia de inițiere a procedurii a ridicat îndoieli cu privire la necesitatea măsurii din următoarele motive:






  1. | evaluarea adecvării capacităților de producție Scenario Outlook and Adequacy Forecast de ENTSO-E (13) nu relevă o problemă de securitate a aprovizionării decât începând din 2025; |
| --- | --- | --- |

(60)

Decizia de inițiere a procedurii a ridicat îndoieli cu privire la necesitatea măsurii din următoarele motive:

1.

evaluarea adecvării capacităților de producție Scenario Outlook and Adequacy Forecast de ENTSO-E (13) nu relevă o problemă de securitate a aprovizionării decât începând din 2025;

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

13

| 2. | Franța nu părea să fi explorat soluții alternative la mecanismul de asigurare a capacității, cum ar fi tarife care ar conduce la reducerea consumului în perioadele de vârf; și |
| --- | --- |

2.

Franța nu părea să fi explorat soluții alternative la mecanismul de asigurare a capacității, cum ar fi tarife care ar conduce la reducerea consumului în perioadele de vârf; și

| 3. | în pofida punerii în aplicare a unui cadru de reglementare favorabil redistribuirii cererii de consum și care a permis redistribuirii cererii independente să se adapteze la redistribuirea cererii oferită în mod tradițional de furnizorul istoric, RTE nu se așteaptă la o creștere netă substanțială a capacităților franceze de redistribuire a cererii în perioada 2014-2019. |
| --- | --- |

3.

în pofida punerii în aplicare a unui cadru de reglementare favorabil redistribuirii cererii de consum și care a permis redistribuirii cererii independente să se adapteze la redistribuirea cererii oferită în mod tradițional de furnizorul istoric, RTE nu se așteaptă la o creștere netă substanțială a capacităților franceze de redistribuire a cererii în perioada 2014-2019.

3.3.   Caracterul adecvat al ajutorului

Caracterul adecvat al ajutorului

| (61) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia considera că mecanismul ar putea conduce la discriminare între diferitele capacități de redistribuire a cererii. În special, două tipuri de redistribuire a cererii de consum pot participa la mecanism: pe de o parte, capacitatea de redistribuire a cererii implicită, care constă într-o reducere a obligației de capacitate a furnizorilor în limita volumului de capacitate obținut prin întreruperea alimentării unor clienți în cursul orelor de vârf între 10 și 15 zile pe an; și, pe de altă parte, capacitatea de redistribuire a cererii explicită, care impune ca (marii) consumatori sau agregatori să obțină certificarea potențialului lor de reducere a consumului și să facă această capacitate disponibilă (fără ca aceasta să fie neapărat redusă) în timpul orelor de vârf între 10 și 25 de zile pe an. |
| --- | --- |

(61)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia considera că mecanismul ar putea conduce la discriminare între diferitele capacități de redistribuire a cererii. În special, două tipuri de redistribuire a cererii de consum pot participa la mecanism: pe de o parte, capacitatea de redistribuire a cererii implicită, care constă într-o reducere a obligației de capacitate a furnizorilor în limita volumului de capacitate obținut prin întreruperea alimentării unor clienți în cursul orelor de vârf între 10 și 15 zile pe an; și, pe de altă parte, capacitatea de redistribuire a cererii explicită, care impune ca (marii) consumatori sau agregatori să obțină certificarea potențialului lor de reducere a consumului și să facă această capacitate disponibilă (fără ca aceasta să fie neapărat redusă) în timpul orelor de vârf între 10 și 25 de zile pe an.

| (62) | Mai mult, Comisia a criticat, în decizia sa de inițiere a procedurii, faptul că mecanismul nu este deschis tuturor tehnologiilor care pot contribui la securitatea aprovizionării, în special interconexiunile și/sau capacitățile externe. |
| --- | --- |

(62)

Mai mult, Comisia a criticat, în decizia sa de inițiere a procedurii, faptul că mecanismul nu este deschis tuturor tehnologiilor care pot contribui la securitatea aprovizionării, în special interconexiunile și/sau capacitățile externe.

| (63) | Comisia a subliniat, de asemenea, riscul ca noile capacități de producție să nu poată participa la mecanism, în principal din cauza absenței unor semnale ale prețurilor fiabile pentru garanțiile de capacitate. În special, Comisia se temea:






  1. | că perioada de valabilitate relativ scurtă a garanțiilor de capacitate nu poate da un semnal al prețurilor fiabil; |
| --- | --- | --- |

(63)

Comisia a subliniat, de asemenea, riscul ca noile capacități de producție să nu poată participa la mecanism, în principal din cauza absenței unor semnale ale prețurilor fiabile pentru garanțiile de capacitate. În special, Comisia se temea:

1.

că perioada de valabilitate relativ scurtă a garanțiilor de capacitate nu poate da un semnal al prețurilor fiabil;

| 2. | că furnizorii și, mai ales, cei nou intrați pe piață, au dificultăți în a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți; |
| --- | --- |

2.

că furnizorii și, mai ales, cei nou intrați pe piață, au dificultăți în a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți;

| 3. | că stimulentele pentru ca părțile implicate să fie în echilibru înaintea AL nu sunt suficiente; și |
| --- | --- |

3.

că stimulentele pentru ca părțile implicate să fie în echilibru înaintea AL nu sunt suficiente; și

| 4. | că plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă costurile unui operator nou („costul unui operator nou”, denumit în continuare „CONE”). |
| --- | --- |

4.

că plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă costurile unui operator nou („costul unui operator nou”, denumit în continuare „CONE”).

3.4.   Proporționalitate

Proporționalitate

| (64) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat riscul că mecanismul ar putea conduce la o supracompensare a anumitor operatori de capacitate, cauzată în principal de:






  1. | riscul de supraestimare a consumului de către furnizori – acesta este un risc potențial dacă obligațiile de capacitate individuale ale furnizorilor nu sunt suficient de clare; |
| --- | --- | --- |

(64)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat riscul că mecanismul ar putea conduce la o supracompensare a anumitor operatori de capacitate, cauzată în principal de:

1.

riscul de supraestimare a consumului de către furnizori – acesta este un risc potențial dacă obligațiile de capacitate individuale ale furnizorilor nu sunt suficient de clare;

| 2. | eventuala lipsă de transparență în stabilirea prețului capacității, mai ales din cauza unui volum potențial ridicat al tranzacțiilor extrabursiere, precum și al tranzacțiilor intragrup, ceea ce ar putea denatura semnalul de preț și ar putea conduce la o supracompensare; |
| --- | --- |

2.

eventuala lipsă de transparență în stabilirea prețului capacității, mai ales din cauza unui volum potențial ridicat al tranzacțiilor extrabursiere, precum și al tranzacțiilor intragrup, ceea ce ar putea denatura semnalul de preț și ar putea conduce la o supracompensare;

| 3. | participarea limitată la mecanism (excluderea capacităților transfrontaliere și discriminarea între diferiții operatori de redistribuire a cererii); |
| --- | --- |

3.

participarea limitată la mecanism (excluderea capacităților transfrontaliere și discriminarea între diferiții operatori de redistribuire a cererii);

| 4. | puterea de piață a EDF – posibilitatea de a crește în mod artificial valoarea garanțiilor de capacitate în calitate de vânzător, aplicând, în același timp, prețuri inferioare ramurii sale comerciale. Subiacent acestuia, Comisia a identificat, mai exact, trei riscuri: riscul de blocare a capacităților neutilizate, riscul de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate și riscul de „foarfecă tarifară”. |
| --- | --- |

4.

puterea de piață a EDF – posibilitatea de a crește în mod artificial valoarea garanțiilor de capacitate în calitate de vânzător, aplicând, în același timp, prețuri inferioare ramurii sale comerciale. Subiacent acestuia, Comisia a identificat, mai exact, trei riscuri: riscul de blocare a capacităților neutilizate, riscul de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate și riscul de „foarfecă tarifară”.

3.5.   Evitarea efectelor negative asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale

| (65) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a identificat o serie de probleme în ceea ce privește posibila denaturare a concurenței, atât la nivelul producției, cât și la nivelul furnizării de energie electrică. |
| --- | --- |

(65)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a identificat o serie de probleme în ceea ce privește posibila denaturare a concurenței, atât la nivelul producției, cât și la nivelul furnizării de energie electrică.

| (66) | Comisia și-a exprimat preocuparea cu privire la existența unor importante asimetrii informaționale. Marii furnizori integrați pe verticală, în special cei care sunt deja prezenți pe piața franceză, ar putea beneficia de un avantaj datorat faptului că aceștia cunosc mai bine piața, în special în ceea ce privește disponibilitatea capacităților, nevoile de aprovizionare și prețurile. Prin urmare, aceștia sunt în măsură să prezinte estimări mai fiabile și să fie mai eficienți în respectarea obligațiilor impuse de mecanism. |
| --- | --- |

(66)

Comisia și-a exprimat preocuparea cu privire la existența unor importante asimetrii informaționale. Marii furnizori integrați pe verticală, în special cei care sunt deja prezenți pe piața franceză, ar putea beneficia de un avantaj datorat faptului că aceștia cunosc mai bine piața, în special în ceea ce privește disponibilitatea capacităților, nevoile de aprovizionare și prețurile. Prin urmare, aceștia sunt în măsură să prezinte estimări mai fiabile și să fie mai eficienți în respectarea obligațiilor impuse de mecanism.

| (67) | De asemenea, din cauza asimetriei informațiilor, probabil că va fi mai dificil pentru furnizorii nou intrați pe piață să estimeze viitorul lor portofoliu de clienți, iar acest lucru este esențial pentru calcularea nevoii de garanții de capacitate. |
| --- | --- |

(67)

De asemenea, din cauza asimetriei informațiilor, probabil că va fi mai dificil pentru furnizorii nou intrați pe piață să estimeze viitorul lor portofoliu de clienți, iar acest lucru este esențial pentru calcularea nevoii de garanții de capacitate.

| (68) | Comisia și-a exprimat, de asemenea, preocuparea cu privire la posibilitatea ca un operator tradițional dominant să blocheze capacități neutilizate. |
| --- | --- |

(68)

Comisia și-a exprimat, de asemenea, preocuparea cu privire la posibilitatea ca un operator tradițional dominant să blocheze capacități neutilizate.

| (69) | Comisia a evidențiat, de asemenea, riscul ca un operator tradițional dominant să aibă posibilitatea de a bloca garanții de capacitate neutilizate. |
| --- | --- |

(69)

Comisia a evidențiat, de asemenea, riscul ca un operator tradițional dominant să aibă posibilitatea de a bloca garanții de capacitate neutilizate.

| (70) | În plus, Comisia a identificat riscul unor practici de excludere prin prețuri (micșorarea marjei sau foarfecă tarifară, tarife agresive) din partea operatorului tradițional dominant. |
| --- | --- |

(70)

În plus, Comisia a identificat riscul unor practici de excludere prin prețuri (micșorarea marjei sau foarfecă tarifară, tarife agresive) din partea operatorului tradițional dominant.

| (71) | Comisia a subliniat că lipsa unor semnale de preț pe termen lung în ceea ce privește capacitatea riscă să creeze sau să consolideze barierele la intrarea pe piață pentru noii producători. Investițiile pe termen lung realizate de operatorii nou intrați pe piață pot necesita un anumit grad de previzibilitate a prețurilor în cursul unui anumit număr de ani, ceea ce certificatele pentru un an nu sunt în măsură să furnizeze. |
| --- | --- |

(71)

Comisia a subliniat că lipsa unor semnale de preț pe termen lung în ceea ce privește capacitatea riscă să creeze sau să consolideze barierele la intrarea pe piață pentru noii producători. Investițiile pe termen lung realizate de operatorii nou intrați pe piață pot necesita un anumit grad de previzibilitate a prețurilor în cursul unui anumit număr de ani, ceea ce certificatele pentru un an nu sunt în măsură să furnizeze.

| (72) | De altfel, Comisia și-a reiterat poziția în ceea ce privește o concurență redusă în mecanism ca urmare a excluderii mecanismului de la anumite tipuri de operatori de capacitate (capacități transfrontaliere, discriminare între operatorii de capacități de redistribuire a cererii). |
| --- | --- |

(72)

De altfel, Comisia și-a reiterat poziția în ceea ce privește o concurență redusă în mecanism ca urmare a excluderii mecanismului de la anumite tipuri de operatori de capacitate (capacități transfrontaliere, discriminare între operatorii de capacități de redistribuire a cererii).

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ȘI COMENTARIILE FRANȚEI

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE ȘI COMENTARIILE FRANȚEI

| (73) | Comisia a primit 18 răspunsuri de la părți interesate, altele decât statul francez, RTE și CRE, pe perioada consultărilor privind decizia de inițiere a procedurii. Una dintre părți nu a răspuns decât după expirarea termenului. |
| --- | --- |

(73)

Comisia a primit 18 răspunsuri de la părți interesate, altele decât statul francez, RTE și CRE, pe perioada consultărilor privind decizia de inițiere a procedurii. Una dintre părți nu a răspuns decât după expirarea termenului.

| (74) | Diferitele observații vor fi grupate tematic mai jos. Acestea vor fi abordate în cadrul evaluării măsurii, dar fără a se face o referire explicită la acest lucru. |
| --- | --- |

(74)

Diferitele observații vor fi grupate tematic mai jos. Acestea vor fi abordate în cadrul evaluării măsurii, dar fără a se face o referire explicită la acest lucru.

4.1.   Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (75) | Respondenții sunt divizați în ceea ce privește calificarea drept ajutor a mecanismului. Jumătate dintre aceștia consideră că măsura constituie ajutor de stat, fie explicit, fie implicit, nereacționând la raționamentul Comisiei cu privire la acest lucru; cealaltă jumătate consideră că mecanismul nu constituie ajutor de stat, din motivele următoare. |
| --- | --- |

(75)

Respondenții sunt divizați în ceea ce privește calificarea drept ajutor a mecanismului. Jumătate dintre aceștia consideră că măsura constituie ajutor de stat, fie explicit, fie implicit, nereacționând la raționamentul Comisiei cu privire la acest lucru; cealaltă jumătate consideră că mecanismul nu constituie ajutor de stat, din motivele următoare.

| (76) | Doi respondenți se referă în mod explicit la Decizia nr. 369417 din 9 octombrie 2015 a Consiliului de Stat al Franței [acțiune formulată de Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie sau ANODE (14)], în care Consiliul de Stat a considerat că mecanismul de asigurare a capacității propus nu prezintă caracteristicile unui ajutor de stat. De asemenea, autoritățile franceze au făcut trimitere la concluziile Consiliului de Stat în aceeași cauză (15). |
| --- | --- |

(76)

Doi respondenți se referă în mod explicit la Decizia nr. 369417 din 9 octombrie 2015 a Consiliului de Stat al Franței [acțiune formulată de Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie sau ANODE (14)], în care Consiliul de Stat a considerat că mecanismul de asigurare a capacității propus nu prezintă caracteristicile unui ajutor de stat. De asemenea, autoritățile franceze au făcut trimitere la concluziile Consiliului de Stat în aceeași cauză (15).

14

15

| (77) | Argumentele autorităților franceze cu privire la calificarea măsurii drept ajutor de stat se interpretează împreună cu cele deja menționate în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(77)

Argumentele autorităților franceze cu privire la calificarea măsurii drept ajutor de stat se interpretează împreună cu cele deja menționate în decizia de inițiere a procedurii.

| (78) | Autoritățile franceze au ales să inițieze o procedură de investigație aprofundată cu Comisia Europeană nerevenind asupra acestor elemente și s-au axat pe propunerea privind măsurile care să asigure compatibilitatea mecanismului de asigurare a capacității cu piața internă, independent de problema privind calificarea drept ajutor de stat. Pentru a asigura caracterul complet al informațiilor, argumentele prezentate de Franța în ceea ce privește calificarea drept ajutor de stat sunt totuși prezentate în continuare. |
| --- | --- |

(78)

Autoritățile franceze au ales să inițieze o procedură de investigație aprofundată cu Comisia Europeană nerevenind asupra acestor elemente și s-au axat pe propunerea privind măsurile care să asigure compatibilitatea mecanismului de asigurare a capacității cu piața internă, independent de problema privind calificarea drept ajutor de stat. Pentru a asigura caracterul complet al informațiilor, argumentele prezentate de Franța în ceea ce privește calificarea drept ajutor de stat sunt totuși prezentate în continuare.

4.1.1.   Imputabilitatea și finanțarea din resurse de stat

Imputabilitatea și finanțarea din resurse de stat

4.1.1.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (79) | Doi agregatori de redistribuire a cererii, două companii de electricitate integrate pe verticală și Union française de l'électricité consideră că măsura nu este finanțată din resurse de stat. În special, acești respondenți consideră că fondurile în cauză tranzitează în mod direct și exclusiv între operatori privați; RTE nu posedă și nici nu dispune de fonduri pentru regularizarea diferențelor. |
| --- | --- |

(79)

Doi agregatori de redistribuire a cererii, două companii de electricitate integrate pe verticală și Union française de l'électricité consideră că măsura nu este finanțată din resurse de stat. În special, acești respondenți consideră că fondurile în cauză tranzitează în mod direct și exclusiv între operatori privați; RTE nu posedă și nici nu dispune de fonduri pentru regularizarea diferențelor.

| (80) | În plus, conform acestor respondenți, normele aplicabile gestionării acestor resurse ar putea fi comparate cu cele care definesc gestionarea „diferențelor-ajustare” în cadrul dispozitivului de parte responsabilă cu echilibrul pe piața energiei. |
| --- | --- |

(80)

În plus, conform acestor respondenți, normele aplicabile gestionării acestor resurse ar putea fi comparate cu cele care definesc gestionarea „diferențelor-ajustare” în cadrul dispozitivului de parte responsabilă cu echilibrul pe piața energiei.

| (81) | EDF adaugă că rolul statului francez în ceea ce privește mecanismul se limitează la definirea unui cadru de reglementare specific în care sunt activi doar operatori privați. Potrivit EDF, introducând un mecanism de asigurare a capacității, statul francez face, într-adevăr, uz de prerogativele sale de autoritate publică și acționează ca un organism de reglementare a pieței. |
| --- | --- |

(81)

EDF adaugă că rolul statului francez în ceea ce privește mecanismul se limitează la definirea unui cadru de reglementare specific în care sunt activi doar operatori privați. Potrivit EDF, introducând un mecanism de asigurare a capacității, statul francez face, într-adevăr, uz de prerogativele sale de autoritate publică și acționează ca un organism de reglementare a pieței.

| (82) | Potrivit EDF, mecanismul de asigurare a capacității este, de asemenea, foarte diferit de sistemul în discuție în cauza Comisia/Țările de Jos („NOx”) (16), în care statul neerlandez a acordat adevărate „drepturi de a polua”, permițând evitarea plății unor amenzi și având o valoare de piață încă din momentul acordării acestora de către stat. Certificatele nu au, prin urmare, nicio valoare în relația statul francez/operatori de capacitate. |
| --- | --- |

(82)

Potrivit EDF, mecanismul de asigurare a capacității este, de asemenea, foarte diferit de sistemul în discuție în cauza Comisia/Țările de Jos („NOx”) (16), în care statul neerlandez a acordat adevărate „drepturi de a polua”, permițând evitarea plății unor amenzi și având o valoare de piață încă din momentul acordării acestora de către stat. Certificatele nu au, prin urmare, nicio valoare în relația statul francez/operatori de capacitate.

16

4.1.1.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (83) | Potrivit autorităților franceze, prețul garanțiilor de capacitate și, prin urmare, veniturile pe care operatorii de capacitate le-ar putea obține din vânzarea certificatelor lor, nu este stabilit de către stat. Statul nu intervine nici în ceea ce privește cantitatea de produse oferite pe piață. În schimb, în cadrul unui mecanism descentralizat, piața este cea care determină prețul și cantitatea de certificate. Prin urmare, fluxurile financiare aferente mecanismului de asigurare a capacității se derulează între actori de drept privat și care nu se află sub controlul statului. |
| --- | --- |

(83)

Potrivit autorităților franceze, prețul garanțiilor de capacitate și, prin urmare, veniturile pe care operatorii de capacitate le-ar putea obține din vânzarea certificatelor lor, nu este stabilit de către stat. Statul nu intervine nici în ceea ce privește cantitatea de produse oferite pe piață. În schimb, în cadrul unui mecanism descentralizat, piața este cea care determină prețul și cantitatea de certificate. Prin urmare, fluxurile financiare aferente mecanismului de asigurare a capacității se derulează între actori de drept privat și care nu se află sub controlul statului.

| (84) | În plus, autoritățile franceze consideră că fluxurile financiare legate de plata regularizării diferențelor ar trebui să fie foarte marginale în dispozitiv (având în vedere stimulentele acordate în vederea reechilibrării pe piața din amonte) și nu pot fi considerate resurse de stat sau aflate sub controlul statului. Regularizarea diferențelor prevăzută pentru mecanismul de asigurare a capacității urmează un model identic cu cel aflat în vigoare în prezent în Europa pentru regularizarea diferențelor pe piața energetică (electricity balancing settlement mechanisms). |
| --- | --- |

(84)

În plus, autoritățile franceze consideră că fluxurile financiare legate de plata regularizării diferențelor ar trebui să fie foarte marginale în dispozitiv (având în vedere stimulentele acordate în vederea reechilibrării pe piața din amonte) și nu pot fi considerate resurse de stat sau aflate sub controlul statului. Regularizarea diferențelor prevăzută pentru mecanismul de asigurare a capacității urmează un model identic cu cel aflat în vigoare în prezent în Europa pentru regularizarea diferențelor pe piața energetică (electricity balancing settlement mechanisms).

electricity balancing settlement mechanisms

| (85) | Autoritățile franceze mai susțin că mecanismul este mai asemănător cu cel tratat în cauza PreussenElektra (17) decât cu cele discutate în cauzele Vent de Colère (18) și Essent (19). La fel ca în situația PreussenElektra și contrar celor prevăzute în cauza Vent de Colère, mecanismul de asigurare a capacității nu prevede niciun mecanism de compensare pentru furnizori. De asemenea, spre deosebire de cauza Essent: (i) fluxurile financiare rămân în mod constant proprietatea unor actori privați (furnizori și operatori de capacitate); (ii) fluxurile financiare nu provin dintr-o taxă. Prezența unor resurse de stat este cu atât mai discutabilă cu cât, în contradicție cu jurisprudența PreussenElektra, niciun preț minim de achiziție nu este stabilit pentru garanțiile de capacitate. |
| --- | --- |

(85)

Autoritățile franceze mai susțin că mecanismul este mai asemănător cu cel tratat în cauza PreussenElektra (17) decât cu cele discutate în cauzele Vent de Colère (18) și Essent (19). La fel ca în situația PreussenElektra și contrar celor prevăzute în cauza Vent de Colère, mecanismul de asigurare a capacității nu prevede niciun mecanism de compensare pentru furnizori. De asemenea, spre deosebire de cauza Essent: (i) fluxurile financiare rămân în mod constant proprietatea unor actori privați (furnizori și operatori de capacitate); (ii) fluxurile financiare nu provin dintr-o taxă. Prezența unor resurse de stat este cu atât mai discutabilă cu cât, în contradicție cu jurisprudența PreussenElektra, niciun preț minim de achiziție nu este stabilit pentru garanțiile de capacitate.

17

18

19

| (86) | În plus, potrivit autorităților, vânzarea de garanții de capacitate nu poate fi considerată ca o renunțare la o resursă publică. Într-adevăr, statul nu renunță la nicio resursă, întrucât valoarea de piață a certificatelor de garanție poate proveni: (i) fie din valoarea intrinsecă a sprijinului pe care îl acoperă; (ii) fie din deficitul din momentul emiterii acestora. Aceste două elemente nu intră în autoritatea statului și deosebesc acest caz de cauzele NOx și certificate verzi din România, în care certificatele puteau să fie vândute la licitație, respectiv să aibă o valoare minimă. |
| --- | --- |

(86)

În plus, potrivit autorităților, vânzarea de garanții de capacitate nu poate fi considerată ca o renunțare la o resursă publică. Într-adevăr, statul nu renunță la nicio resursă, întrucât valoarea de piață a certificatelor de garanție poate proveni: (i) fie din valoarea intrinsecă a sprijinului pe care îl acoperă; (ii) fie din deficitul din momentul emiterii acestora. Aceste două elemente nu intră în autoritatea statului și deosebesc acest caz de cauzele NOx și certificate verzi din România, în care certificatele puteau să fie vândute la licitație, respectiv să aibă o valoare minimă.

| (87) | În cele din urmă, în cazul României, legea prevede în mod explicit ca furnizorii să transfere costurile de achiziție a certificatelor verzi consumatorilor. Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) a avut un raționament similar în cauza Vent de Colère, furnizorii nefiind decât intermediari financiari (contribuția la serviciului public de electricitate (20) asigurând compensarea costurilor suplimentare ale acestora). În schimb, în cazul mecanismului francez, furnizorii dispun de libertatea deplină de a decide modalitatea prin care transferă costurile asupra clienților lor. Niciun mecanism nu asigură furnizorilor compensații pentru costurile suplimentare aferente achiziționării de garanții de capacitate. |
| --- | --- |

(87)

În cele din urmă, în cazul României, legea prevede în mod explicit ca furnizorii să transfere costurile de achiziție a certificatelor verzi consumatorilor. Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) a avut un raționament similar în cauza Vent de Colère, furnizorii nefiind decât intermediari financiari (contribuția la serviciului public de electricitate (20) asigurând compensarea costurilor suplimentare ale acestora). În schimb, în cazul mecanismului francez, furnizorii dispun de libertatea deplină de a decide modalitatea prin care transferă costurile asupra clienților lor. Niciun mecanism nu asigură furnizorilor compensații pentru costurile suplimentare aferente achiziționării de garanții de capacitate.

20

4.1.2.   Avantaj selectiv

Avantaj selectiv

4.1.2.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (88) | Împreună cu EDF, o societate care își desfășoară activitatea în principal în Franța în sectorul comerțului cu ridicata consideră că mecanismul constituie o obligație de serviciu public, această societate referindu-se la decizia Comisiei în cazul N475/2003 referitor la o cerere de ofertă pentru noi capacități în Irlanda (21). |
| --- | --- |

(88)

Împreună cu EDF, o societate care își desfășoară activitatea în principal în Franța în sectorul comerțului cu ridicata consideră că mecanismul constituie o obligație de serviciu public, această societate referindu-se la decizia Comisiei în cazul N475/2003 referitor la o cerere de ofertă pentru noi capacități în Irlanda (21).

21

| (89) | Potrivit EDF, întrucât operațiunea de certificare corespunde unui angajament de disponibilitate, aceasta constituie contraprestația pentru un serviciu prestat de operatorii de capacitate, și nu un presupus avantaj acordat în mod gratuit. |
| --- | --- |

(89)

Potrivit EDF, întrucât operațiunea de certificare corespunde unui angajament de disponibilitate, aceasta constituie contraprestația pentru un serviciu prestat de operatorii de capacitate, și nu un presupus avantaj acordat în mod gratuit.

| (90) | În plus, EDF și o altă întreprindere de electricitate integrată pe verticală consideră că mecanismul de asigurare a capacității nu conferă niciun avantaj selectiv operatorilor de capacitate. În opinia acestora, diferitele părți implicate în mecanism se află într-o situație de fapt și de drept identică și beneficiază de exact același tratament: sunt remunerați în același fel, indiferent de tehnologia aplicată. Prin urmare, niciun operator nu va putea fi avantajat ca urmare a specificității flotei sale de producție. |
| --- | --- |

(90)

În plus, EDF și o altă întreprindere de electricitate integrată pe verticală consideră că mecanismul de asigurare a capacității nu conferă niciun avantaj selectiv operatorilor de capacitate. În opinia acestora, diferitele părți implicate în mecanism se află într-o situație de fapt și de drept identică și beneficiază de exact același tratament: sunt remunerați în același fel, indiferent de tehnologia aplicată. Prin urmare, niciun operator nu va putea fi avantajat ca urmare a specificității flotei sale de producție.

| (91) | Potrivit EDF, ar fi eronat să se afirme că acest pretins avantaj ar avea un caracter selectiv, pentru motivul că mecanismul de asigurare a capacității „prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu altor sectoare ale economiei”. Prin urmare, Comisia ignoră caracteristicile mecanismului de asigurare a capacității (market-wide și technology neutral), precum și jurisprudența CJUE, care evaluează selectivitatea unei măsuri în raport cu alte întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă. |
| --- | --- |

(91)

Potrivit EDF, ar fi eronat să se afirme că acest pretins avantaj ar avea un caracter selectiv, pentru motivul că mecanismul de asigurare a capacității „prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu altor sectoare ale economiei”. Prin urmare, Comisia ignoră caracteristicile mecanismului de asigurare a capacității (market-wide și technology neutral), precum și jurisprudența CJUE, care evaluează selectivitatea unei măsuri în raport cu alte întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă.

market-wide

technology neutral

4.1.2.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (92) | În primul rând, potrivit autorităților, atribuirea certificatelor în cadrul mecanismului de asigurare a capacității reprezintă contrapartida unui angajament de disponibilitate în perioadele de vârf de consum sau de tensiune asupra sistemului de electricitate. |
| --- | --- |

(92)

În primul rând, potrivit autorităților, atribuirea certificatelor în cadrul mecanismului de asigurare a capacității reprezintă contrapartida unui angajament de disponibilitate în perioadele de vârf de consum sau de tensiune asupra sistemului de electricitate.

| (93) | În al doilea rând, autoritățile franceze consideră că obligația de serviciu public este definită în mod clar. În ceea ce privește redistribuirea cererilor, caracterul opțional al certificării acestora facilitează participarea lor la mecanismul de asigurare a capacității. În ceea ce privește instalațiile de producție, componenta declarativă a procesului de certificare nu repune în discuție caracterul precis al obligației de serviciu public: CRE va fi în măsură să hotărască sancțiunile necesare în cazul unei tentative de manipulare a pieței, în special dacă un actor ar subevalua capacitățile acesteia pentru a pune o presiune ascendentă asupra prețului acestor garanții de capacitate. |
| --- | --- |

(93)

În al doilea rând, autoritățile franceze consideră că obligația de serviciu public este definită în mod clar. În ceea ce privește redistribuirea cererilor, caracterul opțional al certificării acestora facilitează participarea lor la mecanismul de asigurare a capacității. În ceea ce privește instalațiile de producție, componenta declarativă a procesului de certificare nu repune în discuție caracterul precis al obligației de serviciu public: CRE va fi în măsură să hotărască sancțiunile necesare în cazul unei tentative de manipulare a pieței, în special dacă un actor ar subevalua capacitățile acesteia pentru a pune o presiune ascendentă asupra prețului acestor garanții de capacitate.

| (94) | Dat fiind că mecanismul de asigurare a capacității este neutru din punct de vedere tehnologic, autoritățile consideră că acesta nu implică niciun avantaj selectiv pentru o tehnologie specifică de producție sau de redistribuire a cererii. |
| --- | --- |

(94)

Dat fiind că mecanismul de asigurare a capacității este neutru din punct de vedere tehnologic, autoritățile consideră că acesta nu implică niciun avantaj selectiv pentru o tehnologie specifică de producție sau de redistribuire a cererii.

| (95) | Potrivit Franței, punctul de vedere al Comisiei, care pare să considere că mecanismul de asigurare a capacității ar fi selectiv în măsura în care s-ar adresa exclusiv operatorilor de capacitate (și nu altor sectoare ale economiei), ar însemna că orice măsură sectorială ar avea un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(95)

Potrivit Franței, punctul de vedere al Comisiei, care pare să considere că mecanismul de asigurare a capacității ar fi selectiv în măsura în care s-ar adresa exclusiv operatorilor de capacitate (și nu altor sectoare ale economiei), ar însemna că orice măsură sectorială ar avea un caracter selectiv.

4.1.3.   Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

4.1.3.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (96) | Niciun respondent nu a reacționat cu privire la acest aspect. |
| --- | --- |

(96)

Niciun respondent nu a reacționat cu privire la acest aspect.

4.1.3.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (97) | Autoritățile franceze consideră că mecanismul de asigurare a capacității nu va avea impact asupra pieței energiei electrice – la nivel național, precum și în interacțiunile cu țările învecinate – care va continua să funcționeze în același mod. În special, acestea consideră că piața de capacitate nu va modifica prețul electricității de pe piețele la vedere. |
| --- | --- |

(97)

Autoritățile franceze consideră că mecanismul de asigurare a capacității nu va avea impact asupra pieței energiei electrice – la nivel național, precum și în interacțiunile cu țările învecinate – care va continua să funcționeze în același mod. În special, acestea consideră că piața de capacitate nu va modifica prețul electricității de pe piețele la vedere.

4.2.   Obiectiv de interes comun și necesitate

Obiectiv de interes comun și necesitate

4.2.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (98) | Respondenții sunt, în general, de opinie că mecanismul este necesar și că acesta ar trebui să facă parte din organizarea pieței. Numai trei respondenți contestă necesitatea măsurii, pe motiv că:






  1. | analiza caracterului adecvat al capacităților de producție efectuată de RTE în 2015 nu prevede nicio problemă de nesatisfacere a cererii; |
| --- | --- | --- |

(98)

Respondenții sunt, în general, de opinie că mecanismul este necesar și că acesta ar trebui să facă parte din organizarea pieței. Numai trei respondenți contestă necesitatea măsurii, pe motiv că:

1.

analiza caracterului adecvat al capacităților de producție efectuată de RTE în 2015 nu prevede nicio problemă de nesatisfacere a cererii;

| 2. | în prezent, există un exces de capacitate în Franța, după cum reiese din faptul că, pentru anul 2017, volumul de capacități certificate depășește volumul necesar pentru a face față unui vârf de consum; și |
| --- | --- |

2.

în prezent, există un exces de capacitate în Franța, după cum reiese din faptul că, pentru anul 2017, volumul de capacități certificate depășește volumul necesar pentru a face față unui vârf de consum; și

| 3. | consumul a scăzut în ultimii ani și vârful de consum este stabil (RTE a anticipat o creștere a vârfului de consum). |
| --- | --- |

3.

consumul a scăzut în ultimii ani și vârful de consum este stabil (RTE a anticipat o creștere a vârfului de consum).

4.2.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

4.2.2.1.   În ceea ce privește securitatea aprovizionării

În ceea ce privește securitatea aprovizionării

| (99) | Potrivit autorităților, a fost definit un indicator de securitate a aprovizionării și a fost identificat un risc de nesatisfacere a cererii în ultimele studii ale RTE: în ultimul Bilanț estimativ al RTE întocmit înainte de intrarea în vigoare a mecanismului (în 2014) un deficit de marjă de 2 GW apare în acest studiu pentru iarna 2016-2017, în scenariul de referință. Această marjă era redusă la 200 MW în Bilanțul estimativ 2015 pentru iarna 2017-2018, însă acest lucru se datora semnalului dat de introducerea mecanismului. Aceste analize ar fi confirmate de analizele efectuate de Pentalateral Energy Forum. |
| --- | --- |

(99)

Potrivit autorităților, a fost definit un indicator de securitate a aprovizionării și a fost identificat un risc de nesatisfacere a cererii în ultimele studii ale RTE: în ultimul Bilanț estimativ al RTE întocmit înainte de intrarea în vigoare a mecanismului (în 2014) un deficit de marjă de 2 GW apare în acest studiu pentru iarna 2016-2017, în scenariul de referință. Această marjă era redusă la 200 MW în Bilanțul estimativ 2015 pentru iarna 2017-2018, însă acest lucru se datora semnalului dat de introducerea mecanismului. Aceste analize ar fi confirmate de analizele efectuate de Pentalateral Energy Forum.

Pentalateral Energy Forum

| (100) | În schimb, studiul de adecvare realizat de ENTSO-E (raportul Scenario Outlook and Adequacy Forecast) se sprijinea pe o metodologie deterministă: nu exista un model al vârfului de consum datorat valurilor de frig și termosensibilității în evaluare. Diferențele metodologice sunt cele care conduc la aceste diferențe în ceea ce privește rezultatele. Aplicarea metodologiei-țintă care urmărește să instituie ENTSO-E va conduce la reducerea decalajelor existente între aceste diferite exerciții previzionale. În acest sens, Mid-Term Adequacy Forecast publicat în 2016 de către ENTSO-E (22), care este prima versiune care se bazează pe o metodologie probabilistică, este în concordanță cu rezultatele studiului PLEF și al RTE. |
| --- | --- |

(100)

În schimb, studiul de adecvare realizat de ENTSO-E (raportul Scenario Outlook and Adequacy Forecast) se sprijinea pe o metodologie deterministă: nu exista un model al vârfului de consum datorat valurilor de frig și termosensibilității în evaluare. Diferențele metodologice sunt cele care conduc la aceste diferențe în ceea ce privește rezultatele. Aplicarea metodologiei-țintă care urmărește să instituie ENTSO-E va conduce la reducerea decalajelor existente între aceste diferite exerciții previzionale. În acest sens, Mid-Term Adequacy Forecast publicat în 2016 de către ENTSO-E (22), care este prima versiune care se bazează pe o metodologie probabilistică, este în concordanță cu rezultatele studiului PLEF și al RTE.

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

Mid-Term Adequacy Forecast

22

| (101) | Contrar a ceea ce pare să sugereze Comisia, mecanismul francez de asigurare a capacității nu a fost conceput pentru a rezolva o eventuală problemă de lipsă a banilor, ci pentru a garanta securitatea aprovizionării sistemului de energie electrică din Franța (în special în perioadele de vârf de consum), efectuând plăți pentru disponibilitatea mijloacelor care nu pot fi remunerate în mod satisfăcător doar de pe piața energiei. |
| --- | --- |

(101)

Contrar a ceea ce pare să sugereze Comisia, mecanismul francez de asigurare a capacității nu a fost conceput pentru a rezolva o eventuală problemă de lipsă a banilor, ci pentru a garanta securitatea aprovizionării sistemului de energie electrică din Franța (în special în perioadele de vârf de consum), efectuând plăți pentru disponibilitatea mijloacelor care nu pot fi remunerate în mod satisfăcător doar de pe piața energiei.

| (102) | Franța pune în aplicare mai multe măsuri în completarea mecanismului de asigurare a capacității: proiecte de interconexiuni; revizuiri ale tarifelor reglementate și ale tarifelor de utilizare a rețelelor publice de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a reflecta mai bine deficitele; dezvoltarea capacităților de redistribuire a cererii (de exemplu, datorită evoluției cadrului de reglementare a piețelor de energie electrică pentru a permite o participare a redistribuirilor cererii la toate mecanismele, eliminarea barierelor tehnice și concurențiale la agregarea capacităților, implementarea contoarelor comunicante); dezvoltarea sectorului energiei regenerabile etc. |
| --- | --- |

(102)

Franța pune în aplicare mai multe măsuri în completarea mecanismului de asigurare a capacității: proiecte de interconexiuni; revizuiri ale tarifelor reglementate și ale tarifelor de utilizare a rețelelor publice de transport și de distribuție a energiei electrice pentru a reflecta mai bine deficitele; dezvoltarea capacităților de redistribuire a cererii (de exemplu, datorită evoluției cadrului de reglementare a piețelor de energie electrică pentru a permite o participare a redistribuirilor cererii la toate mecanismele, eliminarea barierelor tehnice și concurențiale la agregarea capacităților, implementarea contoarelor comunicante); dezvoltarea sectorului energiei regenerabile etc.

| (103) | Între timp, RTE a publicat evaluarea sa privind caracterul adecvat al capacității de producție pentru 2016. Potrivit autorităților, ultimul Bilanț estimativ al RTE nu modifică analiza efectuată de autoritățile franceze. Dimpotrivă, acesta o susține ilustrând încă o dată faptul că securitatea aprovizionării Franței depinde de viitorul anumitor centrale termice (în special a celor pe gaz cu ciclu combinat) și de redistribuirile cererii de consum, și anume tocmai sectoarele cele mai sensibile la introducerea mecanismului de asigurare a capacității.

  Figura 3


  Indicatorii de nesatisfacere a cererii în scenariile „termic ridicat” și „termic scăzut” | 2016-17 | 2017-18 | 2018-19 | 2019-20 | 2020-21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenariul „termic ridicat” | Energie estimată nedistribuită | 2,0 GWh | 1,4 GWh | 2,5 GWh | 2,7 GWh | 0,8 GWh |
| Previziune de energie nefurnizată | 0 h 45 | 0 h 30 | 1 h 00 | 0 h 45 | 0 h 15 |
| Marja sau deficitul de capacitate | 4 700 MW | 5 400 MW | 3 600 MW | 3 700 MW | 6 600 MW |
| Scenariul „termic scăzut” | Energie estimată nedistribuită | 8,6 GWh | 13,4 GWh | 26,5 GWh | 26,2 GWh | 7,6 GWh |
| Previziune de energie nefurnizată | 2 h 30 | 3 h 45 | 6 h 45 | 6 h 15 | 2 h 15 |
| Marja sau deficitul de capacitate | 600 MW | – 700 MW | – 2 500 MW | – 2 400 MW | 900 MW |
| Sursa: RTE, Bilanț estimativ 2016. |

(103)

Între timp, RTE a publicat evaluarea sa privind caracterul adecvat al capacității de producție pentru 2016. Potrivit autorităților, ultimul Bilanț estimativ al RTE nu modifică analiza efectuată de autoritățile franceze. Dimpotrivă, acesta o susține ilustrând încă o dată faptul că securitatea aprovizionării Franței depinde de viitorul anumitor centrale termice (în special a celor pe gaz cu ciclu combinat) și de redistribuirile cererii de consum, și anume tocmai sectoarele cele mai sensibile la introducerea mecanismului de asigurare a capacității.

Figura 3

Figura 3

Indicatorii de nesatisfacere a cererii în scenariile „termic ridicat” și „termic scăzut”

Indicatorii de nesatisfacere a cererii în scenariile „termic ridicat” și „termic scăzut”

2016-17

2017-18

2018-19

2019-20

2020-21

Scenariul „termic ridicat”

Energie estimată nedistribuită

2,0 GWh

1,4 GWh

2,5 GWh

2,7 GWh

0,8 GWh

Previziune de energie nefurnizată

0 h 45

0 h 30

1 h 00

0 h 45

0 h 15

Marja sau deficitul de capacitate

4 700 MW

5 400 MW

3 600 MW

3 700 MW

6 600 MW

Scenariul „termic scăzut”

Energie estimată nedistribuită

8,6 GWh

13,4 GWh

26,5 GWh

26,2 GWh

7,6 GWh

Previziune de energie nefurnizată

2 h 30

3 h 45

6 h 45

6 h 15

2 h 15

Marja sau deficitul de capacitate

600 MW

– 700 MW

– 2 500 MW

– 2 400 MW

900 MW

Sursa: RTE, Bilanț estimativ 2016.

Sursa:

| (104) | Potrivit RTE, dintre scenariile termice prezentate în Bilanțul estimativ pentru 2016 (a se vedea figura 3), scenariul „termic scăzut” este cel care ar trebui reținut în absența unui mecanism de asigurare a capacității. Scenariul „termic scăzut” include închiderea anumitor mijloace, în special a celor pentru care, în prezent, operatorii au amânat închiderea în așteptarea punerii în aplicare a mecanismului de asigurare a capacității. În schimb, scenariul „termic ridicat” corespunde menținerii tuturor centralelor actuale, independent de orice considerent de natură economică: potrivit autorităților, acesta are, prin urmare, puține șanse să se concretizeze. |
| --- | --- |

(104)

Potrivit RTE, dintre scenariile termice prezentate în Bilanțul estimativ pentru 2016 (a se vedea figura 3), scenariul „termic scăzut” este cel care ar trebui reținut în absența unui mecanism de asigurare a capacității. Scenariul „termic scăzut” include închiderea anumitor mijloace, în special a celor pentru care, în prezent, operatorii au amânat închiderea în așteptarea punerii în aplicare a mecanismului de asigurare a capacității. În schimb, scenariul „termic ridicat” corespunde menținerii tuturor centralelor actuale, independent de orice considerent de natură economică: potrivit autorităților, acesta are, prin urmare, puține șanse să se concretizeze.

| (105) | Astfel, în scenariul „termic scăzut”, securitatea aprovizionării este amenințată încă din iarna 2017-2018, luând ca referință o iarnă medie. În plus, tot pe baza presupunerii scenariului „termic scăzut”, RTE a calculat previziunea de energie nefurnizată simulând o iarnă extremă, cu valuri de frig, pentru următoarele cinci ierni. Rezultatele acestui calcul sunt prevăzute în figura 4.

  Figura 4


  Previziunea de energie nefurnizată într-o iarnă extremă (în ore) | 2016-17 | 2017-18 | 2018-19 | 2019-20 | 2020-21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Previziunea de energie nefurnizată | 5-15 | 8-21 | 16-36 | 14-34 | 5-13 |
| Sursa: RTE. |

(105)

Astfel, în scenariul „termic scăzut”, securitatea aprovizionării este amenințată încă din iarna 2017-2018, luând ca referință o iarnă medie. În plus, tot pe baza presupunerii scenariului „termic scăzut”, RTE a calculat previziunea de energie nefurnizată simulând o iarnă extremă, cu valuri de frig, pentru următoarele cinci ierni. Rezultatele acestui calcul sunt prevăzute în figura 4.

Figura 4

Figura 4

Previziunea de energie nefurnizată într-o iarnă extremă (în ore)

Previziunea de energie nefurnizată într-o iarnă extremă (în ore)

2016-17

2017-18

2018-19

2019-20

2020-21

Previziunea de energie nefurnizată

5-15

8-21

16-36

14-34

5-13

Sursa: RTE.

Sursa:

| (106) | Calculele arată că previziunea de energie nefurnizată ar depăși de fiecare dată criteriul de nesatisfacere a cererii ales de Franța, și anume o previziune de energie nefurnizată cu o durată medie de trei ore pe an. Trebuie subliniat faptul că mecanismul francez de asigurare a capacității urmărește să se asigure tocmai împotriva iernilor extreme. |
| --- | --- |

(106)

Calculele arată că previziunea de energie nefurnizată ar depăși de fiecare dată criteriul de nesatisfacere a cererii ales de Franța, și anume o previziune de energie nefurnizată cu o durată medie de trei ore pe an. Trebuie subliniat faptul că mecanismul francez de asigurare a capacității urmărește să se asigure tocmai împotriva iernilor extreme.

4.2.2.2.   În ceea ce privește celelalte obiecțiuni formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii

În ceea ce privește celelalte obiecțiuni formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii

| (107) | Comisia a reamintit, în considerentul 164 din decizia de inițiere a procedurii, că Autoritatea din domeniul concurenței a sugerat introducerea unui tarif pentru utilizarea rețelelor publice de transport și de distribuție a energiei electrice (TURPE) în funcție de anotimp și de momentul zilei, cu o distincție în special între orele de vârf și cele în afara orelor de vârf, cu scopul de a încuraja reducerea cererii consumatorilor industriali în perioadele de vârf. Franța a confirmat că TURPE funcționează deja după acest sistem, cu prețuri diferențiate în funcție de anotimp, de zilele săptămânii și/sau de momentul zilei. |
| --- | --- |

(107)

Comisia a reamintit, în considerentul 164 din decizia de inițiere a procedurii, că Autoritatea din domeniul concurenței a sugerat introducerea unui tarif pentru utilizarea rețelelor publice de transport și de distribuție a energiei electrice (TURPE) în funcție de anotimp și de momentul zilei, cu o distincție în special între orele de vârf și cele în afara orelor de vârf, cu scopul de a încuraja reducerea cererii consumatorilor industriali în perioadele de vârf. Franța a confirmat că TURPE funcționează deja după acest sistem, cu prețuri diferențiate în funcție de anotimp, de zilele săptămânii și/sau de momentul zilei.

| (108) | În cele din urmă, în considerentul 153 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia considera că factorii care determină randamentul redus (în sistemul de certificare normativ opțional) nu erau suficient de clari. Franța a explicat că, în acest sistem de certificare normativ opțional, nivelul de capacitate certificat (NCC) se calculează ca medie a puterii generate de instalație în orele din PV2 pe totalul anilor istorici înmulțită cu coeficientul de contribuție al filierei (sau factor care determină randamentul redus). Acești coeficienți de contribuție (85 % pentru energia hidraulică, 70 % pentru energia eoliană și 25 % pentru energia solară) explică faptul că, pentru instalațiile din filierele fatale, disponibilitatea medie pe orele din PV2 nu reflectă în mod exact contribuția acestor instalații la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii ca urmare: (i) a corelației dintre disponibilitatea instalației și momentele de tensiune a sistemului (ceea ce nu este cazul pentru o capacitate comandabilă); și (ii) a unui profil de disponibilitate care nu este constant în orele din PV2 (capacitățile comandabile au un profil de disponibilitate plat), ceea ce are un impact, deoarece funcția de probabilitate a nesatisfacerii cererii pe orele din PV2 nu este uniformă. Coeficienții de contribuție pentru anii de livrare 2017, 2018 și 2019 au fost calculați pornind de la scenariile din Bilanțul estimativ al RTE, pe baza unui număr mare de serii statistice |
| --- | --- |

(108)

În cele din urmă, în considerentul 153 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia considera că factorii care determină randamentul redus (în sistemul de certificare normativ opțional) nu erau suficient de clari. Franța a explicat că, în acest sistem de certificare normativ opțional, nivelul de capacitate certificat (NCC) se calculează ca medie a puterii generate de instalație în orele din PV2 pe totalul anilor istorici înmulțită cu coeficientul de contribuție al filierei (sau factor care determină randamentul redus). Acești coeficienți de contribuție (85 % pentru energia hidraulică, 70 % pentru energia eoliană și 25 % pentru energia solară) explică faptul că, pentru instalațiile din filierele fatale, disponibilitatea medie pe orele din PV2 nu reflectă în mod exact contribuția acestor instalații la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii ca urmare: (i) a corelației dintre disponibilitatea instalației și momentele de tensiune a sistemului (ceea ce nu este cazul pentru o capacitate comandabilă); și (ii) a unui profil de disponibilitate care nu este constant în orele din PV2 (capacitățile comandabile au un profil de disponibilitate plat), ceea ce are un impact, deoarece funcția de probabilitate a nesatisfacerii cererii pe orele din PV2 nu este uniformă. Coeficienții de contribuție pentru anii de livrare 2017, 2018 și 2019 au fost calculați pornind de la scenariile din Bilanțul estimativ al RTE, pe baza unui număr mare de serii statistice

4.3.   Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

4.3.1.   Discriminare între capacitățile de redistribuire a cererii

Discriminare între capacitățile de redistribuire a cererii

4.3.1.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (109) | O majoritate a respondenților se referă la presupusa discriminare între redistribuirile cererii implicite și redistribuirile cererii explicite. Majoritatea acestora (5) consideră că mecanismul este mai favorabil pentru redistribuirile cererii explicite, din cauza obligației de activare impuse redistribuirilor cererii implicite, care este considerată a fi mai curând constrângătoare. Doi respondenți au subliniat faptul că în conformitate cu criteriul de securitate a aprovizionării reținut, o capacitate de redistribuire a cererii explicită nu ar trebui să fie activată decât o dată la 10 ani (acest mecanism fiind conceput pentru temperaturi extrem de scăzute în sezonul de iarnă). Prin urmare, aceștia consideră că numărul de ore din PV2 (disponibilitate de redistribuire a cererii explicită) ar trebui să fie de 10 ori mai mare decât numărul de ore din PV1 (reducere efectivă a redistribuirii cererii implicite). Doi respondenți subliniază, dimpotrivă, că, în opinia lor, condițiile redistribuirilor cererii implicite sunt mai avantajoase, dat fiind că operatorii de redistribuire a cererii explicită trebuie să suporte costurile legate de certificare. Doi respondenți consideră că autoritățile franceze au găsit un echilibru just între obligațiile celor două tipuri de furnizori de redistribuire a cererii. |
| --- | --- |

(109)

O majoritate a respondenților se referă la presupusa discriminare între redistribuirile cererii implicite și redistribuirile cererii explicite. Majoritatea acestora (5) consideră că mecanismul este mai favorabil pentru redistribuirile cererii explicite, din cauza obligației de activare impuse redistribuirilor cererii implicite, care este considerată a fi mai curând constrângătoare. Doi respondenți au subliniat faptul că în conformitate cu criteriul de securitate a aprovizionării reținut, o capacitate de redistribuire a cererii explicită nu ar trebui să fie activată decât o dată la 10 ani (acest mecanism fiind conceput pentru temperaturi extrem de scăzute în sezonul de iarnă). Prin urmare, aceștia consideră că numărul de ore din PV2 (disponibilitate de redistribuire a cererii explicită) ar trebui să fie de 10 ori mai mare decât numărul de ore din PV1 (reducere efectivă a redistribuirii cererii implicite). Doi respondenți subliniază, dimpotrivă, că, în opinia lor, condițiile redistribuirilor cererii implicite sunt mai avantajoase, dat fiind că operatorii de redistribuire a cererii explicită trebuie să suporte costurile legate de certificare. Doi respondenți consideră că autoritățile franceze au găsit un echilibru just între obligațiile celor două tipuri de furnizori de redistribuire a cererii.

4.3.1.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (110) | Franța s-a apărat invocând diferitele obligații ale celor două tipuri de furnizori de redistribuire a cererii. Aceasta susține că sunt necesare condiții diferite tocmai pentru a permite celor două tipuri de capacitate să participe la mecanism. În special, contrapartida necesară unei redistribuiri a cererii cu valoare implicită fiind mai puternică (activare versus disponibilitate), este logic ca numărul de zile la care aceasta se referă (zile din PV1) să fie mai mic decât numărul de zile în care un operator de redistribuire a cererii explicită trebuie să fie disponibil. |
| --- | --- |

(110)

Franța s-a apărat invocând diferitele obligații ale celor două tipuri de furnizori de redistribuire a cererii. Aceasta susține că sunt necesare condiții diferite tocmai pentru a permite celor două tipuri de capacitate să participe la mecanism. În special, contrapartida necesară unei redistribuiri a cererii cu valoare implicită fiind mai puternică (activare versus disponibilitate), este logic ca numărul de zile la care aceasta se referă (zile din PV1) să fie mai mic decât numărul de zile în care un operator de redistribuire a cererii explicită trebuie să fie disponibil.

| (111) | Anumite părți interesate și-au exprimat preocuparea că, de acum înainte, durata perioadei din PV2, deși superioară celei din PV1, va putea fi subdimensionată. Potrivit Franței, dimensionarea perioadelor PV1 și PV2 este o problemă complexă, răspunsul la aceasta fiind, în mod necesar, un compromis. RTE a realizat studii pentru a ajunge la un compromis satisfăcător, ale căror rezultate au fost prezentate în Raportul de însoțire a propunerii privind normele mecanismului de asigurare a capacității (2014). |
| --- | --- |

(111)

Anumite părți interesate și-au exprimat preocuparea că, de acum înainte, durata perioadei din PV2, deși superioară celei din PV1, va putea fi subdimensionată. Potrivit Franței, dimensionarea perioadelor PV1 și PV2 este o problemă complexă, răspunsul la aceasta fiind, în mod necesar, un compromis. RTE a realizat studii pentru a ajunge la un compromis satisfăcător, ale căror rezultate au fost prezentate în Raportul de însoțire a propunerii privind normele mecanismului de asigurare a capacității (2014).

Raportul de însoțire a propunerii privind normele mecanismului de asigurare a capacității

| (112) | În rezumat, pentru a include orele cu consum mai mare (a se vedea figura 5 de mai jos), fiind în același timp capabile să evidențieze participarea consumatorilor care pot fi eliminați la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii, autoritățile franceze au optat pentru un volum de 100 până la 150 de ore pentru perioada PV1.

  Figura 5


  Legăturile existente între nesatisfacerea cererii și orele cu consum mai mare




  Partea din orele de nesatisfacere a cererii
  Rangul orelor cu consum mai mare

  Sursa: RTE, Raport de însoțire a propunerii privind normele mecanismului de asigurare a capacității (2014), p. 139. |
| --- | --- |

(112)

În rezumat, pentru a include orele cu consum mai mare (a se vedea figura 5 de mai jos), fiind în același timp capabile să evidențieze participarea consumatorilor care pot fi eliminați la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii, autoritățile franceze au optat pentru un volum de 100 până la 150 de ore pentru perioada PV1.

Figura 5

Figura 5

Legăturile existente între nesatisfacerea cererii și orele cu consum mai mare

Legăturile existente între nesatisfacerea cererii și orele cu consum mai mare

Partea din orele de nesatisfacere a cererii

Rangul orelor cu consum mai mare

Sursa: RTE, Raport de însoțire a propunerii privind normele mecanismului de asigurare a capacității (2014), p. 139.

Sursa:

| (113) | Potrivit Franței, PV2 ar trebui, într-adevăr, să fie mai lungă decât PV1 (deoarece noțiunea de activare este mai exigentă decât cea de disponibilitate), însă PV2 nu ar trebui nici să fie prea lungă pentru a nu dezavantaja în mod nejustificat anumite sectoare, în special redistribuirile cererii. Același studiu al RTE arăta că 99 % din orele de nesatisfacere a cererii sunt incluse în cele 300 de ore de consum mai mare și că, prin urmare, o perioadă PV2 bine stabilită, care conține între 100 și 300 de ore de consum mai mare, era o alegere adecvată pentru a estima în mod just contribuția la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii al capacităților de redistribuire a cererii explicite. |
| --- | --- |

(113)

Potrivit Franței, PV2 ar trebui, într-adevăr, să fie mai lungă decât PV1 (deoarece noțiunea de activare este mai exigentă decât cea de disponibilitate), însă PV2 nu ar trebui nici să fie prea lungă pentru a nu dezavantaja în mod nejustificat anumite sectoare, în special redistribuirile cererii. Același studiu al RTE arăta că 99 % din orele de nesatisfacere a cererii sunt incluse în cele 300 de ore de consum mai mare și că, prin urmare, o perioadă PV2 bine stabilită, care conține între 100 și 300 de ore de consum mai mare, era o alegere adecvată pentru a estima în mod just contribuția la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii al capacităților de redistribuire a cererii explicite.

| (114) | Din acest interval de 100-300 de ore, autoritățile franceze au reținut cifra de 250 de ore. Într-adevăr, această cifră permite: (i) includerea a aproximativ 99 % din orele de nesatisfacere a cererii (a se vedea figura 5) și, prin urmare, nu conduce la o degradare a limitării riscului de nesatisfacere a cererii față de cazul în care s-ar alege maximul de 300 de ore; (ii) creșterea gradului de disponibilitate a redistribuirii cererii de consum explicite, în comparație cu celelalte sectoare (23). În consecință, în scopul de a asigura același nivel de securitate a aprovizionării, autoritățile franceze au decis să rețină un volum maxim de 250 de ore pentru perioada PV2 în vederea maximizării contribuției redistribuirii cererii explicite pentru același nivel de acoperire a riscului de nesatisfacere a cererii. |
| --- | --- |

(114)

Din acest interval de 100-300 de ore, autoritățile franceze au reținut cifra de 250 de ore. Într-adevăr, această cifră permite: (i) includerea a aproximativ 99 % din orele de nesatisfacere a cererii (a se vedea figura 5) și, prin urmare, nu conduce la o degradare a limitării riscului de nesatisfacere a cererii față de cazul în care s-ar alege maximul de 300 de ore; (ii) creșterea gradului de disponibilitate a redistribuirii cererii de consum explicite, în comparație cu celelalte sectoare (23). În consecință, în scopul de a asigura același nivel de securitate a aprovizionării, autoritățile franceze au decis să rețină un volum maxim de 250 de ore pentru perioada PV2 în vederea maximizării contribuției redistribuirii cererii explicite pentru același nivel de acoperire a riscului de nesatisfacere a cererii.

23

| (115) | Faptul de a prevedea o perioadă PV2 de 10 ori mai lungă decât perioada PV1 ar însemna măsurarea disponibilității mijloacelor de producție și de redistribuire a cererii la 1 000 până la 1 500 de ore. Ținând seama de constrângerile privind disponibilitatea capacităților de redistribuire a cererii pe perioade lungi de timp, extinderea obligației de disponibilitate pentru aceste capacități ar avea efectul de a le reduce potențialul de utilizare în cadrul mecanismului de asigurare a capacității. Astfel, 100 MW reprezentând redistribuirea cererii industriale care pot deveni disponibili la 100 de ore, dar nu la 1 000 de ore, ar fi valorificați ca 20 MW de producție de energie termică, deși studiile arată că contribuția acestora la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii este comparabilă cu 90 MW de producție de energie termică. Având în vedere acest lucru și pentru a asigura o concurență echitabilă între operatorii de redistribuire a cererii și producători, autoritățile franceze au ales să nu rețină o perioadă PV2 de 10 ori mai lungă decât perioada PV1 și să dispună de o perioadă PV2 bine stabilită. |
| --- | --- |

(115)

Faptul de a prevedea o perioadă PV2 de 10 ori mai lungă decât perioada PV1 ar însemna măsurarea disponibilității mijloacelor de producție și de redistribuire a cererii la 1 000 până la 1 500 de ore. Ținând seama de constrângerile privind disponibilitatea capacităților de redistribuire a cererii pe perioade lungi de timp, extinderea obligației de disponibilitate pentru aceste capacități ar avea efectul de a le reduce potențialul de utilizare în cadrul mecanismului de asigurare a capacității. Astfel, 100 MW reprezentând redistribuirea cererii industriale care pot deveni disponibili la 100 de ore, dar nu la 1 000 de ore, ar fi valorificați ca 20 MW de producție de energie termică, deși studiile arată că contribuția acestora la reducerea riscului de nesatisfacere a cererii este comparabilă cu 90 MW de producție de energie termică. Având în vedere acest lucru și pentru a asigura o concurență echitabilă între operatorii de redistribuire a cererii și producători, autoritățile franceze au ales să nu rețină o perioadă PV2 de 10 ori mai lungă decât perioada PV1 și să dispună de o perioadă PV2 bine stabilită.

| (116) | În plus, autoritățile franceze reamintesc faptul că mecanismul de asigurare a capacității prevede o verificare a disponibilității capacităților (în absența unei activări spontane), ceea ce garantează faptul că nu există un efect de balast între un angajament de disponibilitate și un angajament de activare. |
| --- | --- |

(116)

În plus, autoritățile franceze reamintesc faptul că mecanismul de asigurare a capacității prevede o verificare a disponibilității capacităților (în absența unei activări spontane), ceea ce garantează faptul că nu există un efect de balast între un angajament de disponibilitate și un angajament de activare.

| (117) | Cu toate acestea, autoritățile franceze sunt deschise la stabilirea altor valori decât cele reținute actualmente în reglementări, însă consideră că actualul cadru în vigoare asigură un echilibru corect între operatorii de redistribuire a cererii independenți și furnizori. Prin urmare, autoritățile franceze consideră că raportul PV1/PV2 ar trebui menținut în aceeași stare în primii ani de livrare. Valoarea acestuia va putea fi revizuită în cazul în care semnalele trimise nu sunt suficient de pertinente și o astfel de evaluare poate fi integrată în evaluarea funcționării pieței de capacități. |
| --- | --- |

(117)

Cu toate acestea, autoritățile franceze sunt deschise la stabilirea altor valori decât cele reținute actualmente în reglementări, însă consideră că actualul cadru în vigoare asigură un echilibru corect între operatorii de redistribuire a cererii independenți și furnizori. Prin urmare, autoritățile franceze consideră că raportul PV1/PV2 ar trebui menținut în aceeași stare în primii ani de livrare. Valoarea acestuia va putea fi revizuită în cazul în care semnalele trimise nu sunt suficient de pertinente și o astfel de evaluare poate fi integrată în evaluarea funcționării pieței de capacități.

4.3.2.   Excluderea capacităților transfrontaliere

Excluderea capacităților transfrontaliere

4.3.2.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (118) | Observațiile primite ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii arată un larg consens în rândul participanților la piață pentru ca mecanismul francez să se deschidă treptat (și anume fără a pune în pericol lansarea mecanismului în ianuarie 2017) la capacitățile transfrontaliere. |
| --- | --- |

(118)

Observațiile primite ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii arată un larg consens în rândul participanților la piață pentru ca mecanismul francez să se deschidă treptat (și anume fără a pune în pericol lansarea mecanismului în ianuarie 2017) la capacitățile transfrontaliere.

4.3.2.2.   Observații și soluții propuse de Franța

Observații și soluții propuse de Franța

| (119) | Drept răspuns, Franța a propus o luare în calcul explicită a capacităților externe în conformitate cu un model hibrid, care remunerează atât interconexiunile, cât și capacitățile de producție și de redistribuire a cererii externe. În această propunere, cea mai importantă remunerație va reveni fie interconexiunilor, fie capacităților externe, în funcție de deficit. |
| --- | --- |

(119)

Drept răspuns, Franța a propus o luare în calcul explicită a capacităților externe în conformitate cu un model hibrid, care remunerează atât interconexiunile, cât și capacitățile de producție și de redistribuire a cererii externe. În această propunere, cea mai importantă remunerație va reveni fie interconexiunilor, fie capacităților externe, în funcție de deficit.

| (120) | În propunere, capacitățile de producție și de redistribuire a cererii externe ar trebui să primească tichete de interconexiune pentru a putea fi certificate și a își oferi apoi garanțiile de capacitate pe piața de capacitate franceză. |
| --- | --- |

(120)

În propunere, capacitățile de producție și de redistribuire a cererii externe ar trebui să primească tichete de interconexiune pentru a putea fi certificate și a își oferi apoi garanțiile de capacitate pe piața de capacitate franceză.

| (121) | Tichetele vor fi acordate per frontieră pe baza contribuției statelor membre transfrontaliere la securitatea aprovizionării în Franța. Aceste tichete vor fi apoi scoase la licitație „frontieră cu frontieră”. Toate capacitățile de producție și de redistribuire a cererii din țara transfrontalieră interconectată cu Franța printr-o interconexiune dată vor avea posibilitatea de a participa la licitația tichetelor de interconexiune aferente acestei interconexiuni. Licitațiile vor avea loc în anul livrării – 1 (denumit în continuare AL – 1). Dispozitivul nu împiedică capacitățile contractate în cadrul mecanismului francez să participe simultan la alte mecanisme de asigurare a capacității din Uniunea Europeană. În acest context, va fi necesar să se definească, în parteneriat cu țările vizate, modalități de monitorizare și de evaluare a serviciilor prestate. |
| --- | --- |

(121)

Tichetele vor fi acordate per frontieră pe baza contribuției statelor membre transfrontaliere la securitatea aprovizionării în Franța. Aceste tichete vor fi apoi scoase la licitație „frontieră cu frontieră”. Toate capacitățile de producție și de redistribuire a cererii din țara transfrontalieră interconectată cu Franța printr-o interconexiune dată vor avea posibilitatea de a participa la licitația tichetelor de interconexiune aferente acestei interconexiuni. Licitațiile vor avea loc în anul livrării – 1 (denumit în continuare AL – 1). Dispozitivul nu împiedică capacitățile contractate în cadrul mecanismului francez să participe simultan la alte mecanisme de asigurare a capacității din Uniunea Europeană. În acest context, va fi necesar să se definească, în parteneriat cu țările vizate, modalități de monitorizare și de evaluare a serviciilor prestate.

| (122) | După ce capacitățile de producție sau de redistribuire a cererii externe au obținut tichete de interconexiune, acestea pot fi certificate și pot obține garanții de capacitate. Ulterior, ele pot vinde aceste garanții de capacitate pe piața de capacitate din Franța. |
| --- | --- |

(122)

După ce capacitățile de producție sau de redistribuire a cererii externe au obținut tichete de interconexiune, acestea pot fi certificate și pot obține garanții de capacitate. Ulterior, ele pot vinde aceste garanții de capacitate pe piața de capacitate din Franța.

| (123) | Autoritățile franceze se angajează să pună în aplicare în mod unilateral soluția „hibrid pragmatic” menționată mai sus, și anume să integreze în cadrul lor de reglementare, posibilitatea ca instalațiile situate în statele membre vecine să participe în mod explicit la mecanismul francez de asigurare a capacității, sub rezerva unei capacități de tranzit suficiente pentru interconexiuni. Acest cadru de reglementare va include totuși acordul operatorilor de sisteme de transport (24) (OST) din statele membre în cauză, sub forma unui protocol de cooperare care să permită punerea în aplicare a unui proces de certificare și de control necesare pentru punerea în aplicare a mecanismului. |
| --- | --- |

(123)

Autoritățile franceze se angajează să pună în aplicare în mod unilateral soluția „hibrid pragmatic” menționată mai sus, și anume să integreze în cadrul lor de reglementare, posibilitatea ca instalațiile situate în statele membre vecine să participe în mod explicit la mecanismul francez de asigurare a capacității, sub rezerva unei capacități de tranzit suficiente pentru interconexiuni. Acest cadru de reglementare va include totuși acordul operatorilor de sisteme de transport (24) (OST) din statele membre în cauză, sub forma unui protocol de cooperare care să permită punerea în aplicare a unui proces de certificare și de control necesare pentru punerea în aplicare a mecanismului.

24

| (124) | În absența semnării unui astfel de protocol de către anumiți OST din statele membre în cauză, autoritățile franceze se angajează să introducă o procedură de salvgardare care să permită o participare explicită a capacităților externe la mecanismul de asigurare a capacității și, astfel, ieșirea definitivă din modelul bazat pe o participare implicită. Această procedură de salvgardare va consta într-o participare explicită a interconexiunilor (soluție care poate fi pusă în aplicare fără intervenția celorlalte state membre și care reflectă valoarea furnizată de capacitățile de interconectare securității aprovizionării din Franța). |
| --- | --- |

(124)

În absența semnării unui astfel de protocol de către anumiți OST din statele membre în cauză, autoritățile franceze se angajează să introducă o procedură de salvgardare care să permită o participare explicită a capacităților externe la mecanismul de asigurare a capacității și, astfel, ieșirea definitivă din modelul bazat pe o participare implicită. Această procedură de salvgardare va consta într-o participare explicită a interconexiunilor (soluție care poate fi pusă în aplicare fără intervenția celorlalte state membre și care reflectă valoarea furnizată de capacitățile de interconectare securității aprovizionării din Franța).

| (125) | Punerea în aplicare a acestor angajamente necesită o revizuire a Decretului din 2012, adoptată în cadrul Conseil d'Etat (Consiliul de Stat) după consultarea Conseil supérieur de l'Énergie (Consiliul superior în domeniul energiei), a Conseil national d'évaluation des normes (Consiliul național de evaluare a standardelor), a Commission de régulation de l'énergie (Comisia de reglementare în domeniul energiei) și a Autorității din domeniul concurenței. Autoritățile franceze consideră că nu este posibil să se aibă în vedere adoptarea decretului înainte de sfârșitul anului 2017, apoi o revizuire a normelor adoptate pentru punerea sa în aplicare. Autoritățile franceze consideră că această etapă ar putea dura aproximativ șase luni. Calendarul prezentat de autoritățile franceze se bazează, așadar, pe o transpunere în cadrul de reglementare în 2018 pentru o punere în aplicare efectivă pentru anul de livrare 2019. |
| --- | --- |

(125)

Punerea în aplicare a acestor angajamente necesită o revizuire a Decretului din 2012, adoptată în cadrul Conseil d'Etat (Consiliul de Stat) după consultarea Conseil supérieur de l'Énergie (Consiliul superior în domeniul energiei), a Conseil national d'évaluation des normes (Consiliul național de evaluare a standardelor), a Commission de régulation de l'énergie (Comisia de reglementare în domeniul energiei) și a Autorității din domeniul concurenței. Autoritățile franceze consideră că nu este posibil să se aibă în vedere adoptarea decretului înainte de sfârșitul anului 2017, apoi o revizuire a normelor adoptate pentru punerea sa în aplicare. Autoritățile franceze consideră că această etapă ar putea dura aproximativ șase luni. Calendarul prezentat de autoritățile franceze se bazează, așadar, pe o transpunere în cadrul de reglementare în 2018 pentru o punere în aplicare efectivă pentru anul de livrare 2019.

4.3.3.   Lipsa semnalelor pentru investiții noi

.

Lipsa semnalelor pentru investiții noi

4.3.3.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (126) | Comisia a primit numeroase răspunsuri la acest subiect și opiniile exprimate au fost foarte divergente. |
| --- | --- |

(126)

Comisia a primit numeroase răspunsuri la acest subiect și opiniile exprimate au fost foarte divergente.

| (127) | Majoritatea respondenților (7) au fost de acord că mecanismul nu poate, în forma sa inițială, să încurajeze investiții noi în centrale de producție. Motivele cel mai des citate sunt, în special, absența unui semnal de preț reprezentativ suficient de în amonte față de anul de livrare, plafonul pentru prețul capacității stabilit la 40 000 EUR/MW (care rezultă din plafonul aplicabil mecanismului de regularizare a diferențelor) și lipsa unor contracte pe termen lung. |
| --- | --- |

(127)

Majoritatea respondenților (7) au fost de acord că mecanismul nu poate, în forma sa inițială, să încurajeze investiții noi în centrale de producție. Motivele cel mai des citate sunt, în special, absența unui semnal de preț reprezentativ suficient de în amonte față de anul de livrare, plafonul pentru prețul capacității stabilit la 40 000 EUR/MW (care rezultă din plafonul aplicabil mecanismului de regularizare a diferențelor) și lipsa unor contracte pe termen lung.

| (128) | Majoritatea respondenților au confirmat, într-adevăr, fie că mecanismul este prea complex, fie că este cel puțin dificil pentru furnizori, în special pentru cei nou intrați pe piață, să își estimeze portofoliile viitoare. Unul dintre respondenți a subliniat că un mecanism de asigurare a capacității centralizat ar putea evita astfel de probleme. |
| --- | --- |

(128)

Majoritatea respondenților au confirmat, într-adevăr, fie că mecanismul este prea complex, fie că este cel puțin dificil pentru furnizori, în special pentru cei nou intrați pe piață, să își estimeze portofoliile viitoare. Unul dintre respondenți a subliniat că un mecanism de asigurare a capacității centralizat ar putea evita astfel de probleme.

| (129) | Doi producători (istorici) nu împărtășesc această opinie și consideră că mecanismul va atrage investiții noi, în special datorită perioadei de patru ani dinainte de anul de livrare, a posibilității ca piața să dezvolte produse la termen și a semnalului referitor la preț, pe care îl consideră a fi fiabil. În plus, aceștia consideră că mecanismul prevede garanții suficiente pentru a asigura transparența obligațiilor de capacitate, în special prin publicarea regulată, de către RTE, a previziunilor referitoare la nivelul total al garanțiilor de capacitate necesare pentru fiecare an de livrare. |
| --- | --- |

(129)

Doi producători (istorici) nu împărtășesc această opinie și consideră că mecanismul va atrage investiții noi, în special datorită perioadei de patru ani dinainte de anul de livrare, a posibilității ca piața să dezvolte produse la termen și a semnalului referitor la preț, pe care îl consideră a fi fiabil. În plus, aceștia consideră că mecanismul prevede garanții suficiente pentru a asigura transparența obligațiilor de capacitate, în special prin publicarea regulată, de către RTE, a previziunilor referitoare la nivelul total al garanțiilor de capacitate necesare pentru fiecare an de livrare.

| (130) | Alți doi respondenți (producători alternativi) indică faptul că principalul obiectiv al mecanismului este acela de a menține în funcțiune capacitățile existente mai degrabă decât de a stimula noi investiții. |
| --- | --- |

(130)

Alți doi respondenți (producători alternativi) indică faptul că principalul obiectiv al mecanismului este acela de a menține în funcțiune capacitățile existente mai degrabă decât de a stimula noi investiții.

4.3.3.2.   Observații și soluții propuse de Franța

Observații și soluții propuse de Franța

Lipsa unor contracte pe termen lung

Lipsa unor contracte pe termen lung

| (131) | În urma revenirii părților terțe, autoritățile franceze s-au angajat să introducă un dispozitiv de contractare multianual care să încurajeze investițiile în noi capacități. Toate noile capacități (25) vor fi eligibile pentru dispozitiv în cazul în care nu dispun încă de un mecanism de sprijin. |
| --- | --- |

(131)

În urma revenirii părților terțe, autoritățile franceze s-au angajat să introducă un dispozitiv de contractare multianual care să încurajeze investițiile în noi capacități. Toate noile capacități (25) vor fi eligibile pentru dispozitiv în cazul în care nu dispun încă de un mecanism de sprijin.

25

| (132) | Pentru a permite un termen de punere în aplicare suficient pentru noile proiecte, o primă licitație de garanții de capacitate va fi organizată pe platforma EPEX în AL – 4. Potențialele capacități noi vor trebui să își prezinte ofertele la RTE în ultimul trimestru al anului AL – 4. Ofertele trebuie în primul rând să propună un preț și un volum. |
| --- | --- |

(132)

Pentru a permite un termen de punere în aplicare suficient pentru noile proiecte, o primă licitație de garanții de capacitate va fi organizată pe platforma EPEX în AL – 4. Potențialele capacități noi vor trebui să își prezinte ofertele la RTE în ultimul trimestru al anului AL – 4. Ofertele trebuie în primul rând să propună un preț și un volum.

| (133) | Competitivitatea prețului este apoi comparată cu un „preț de referință inițial” dincolo de care ofertele nu ar fi acceptate. Prețul de referință inițial va fi un preț ponderat (26) al capacității care rezultă nu numai din licitația organizată în AL – 4 pentru anul de livrare AL, ci și din licitațiile organizate în cursul aceluiași an pentru anii de livrare AL – 2 și AL – 1, astfel cum se indică în figura 6.

  Figura 6


  Propunere de alcătuire a prețului de referință inițial




  Perioada acoperită de contractele multianuale
  Licitații anul de livrare AL
  Licitații anul de livrare AL – 1
  Licitații anul de livrare AL – 2
  Licitații anul de livrare AL – 3
  AL + 4 ...
  AL + 3
  AL + 2
  AL + 1
  AL
  AL – 1
  AL – 2
  AL – 3
  AL – 4
  AL – 5
  Licitații ale căror prețuri de echilibru sunt utilizate în calcularea prețului de referință inițial

  Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(133)

Competitivitatea prețului este apoi comparată cu un „preț de referință inițial” dincolo de care ofertele nu ar fi acceptate. Prețul de referință inițial va fi un preț ponderat (26) al capacității care rezultă nu numai din licitația organizată în AL – 4 pentru anul de livrare AL, ci și din licitațiile organizate în cursul aceluiași an pentru anii de livrare AL – 2 și AL – 1, astfel cum se indică în figura 6.

26

Figura 6

Figura 6

Propunere de alcătuire a prețului de referință inițial

Propunere de alcătuire a prețului de referință inițial

Perioada acoperită de contractele multianuale

Licitații anul de livrare AL

Licitații anul de livrare AL – 1

Licitații anul de livrare AL – 2

Licitații anul de livrare AL – 3

AL + 4 ...

AL + 3

AL + 2

AL + 1

AL

AL – 1

AL – 2

AL – 3

AL – 4

AL – 5

Licitații ale căror prețuri de echilibru sunt utilizate în calcularea prețului de referință inițial

Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016.

Sursa:

| (134) | Prin urmare, prețul de referință inițial nu va fi cunoscut în prealabil de către participanții la piață și rezultatele pieței sunt cele care vor permite stabilirea acestui preț de referință inițial. |
| --- | --- |

(134)

Prin urmare, prețul de referință inițial nu va fi cunoscut în prealabil de către participanții la piață și rezultatele pieței sunt cele care vor permite stabilirea acestui preț de referință inițial.

| (135) | În ceea ce privește volumele care urmează a fi contractate, autoritățile franceze vor aplica o curbă de cerere care limitează aceste volume la ofertele cu adevărat competitive pe termen lung. Curba de cerere va fi întocmită în fiecare an de către RTE și aprobată de CRE și va trebui să reflecte valoarea noii capacități pentru colectivitate. Scopul este de a se asigura că mecanismul de contractare multianual va avea cu adevărat un impact pozitiv asupra consumatorilor. |
| --- | --- |

(135)

În ceea ce privește volumele care urmează a fi contractate, autoritățile franceze vor aplica o curbă de cerere care limitează aceste volume la ofertele cu adevărat competitive pe termen lung. Curba de cerere va fi întocmită în fiecare an de către RTE și aprobată de CRE și va trebui să reflecte valoarea noii capacități pentru colectivitate. Scopul este de a se asigura că mecanismul de contractare multianual va avea cu adevărat un impact pozitiv asupra consumatorilor.

| (136) | Capacitățile selectate vor beneficia de un contract pentru diferență cu o durată de șapte ani comparabilă, în ceea ce privește funcționarea sa, cu o plată complementară (feed-in premium), ceea ce înseamnă că orice diferență între prețul ofertei și prețul de referință al pieței conduce fie la o rambursare a diferenței (dacă PRP este mai mare decât prețul ofertei), fie la o încasare (dacă PRP este mai mic decât prețul ofertei). Cu toate acestea, pentru a încuraja operatorii de pe piață să încerce să își maximizeze veniturile, orice venit generat de vânzarea de garanții la un preț mai ridicat decât prețul ofertei nu conduce la rambursarea diferenței (prețul de vânzare – prețul ofertei) de către investitor. |
| --- | --- |

(136)

Capacitățile selectate vor beneficia de un contract pentru diferență cu o durată de șapte ani comparabilă, în ceea ce privește funcționarea sa, cu o plată complementară (feed-in premium), ceea ce înseamnă că orice diferență între prețul ofertei și prețul de referință al pieței conduce fie la o rambursare a diferenței (dacă PRP este mai mare decât prețul ofertei), fie la o încasare (dacă PRP este mai mic decât prețul ofertei). Cu toate acestea, pentru a încuraja operatorii de pe piață să încerce să își maximizeze veniturile, orice venit generat de vânzarea de garanții la un preț mai ridicat decât prețul ofertei nu conduce la rambursarea diferenței (prețul de vânzare – prețul ofertei) de către investitor.

feed-in premium

| (137) | În plus, autoritățile franceze au în vedere introducerea unor criterii ecologice, care conduc la preferarea producătorilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, sub forma: (i) unei priorități legate de mediu, cu caracteristici tehnice și economice identice; și (ii) unui plafon pentru emisiile care pot fi generate de un activ care ar beneficia de cadrul specific pentru noile capacități. Criteriile de mediu, cum ar fi nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră, vor fi definite în reglementări și cea mai bună ofertă în ceea ce privește mediul va putea fi aplicată, după caz. În plus, instalațiile existente vor rămâne sub incidența legislației de mediu în vigoare, europeană și franceză, ceea ce poate presupune pentru astfel de instalații, dacă este cazul, investiții pentru punerea în conformitate. |
| --- | --- |

(137)

În plus, autoritățile franceze au în vedere introducerea unor criterii ecologice, care conduc la preferarea producătorilor cu emisii reduse de dioxid de carbon, sub forma: (i) unei priorități legate de mediu, cu caracteristici tehnice și economice identice; și (ii) unui plafon pentru emisiile care pot fi generate de un activ care ar beneficia de cadrul specific pentru noile capacități. Criteriile de mediu, cum ar fi nivelul emisiilor de gaze cu efect de seră, vor fi definite în reglementări și cea mai bună ofertă în ceea ce privește mediul va putea fi aplicată, după caz. În plus, instalațiile existente vor rămâne sub incidența legislației de mediu în vigoare, europeană și franceză, ceea ce poate presupune pentru astfel de instalații, dacă este cazul, investiții pentru punerea în conformitate.

| (138) | Autoritățile franceze se angajează să pună în aplicare dispozitivul pentru o selectare a capacităților în 2019, asociată cu o primă participare efectivă a capacităților selectate pentru anul de livrare 2023. Mai mult decât atât, acestea se angajează să implementeze, începând cu 2019, un dispozitiv tranzitoriu de contracte multianuale, care să acopere perioada cuprinsă între 2020 și 2023. De exemplu, acest lucru ar însemna că, în 2019, ar fi lansat un dispozitiv „durabil” pentru anul de livrare 2023, dar și un dispozitiv tranzitoriu pentru anii de livrare 2020, 2021 și 2022. |
| --- | --- |

(138)

Autoritățile franceze se angajează să pună în aplicare dispozitivul pentru o selectare a capacităților în 2019, asociată cu o primă participare efectivă a capacităților selectate pentru anul de livrare 2023. Mai mult decât atât, acestea se angajează să implementeze, începând cu 2019, un dispozitiv tranzitoriu de contracte multianuale, care să acopere perioada cuprinsă între 2020 și 2023. De exemplu, acest lucru ar însemna că, în 2019, ar fi lansat un dispozitiv „durabil” pentru anul de livrare 2023, dar și un dispozitiv tranzitoriu pentru anii de livrare 2020, 2021 și 2022.

Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

| (139) | Autoritățile franceze consideră că previziunile periodice ale RTE ar trebui să ofere un sprijin suficient furnizorilor pentru a le permite să anticipeze mai bine nivelul final al obligației lor de capacitate. Autoritățile adaugă faptul că furnizorii au posibilitatea, cel puțin în primii ani ai mecanismului, să își reechilibreze capacitățile fără costuri până la sfârșitul anului de livrare. |
| --- | --- |

(139)

Autoritățile franceze consideră că previziunile periodice ale RTE ar trebui să ofere un sprijin suficient furnizorilor pentru a le permite să anticipeze mai bine nivelul final al obligației lor de capacitate. Autoritățile adaugă faptul că furnizorii au posibilitatea, cel puțin în primii ani ai mecanismului, să își reechilibreze capacitățile fără costuri până la sfârșitul anului de livrare.

| (140) | Fără a aduce atingere celor de mai sus, și în completarea acestor garanții, autoritățile franceze propun să includă în normele mecanismului de asigurare a capacității, dispoziții privind sprijinirea furnizorilor alternativi în ceea ce privește calcularea obligației lor de capacitate. În prezent, legislația prevede că RTE notifică fiecărui furnizor un nivel estimat de obligație la un an după anul de livrare, apoi un nivel definitiv de obligație la doi ani după anul de livrare. În plus, RTE a elaborat instrumente de sprijin care pot informa părțile implicate cu privire la nivelul lor de obligație înainte de aceste termene limită. Franța propune aducerea într-un cadru formal a obligației RTE de a sprijini furnizorii în calcularea obligațiilor lor, în special prin furnizarea de instrumente adecvate care să permită furnizorilor alternativi să anticipeze mai bine obligația lor de capacitate și prin includerea unor reuniuni periodice în cadrul cărora furnizorii vor folosi aceste instrumente pentru a avea o estimare a obligației lor. Furnizorii vor avea, de asemenea, posibilitatea de a utiliza aceste instrumente la cererea acestora în afara reuniunilor incluse în normele aplicabile. |
| --- | --- |

(140)

Fără a aduce atingere celor de mai sus, și în completarea acestor garanții, autoritățile franceze propun să includă în normele mecanismului de asigurare a capacității, dispoziții privind sprijinirea furnizorilor alternativi în ceea ce privește calcularea obligației lor de capacitate. În prezent, legislația prevede că RTE notifică fiecărui furnizor un nivel estimat de obligație la un an după anul de livrare, apoi un nivel definitiv de obligație la doi ani după anul de livrare. În plus, RTE a elaborat instrumente de sprijin care pot informa părțile implicate cu privire la nivelul lor de obligație înainte de aceste termene limită. Franța propune aducerea într-un cadru formal a obligației RTE de a sprijini furnizorii în calcularea obligațiilor lor, în special prin furnizarea de instrumente adecvate care să permită furnizorilor alternativi să anticipeze mai bine obligația lor de capacitate și prin includerea unor reuniuni periodice în cadrul cărora furnizorii vor folosi aceste instrumente pentru a avea o estimare a obligației lor. Furnizorii vor avea, de asemenea, posibilitatea de a utiliza aceste instrumente la cererea acestora în afara reuniunilor incluse în normele aplicabile.

Eventuala lipsă a stimulentelor pentru ca părțile implicate să fie în echilibru înainte de anul de livrare

Eventuala lipsă a stimulentelor pentru ca părțile implicate să fie în echilibru înainte de anul de livrare

| (141) | În plus, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască modalitățile de reechilibrare, pentru a încuraja operatorii de capacitate să obțină certificarea în mod cât mai exact. Mai precis, costurile de reechilibrare aplicate operatorilor sunt calculate în funcție de volumul de reechilibrare al fiecărui operator:






  1. | în cazul în care suma reechilibrărilor este mai mică de 1 GW (suma valorilor absolute), reechilibrarea rămâne gratuită înainte de anul de livrare; |
| --- | --- | --- |

(141)

În plus, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască modalitățile de reechilibrare, pentru a încuraja operatorii de capacitate să obțină certificarea în mod cât mai exact. Mai precis, costurile de reechilibrare aplicate operatorilor sunt calculate în funcție de volumul de reechilibrare al fiecărui operator:

1.

în cazul în care suma reechilibrărilor este mai mică de 1 GW (suma valorilor absolute), reechilibrarea rămâne gratuită înainte de anul de livrare;

| 2. | în cazul în care suma reechilibrărilor depășește 1 GW (suma valorilor absolute), reechilibrările anterioare anului de livrare se plătesc. |
| --- | --- |

2.

în cazul în care suma reechilibrărilor depășește 1 GW (suma valorilor absolute), reechilibrările anterioare anului de livrare se plătesc.

| (142) | Reechilibrarea progresivă a costurilor, în funcție de situație, este ilustrată în figura 7 de mai jos (anul de livrare: 2020), cu un preț unitar crescător pe măsura apropierii de anul de livrare.

  Figura 7


  Ilustrarea noului cadru propus pentru reechilibrările pentru anul 2020 cu k = 0,2




  20,0 %
  15,0 %
  10,0 %
  5,0 %
  0,0 %
  Norme actuale
  Crééq, sub prag Crééq, deasupra pragului
  01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020
  Preţul unitar al reechilibrării (în % din PRP)

  Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(142)

Reechilibrarea progresivă a costurilor, în funcție de situație, este ilustrată în figura 7 de mai jos (anul de livrare: 2020), cu un preț unitar crescător pe măsura apropierii de anul de livrare.

Figura 7

Figura 7

Ilustrarea noului cadru propus pentru reechilibrările pentru anul 2020 cu k = 0,2

Ilustrarea noului cadru propus pentru reechilibrările pentru anul 2020 cu k = 0,2

20,0 %

15,0 %

10,0 %

5,0 %

0,0 %

Norme actuale

Crééq, sub prag Crééq, deasupra pragului

01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020

Preţul unitar al reechilibrării (în % din PRP)

Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016.

Sursa:

| (143) | În viitor, operatorii de capacitate trebuie să se reechilibreze într-o perioadă scurtă de timp și definită în reglementări cu ocazia unor evenimente importante (și anume evenimente care conduc la o indisponibilitate a mijloacelor în raport cu previziunile de disponibilitate ale acestora, de exemplu suspendarea activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) (27). |
| --- | --- |

(143)

În viitor, operatorii de capacitate trebuie să se reechilibreze într-o perioadă scurtă de timp și definită în reglementări cu ocazia unor evenimente importante (și anume evenimente care conduc la o indisponibilitate a mijloacelor în raport cu previziunile de disponibilitate ale acestora, de exemplu suspendarea activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) (27).

27

| (144) | De asemenea, autoritățile franceze propun o modificare a mecanismului de regularizare a diferențelor pentru a descuraja mai mult actorii de pe piață să prezinte diferențe negative sau pozitive într-un moment sau altul. În special, coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, va fi dublat (acesta a fost fixat la 0,1 în Decretul din 22 ianuarie 2015, dar va fi majorat la 0,2) și, de altfel, acesta va fi și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW și cu atât mai puțin rentabil pentru dezechilibrele pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW (nivelul exact al pragurilor rămâne să fie stabilit de autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW). Aceste modificări sunt ilustrate în figura 8.

  Figura 8


  Ilustrarea propunerii de regularizare a diferențelor cu efectul pragului de 1 GW și cu k = 0,2




  Regularizare a diferențelor variabile (k = 0,2) Regularizare a diferențelor actuale
  Preț de regularizare a diferențelor Comparație între normele actuale și propunerile autorităților franceze
  Diferență (GW)
  – 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5
  Regularizare a diferențelor financiare (M EUR)
  25
  20
  15
  10
  5
  0

  Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, autoritățile franceze propun o modificare a mecanismului de regularizare a diferențelor pentru a descuraja mai mult actorii de pe piață să prezinte diferențe negative sau pozitive într-un moment sau altul. În special, coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, va fi dublat (acesta a fost fixat la 0,1 în Decretul din 22 ianuarie 2015, dar va fi majorat la 0,2) și, de altfel, acesta va fi și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW și cu atât mai puțin rentabil pentru dezechilibrele pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW (nivelul exact al pragurilor rămâne să fie stabilit de autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW). Aceste modificări sunt ilustrate în figura 8.

Figura 8

Figura 8

Ilustrarea propunerii de regularizare a diferențelor cu efectul pragului de 1 GW și cu k = 0,2

Ilustrarea propunerii de regularizare a diferențelor cu efectul pragului de 1 GW și cu k = 0,2

Regularizare a diferențelor variabile (k = 0,2) Regularizare a diferențelor actuale

Preț de regularizare a diferențelor Comparație între normele actuale și propunerile autorităților franceze

Diferență (GW)

– 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5

Regularizare a diferențelor financiare (M EUR)

25

20

15

10

5

0

Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016.

Sursa:

Plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă CONE

Plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă CONE

| (145) | În plus, autoritățile franceze s-au angajat să crească treptat prețul administrat (care este un plafon privind valoarea diferențelor și, prin urmare, indirect, privind valoarea garanțiilor de capacitate), în conformitate cu următorul calendar:






  1. | în 2017, un preț administrat de 20 000 EUR/MW pentru ca părțile interesate să poată învăța să controleze funcționarea pieței cu riscuri limitate, ca urmare a punerii în aplicare cu întârziere a dispozitivului; |
| --- | --- | --- |

(145)

În plus, autoritățile franceze s-au angajat să crească treptat prețul administrat (care este un plafon privind valoarea diferențelor și, prin urmare, indirect, privind valoarea garanțiilor de capacitate), în conformitate cu următorul calendar:

1.

în 2017, un preț administrat de 20 000 EUR/MW pentru ca părțile interesate să poată învăța să controleze funcționarea pieței cu riscuri limitate, ca urmare a punerii în aplicare cu întârziere a dispozitivului;

| 2. | în 2018 și 2019, un preț administrat de 40 000 EUR/MW; |
| --- | --- |

2.

în 2018 și 2019, un preț administrat de 40 000 EUR/MW;

| 3. | începând cu 2020, un preț administrat de 60 000 EUR/MW pentru ca mecanismul de asigurare a capacității să poată, după caz, să trimită semnale de preț care să corespundă nevoilor de noi capacități, pe o piață care ar fi trebuit să fi ajuns la o maturitate suficientă. |
| --- | --- |

3.

începând cu 2020, un preț administrat de 60 000 EUR/MW pentru ca mecanismul de asigurare a capacității să poată, după caz, să trimită semnale de preț care să corespundă nevoilor de noi capacități, pe o piață care ar fi trebuit să fi ajuns la o maturitate suficientă.

| (146) | În plus, autoritățile franceze se angajează, pentru anii de livrare 2021 și următorii, să actualizeze anual prețul administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare CONE, în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport de energie electrică și aprobat de autoritatea de reglementare. Această actualizare nu se face neapărat prin intermediul unei proceduri de revizuire completă a normelor mecanismului de asigurare a capacității. |
| --- | --- |

(146)

În plus, autoritățile franceze se angajează, pentru anii de livrare 2021 și următorii, să actualizeze anual prețul administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare CONE, în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport de energie electrică și aprobat de autoritatea de reglementare. Această actualizare nu se face neapărat prin intermediul unei proceduri de revizuire completă a normelor mecanismului de asigurare a capacității.

| (147) | Acest calendar asigură: (i) suprapunerea unei eventuale majorări a prețului administrat cu intrarea în vigoare a dispozitivului de contracte multianuale pentru noile capacități; și (ii) interogarea tuturor participanților la piață cu privire la majorarea prețului administrat și la introducerea dispozitivului de contracte multianuale pentru noile capacități (28). |
| --- | --- |

(147)

Acest calendar asigură: (i) suprapunerea unei eventuale majorări a prețului administrat cu intrarea în vigoare a dispozitivului de contracte multianuale pentru noile capacități; și (ii) interogarea tuturor participanților la piață cu privire la majorarea prețului administrat și la introducerea dispozitivului de contracte multianuale pentru noile capacități (28).

28

| (148) | În completarea celor de mai sus și a ceea ce s-a arătat în decizia de inițiere a procedurii, Comisia a afirmat în discuțiile cu autoritățile franceze că este preocupată de faptul că marja între ARENH și prețul energiei electrice pe piața energiei poate constitui, de asemenea, un plafon implicit în ceea ce privește prețurile de capacitate, deoarece produsul ARENH include garanțiile de capacitate. |
| --- | --- |

(148)

În completarea celor de mai sus și a ceea ce s-a arătat în decizia de inițiere a procedurii, Comisia a afirmat în discuțiile cu autoritățile franceze că este preocupată de faptul că marja între ARENH și prețul energiei electrice pe piața energiei poate constitui, de asemenea, un plafon implicit în ceea ce privește prețurile de capacitate, deoarece produsul ARENH include garanțiile de capacitate.

| (149) | Autoritățile franceze au răspuns că:






  1. | volumul garanțiilor de capacitate în funcție de produsul ARENH este suficient de scăzut în comparație cu totalitatea pieței de capacitate și, prin urmare, nu este de natură să influențeze prețul celorlalte garanții de capacitate; și |
| --- | --- | --- |

(149)

Autoritățile franceze au răspuns că:

1.

volumul garanțiilor de capacitate în funcție de produsul ARENH este suficient de scăzut în comparație cu totalitatea pieței de capacitate și, prin urmare, nu este de natură să influențeze prețul celorlalte garanții de capacitate; și

| 2. | marja actuală este mai mult sau mai puțin egală cu 10 EUR/MWh, ceea ce corespunde unui preț al capacității de 87 600 EUR/MW. Prețul administrat al capacității fiind stabilit la 20 000 EUR/MW/an, 40 000 EUR/MW/an, respectiv 60 000 EUR/MW/an pentru anii 2017, 2018-2019 și 2020, ARENH nu este un produs competitiv în prezent (29). |
| --- | --- |

2.

marja actuală este mai mult sau mai puțin egală cu 10 EUR/MWh, ceea ce corespunde unui preț al capacității de 87 600 EUR/MW. Prețul administrat al capacității fiind stabilit la 20 000 EUR/MW/an, 40 000 EUR/MW/an, respectiv 60 000 EUR/MW/an pentru anii 2017, 2018-2019 și 2020, ARENH nu este un produs competitiv în prezent (29).

29

| (150) | Cu toate acestea, autoritățile franceze se angajează, în cadrul unei viitoare evaluări a funcționării pieței, să ia în considerare oportunitatea de „a financiariza” partea capacitate a produsului ARENH (30), pentru a evita ca acest produs să perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate. |
| --- | --- |

(150)

Cu toate acestea, autoritățile franceze se angajează, în cadrul unei viitoare evaluări a funcționării pieței, să ia în considerare oportunitatea de „a financiariza” partea capacitate a produsului ARENH (30), pentru a evita ca acest produs să perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate.

30

4.3.4.   Alte obiecțiuni ale Comisiei

Alte obiecțiuni ale Comisiei

| (151) | În considerentul 182 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat că Franța trebuie să clarifice motivul pentru care unele propuneri de îmbunătățire a mecanismului făcute de Autoritatea din domeniul concurenței în Avizul nr. 12-A-09 din 12 aprilie 2012 nu au fost reținute. |
| --- | --- |

(151)

În considerentul 182 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat că Franța trebuie să clarifice motivul pentru care unele propuneri de îmbunătățire a mecanismului făcute de Autoritatea din domeniul concurenței în Avizul nr. 12-A-09 din 12 aprilie 2012 nu au fost reținute.

| (152) | Autoritățile franceze au explicat că, ținând cont de modificările propuse (de exemplu, a obliga producătorii să declare disponibilitatea estimată a instalațiilor lor de producție pe baza disponibilității istorice a acestor instalații și a pune în aplicare un mecanism pentru participarea explicită a capacităților transfrontaliere), rămân numai două propuneri ale Autorității din domeniul concurenței care nu au fost selectate:






  1. | a prevedea să nu se atribuie certificate pentru instalațiile aflate în obligație de cumpărare (regenerabile), în măsura în care tarifele de achiziționare a energiei electrice produse de instalațiile în cauză acoperă deja integral costurile acestor instalații; și |
| --- | --- | --- |

(152)

Autoritățile franceze au explicat că, ținând cont de modificările propuse (de exemplu, a obliga producătorii să declare disponibilitatea estimată a instalațiilor lor de producție pe baza disponibilității istorice a acestor instalații și a pune în aplicare un mecanism pentru participarea explicită a capacităților transfrontaliere), rămân numai două propuneri ale Autorității din domeniul concurenței care nu au fost selectate:

1.

a prevedea să nu se atribuie certificate pentru instalațiile aflate în obligație de cumpărare (regenerabile), în măsura în care tarifele de achiziționare a energiei electrice produse de instalațiile în cauză acoperă deja integral costurile acestor instalații; și

| 2. | a evita finanțarea propunerii de proiecte temporare de către furnizorii alternativi. |
| --- | --- |

2.

a evita finanțarea propunerii de proiecte temporare de către furnizorii alternativi.

| (153) | În ceea ce privește prima propunere care nu a fost reținută, autoritățile au explicat că au reținut certificarea instalațiilor aflate în obligație de cumpărare pentru a respecta caracterul market-wide al mecanismului de asigurare a capacității. În schimb, pentru a evita o posibilă suprapunere a remunerațiilor pentru instalațiile care intră sub incidența obligației de cumpărare, s-a decis că cumpărătorii care se supun acestei obligații sunt responsabili de certificarea acelor instalații și dețin garanțiile de capacitate asociate, veniturile obținute din vânzarea capacităților fiind deduse din compensația cumpărătorilor care se supun obligației în cauză. |
| --- | --- |

(153)

În ceea ce privește prima propunere care nu a fost reținută, autoritățile au explicat că au reținut certificarea instalațiilor aflate în obligație de cumpărare pentru a respecta caracterul market-wide al mecanismului de asigurare a capacității. În schimb, pentru a evita o posibilă suprapunere a remunerațiilor pentru instalațiile care intră sub incidența obligației de cumpărare, s-a decis că cumpărătorii care se supun acestei obligații sunt responsabili de certificarea acelor instalații și dețin garanțiile de capacitate asociate, veniturile obținute din vânzarea capacităților fiind deduse din compensația cumpărătorilor care se supun obligației în cauză.

market-wide

| (154) | În ceea ce privește cea de-a doua propunere care nu a fost reținută, autoritățile au explicat că s-a decis să nu se pună în aplicare propunerea de proiecte temporară; prin urmare, furnizorii alternativi nu trebuie să suporte niciun cost. Cu toate acestea, ei vor suporta costuri pentru acest dispozitiv în viitor, având în vedere că actualele măsuri de securitate vor fi anulate și înlocuite cu sistemul de contracte multianuale după evoluția decretului. |
| --- | --- |

(154)

În ceea ce privește cea de-a doua propunere care nu a fost reținută, autoritățile au explicat că s-a decis să nu se pună în aplicare propunerea de proiecte temporară; prin urmare, furnizorii alternativi nu trebuie să suporte niciun cost. Cu toate acestea, ei vor suporta costuri pentru acest dispozitiv în viitor, având în vedere că actualele măsuri de securitate vor fi anulate și înlocuite cu sistemul de contracte multianuale după evoluția decretului.

4.4.   Proporționalitate

Proporționalitate

4.4.1.   Supraestimarea consumului

Supraestimarea consumului

4.4.1.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (155) | Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt incluse în secțiunea 4.3.3.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(155)

Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt incluse în secțiunea 4.3.3.1 de mai sus.

Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (156) | Observațiile Franței cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentul 139) de mai sus. |
| --- | --- |

(156)

Observațiile Franței cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentul 139) de mai sus.

| (157) | În pofida acestor comentarii, autoritățile propun ca RTE să fie obligată să sprijine furnizorii alternativi în ceea ce privește calcularea obligației lor de capacitate, astfel cum se explică în considerentul 140. |
| --- | --- |

(157)

În pofida acestor comentarii, autoritățile propun ca RTE să fie obligată să sprijine furnizorii alternativi în ceea ce privește calcularea obligației lor de capacitate, astfel cum se explică în considerentul 140.

4.4.2.   Lipsa de transparență în stabilirea prețului capacității

Lipsa de transparență în stabilirea prețului capacității

4.4.2.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (158) | O mare majoritate a respondenților (13) regretă lipsa de vizibilitate a tranzacțiilor extrabursiere și, în special, a tranzacțiilor intragrup, în timp ce mai multe dintre acestea consideră că cea mai mare parte a tranzacțiilor ar trebui să se facă sub această formă. Unul dintre respondenți a subliniat din nou că un mecanism de asigurare a capacității centralizat ar putea evita astfel de probleme. |
| --- | --- |

(158)

O mare majoritate a respondenților (13) regretă lipsa de vizibilitate a tranzacțiilor extrabursiere și, în special, a tranzacțiilor intragrup, în timp ce mai multe dintre acestea consideră că cea mai mare parte a tranzacțiilor ar trebui să se facă sub această formă. Unul dintre respondenți a subliniat din nou că un mecanism de asigurare a capacității centralizat ar putea evita astfel de probleme.

| (159) | Operatorul tradițional consideră că mecanismul, în forma sa actuală, oferă garanții suficiente pentru a asigura transparența schimburilor comerciale (inclusiv intragrup), în special:






  1. | obligația de a ține o contabilitate separată în registrul de garanții de capacitate (un cont pentru operatorii de capacitate și un cont pentru furnizori); și |
| --- | --- | --- |

(159)

Operatorul tradițional consideră că mecanismul, în forma sa actuală, oferă garanții suficiente pentru a asigura transparența schimburilor comerciale (inclusiv intragrup), în special:

1.

obligația de a ține o contabilitate separată în registrul de garanții de capacitate (un cont pentru operatorii de capacitate și un cont pentru furnizori); și

| 2. | obligația de transparență în ceea ce privește CRE și monitorizarea de către aceasta din urmă a operațiunilor interne. |
| --- | --- |

2.

obligația de transparență în ceea ce privește CRE și monitorizarea de către aceasta din urmă a operațiunilor interne.

4.4.2.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (160) | De asemenea, autoritățile franceze fac referire la garanțiile identificate de operatorul istoric (menționate în considerentul 160). Acestea precizează, de asemenea, că, având în vedere necesitatea ca furnizorii să se adapteze la evoluția clientelei lor, pare oportun să se mențină posibilitatea schimburilor efectuate pe piața extrabursieră între actorii de pe piață, în completarea licitațiilor periodice. Un mecanism de schimburi comerciale continue ar garanta această flexibilitate, precum și vizibilitatea tranzacțiilor și a prețurilor și ar putea ajuta la reducerea asimetriei informațiilor între actorii de pe piață. Cu toate acestea, participarea în cadrul unui astfel de mecanism ar fi costisitoare, în special pentru furnizorii relativ mici. Prin urmare, autoritățile franceze propun să se mențină tranzacțiile extrabursiere în asociere cu o piață organizată, în care prețul fiecărei tranzacții ar fi făcut public. |
| --- | --- |

(160)

De asemenea, autoritățile franceze fac referire la garanțiile identificate de operatorul istoric (menționate în considerentul 160). Acestea precizează, de asemenea, că, având în vedere necesitatea ca furnizorii să se adapteze la evoluția clientelei lor, pare oportun să se mențină posibilitatea schimburilor efectuate pe piața extrabursieră între actorii de pe piață, în completarea licitațiilor periodice. Un mecanism de schimburi comerciale continue ar garanta această flexibilitate, precum și vizibilitatea tranzacțiilor și a prețurilor și ar putea ajuta la reducerea asimetriei informațiilor între actorii de pe piață. Cu toate acestea, participarea în cadrul unui astfel de mecanism ar fi costisitoare, în special pentru furnizorii relativ mici. Prin urmare, autoritățile franceze propun să se mențină tranzacțiile extrabursiere în asociere cu o piață organizată, în care prețul fiecărei tranzacții ar fi făcut public.

| (161) | Cu toate acestea, autoritățile propun să se prevadă garanții suplimentare pentru a spori transparența și reprezentativitatea schimburilor de capacitate. |
| --- | --- |

(161)

Cu toate acestea, autoritățile propun să se prevadă garanții suplimentare pentru a spori transparența și reprezentativitatea schimburilor de capacitate.

| (162) | Mecanismul prevede deja că prețurile licitațiilor în cadrul platformei care va fi înființată de EPEX Spot vor fi publice. Pentru a asigura un grad de transparență echivalent cu cel al unei platforme de negociere pentru tranzacțiile extrabursiere, autoritățile franceze propun să asigure tuturor părților implicate accesul la registrul tranzacțiilor extrabursiere (anonimizate), asigurând astfel vizibilitatea volumelor și a prețurilor, garantând în același timp anonimatul operatorilor. Astfel, părțile interesate vor putea să ia în considerare aceste informații în cadrul strategiei lor de cumpărare și de vânzare la licitațiile organizate. |
| --- | --- |

(162)

Mecanismul prevede deja că prețurile licitațiilor în cadrul platformei care va fi înființată de EPEX Spot vor fi publice. Pentru a asigura un grad de transparență echivalent cu cel al unei platforme de negociere pentru tranzacțiile extrabursiere, autoritățile franceze propun să asigure tuturor părților implicate accesul la registrul tranzacțiilor extrabursiere (anonimizate), asigurând astfel vizibilitatea volumelor și a prețurilor, garantând în același timp anonimatul operatorilor. Astfel, părțile interesate vor putea să ia în considerare aceste informații în cadrul strategiei lor de cumpărare și de vânzare la licitațiile organizate.

| (163) | În plus, licitațiile vor fi consolidate. Autoritățile franceze s-au angajat să sporească lichiditatea licitațiilor organizate ducând numărul de licitații pe parcursul celor patru ani care preced primul an de livrare la 15, și anume o licitație nouă în anul de livrare AL – 4, patru în AL – 3, încă patru în AL – 2 și, în cele din urmă, șase în AL – 1 (în versiunea inițială a mecanismului, autoritățile franceze au prevăzut doar 10 licitații, repartizate pe cei trei ani care preced anul de livrare). |
| --- | --- |

(163)

În plus, licitațiile vor fi consolidate. Autoritățile franceze s-au angajat să sporească lichiditatea licitațiilor organizate ducând numărul de licitații pe parcursul celor patru ani care preced primul an de livrare la 15, și anume o licitație nouă în anul de livrare AL – 4, patru în AL – 3, încă patru în AL – 2 și, în cele din urmă, șase în AL – 1 (în versiunea inițială a mecanismului, autoritățile franceze au prevăzut doar 10 licitații, repartizate pe cei trei ani care preced anul de livrare).

| (164) | În plus, autoritățile franceze se angajează să oblige, în cadrul de reglementare, anumiți operatori de capacitate să ofere pe piață certificatele lor, pe baza schemei următoare:






  1. | AL – 4: 25 % din nivelul de capacitate certificat; |
| --- | --- | --- |

(164)

În plus, autoritățile franceze se angajează să oblige, în cadrul de reglementare, anumiți operatori de capacitate să ofere pe piață certificatele lor, pe baza schemei următoare:

1.

AL – 4: 25 % din nivelul de capacitate certificat;

| 2. | AL – 3: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 25 % din volumul de certificate de capacitate nevândute; |
| --- | --- |

2.

AL – 3: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 25 % din volumul de certificate de capacitate nevândute;

| 3. | AL – 2: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 50 % din volumul de certificate de capacitate nevândute; |
| --- | --- |

3.

AL – 2: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 50 % din volumul de certificate de capacitate nevândute;

| 4. | AL – 1: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 100 % din volumul de certificate de capacitate nevândute. |
| --- | --- |

4.

AL – 1: maximul între 25 % din nivelul de capacitate certificat și 100 % din volumul de certificate de capacitate nevândute.

| (165) | Această constrângere se va aplica responsabililor din perimetrele de certificare care dețin un volum de capacitate care depășește un prag de 3 GW. |
| --- | --- |

(165)

Această constrângere se va aplica responsabililor din perimetrele de certificare care dețin un volum de capacitate care depășește un prag de 3 GW.

4.4.3.   Excluderea anumitor tipuri de operatori de capacitate ai mecanismului

Excluderea anumitor tipuri de operatori de capacitate ai mecanismului

| (166) | Observațiile părților terțe și comentariile autorităților franceze cu privire la potențiala discriminare între diferitele tipuri de capacitate de redistribuire a cererii sunt prezentate în secțiunea 4.3.1. |
| --- | --- |

(166)

Observațiile părților terțe și comentariile autorităților franceze cu privire la potențiala discriminare între diferitele tipuri de capacitate de redistribuire a cererii sunt prezentate în secțiunea 4.3.1.

| (167) | Observațiile părților interesate și propunerile autorităților franceze de a remedia excluderea în special a capacităților transfrontaliere și a noilor investiții sunt descrise în secțiunea 4.3.3. |
| --- | --- |

(167)

Observațiile părților interesate și propunerile autorităților franceze de a remedia excluderea în special a capacităților transfrontaliere și a noilor investiții sunt descrise în secțiunea 4.3.3.

4.4.4.   Puterea de piață a EDF

Puterea de piață a EDF

4.4.4.1.   Riscul de blocare a capacităților neutilizate

Riscul de blocare a capacităților neutilizate

Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (168) | Trei sferturi din părțile care au răspuns la decizia de inițiere a procedurii se referă în mod specific la riscul de blocare a capacităților neutilizate în mecanismul francez. |
| --- | --- |

(168)

Trei sferturi din părțile care au răspuns la decizia de inițiere a procedurii se referă în mod specific la riscul de blocare a capacităților neutilizate în mecanismul francez.

| (169) | O asociație de consumatori industriali francezi este preocupată de faptul că EDF are un interes în ceea ce privește influențarea prețului de referință al pieței (PRP) în sens ascendent și vânzarea excedentului de capacitate după anul de livrare, având în vedere că:






  1. | într-un astfel de caz, penalitățile pe care EDF le va plăti la regularizarea diferențelor vor fi în mare măsură compensate de veniturile obținute ca urmare a unui PRP relativ ridicat; și |
| --- | --- | --- |

(169)

O asociație de consumatori industriali francezi este preocupată de faptul că EDF are un interes în ceea ce privește influențarea prețului de referință al pieței (PRP) în sens ascendent și vânzarea excedentului de capacitate după anul de livrare, având în vedere că:

1.

într-un astfel de caz, penalitățile pe care EDF le va plăti la regularizarea diferențelor vor fi în mare măsură compensate de veniturile obținute ca urmare a unui PRP relativ ridicat; și

| 2. | PRP va fi utilizat pentru facturarea costului capacității pentru marea majoritate a consumatorilor și, prin urmare, va fi transferat asupra acestora din urmă. |
| --- | --- |

2.

PRP va fi utilizat pentru facturarea costului capacității pentru marea majoritate a consumatorilor și, prin urmare, va fi transferat asupra acestora din urmă.

| (170) | Un furnizor alternativ a arătat că, în afara faptului că licitațiile organizate nu vor fi, probabil, foarte reprezentative în ceea ce privește schimburile comerciale efectuate în cadrul mecanismului (furnizorii ar trebui să fie tentați să aleagă tranzacții bilaterale pentru a evita plățile anticipate la vedere), faptul că PRP nu va ține cont de tranzacțiile efectuate în timpul și după anul de livrare ar putea submina și mai mult efectul disuasiv al mecanismului de regularizare a diferențelor și încuraja, astfel, strategiile de blocare ale deținătorilor de capacități. |
| --- | --- |

(170)

Un furnizor alternativ a arătat că, în afara faptului că licitațiile organizate nu vor fi, probabil, foarte reprezentative în ceea ce privește schimburile comerciale efectuate în cadrul mecanismului (furnizorii ar trebui să fie tentați să aleagă tranzacții bilaterale pentru a evita plățile anticipate la vedere), faptul că PRP nu va ține cont de tranzacțiile efectuate în timpul și după anul de livrare ar putea submina și mai mult efectul disuasiv al mecanismului de regularizare a diferențelor și încuraja, astfel, strategiile de blocare ale deținătorilor de capacități.

| (171) | Pentru a încuraja mai mult operatorii de capacitate să nu realizeze blocări ale capacităților neutilizate, acest furnizor alternativ propune trei măsuri corective:






  1. | să revizuiască baza de calcul a PRP; |
| --- | --- | --- |

(171)

Pentru a încuraja mai mult operatorii de capacitate să nu realizeze blocări ale capacităților neutilizate, acest furnizor alternativ propune trei măsuri corective:

1.

să revizuiască baza de calcul a PRP;

| 2. | să consolideze caracterul disuasiv al mecanismului de regularizare a diferențelor; și |
| --- | --- |

2.

să consolideze caracterul disuasiv al mecanismului de regularizare a diferențelor; și

| 3. | să elimine dispozitivul de securizare (fall back tender), întrucât acesta poate determina operatorii să adopte o strategie de blocare. |
| --- | --- |

3.

să elimine dispozitivul de securizare (fall back tender), întrucât acesta poate determina operatorii să adopte o strategie de blocare.

fall back tender

| (172) | Asociația furnizorilor și producătorilor alternativi AFIEG critică opțiunea reechilibrării capacităților fără taxe înainte de anul de livrare, deoarece, în opinia sa, aceasta permite acordarea unei importanțe minime disponibilității parcului nuclear, creând astfel penurii sau supracapacități artificiale. |
| --- | --- |

(172)

Asociația furnizorilor și producătorilor alternativi AFIEG critică opțiunea reechilibrării capacităților fără taxe înainte de anul de livrare, deoarece, în opinia sa, aceasta permite acordarea unei importanțe minime disponibilității parcului nuclear, creând astfel penurii sau supracapacități artificiale.

Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (173) | Ținând seama de aceste reacții ale actorilor pieței la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze și-au exprimat dorința de a îmbunătăți dispozitivul pentru a reduce la minimum orice risc de abuz de putere de piață. |
| --- | --- |

(173)

Ținând seama de aceste reacții ale actorilor pieței la decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze și-au exprimat dorința de a îmbunătăți dispozitivul pentru a reduce la minimum orice risc de abuz de putere de piață.

| (174) | În special, acestea se angajează să oblige operatorii de capacitate să își certifice în prealabil cu precizie toate capacitățile disponibile și și-au limitat posibilitățile de certificare la un interval stabilit în jurul valorilor de referință istorice (a se vedea figura 9). Orice abatere de la această marjă trebuie justificată în fața RTE și a autorităților de reglementare.

  Figura 9


  Ilustrare a intervalului de certificare




  DOI PARAMETRI CARE TREBUIE DETERMINAŢI
  Valoare de referinţă
  Plajă de valori acceptabile
  - X %
  – X %

  Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016. |
| --- | --- |

(174)

În special, acestea se angajează să oblige operatorii de capacitate să își certifice în prealabil cu precizie toate capacitățile disponibile și și-au limitat posibilitățile de certificare la un interval stabilit în jurul valorilor de referință istorice (a se vedea figura 9). Orice abatere de la această marjă trebuie justificată în fața RTE și a autorităților de reglementare.

Figura 9

Figura 9

Ilustrare a intervalului de certificare

Ilustrare a intervalului de certificare

DOI PARAMETRI CARE TREBUIE DETERMINAŢI

Valoare de referinţă

Plajă de valori acceptabile

- X %

– X %

Sursa: Scrisoarea autorităților franceze din 9 septembrie 2016.

Sursa:

| (175) | În plus, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască modalitățile de reechilibrare, pentru a încuraja operatorii de capacitate să obțină certificarea în mod cât mai exact. Acestea propun ca orice reechilibrare cumulată semnificativă (care depășește un prag de maximum 1 GW; nivelul exact al pragului trebuie stabilit de către autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW) care intervine înainte de anul de livrare să aducă cu sine o sancțiune. Sancțiunea, care are scopul de a descuraja operatorii de capacitate să își sub-certifice sau să își supra-certifice capacitățile, crește progresiv până în momentul regularizării diferențelor. De asemenea, operatorii de capacitate trebuie să se reechilibreze de îndată ce iau cunoștință de un eveniment care conduce la o indisponibilitate a mijloacelor (suspendare a activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) în raport cu previziunile lor privind disponibilitatea. |
| --- | --- |

(175)

În plus, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască modalitățile de reechilibrare, pentru a încuraja operatorii de capacitate să obțină certificarea în mod cât mai exact. Acestea propun ca orice reechilibrare cumulată semnificativă (care depășește un prag de maximum 1 GW; nivelul exact al pragului trebuie stabilit de către autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW) care intervine înainte de anul de livrare să aducă cu sine o sancțiune. Sancțiunea, care are scopul de a descuraja operatorii de capacitate să își sub-certifice sau să își supra-certifice capacitățile, crește progresiv până în momentul regularizării diferențelor. De asemenea, operatorii de capacitate trebuie să se reechilibreze de îndată ce iau cunoștință de un eveniment care conduce la o indisponibilitate a mijloacelor (suspendare a activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) în raport cu previziunile lor privind disponibilitatea.

| (176) | Autoritățile propun, de asemenea, o modificare a mecanismului de regularizare a diferențelor pentru a descuraja mai mult actorii de pe piață să prezinte diferențe negative sau pozitive într-un moment sau altul. În special, coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, va fi dublat și, de altfel, acesta va fi și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW și cu atât mai puțin rentabil pentru dezechilibrele pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW (nivelul exact al pragurilor rămâne să fie stabilit de autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW). |
| --- | --- |

(176)

Autoritățile propun, de asemenea, o modificare a mecanismului de regularizare a diferențelor pentru a descuraja mai mult actorii de pe piață să prezinte diferențe negative sau pozitive într-un moment sau altul. În special, coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, va fi dublat și, de altfel, acesta va fi și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW și cu atât mai puțin rentabil pentru dezechilibrele pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW (nivelul exact al pragurilor rămâne să fie stabilit de autorități pe baza încasărilor de pe piață, dar nu va depăși în niciun caz 1 GW).

| (177) | Ca răspuns la obiecția unui furnizor alternativ potrivit căruia dispozitivul de securitate poate încuraja operatorii să adopte o strategie de blocare, autoritățile franceze au confirmat că acest dispozitiv de securitate ar fi anulat și înlocuit de dispozitivul unor contracte multianuale (descrise în considerentele 131-138 de mai sus). |
| --- | --- |

(177)

Ca răspuns la obiecția unui furnizor alternativ potrivit căruia dispozitivul de securitate poate încuraja operatorii să adopte o strategie de blocare, autoritățile franceze au confirmat că acest dispozitiv de securitate ar fi anulat și înlocuit de dispozitivul unor contracte multianuale (descrise în considerentele 131-138 de mai sus).

| (178) | În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentele 146-147 de mai sus, autoritățile franceze propun să mărească cuantumul maxim al compensării diferențelor de preț aplicat în caz de amenințare gravă la adresa securității aprovizionării (și anume un dezechilibru negativ general de peste 2 GW). Se propune ca acest plafon (prețul administrat sau Padmin) să crească progresiv de la 20 000/MW EUR în 2017 la 40 000/MW EUR în 2018 și 2019 și, în cele din urmă, la 60 000/MW EUR în 2020. Începând din anul de livrare 2021, autoritățile franceze vor actualiza anual prețul administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou (CONE), în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport al energiei electrice și aprobat de autoritatea de reglementare. |
| --- | --- |

(178)

În cele din urmă, astfel cum se explică în considerentele 146-147 de mai sus, autoritățile franceze propun să mărească cuantumul maxim al compensării diferențelor de preț aplicat în caz de amenințare gravă la adresa securității aprovizionării (și anume un dezechilibru negativ general de peste 2 GW). Se propune ca acest plafon (prețul administrat sau Padmin) să crească progresiv de la 20 000/MW EUR în 2017 la 40 000/MW EUR în 2018 și 2019 și, în cele din urmă, la 60 000/MW EUR în 2020. Începând din anul de livrare 2021, autoritățile franceze vor actualiza anual prețul administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou (CONE), în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport al energiei electrice și aprobat de autoritatea de reglementare.

4.4.5.   Risc de blocare a garanțiilor neutilizate

Risc de blocare a garanțiilor neutilizate

4.4.5.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (179) | Patru respondenți sunt îngrijorați îndeosebi de riscul de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate sau, în orice caz, de o lipsă de lichidități pe piața garanțiilor. |
| --- | --- |

(179)

Patru respondenți sunt îngrijorați îndeosebi de riscul de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate sau, în orice caz, de o lipsă de lichidități pe piața garanțiilor.

| (180) | Asociația furnizorilor și a producătorilor alternativi AFIEG a subliniat că mecanismul care obligă participanții de pe piață care au un excedent de garanții după anul de livrare (dar înainte de regularizarea diferențelor) să vândă acest excedent la licitații nu va fi suficient pentru a preveni blocările de garanții neutilizate înainte de anul de livrare (perioadă luată în considerare pentru stabilirea PRP). |
| --- | --- |

(180)

Asociația furnizorilor și a producătorilor alternativi AFIEG a subliniat că mecanismul care obligă participanții de pe piață care au un excedent de garanții după anul de livrare (dar înainte de regularizarea diferențelor) să vândă acest excedent la licitații nu va fi suficient pentru a preveni blocările de garanții neutilizate înainte de anul de livrare (perioadă luată în considerare pentru stabilirea PRP).

înainte

| (181) | Pe lângă sugestiile destinate să majoreze stimulentele pentru a fi în echilibru înainte de anul de livrare (revizuirea bazei de calcul a PRP și consolidarea efectului de descurajare al mecanismului de regularizare a diferențelor), respondenții propun două măsuri de îmbunătățire a accesului la garanțiile de capacitate:






  1. | obligarea EDF să își vândă garanțiile într-un fel sau altul (de exemplu, prin intermediul unui „program de transferare a garanțiilor”, impunându-i un rol de „formator de piață”); sau |
| --- | --- | --- |

(181)

Pe lângă sugestiile destinate să majoreze stimulentele pentru a fi în echilibru înainte de anul de livrare (revizuirea bazei de calcul a PRP și consolidarea efectului de descurajare al mecanismului de regularizare a diferențelor), respondenții propun două măsuri de îmbunătățire a accesului la garanțiile de capacitate:

1.

obligarea EDF să își vândă garanțiile într-un fel sau altul (de exemplu, prin intermediul unui „program de transferare a garanțiilor”, impunându-i un rol de „formator de piață”); sau

| 2. | ameliorarea produsului ARENH: (a) introducând un ARENH privind capacitatea. Pentru aceasta, trebuie separat ARENH în două produse: un produs capacitate și un produs „energie”; fiecare furnizor ar fi liber să aleagă oricare dintre cele două produse sau să aleagă ambele produse simultan; și/sau (b) revizuind ascendent volumul de capacități încărcate de produsul „energie” al ARENH (1,15 garanție per MW al ARENH). În această privință, autoritățile franceze au subliniat faptul că furnizorii au obligația de a face o ofertă publică de vânzare pentru toate garanțiile care depășesc nevoile lor interne. Ele consideră că acest lucru ar trebui să evite orice eventuală blocare a capacităților neutilizate. În plus, o parte dintre garanțiile de capacitate deținute de operatorul istoric ar fi transferate în mod automat către furnizorii alternativi prin intermediul ARENH, iar autoritatea de reglementare ar continua să monitorizeze eventualele abuzuri de putere de piață. |
| --- | --- |

2.

ameliorarea produsului ARENH: (a) introducând un ARENH privind capacitatea. Pentru aceasta, trebuie separat ARENH în două produse: un produs capacitate și un produs „energie”; fiecare furnizor ar fi liber să aleagă oricare dintre cele două produse sau să aleagă ambele produse simultan; și/sau (b) revizuind ascendent volumul de capacități încărcate de produsul „energie” al ARENH (1,15 garanție per MW al ARENH). În această privință, autoritățile franceze au subliniat faptul că furnizorii au obligația de a face o ofertă publică de vânzare pentru toate garanțiile care depășesc nevoile lor interne. Ele consideră că acest lucru ar trebui să evite orice eventuală blocare a capacităților neutilizate. În plus, o parte dintre garanțiile de capacitate deținute de operatorul istoric ar fi transferate în mod automat către furnizorii alternativi prin intermediul ARENH, iar autoritatea de reglementare ar continua să monitorizeze eventualele abuzuri de putere de piață.

4.4.5.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (182) | Având în vedere aceste preocupări, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască mecanismul astfel încât să îi oblige pe operatorii de capacitate să furnizeze anumite volume minime de garanții în cadrul fiecărei sesiuni de licitații organizate înainte de anul de livrare, astfel cum se explică în considerentele 165 și 166. În plus, licitații suplimentare vor fi organizate, după cum se explică în considerentul 164. |
| --- | --- |

(182)

Având în vedere aceste preocupări, autoritățile franceze s-au angajat să revizuiască mecanismul astfel încât să îi oblige pe operatorii de capacitate să furnizeze anumite volume minime de garanții în cadrul fiecărei sesiuni de licitații organizate înainte de anul de livrare, astfel cum se explică în considerentele 165 și 166. În plus, licitații suplimentare vor fi organizate, după cum se explică în considerentul 164.

4.4.6.   Riscul de foarfecă tarifară de către operatorul istoric dominant

Riscul de foarfecă tarifară de către operatorul istoric dominant

4.4.6.1.   Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (183) | Făcând referire la un aviz emis de Autoritatea din domeniul concurenței în 2012, doi respondenți își exprimă preocuparea cu privire la subvenționările încrucișate între ramura producție și ramura comercializare a operatorului istoric (și anume, vânzarea de garanții de capacitate concurenților la un preț mai mare decât prețul de transfer intern între ramura producție și ramura comercializare, ceea ce ar conduce la un efect de excludere a concurenților de pe piața furnizării de energie electrică). Această subvenționare încrucișată ar putea, în opinia lor, să conducă la o „foarfecă tarifară” pentru un furnizor alternativ lipsit de active de producție, întrucât acesta ar fi obligat să cumpere garanții de pe piață pentru a își îndeplini obligațiile de capacitate. |
| --- | --- |

(183)

Făcând referire la un aviz emis de Autoritatea din domeniul concurenței în 2012, doi respondenți își exprimă preocuparea cu privire la subvenționările încrucișate între ramura producție și ramura comercializare a operatorului istoric (și anume, vânzarea de garanții de capacitate concurenților la un preț mai mare decât prețul de transfer intern între ramura producție și ramura comercializare, ceea ce ar conduce la un efect de excludere a concurenților de pe piața furnizării de energie electrică). Această subvenționare încrucișată ar putea, în opinia lor, să conducă la o „foarfecă tarifară” pentru un furnizor alternativ lipsit de active de producție, întrucât acesta ar fi obligat să cumpere garanții de pe piață pentru a își îndeplini obligațiile de capacitate.

4.4.6.2.   Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (184) | În ceea ce privește posibilitatea unor practici de excludere prin prețuri (micșorarea marjei sau foarfeca tarifară, tarife agresive), autoritățile franceze au reamintit că astfel de practici anticoncurențiale fac deja obiectul unor controale și sancțiuni de către Autoritatea din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(184)

În ceea ce privește posibilitatea unor practici de excludere prin prețuri (micșorarea marjei sau foarfeca tarifară, tarife agresive), autoritățile franceze au reamintit că astfel de practici anticoncurențiale fac deja obiectul unor controale și sancțiuni de către Autoritatea din domeniul concurenței.

| (185) | Cu toate acestea, pentru a facilita descoperirea unor asemenea practici, autoritățile vor consolida normele obligând actorii integrați pe verticală să comunice Comisiei de reglementare a energiei metoda lor de calculare a prețului garanțiilor de capacitate în ofertele lor. |
| --- | --- |

(185)

Cu toate acestea, pentru a facilita descoperirea unor asemenea practici, autoritățile vor consolida normele obligând actorii integrați pe verticală să comunice Comisiei de reglementare a energiei metoda lor de calculare a prețului garanțiilor de capacitate în ofertele lor.

| (186) | Acestea trebuie, de asemenea, să precizeze mai clar în norme faptul că actorii integrați pe verticală sunt obligați să declare un preț pentru orice tranzacție internă referitoare la garanții de capacitate. O lacună în legislație, care permite transferul liber de garanții, va fi astfel corectată. |
| --- | --- |

(186)

Acestea trebuie, de asemenea, să precizeze mai clar în norme faptul că actorii integrați pe verticală sunt obligați să declare un preț pentru orice tranzacție internă referitoare la garanții de capacitate. O lacună în legislație, care permite transferul liber de garanții, va fi astfel corectată.

| (187) | În cele din urmă, autoritățile franceze s-au angajat să acorde actorilor de pe piață acces deplin la registrul garanțiilor de capacitate, în care tranzacțiile extrabursiere vor fi înregistrate, garantând în același timp anonimatul operatorilor fiecărei tranzacții. |
| --- | --- |

(187)

În cele din urmă, autoritățile franceze s-au angajat să acorde actorilor de pe piață acces deplin la registrul garanțiilor de capacitate, în care tranzacțiile extrabursiere vor fi înregistrate, garantând în același timp anonimatul operatorilor fiecărei tranzacții.

4.5.   Evitarea efectelor negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale

4.5.1.   Bariere la intrarea pe piață a unor noi capacități de producție

Bariere la intrarea pe piață a unor noi capacități de producție

| (188) | Observațiile părților terțe și comentariile și soluțiile autorităților franceze în ceea ce privește participarea noilor capacități de producție la mecanismul francez de asigurare a capacității sunt discutate în secțiunea 4.3.3. |
| --- | --- |

(188)

Observațiile părților terțe și comentariile și soluțiile autorităților franceze în ceea ce privește participarea noilor capacități de producție la mecanismul francez de asigurare a capacității sunt discutate în secțiunea 4.3.3.

| (189) | În răspunsul lor la decizia de inițiere a procedurii din 17 decembrie 2015, autoritățile franceze au arătat că mecanismul propus nu este destinat în mod necesar pentru a genera noi investiții masive care sporesc capacitatea totală de producție, ci mai degrabă pentru a asigura disponibilitatea capacităților necesare, de exemplu pentru a face față unui val de frig în timpul iernii. |
| --- | --- |

(189)

În răspunsul lor la decizia de inițiere a procedurii din 17 decembrie 2015, autoritățile franceze au arătat că mecanismul propus nu este destinat în mod necesar pentru a genera noi investiții masive care sporesc capacitatea totală de producție, ci mai degrabă pentru a asigura disponibilitatea capacităților necesare, de exemplu pentru a face față unui val de frig în timpul iernii.

| (190) | Cu toate acestea, autoritățile franceze au recunoscut că era necesar ca mecanismul să permită noilor capacități de producție să concureze cu capacitatea de producție existentă, precum și necesitatea de a dispune de un cadru mai stabil pentru operatorii nou intrați pe piață, care să faciliteze această concurență. Două elemente noi au fost propuse pentru a soluționa această problemă:






  1. | Astfel cum s-a descris în considerentele 146-148, creșterea treptată în timp a prețului administrat, care va trece inițial de la 20 000 EUR/MW pentru anul de livrare 2017 la 40 000 EUR/MW pentru anii de livrare 2018 și 2019 și, în cele din urmă, la 60 000 EUR/MW pentru anul de livrare 2020. Începând cu anul de livrare (AL) 2021, autoritățile vor revizui anual acest preț administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou (CONE), în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport al energiei electrice și aprobat de autoritatea de reglementare; și |
| --- | --- | --- |

(190)

Cu toate acestea, autoritățile franceze au recunoscut că era necesar ca mecanismul să permită noilor capacități de producție să concureze cu capacitatea de producție existentă, precum și necesitatea de a dispune de un cadru mai stabil pentru operatorii nou intrați pe piață, care să faciliteze această concurență. Două elemente noi au fost propuse pentru a soluționa această problemă:

1.

Astfel cum s-a descris în considerentele 146-148, creșterea treptată în timp a prețului administrat, care va trece inițial de la 20 000 EUR/MW pentru anul de livrare 2017 la 40 000 EUR/MW pentru anii de livrare 2018 și 2019 și, în cele din urmă, la 60 000 EUR/MW pentru anul de livrare 2020. Începând cu anul de livrare (AL) 2021, autoritățile vor revizui anual acest preț administrat pentru a îl aduce la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou (CONE), în special costurilor unei centrale pe gaz de tip CCG sau cu circuit deschis, astfel cum este calculat de operatorul de sistem public de transport al energiei electrice și aprobat de autoritatea de reglementare; și

| 2. | instituirea unui sistem multianual de contracte pentru diferență (CFD) specifice pentru noile capacități de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 131-138. |
| --- | --- |

2.

instituirea unui sistem multianual de contracte pentru diferență (CFD) specifice pentru noile capacități de producție, astfel cum s-a descris în considerentele 131-138.

4.5.2.   Discriminare între redistribuirea cererii implicită și redistribuirea cererii explicită

Discriminare între redistribuirea cererii implicită și redistribuirea cererii explicită

| (191) | Observațiile părților terțe și comentariile autorităților franceze cu privire la acest aspect au fost abordate/prezentate în secțiunea 4.3.1. |
| --- | --- |

(191)

Observațiile părților terțe și comentariile autorităților franceze cu privire la acest aspect au fost abordate/prezentate în secțiunea 4.3.1.

4.5.3.   Participarea explicită a capacităților externe

Participarea explicită a capacităților externe

| (192) | Observațiile părților terțe și comentariile și soluțiile autorităților franceze în ceea ce privește participarea explicită a capacităților externe sunt discutate în secțiunea 4.3.2. |
| --- | --- |

(192)

Observațiile părților terțe și comentariile și soluțiile autorităților franceze în ceea ce privește participarea explicită a capacităților externe sunt discutate în secțiunea 4.3.2.

| (193) | Astfel cum se indică în considerentele 119-125, ca răspuns la preocupările Comisiei și ale părților terțe, autoritățile franceze au propus un model hibrid, care prevede alocarea unor tichete de interconexiune care ar permite, în cele din urmă, participarea capacităților de producție și de redistribuire a cererii localizate în statele membre care se învecinează cu Franța. În opinia lor, această abordare este conformă cu principiile de bază enunțate în anexa 2 la Documentul de lucru al serviciilor anexat la ancheta sectorială privind mecanismele de asigurare a capacității ale Comisiei Europene. |
| --- | --- |

(193)

Astfel cum se indică în considerentele 119-125, ca răspuns la preocupările Comisiei și ale părților terțe, autoritățile franceze au propus un model hibrid, care prevede alocarea unor tichete de interconexiune care ar permite, în cele din urmă, participarea capacităților de producție și de redistribuire a cererii localizate în statele membre care se învecinează cu Franța. În opinia lor, această abordare este conformă cu principiile de bază enunțate în anexa 2 la Documentul de lucru al serviciilor anexat la ancheta sectorială privind mecanismele de asigurare a capacității ale Comisiei Europene.

4.5.4.   Asimetriile de informare între operatorul istoric dominant și concurenții săi actuali și potențiali

Asimetriile de informare între operatorul istoric dominant și concurenții săi actuali și potențiali

4.5.4.1.   Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (194) | Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt incluse în secțiunea 4.3.3.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(194)

Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt incluse în secțiunea 4.3.3.1 de mai sus.

Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (195) | Observațiile Franței cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentul 139 de mai sus. |
| --- | --- |

(195)

Observațiile Franței cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentul 139 de mai sus.

| (196) | Astfel cum se explică în considerentul 140 de mai sus, propunerea cea mai recentă a autorităților franceze este de a ajuta furnizorii să estimeze mai bine viitoarele lor portofolii de clienți și să reglementeze acest sprijin în mod explicit în norme. |
| --- | --- |

(196)

Astfel cum se explică în considerentul 140 de mai sus, propunerea cea mai recentă a autorităților franceze este de a ajuta furnizorii să estimeze mai bine viitoarele lor portofolii de clienți și să reglementeze acest sprijin în mod explicit în norme.

4.5.4.2.   Lipsa de transparență în ceea ce privește stabilirea prețului capacității

Lipsa de transparență în ceea ce privește stabilirea prețului capacității

Observațiile părților interesate

Observațiile părților interesate

| (197) | Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentele 159 și 160 de mai sus. |
| --- | --- |

(197)

Observațiile părților terțe cu privire la acest punct sunt prezentate în considerentele 159 și 160 de mai sus.

Observațiile Franței

Observațiile Franței

| (198) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 4.4.2 de mai sus, ultima propunere cu privire la acest aspect este de a contribui pentru a oferi furnizorilor flexibilitate, permițând tranzacțiile extrabursiere, garantând, în același timp, lichiditatea pe platforma schimburilor comerciale organizate, precum și transparența schimburilor comerciale efectuate pe piața extrabursieră. |
| --- | --- |

(198)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 4.4.2 de mai sus, ultima propunere cu privire la acest aspect este de a contribui pentru a oferi furnizorilor flexibilitate, permițând tranzacțiile extrabursiere, garantând, în același timp, lichiditatea pe platforma schimburilor comerciale organizate, precum și transparența schimburilor comerciale efectuate pe piața extrabursieră.

5.   EVALUAREA MĂSURII

EVALUAREA MĂSURII

5.1.   Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

Ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (199) | Comisia a concluzionat deja, în considerentul 143 din decizia de inițiere a procedurii, că mecanismul constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(199)

Comisia a concluzionat deja, în considerentul 143 din decizia de inițiere a procedurii, că mecanismul constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

5.1.1.   Imputabilitatea și finanțarea prin intermediul resurselor de stat

Imputabilitatea și finanțarea prin intermediul resurselor de stat

| (200) | În ceea ce privește existența unor resurse de stat în mecanismul francez de asigurare a capacității, autoritățile franceze acordă gratuit garanții de capacitate operatorilor de capacitate. În același timp, autoritățile creează o piață pentru aceste garanții, impunând o obligație pe bază de cote furnizorilor de energie electrică, stabilind o legătură între aceste cote și vârfurile de cerere din partea clienților lor. Prin urmare, acestea creează o cerere pentru certificate și o valoare corespunzătoare acesteia. În plus, în loc să vândă certificatele operatorilor de capacitate sau să le scoată la licitație, statul le atribuie în mod gratuit acestora și, în consecință, renunță la unele resurse publice. |
| --- | --- |

(200)

În ceea ce privește existența unor resurse de stat în mecanismul francez de asigurare a capacității, autoritățile franceze acordă gratuit garanții de capacitate operatorilor de capacitate. În același timp, autoritățile creează o piață pentru aceste garanții, impunând o obligație pe bază de cote furnizorilor de energie electrică, stabilind o legătură între aceste cote și vârfurile de cerere din partea clienților lor. Prin urmare, acestea creează o cerere pentru certificate și o valoare corespunzătoare acesteia. În plus, în loc să vândă certificatele operatorilor de capacitate sau să le scoată la licitație, statul le atribuie în mod gratuit acestora și, în consecință, renunță la unele resurse publice.

| (201) | Nici autoritățile franceze, nici părțile terțe interesate nu au prezentat argumente care să repună în discuție această analiză. |
| --- | --- |

(201)

Nici autoritățile franceze, nici părțile terțe interesate nu au prezentat argumente care să repună în discuție această analiză.

| (202) | Dimpotrivă, între timp, Comisia a adoptat o decizie prin care confirmă calificarea drept ajutor de stat a unui sistem de subvenții prin certificate pentru instalațiile de producere a energiei din resurse regenerabile (31). Trebuie subliniat faptul că, în acest caz, niciun preț minim nu era garantat pentru aceste certificate verzi. |
| --- | --- |

(202)

Dimpotrivă, între timp, Comisia a adoptat o decizie prin care confirmă calificarea drept ajutor de stat a unui sistem de subvenții prin certificate pentru instalațiile de producere a energiei din resurse regenerabile (31). Trebuie subliniat faptul că, în acest caz, niciun preț minim nu era garantat pentru aceste certificate verzi.

31

| (203) | În plus, nu este corect să se distingă cazul prezent de cel al certificatelor verzi din România, susținând că, în mecanismul francez, furnizorii ar avea posibilitatea de a transfera sau nu costurile de achiziție a garanțiilor de capacitate consumatorilor. De fapt, cel puțin tarifele reglementate de vânzare includ obligatoriu prețul pentru garanțiile de capacitate, în temeiul articolului R 337-19 din Decretul nr. 2015-1823 din 30 decembrie 2015 privind codificarea părții legislative a Codului energiei. În plus, autoritățile franceze au susținut că prețul de piață (PRP, utilizat pentru regularizarea diferențelor) trebuie să fie o medie a prețurilor rezultate din diferitele licitații organizate (și, prin urmare, nu poate lua în considerare prețurile din tranzacțiile extrabursiere), tocmai pentru a asigura reproductibilitatea PRP. Reproductibilitatea PRP este proprietatea de a putea reproduce PRP în contractele de vânzare dintre furnizori și clienții acestora și, potrivit autorităților franceze, este dorită de o mare parte dintre părțile interesate. Acest lucru confirmă că o mare parte dintre furnizori, dacă nu toți, vor refactura costurile generate de achiziționarea de garanții de capacitate clienților lor. |
| --- | --- |

(203)

În plus, nu este corect să se distingă cazul prezent de cel al certificatelor verzi din România, susținând că, în mecanismul francez, furnizorii ar avea posibilitatea de a transfera sau nu costurile de achiziție a garanțiilor de capacitate consumatorilor. De fapt, cel puțin tarifele reglementate de vânzare includ obligatoriu prețul pentru garanțiile de capacitate, în temeiul articolului R 337-19 din Decretul nr. 2015-1823 din 30 decembrie 2015 privind codificarea părții legislative a Codului energiei. În plus, autoritățile franceze au susținut că prețul de piață (PRP, utilizat pentru regularizarea diferențelor) trebuie să fie o medie a prețurilor rezultate din diferitele licitații organizate (și, prin urmare, nu poate lua în considerare prețurile din tranzacțiile extrabursiere), tocmai pentru a asigura reproductibilitatea PRP. Reproductibilitatea PRP este proprietatea de a putea reproduce PRP în contractele de vânzare dintre furnizori și clienții acestora și, potrivit autorităților franceze, este dorită de o mare parte dintre părțile interesate. Acest lucru confirmă că o mare parte dintre furnizori, dacă nu toți, vor refactura costurile generate de achiziționarea de garanții de capacitate clienților lor.

| (204) | În plus, mecanismul de asigurare a capacității, astfel cum a fost conceput inițial de către autoritățile franceze, prevedea un „dispozitiv în buclă”, și anume o procedură de licitație care servea drept opțiune de rezervă pentru autoritățile publice, care trebuie utilizată atunci când, în cazul în care sunt necesare noi capacități, piața de capacitate nu ar conduce la construcția acestora. Această posibilitate de intervenție directă pe piață din partea statului confirmă din nou calificarea mecanismului de asigurare a capacității drept ajutor de stat. |
| --- | --- |

(204)

În plus, mecanismul de asigurare a capacității, astfel cum a fost conceput inițial de către autoritățile franceze, prevedea un „dispozitiv în buclă”, și anume o procedură de licitație care servea drept opțiune de rezervă pentru autoritățile publice, care trebuie utilizată atunci când, în cazul în care sunt necesare noi capacități, piața de capacitate nu ar conduce la construcția acestora. Această posibilitate de intervenție directă pe piață din partea statului confirmă din nou calificarea mecanismului de asigurare a capacității drept ajutor de stat.

| (205) | În plus, anumite modificări pe care Franța le-a adus mecanismului de asigurare a capacității ca urmare a observațiilor părților interesate cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, trebuie să fie calificate drept ajutor de stat. Acest lucru este valabil pentru contractele multianuale, prin care statul garantează un venit din capacitate sigur pentru beneficiari, pentru o perioadă de șapte ani. Statul joacă un rol primordial în acest mecanism: statul este cel care obligă RTE să încheie contracte cu noile capacități, cu condiția ca acestea să fie competitive și, prin intermediul acestor contracte, aceste capacități noi vor avea certitudinea că vor primi un preț fix pentru capacitatea lor timp de șapte ani. |
| --- | --- |

(205)

În plus, anumite modificări pe care Franța le-a adus mecanismului de asigurare a capacității ca urmare a observațiilor părților interesate cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, trebuie să fie calificate drept ajutor de stat. Acest lucru este valabil pentru contractele multianuale, prin care statul garantează un venit din capacitate sigur pentru beneficiari, pentru o perioadă de șapte ani. Statul joacă un rol primordial în acest mecanism: statul este cel care obligă RTE să încheie contracte cu noile capacități, cu condiția ca acestea să fie competitive și, prin intermediul acestor contracte, aceste capacități noi vor avea certitudinea că vor primi un preț fix pentru capacitatea lor timp de șapte ani.

5.1.2.   Avantaj selectiv

Avantaj selectiv

| (206) | În ceea ce privește argumentul prezentat de EDF, precum și de o societate care își desfășoară activitatea în principal în Franța pe segmentul vânzărilor cu ridicata, potrivit căruia mecanismul constituie o obligație de serviciu public deoarece remunerația legată de capacitate este o contraprestație pentru un serviciu furnizat de către operatorii de capacitate, Comisia consideră că acest argument a fost deja abordat în decizia de inițiere a procedurii. După cum se știe, Comisia a considerat că serviciul nu poate fi furnizat și nici evaluat de piață. Într-adevăr, autoritățile franceze au trebuit să creeze o piață prin impunerea unor obligații de disponibilitate și de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate ale diferiților actori de pe piața energiei electrice pentru ca disponibilitatea să fie valorificată. Într-adevăr, grație introducerii acestei piețe de capacitate, operatorii de capacitate vor obține fonduri pe care nu le-ar fi primit în alt mod și, prin urmare, vor obține un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în absența pieței create de către autorități. |
| --- | --- |

(206)

În ceea ce privește argumentul prezentat de EDF, precum și de o societate care își desfășoară activitatea în principal în Franța pe segmentul vânzărilor cu ridicata, potrivit căruia mecanismul constituie o obligație de serviciu public deoarece remunerația legată de capacitate este o contraprestație pentru un serviciu furnizat de către operatorii de capacitate, Comisia consideră că acest argument a fost deja abordat în decizia de inițiere a procedurii. După cum se știe, Comisia a considerat că serviciul nu poate fi furnizat și nici evaluat de piață. Într-adevăr, autoritățile franceze au trebuit să creeze o piață prin impunerea unor obligații de disponibilitate și de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate ale diferiților actori de pe piața energiei electrice pentru ca disponibilitatea să fie valorificată. Într-adevăr, grație introducerii acestei piețe de capacitate, operatorii de capacitate vor obține fonduri pe care nu le-ar fi primit în alt mod și, prin urmare, vor obține un avantaj pe care nu l-ar fi obținut în absența pieței create de către autorități.

| (207) | De asemenea, argumentul invocat de EDF și de o altă întreprindere de electricitate integrată pe verticală, potrivit căruia mecanismul de asigurare a capacității nu conferă niciun avantaj selectiv operatorilor de capacitate deoarece toți actorii din cadrul mecanismului se află într-o situație de fapt și de drept identică și beneficiază de egalitate deplină de tratament, este deja abordat în decizia de inițiere a procedurii menționată. După cum se știe, Comisia consideră că acest avantaj este selectiv, întrucât mecanismul prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu și în alte sectoare ale economiei. |
| --- | --- |

(207)

De asemenea, argumentul invocat de EDF și de o altă întreprindere de electricitate integrată pe verticală, potrivit căruia mecanismul de asigurare a capacității nu conferă niciun avantaj selectiv operatorilor de capacitate deoarece toți actorii din cadrul mecanismului se află într-o situație de fapt și de drept identică și beneficiază de egalitate deplină de tratament, este deja abordat în decizia de inițiere a procedurii menționată. După cum se știe, Comisia consideră că acest avantaj este selectiv, întrucât mecanismul prevede un ajutor acordat operatorilor de capacitate, și nu și în alte sectoare ale economiei.

| (208) | Întrucât Franța nu a mai invocat niciun argument nou, Comisia își menține evaluarea și concluziile sale din decizia de inițiere a procedurii (la care prezenta decizie face trimitere) conform cărora mecanismul conferă un avantaj selectiv operatorilor de capacitate. |
| --- | --- |

(208)

Întrucât Franța nu a mai invocat niciun argument nou, Comisia își menține evaluarea și concluziile sale din decizia de inițiere a procedurii (la care prezenta decizie face trimitere) conform cărora mecanismul conferă un avantaj selectiv operatorilor de capacitate.

5.1.3.   Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

Impactul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale dintre statele membre

| (209) | Autoritățile franceze și-au reluat argumentația cu privire la faptul că mecanismul de asigurare a capacității nu va avea impact asupra pieței energiei electrice, luată în considerare de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. După cum se știe, Comisia a concluzionat că mecanismul poate să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența, întrucât operatorii de capacitate francezi ar obține un avantaj pe care concurenții lor străini nu îl pot obține deoarece aceștia nu au dreptul de a participa la capacitatea pieței franceze. |
| --- | --- |

(209)

Autoritățile franceze și-au reluat argumentația cu privire la faptul că mecanismul de asigurare a capacității nu va avea impact asupra pieței energiei electrice, luată în considerare de către Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. După cum se știe, Comisia a concluzionat că mecanismul poate să afecteze schimburile comerciale între statele membre și să denatureze concurența, întrucât operatorii de capacitate francezi ar obține un avantaj pe care concurenții lor străini nu îl pot obține deoarece aceștia nu au dreptul de a participa la capacitatea pieței franceze.

| (210) | Trebuie remarcat faptul că una dintre soluțiile propuse de Franța constă tocmai în participarea explicită a capacităților transfrontaliere la mecanismul francez. Cu toate acestea, respectiva participare este limitată la capacitatea de interconectare utilă (și anume după aplicarea unor factori care determină randamentul redus) a Franței cu țările învecinate. În plus, nu există nicio garanție că aceste capacități transfrontaliere beneficiază de o remunerație egală cu cea a capacităților franceze pentru serviciul furnizat, din cauza costurilor suplimentare suportate pentru a participa la mecanismul francez, legate de obținerea și achiziționarea tichetelor de interconexiune. |
| --- | --- |

(210)

Trebuie remarcat faptul că una dintre soluțiile propuse de Franța constă tocmai în participarea explicită a capacităților transfrontaliere la mecanismul francez. Cu toate acestea, respectiva participare este limitată la capacitatea de interconectare utilă (și anume după aplicarea unor factori care determină randamentul redus) a Franței cu țările învecinate. În plus, nu există nicio garanție că aceste capacități transfrontaliere beneficiază de o remunerație egală cu cea a capacităților franceze pentru serviciul furnizat, din cauza costurilor suplimentare suportate pentru a participa la mecanismul francez, legate de obținerea și achiziționarea tichetelor de interconexiune.

| (211) | Rezultă de aici că evaluarea și concluzia Comisiei din decizia de inițiere a procedurii (la care prezenta decizie face trimitere), conform cărora avantajul în ceea ce privește remunerația capacității acordat operatorilor de capacitate francezi poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre și poate denatura concurența, sunt confirmate. |
| --- | --- |

(211)

Rezultă de aici că evaluarea și concluzia Comisiei din decizia de inițiere a procedurii (la care prezenta decizie face trimitere), conform cărora avantajul în ceea ce privește remunerația capacității acordat operatorilor de capacitate francezi poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre și poate denatura concurența, sunt confirmate.

5.1.4.   Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

Concluzie cu privire la existența ajutorului de stat

| (212) | Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că mecanismul francez de asigurare a capacității constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(212)

Din motivele menționate mai sus, Comisia consideră că mecanismul francez de asigurare a capacității constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

5.2.   Legalitatea ajutorului

Legalitatea ajutorului

| (213) | Prin lansarea primei certificări de furnizori de capacitate începând cu 1 aprilie 2015, autoritățile franceze au început atribuirea activelor necorporale către beneficiari. Prin urmare, Comisia consideră că autoritățile franceze au început să pună în aplicare măsura de ajutor în cauză, în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(213)

Prin lansarea primei certificări de furnizori de capacitate începând cu 1 aprilie 2015, autoritățile franceze au început atribuirea activelor necorporale către beneficiari. Prin urmare, Comisia consideră că autoritățile franceze au început să pună în aplicare măsura de ajutor în cauză, în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

| (214) | De asemenea, autoritățile franceze nu au suspendat eventualele tranzacții de garanții de capacitate ca urmare a deciziei de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(214)

De asemenea, autoritățile franceze nu au suspendat eventualele tranzacții de garanții de capacitate ca urmare a deciziei de inițiere a procedurii.

| (215) | Întrucât Comisia nu a adoptat o decizie finală privind măsura înainte de data la care autoritățile franceze au început să pună în aplicare mecanismul, Franța a acționat prin încălcarea obligației care îi revine, prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(215)

Întrucât Comisia nu a adoptat o decizie finală privind măsura înainte de data la care autoritățile franceze au început să pună în aplicare mecanismul, Franța a acționat prin încălcarea obligației care îi revine, prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

5.3.   Compatibilitatea cu piața internă

Compatibilitatea cu piața internă

| (216) | Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Comisia analizează, în general, dacă ajutorul este conceput astfel încât impactul său pozitiv legat de realizarea unui obiectiv de interes comun să fie mai mare decât posibilele sale efecte negative asupra schimburilor comerciale și a concurenței. |
| --- | --- |

(216)

Pentru a evalua dacă o măsură de ajutor poate fi considerată compatibilă cu piața internă, Comisia analizează, în general, dacă ajutorul este conceput astfel încât impactul său pozitiv legat de realizarea unui obiectiv de interes comun să fie mai mare decât posibilele sale efecte negative asupra schimburilor comerciale și a concurenței.

| (217) | Principalul obiectiv al măsurii este securitatea aprovizionării cu energie electrică. Prin urmare, Comisia a evaluat măsura în temeiul punctului 3.9 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (denumite în continuare „OAME”), care se referă la ajutoarele pentru adecvarea capacităților. |
| --- | --- |

(217)

Principalul obiectiv al măsurii este securitatea aprovizionării cu energie electrică. Prin urmare, Comisia a evaluat măsura în temeiul punctului 3.9 din Orientările privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 (denumite în continuare „OAME”), care se referă la ajutoarele pentru adecvarea capacităților.

| (218) | Analiza Comisiei în prezenta decizie va fi strict limitată la punctele în privința cărora Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(218)

Analiza Comisiei în prezenta decizie va fi strict limitată la punctele în privința cărora Comisia a exprimat îndoieli în decizia de inițiere a procedurii.

5.3.1.   Obiectiv de interes comun și necesitate

Obiectiv de interes comun și necesitate

5.3.1.1.   În ceea ce privește securitatea aprovizionării

În ceea ce privește securitatea aprovizionării

| (219) | Astfel cum se explică în considerentul 149 din decizia de inițiere a procedurii, Franța a explicat că, de câțiva ani, vârful de cerere de energie electrică din Franța este în creștere (de la 79 590 MW în 2001 la 102 100 MW în 2012), în timp ce media cererii de energie electrică a rămas stabilă. Acest lucru s-ar datora, în principal, termosensibilității importante a sistemului electric francez: o utilizare semnificativă a încălzirii pe bază de energie electrică în clădirile rezidențiale și terțiare. |
| --- | --- |

(219)

Astfel cum se explică în considerentul 149 din decizia de inițiere a procedurii, Franța a explicat că, de câțiva ani, vârful de cerere de energie electrică din Franța este în creștere (de la 79 590 MW în 2001 la 102 100 MW în 2012), în timp ce media cererii de energie electrică a rămas stabilă. Acest lucru s-ar datora, în principal, termosensibilității importante a sistemului electric francez: o utilizare semnificativă a încălzirii pe bază de energie electrică în clădirile rezidențiale și terțiare.

| (220) | În plus, potrivit Franței, instalațiile de producție de vârf (în mod normal, centralele pe gaz), au devenit mai puțin competitive în ultimii ani din mai multe motive (a se vedea considerentul 45). În pofida acestui fapt, astfel de centrale, în special cele de vârf, sunt necesare pentru a acoperi vârfurile de consum extreme, descrise în secțiunea 5.3.1.1. Cu toate acestea, având în vedere raritatea și imprevizibilitatea acestor vârfuri de consum, actorii de pe piață se abțin de la investirea în noi capacități de producție. |
| --- | --- |

(220)

În plus, potrivit Franței, instalațiile de producție de vârf (în mod normal, centralele pe gaz), au devenit mai puțin competitive în ultimii ani din mai multe motive (a se vedea considerentul 45). În pofida acestui fapt, astfel de centrale, în special cele de vârf, sunt necesare pentru a acoperi vârfurile de consum extreme, descrise în secțiunea 5.3.1.1. Cu toate acestea, având în vedere raritatea și imprevizibilitatea acestor vârfuri de consum, actorii de pe piață se abțin de la investirea în noi capacități de producție.

| (221) | Din aceste motive și astfel cum demonstrează calculele RTE prezentate în considerentul 105, criteriul de nesatisfacere a cererii francez de trei ore pe an în medie, riscă să nu mai fie atins în cazul unui val de frig (o dată la 10 ani în Franța). |
| --- | --- |

(221)

Din aceste motive și astfel cum demonstrează calculele RTE prezentate în considerentul 105, criteriul de nesatisfacere a cererii francez de trei ore pe an în medie, riscă să nu mai fie atins în cazul unui val de frig (o dată la 10 ani în Franța).

| (222) | Făcând referire la considerentul 154 din decizia de inițiere a procedurii, Franța a demonstrat că studiile privind caracterul adecvat al RTE erau mai recente și mai detaliate decât vechile studii deterministe ale ENTSO-E. Acestea iau în considerare, de exemplu, situația precară a anumitor centrale existente și riscul ca acestea să se închidă (scenariul „termic scăzut”; a se vedea figura 3). Pentru aceste motive, pot exista diferențe între studiile de adecvare anterioare realizate de RTE și cele realizate de ENTSO-E. |
| --- | --- |

(222)

Făcând referire la considerentul 154 din decizia de inițiere a procedurii, Franța a demonstrat că studiile privind caracterul adecvat al RTE erau mai recente și mai detaliate decât vechile studii deterministe ale ENTSO-E. Acestea iau în considerare, de exemplu, situația precară a anumitor centrale existente și riscul ca acestea să se închidă (scenariul „termic scăzut”; a se vedea figura 3). Pentru aceste motive, pot exista diferențe între studiile de adecvare anterioare realizate de RTE și cele realizate de ENTSO-E.

| (223) | De altfel, în acest sens, Franța a luat în considerare concluziile din Mid-Term Adequacy Forecast publicat în 2016 de către ENTSO-E, care constituie prima versiune care se bazează pe o metodologie probabilistică (a se vedea considerentul 100). În cazul de referință al anului 2020, previziunea de energie nefurnizată în Franța este ușor inferioară obiectivului privind securitatea aprovizionării stabilit de autoritățile publice. Această situație nu se regăsește însă în studiul efectuat cu GRARE, bazat pe cel mai mare număr de simulări Monte Carlo (2 100), care evaluează previziunea de energie nefurnizată în Franța între ora 5.00 și ora 20.00 (P95). În plus, trebuie subliniat că toate studiile realizate pentru anul 2020 se bazează pe următoarele ipoteze: (i) disponibilitate completă a centralelor cu activitatea suspendată, ceea ce reprezintă o ipoteză optimistă potrivit ENTSO-E; și (ii) mecanismul francez de asigurare a capacității este activ în perioada 2017-2020. Se poate deduce de aici că studiile cele mai recente ale ENTSO-E nu contrazic și chiar confirmă concluziile autorităților franceze privind necesitatea mecanismului. |
| --- | --- |

(223)

De altfel, în acest sens, Franța a luat în considerare concluziile din Mid-Term Adequacy Forecast publicat în 2016 de către ENTSO-E, care constituie prima versiune care se bazează pe o metodologie probabilistică (a se vedea considerentul 100). În cazul de referință al anului 2020, previziunea de energie nefurnizată în Franța este ușor inferioară obiectivului privind securitatea aprovizionării stabilit de autoritățile publice. Această situație nu se regăsește însă în studiul efectuat cu GRARE, bazat pe cel mai mare număr de simulări Monte Carlo (2 100), care evaluează previziunea de energie nefurnizată în Franța între ora 5.00 și ora 20.00 (P95). În plus, trebuie subliniat că toate studiile realizate pentru anul 2020 se bazează pe următoarele ipoteze: (i) disponibilitate completă a centralelor cu activitatea suspendată, ceea ce reprezintă o ipoteză optimistă potrivit ENTSO-E; și (ii) mecanismul francez de asigurare a capacității este activ în perioada 2017-2020. Se poate deduce de aici că studiile cele mai recente ale ENTSO-E nu contrazic și chiar confirmă concluziile autorităților franceze privind necesitatea mecanismului.

Mid-Term Adequacy Forecast

| (224) | Studiile RTE țin seama, de asemenea, de cele mai recente date referitoare la nivelul de vârf al consumului și, prin urmare, la impactul măsurilor alternative adoptate în vederea creșterii capacităților de redistribuire a cererii (astfel cum a solicitat Comisia în considerentul 163 din decizia de inițiere a procedurii). Acestea demonstrează, totuși, în mod clar că nivelul maxim de nesatisfacere a cererii definit în Franța riscă să fie depășit în anii următori, în absența unei intervenții a statului. |
| --- | --- |

(224)

Studiile RTE țin seama, de asemenea, de cele mai recente date referitoare la nivelul de vârf al consumului și, prin urmare, la impactul măsurilor alternative adoptate în vederea creșterii capacităților de redistribuire a cererii (astfel cum a solicitat Comisia în considerentul 163 din decizia de inițiere a procedurii). Acestea demonstrează, totuși, în mod clar că nivelul maxim de nesatisfacere a cererii definit în Franța riscă să fie depășit în anii următori, în absența unei intervenții a statului.

| (225) | Necesitatea (precum și urgența) de a institui un mecanism de asigurare a capacității în Franța este, de asemenea, împărtășită de marea majoritate a părților interesate. Unele dintre acestea și-au prezentat planurile financiare în scopul de a demonstra astfel existența unei probleme de „missing money” în Franța, contrar opiniei exprimate de Autoritatea din domeniul concurenței în avizul său din 2012 (menționat în considerentul 158 din decizia de inițiere a procedurii). |
| --- | --- |

(225)

Necesitatea (precum și urgența) de a institui un mecanism de asigurare a capacității în Franța este, de asemenea, împărtășită de marea majoritate a părților interesate. Unele dintre acestea și-au prezentat planurile financiare în scopul de a demonstra astfel existența unei probleme de „missing money” în Franța, contrar opiniei exprimate de Autoritatea din domeniul concurenței în avizul său din 2012 (menționat în considerentul 158 din decizia de inițiere a procedurii).

missing money

| (226) | Este adevărat că analiza RTE privind adecvarea capacităților în Bilanțul estimativ pentru 2015 era mai optimistă decât cea realizată în 2014 (anul în care mecanismul de asigurare a capacității a intrat în vigoare), dar Franța a explicat că această ameliorare se explică prin semnalul dat de introducerea mecanismului (prin intermediul mecanismului, unele centrale au renunțat la intenția de a se închide). |
| --- | --- |

(226)

Este adevărat că analiza RTE privind adecvarea capacităților în Bilanțul estimativ pentru 2015 era mai optimistă decât cea realizată în 2014 (anul în care mecanismul de asigurare a capacității a intrat în vigoare), dar Franța a explicat că această ameliorare se explică prin semnalul dat de introducerea mecanismului (prin intermediul mecanismului, unele centrale au renunțat la intenția de a se închide).

| (227) | În plus, deși autoritățile franceze nu contestă că, în prezent, există un exces de capacitate în Franța, acest fapt nu exclude totuși faptul că securitatea aprovizionării este amenințată în anii următori, în special în eventualitatea în care o mare parte dintre centralele de producție, deficitare, au trebuit să își înceteze activitatea. Studiile RTE confirmă existența unei probleme de „missing money” și arată că acest risc de închidere a unor centrale este real, fapt justificat, de asemenea, în considerentele 43, 44 și 46. |
| --- | --- |

(227)

În plus, deși autoritățile franceze nu contestă că, în prezent, există un exces de capacitate în Franța, acest fapt nu exclude totuși faptul că securitatea aprovizionării este amenințată în anii următori, în special în eventualitatea în care o mare parte dintre centralele de producție, deficitare, au trebuit să își înceteze activitatea. Studiile RTE confirmă existența unei probleme de „missing money” și arată că acest risc de închidere a unor centrale este real, fapt justificat, de asemenea, în considerentele 43, 44 și 46.

missing money

5.3.1.2.   În ceea ce privește celelalte obiecțiuni exprimate de Comisie

În ceea ce privește celelalte obiecțiuni exprimate de Comisie

| (228) | În ceea ce privește propunerea de a percepe prețuri diferite pentru utilizarea rețelelor în funcție de anotimp, de zilele săptămânii și/sau de momentul zilei, Franța a confirmat că „TURPE” aplică deja acest sistem. |
| --- | --- |

(228)

În ceea ce privește propunerea de a percepe prețuri diferite pentru utilizarea rețelelor în funcție de anotimp, de zilele săptămânii și/sau de momentul zilei, Franța a confirmat că „TURPE” aplică deja acest sistem.

| (229) | De altfel, autoritățile franceze au explicat în mod satisfăcător factorii care determină randamentul redus aplicați la utilizarea surselor regenerabile de energie, astfel cum a solicitat Comisia în considerentul 153 din decizia de inițiere a procedurii. Acestea par a fi mai degrabă optimiste cu privire la contribuția surselor regenerabile la securitatea aprovizionării și, prin urmare, nu mai sunt generate preocupări în ceea ce privește o subestimare a capacităților disponibile. În orice caz, sursele regenerabile de energie vor avea posibilitatea de a opta pentru sistemul generic, bazat pe autocertificarea controlată. |
| --- | --- |

(229)

De altfel, autoritățile franceze au explicat în mod satisfăcător factorii care determină randamentul redus aplicați la utilizarea surselor regenerabile de energie, astfel cum a solicitat Comisia în considerentul 153 din decizia de inițiere a procedurii. Acestea par a fi mai degrabă optimiste cu privire la contribuția surselor regenerabile la securitatea aprovizionării și, prin urmare, nu mai sunt generate preocupări în ceea ce privește o subestimare a capacităților disponibile. În orice caz, sursele regenerabile de energie vor avea posibilitatea de a opta pentru sistemul generic, bazat pe autocertificarea controlată.

5.3.1.3.   Concluzie cu privire la obiectivul de interes comun și necesitatea măsurii

Concluzie cu privire la obiectivul de interes comun și necesitatea măsurii

| (230) | Din aceste motive, Comisia consideră că mecanismul, care servește obiectivului de interes comun de a asigura securitatea aprovizionării cu energie electrică, este foarte necesar în Franța. Mai mult, acest lucru nu este în contradicție cu obiectivul stabilit de OAME de a elimina treptat subvențiile dăunătoare mediului, de exemplu prin facilitarea gestionării cererii (232), creșterea capacităților de interconectare (194), includerea contribuției energiei din surse regenerabile în mecanism (230) și acordarea priorității pentru producătorii cu emisii scăzute de dioxid de carbon (137). |
| --- | --- |

(230)

Din aceste motive, Comisia consideră că mecanismul, care servește obiectivului de interes comun de a asigura securitatea aprovizionării cu energie electrică, este foarte necesar în Franța. Mai mult, acest lucru nu este în contradicție cu obiectivul stabilit de OAME de a elimina treptat subvențiile dăunătoare mediului, de exemplu prin facilitarea gestionării cererii (232), creșterea capacităților de interconectare (194), includerea contribuției energiei din surse regenerabile în mecanism (230) și acordarea priorității pentru producătorii cu emisii scăzute de dioxid de carbon (137).

5.3.2.   Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

Caracterul adecvat al măsurii de ajutor

5.3.2.1.   Discriminare între diferitele tipuri de capacități de redistribuire a cererii

Discriminare între diferitele tipuri de capacități de redistribuire a cererii

| (231) | Franța nu contestă diferența de tratament între așa-numitele redistribuiri ale cererii explicite și redistribuirile cererii implicite. Dimpotrivă, aceasta consideră că astfel de condiții diferite sunt necesare în special pentru a permite celor două tipuri de redistribuire a cererii să participe la mecanism în condiții de egalitate. Franța a trebuit să găsească un echilibru just între obligațiile de activare și de disponibilitate a celor două tipuri de capacitate, fără a limita totuși posibilitățile de participare la mecanismul de asigurare a capacității. |
| --- | --- |

(231)

Franța nu contestă diferența de tratament între așa-numitele redistribuiri ale cererii explicite și redistribuirile cererii implicite. Dimpotrivă, aceasta consideră că astfel de condiții diferite sunt necesare în special pentru a permite celor două tipuri de redistribuire a cererii să participe la mecanism în condiții de egalitate. Franța a trebuit să găsească un echilibru just între obligațiile de activare și de disponibilitate a celor două tipuri de capacitate, fără a limita totuși posibilitățile de participare la mecanismul de asigurare a capacității.

| (232) | În acord cu Franța, Comisia consideră, în special, că este logic ca numărul de zile la care se referă obligația unei redistribuiri a cererii implicite (zile de PV1) să fie mai mic decât numărul de zile în care un operator de redistribuire a cererii explicită trebuie să fie disponibil, contrapartida solicitată de la o redistribuire a cererii implicită fiind mai puternică (activare versus disponibilitate). |
| --- | --- |

(232)

În acord cu Franța, Comisia consideră, în special, că este logic ca numărul de zile la care se referă obligația unei redistribuiri a cererii implicite (zile de PV1) să fie mai mic decât numărul de zile în care un operator de redistribuire a cererii explicită trebuie să fie disponibil, contrapartida solicitată de la o redistribuire a cererii implicită fiind mai puternică (activare versus disponibilitate).

| (233) | Comisia acceptă că numărul de ore PV2 ar trebui să rămână fix, pentru a nu exclude capacitățile explicite ale mecanismului sau pentru a nu limita participarea lor mai mult decât este necesar. |
| --- | --- |

(233)

Comisia acceptă că numărul de ore PV2 ar trebui să rămână fix, pentru a nu exclude capacitățile explicite ale mecanismului sau pentru a nu limita participarea lor mai mult decât este necesar.

| (234) | Astfel cum se explică în considerentele 111-115, RTE a efectuat un studiu aprofundat pentru stabilirea numărului de ore PV1 și PV2, cu scopul de a fundamenta această valoare pe impactul pe care l-ar putea avea redistribuirile cererii în capturarea nesatisfacerii cererii. S-a constatat că 94 % din numărul de ore de nesatisfacere a cererii ar putea fi capturate în cele 100 de ore anuale de consum mai mare (din acest motiv, perioada de PV1 reprezintă cele 100-150 de ore de consum mai mare), iar 99 % din numărul de ore de nesatisfacere a cererii sunt incluse în cele 300 de ore de consum mai mare (de aceea PV2 acoperă între 100 și 300 de ore (32) de consum mai mare). |
| --- | --- |

(234)

Astfel cum se explică în considerentele 111-115, RTE a efectuat un studiu aprofundat pentru stabilirea numărului de ore PV1 și PV2, cu scopul de a fundamenta această valoare pe impactul pe care l-ar putea avea redistribuirile cererii în capturarea nesatisfacerii cererii. S-a constatat că 94 % din numărul de ore de nesatisfacere a cererii ar putea fi capturate în cele 100 de ore anuale de consum mai mare (din acest motiv, perioada de PV1 reprezintă cele 100-150 de ore de consum mai mare), iar 99 % din numărul de ore de nesatisfacere a cererii sunt incluse în cele 300 de ore de consum mai mare (de aceea PV2 acoperă între 100 și 300 de ore (32) de consum mai mare).

32

| (235) | În plus, argumentul invocat de anumite părți terțe potrivit căruia capacitățile de redistribuire a cererii explicite nu trebuie să fie activate decât în timpul unui val de frig (și anume o dată la 10 ani), nu este justificat, în opinia Comisiei, întrucât toate capacitățile vor fi activate efectiv cel puțin o dată pe an de livrare în cadrul testului de control. |
| --- | --- |

(235)

În plus, argumentul invocat de anumite părți terțe potrivit căruia capacitățile de redistribuire a cererii explicite nu trebuie să fie activate decât în timpul unui val de frig (și anume o dată la 10 ani), nu este justificat, în opinia Comisiei, întrucât toate capacitățile vor fi activate efectiv cel puțin o dată pe an de livrare în cadrul testului de control.

| (236) | Din aceste motive, Comisia consideră că Franța a menținut un just echilibru între diferitele obligații ale capacităților de redistribuire a cererii fără a limita totuși participarea acestora la mecanism. Comisia ia notă de propunerea Franței de a evalua, în viitor, raportul PV1/PV2 și de a îl revizui, dacă acest lucru s-ar dovedi necesar. |
| --- | --- |

(236)

Din aceste motive, Comisia consideră că Franța a menținut un just echilibru între diferitele obligații ale capacităților de redistribuire a cererii fără a limita totuși participarea acestora la mecanism. Comisia ia notă de propunerea Franței de a evalua, în viitor, raportul PV1/PV2 și de a îl revizui, dacă acest lucru s-ar dovedi necesar.

| (237) | Prin urmare, măsura este suficient de flexibilă și oferă stimulente adecvate și adaptate diferitelor capacități de redistribuire a cererii, astfel cum se prevede la punctul 226 din OAME. |
| --- | --- |

(237)

Prin urmare, măsura este suficient de flexibilă și oferă stimulente adecvate și adaptate diferitelor capacități de redistribuire a cererii, astfel cum se prevede la punctul 226 din OAME.

5.3.2.2.   Excluderea capacităților transfrontaliere

Excluderea capacităților transfrontaliere

| (238) | Pentru a înlătura îndoielile Comisiei cu privire la acest punct, autoritățile franceze au propus un mecanism care permite participarea „explicită” a unor capacități de producție și de redistribuire a cererii transfrontaliere la mecanismul francez. Această propunere este condiționată de acorduri de cooperare cu OST din țările transfrontaliere în care sunt instalate capacitățile participante. Pentru a evita revenirea la o participare implicită a unor capacități transfrontaliere în absența unui astfel de acord, autoritățile franceze au propus certificarea interconectărilor în cauză, pentru ca acestea să poată să participe direct la mecanism (33). |
| --- | --- |

(238)

Pentru a înlătura îndoielile Comisiei cu privire la acest punct, autoritățile franceze au propus un mecanism care permite participarea „explicită” a unor capacități de producție și de redistribuire a cererii transfrontaliere la mecanismul francez. Această propunere este condiționată de acorduri de cooperare cu OST din țările transfrontaliere în care sunt instalate capacitățile participante. Pentru a evita revenirea la o participare implicită a unor capacități transfrontaliere în absența unui astfel de acord, autoritățile franceze au propus certificarea interconectărilor în cauză, pentru ca acestea să poată să participe direct la mecanism (33).

33

| (239) | Soluția propusă de Franța, descrisă în considerentele 119-124 din prezenta decizie, este, prin urmare, în conformitate cu punctul 226 din OAME. Comisia insistă asupra faptului ca respectivul calendar pentru punerea în aplicare a soluției, astfel cum s-a propus în considerentul 125, să fie considerat un calendar strict și ca Franța să informeze Comisia în legătură cu diferitele etape ale aplicării soluției respective. |
| --- | --- |

(239)

Soluția propusă de Franța, descrisă în considerentele 119-124 din prezenta decizie, este, prin urmare, în conformitate cu punctul 226 din OAME. Comisia insistă asupra faptului ca respectivul calendar pentru punerea în aplicare a soluției, astfel cum s-a propus în considerentul 125, să fie considerat un calendar strict și ca Franța să informeze Comisia în legătură cu diferitele etape ale aplicării soluției respective.

5.3.2.3.   Lipsa semnalelor pentru investiții noi

Lipsa semnalelor pentru investiții noi

Lipsa unor contracte pe termen lung

Lipsa unor contracte pe termen lung

| (240) | Ca urmare a îndoielilor cu privire la acest aspect exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, Franța a propus un mecanism care permite participarea efectivă a noilor capacități la mecanismul de asigurare a capacității, descris în considerentele 131-138 de mai sus. Acest mecanism constă în contractarea multianuală de noi capacități competitive. |
| --- | --- |

(240)

Ca urmare a îndoielilor cu privire la acest aspect exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, Franța a propus un mecanism care permite participarea efectivă a noilor capacități la mecanismul de asigurare a capacității, descris în considerentele 131-138 de mai sus. Acest mecanism constă în contractarea multianuală de noi capacități competitive.

| (241) | Comisia a concluzionat deja că contractele pe perioade mai lungi pot fi justificate pentru a atrage investiții noi, în special noi operatori, pentru a facilita accesul acestora la finanțare (34). |
| --- | --- |

(241)

Comisia a concluzionat deja că contractele pe perioade mai lungi pot fi justificate pentru a atrage investiții noi, în special noi operatori, pentru a facilita accesul acestora la finanțare (34).

34

| (242) | Franța a explicat că o durată a contractului de șapte ani pentru noile investiții vizează asigurarea a aproximativ 50 % din costurile de investiții pentru noile capacități. Această măsură ar contribui astfel la reducerea ratei de rentabilitate solicitate de către inițiatorii și investitorii acestor proiecte de investiții și ar îmbunătăți finanțarea externă a acesteia. De asemenea, trebuie remarcat faptul că durata contractului este mai scurtă decât durata de 20 de ani reținută pentru proiectul Landivisiau în Bretania și de 15 ani în mecanismul de asigurare a capacității din Regatul Unit. Deși este dificil să se stabilească o bază corectă și echitabilă pentru durata contractelor de capacitate, trebuie menționat faptul că duratele contractuale mai scurte au avantajul de a permite o mai mare flexibilitate a pieței pe termen lung și de a evita o blocare în ceea ce privește alegerea tehnologiilor (lock-in effect). |
| --- | --- |

(242)

Franța a explicat că o durată a contractului de șapte ani pentru noile investiții vizează asigurarea a aproximativ 50 % din costurile de investiții pentru noile capacități. Această măsură ar contribui astfel la reducerea ratei de rentabilitate solicitate de către inițiatorii și investitorii acestor proiecte de investiții și ar îmbunătăți finanțarea externă a acesteia. De asemenea, trebuie remarcat faptul că durata contractului este mai scurtă decât durata de 20 de ani reținută pentru proiectul Landivisiau în Bretania și de 15 ani în mecanismul de asigurare a capacității din Regatul Unit. Deși este dificil să se stabilească o bază corectă și echitabilă pentru durata contractelor de capacitate, trebuie menționat faptul că duratele contractuale mai scurte au avantajul de a permite o mai mare flexibilitate a pieței pe termen lung și de a evita o blocare în ceea ce privește alegerea tehnologiilor (lock-in effect).

lock-in effect

| (243) | Comisia consideră că Franța a atins un echilibru adecvat între avantajele și dezavantajele diferitelor durate ale unor contracte care pot fi avute în vedere și că durata aleasă oferă, pe de o parte, un nivel satisfăcător de asigurare a investițiilor pe termen lung, evitându-se, pe de altă parte, riscul de „blocaj” al tehnologiilor care ar putea fi determinat de durate mai lungi. |
| --- | --- |

(243)

Comisia consideră că Franța a atins un echilibru adecvat între avantajele și dezavantajele diferitelor durate ale unor contracte care pot fi avute în vedere și că durata aleasă oferă, pe de o parte, un nivel satisfăcător de asigurare a investițiilor pe termen lung, evitându-se, pe de altă parte, riscul de „blocaj” al tehnologiilor care ar putea fi determinat de durate mai lungi.

Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

Dificultățile furnizorilor de a prevedea cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți

| (244) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea furnizorilor, și în special a celor nou-intrați pe piață, de a evalua corect și cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți și, astfel, de a da un semnal cu privire la prețul fiabil pe piață în legătură cu necesitățile de capacitate ale sistemului. |
| --- | --- |

(244)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la posibilitatea furnizorilor, și în special a celor nou-intrați pe piață, de a evalua corect și cu mult timp înainte evoluția portofoliilor lor de clienți și, astfel, de a da un semnal cu privire la prețul fiabil pe piață în legătură cu necesitățile de capacitate ale sistemului.

| (245) | Aceste îndoieli, confirmate de altfel de mai multe părți terțe, au fost eliminate la trei niveluri. În primul rând, Franța a propus să se impună ca RTE să sprijine furnizorii alternativi în a anticipa mai bine nivelul final al obligațiilor lor de capacitate. În al doilea rând, mecanismul permite mai multă transparență și o mai mare lichiditate a pieței certificatelor. În al treilea rând, acest mecanism permite o ajustare a portofoliului certificatelor micilor furnizori pentru a reechilibra aceste portofolii atât în timpul anului livrării, cât și ex post. |
| --- | --- |

(245)

Aceste îndoieli, confirmate de altfel de mai multe părți terțe, au fost eliminate la trei niveluri. În primul rând, Franța a propus să se impună ca RTE să sprijine furnizorii alternativi în a anticipa mai bine nivelul final al obligațiilor lor de capacitate. În al doilea rând, mecanismul permite mai multă transparență și o mai mare lichiditate a pieței certificatelor. În al treilea rând, acest mecanism permite o ajustare a portofoliului certificatelor micilor furnizori pentru a reechilibra aceste portofolii atât în timpul anului livrării, cât și ex post.

ex post

| (246) | Această măsură va sprijini furnizorii alternativi să estimeze mai bine, în prealabil, obligațiile lor exacte în ceea ce privește garanțiile de capacitate. Ajutând furnizorii să își estimeze mai bine necesitățile în ceea ce privește capacitatea, această măsură va asigura un preț de capacitate care este mai exact și, dacă este necesar, va stimula investițiile în noi capacități. |
| --- | --- |

(246)

Această măsură va sprijini furnizorii alternativi să estimeze mai bine, în prealabil, obligațiile lor exacte în ceea ce privește garanțiile de capacitate. Ajutând furnizorii să își estimeze mai bine necesitățile în ceea ce privește capacitatea, această măsură va asigura un preț de capacitate care este mai exact și, dacă este necesar, va stimula investițiile în noi capacități.

Eventuala lipsă a stimulentelor pentru ca actorii să fie în echilibru înainte de anul de livrare (AL)

Eventuala lipsă a stimulentelor pentru ca actorii să fie în echilibru înainte de anul de livrare (AL)

| (247) | Ca urmare a rezervei exprimate de Comisie cu privire la un potențial caracter insuficient al stimulentelor acordate operatorilor pentru a fi în echilibru înainte de anul de livrare (AL), autoritățile franceze au propus ca orice reechilibrare cumulativă semnificativă care intervine înainte de anul de livrare să determine o sancțiune. În plus, autoritățile propun să se dubleze coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, și să se majoreze mai mult penalizarea regularizării diferențelor (față de o operațiune în curs) pentru dezechilibrele care depășesc un prag de maximum 1 GW (a se vedea considerentele 141 și 143). La acestea se mai adaugă norma anterioară conform căreia, de la începutul AL, orice reechilibrare se plătește. |
| --- | --- |

(247)

Ca urmare a rezervei exprimate de Comisie cu privire la un potențial caracter insuficient al stimulentelor acordate operatorilor pentru a fi în echilibru înainte de anul de livrare (AL), autoritățile franceze au propus ca orice reechilibrare cumulativă semnificativă care intervine înainte de anul de livrare să determine o sancțiune. În plus, autoritățile propun să se dubleze coeficientul de stimulare „k”, aplicat pentru corectarea dezechilibrelor, și să se majoreze mai mult penalizarea regularizării diferențelor (față de o operațiune în curs) pentru dezechilibrele care depășesc un prag de maximum 1 GW (a se vedea considerentele 141 și 143). La acestea se mai adaugă norma anterioară conform căreia, de la începutul AL, orice reechilibrare se plătește.

| (248) | Soluțiile propuse de Franța au un obiectiv comun: să stimuleze actorii din cadrul mecanismului să fie în echilibru înainte de începerea AL și, în orice caz, înainte de regularizarea diferențelor. Acest lucru va încuraja părțile interesate să efectueze marea majoritate a tranzacțiilor necesare înainte de AL și, în plus, va crește reprezentativitatea PRP (utilizat pentru regularizarea diferențelor și pentru refacturarea față de consumatori). Astfel, semnalul de preț care rezultă din schimburile comerciale cu garanții de capacitate va fi, în opinia Comisiei, mai reprezentativ și mai fiabil, iar mecanismul va avea mai multă credibilitate pentru a stimula noi investiții în caz de nevoie. |
| --- | --- |

(248)

Soluțiile propuse de Franța au un obiectiv comun: să stimuleze actorii din cadrul mecanismului să fie în echilibru înainte de începerea AL și, în orice caz, înainte de regularizarea diferențelor. Acest lucru va încuraja părțile interesate să efectueze marea majoritate a tranzacțiilor necesare înainte de AL și, în plus, va crește reprezentativitatea PRP (utilizat pentru regularizarea diferențelor și pentru refacturarea față de consumatori). Astfel, semnalul de preț care rezultă din schimburile comerciale cu garanții de capacitate va fi, în opinia Comisiei, mai reprezentativ și mai fiabil, iar mecanismul va avea mai multă credibilitate pentru a stimula noi investiții în caz de nevoie.

Plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă CONE

Plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu reflectă CONE

| (249) | Ca răspuns la obiecția Comisiei potrivit căreia plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu ar reflecta CONE, autoritățile franceze s-au angajat să crească treptat prețul administrat (a se vedea considerentele 146 și 147), pentru ca acesta să ajungă, în final, începând cu AL 2021, la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou intrat pe piață (CONE). |
| --- | --- |

(249)

Ca răspuns la obiecția Comisiei potrivit căreia plafonul privind prețul de regularizare a diferențelor nu ar reflecta CONE, autoritățile franceze s-au angajat să crească treptat prețul administrat (a se vedea considerentele 146 și 147), pentru ca acesta să ajungă, în final, începând cu AL 2021, la o valoare corespunzătoare costurilor unui operator nou intrat pe piață (CONE).

| (250) | Această soluție corespunde cerințelor pieței și ale Comisiei de a alinia valoarea maximă indirectă a capacității, care reprezintă prețul administrat, la costurile unui operator nou intrat pe piață. Astfel, în cazul în care este necesar, pot fi efectuate noi investiții. |
| --- | --- |

(250)

Această soluție corespunde cerințelor pieței și ale Comisiei de a alinia valoarea maximă indirectă a capacității, care reprezintă prețul administrat, la costurile unui operator nou intrat pe piață. Astfel, în cazul în care este necesar, pot fi efectuate noi investiții.

| (251) | De asemenea, autoritățile au asigurat Comisia că marja între ARENH și prețul de piață al energiei electrice nu constituie o valoare maximă indirectă a capacității (a se vedea considerentele 149-151). În special, acestea au explicat că volumul garanțiilor de capacitate legat de produsul ARENH este suficient de scăzut în comparație cu totalitatea pieței de capacitate și, prin urmare, nu este de natură să influențeze prețul celorlalte garanții de capacitate. În plus, ca urmare a marjei actuale, ARENH nu este un produs competitiv în prezent. Cu toate acestea, Comisia subliniază că autoritățile franceze vor analiza, în cadrul unei viitoare evaluări a mecanismului, posibilitatea de a „financiariza” partea legată de capacitate a produsului ARENH, pentru a evita ca acest produs să perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(251)

De asemenea, autoritățile au asigurat Comisia că marja între ARENH și prețul de piață al energiei electrice nu constituie o valoare maximă indirectă a capacității (a se vedea considerentele 149-151). În special, acestea au explicat că volumul garanțiilor de capacitate legat de produsul ARENH este suficient de scăzut în comparație cu totalitatea pieței de capacitate și, prin urmare, nu este de natură să influențeze prețul celorlalte garanții de capacitate. În plus, ca urmare a marjei actuale, ARENH nu este un produs competitiv în prezent. Cu toate acestea, Comisia subliniază că autoritățile franceze vor analiza, în cadrul unei viitoare evaluări a mecanismului, posibilitatea de a „financiariza” partea legată de capacitate a produsului ARENH, pentru a evita ca acest produs să perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate, dacă este cazul.

Concluzie privind semnalele pentru investiții noi

Concluzie privind semnalele pentru investiții noi

| (252) | Prin urmare, diferitele soluții propuse de Franța pentru a încuraja mai mult investițiile noi sunt în conformitate cu punctul 226 din OAME. În special, Franța va pune în aplicare măsuri care să asigure participarea capacităților transfrontaliere și să ofere stimulente pentru noile investiții, ceea ce va asigura deschiderea mecanismului pentru un număr mare de potențiali operatori de capacitate. |
| --- | --- |

(252)

Prin urmare, diferitele soluții propuse de Franța pentru a încuraja mai mult investițiile noi sunt în conformitate cu punctul 226 din OAME. În special, Franța va pune în aplicare măsuri care să asigure participarea capacităților transfrontaliere și să ofere stimulente pentru noile investiții, ceea ce va asigura deschiderea mecanismului pentru un număr mare de potențiali operatori de capacitate.

5.3.2.4.   Alte obiecții ale Comisiei

Alte obiecții ale Comisiei

| (253) | Autoritățile franceze au explicat în mod satisfăcător Comisiei motivele pentru care au luat în considerare, acolo unde era cazul, diferitele propuneri de ameliorare a mecanismului formulate de Autoritatea în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(253)

Autoritățile franceze au explicat în mod satisfăcător Comisiei motivele pentru care au luat în considerare, acolo unde era cazul, diferitele propuneri de ameliorare a mecanismului formulate de Autoritatea în domeniul concurenței.

5.3.2.5.   Concluzie privind caracterul adecvat al măsurii

Concluzie privind caracterul adecvat al măsurii

| (254) | Rezultă din cele de mai sus că măsura este adecvată pentru îndeplinirea obiectivului de interes comun identificat. |
| --- | --- |

(254)

Rezultă din cele de mai sus că măsura este adecvată pentru îndeplinirea obiectivului de interes comun identificat.

5.3.3.   Efect stimulativ

Efect stimulativ

| (255) | Comisia a concluzionat deja în considerentul 184 din decizia de inițiere a procedurii că mecanismul ar putea avea efectul stimulativ necesar. Aceasta își menține constatarea. |
| --- | --- |

(255)

Comisia a concluzionat deja în considerentul 184 din decizia de inițiere a procedurii că mecanismul ar putea avea efectul stimulativ necesar. Aceasta își menține constatarea.

5.3.4.   Proporționalitate

Proporționalitate

5.3.4.1.   Supraestimarea consumului

Supraestimarea consumului

| (256) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat un risc de supraestimare a consumului de către furnizori, în special în cazul în care obligațiile de capacitate individuale ale furnizorilor nu sunt suficient de clare. |
| --- | --- |

(256)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a identificat un risc de supraestimare a consumului de către furnizori, în special în cazul în care obligațiile de capacitate individuale ale furnizorilor nu sunt suficient de clare.

| (257) | Rezultă din observațiile Comisiei de la considerentele 245-247 că autoritățile franceze au prevăzut măsuri pentru a sprijini furnizorii să calculeze mai bine obligațiile de capacitate. |
| --- | --- |

(257)

Rezultă din observațiile Comisiei de la considerentele 245-247 că autoritățile franceze au prevăzut măsuri pentru a sprijini furnizorii să calculeze mai bine obligațiile de capacitate.

| (258) | Această soluție răspunde obiecțiilor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(258)

Această soluție răspunde obiecțiilor exprimate de Comisie în decizia sa de inițiere a procedurii.

5.3.4.2.   Lipsa de transparență în stabilirea prețului capacității

Lipsa de transparență în stabilirea prețului capacității

| (259) | În versiunea inițială a mecanismului de asigurare a capacității, diferitele părți implicate aveau o imagine neclară asupra tranzacțiilor extrabursiere deoarece erau dependente de publicarea periodică de către CRE a datelor privind volumul schimburilor comerciale cu garanții de capacitate și al prețurilor medii ale tranzacțiilor. În plus, pentru a se evita abuzurile și lipsa de transparență, autoritățile au solicitat operatorilor integrați pe verticală să dețină conturi separate în registrul garanțiilor de capacitate (un cont pentru operatorii de capacitate și un cont pentru furnizori). |
| --- | --- |

(259)

În versiunea inițială a mecanismului de asigurare a capacității, diferitele părți implicate aveau o imagine neclară asupra tranzacțiilor extrabursiere deoarece erau dependente de publicarea periodică de către CRE a datelor privind volumul schimburilor comerciale cu garanții de capacitate și al prețurilor medii ale tranzacțiilor. În plus, pentru a se evita abuzurile și lipsa de transparență, autoritățile au solicitat operatorilor integrați pe verticală să dețină conturi separate în registrul garanțiilor de capacitate (un cont pentru operatorii de capacitate și un cont pentru furnizori).

| (260) | Ca răspuns la preocupările Comisiei cu privire la faptul că acordurile comerciale din cadrul mecanismului sunt lipsite de transparență, Franța a propus soluții pentru a îmbunătăți vizibilitatea la toate schimburile comerciale și pentru toate părțile implicate. În primul rând, acestea propun să se permită tuturor părților implicate accesul la registrul tranzacțiilor extrabursiere (anonimizate), asigurând astfel vizibilitatea volumelor și a prețurilor, garantând în același timp anonimatul operatorilor (a se vedea considerentul 163). În al doilea rând, acestea propun consolidarea licitațiilor organizate, ducând numărul de licitații de pe parcursul celor patru ani care preced primul an de livrare la 15 și obligând anumiți operatori de capacitate (RPC > 3 GW) să își ofere pe piață certificatele, în conformitate cu o schemă precisă (a se vedea considerentele 164 și 165). |
| --- | --- |

(260)

Ca răspuns la preocupările Comisiei cu privire la faptul că acordurile comerciale din cadrul mecanismului sunt lipsite de transparență, Franța a propus soluții pentru a îmbunătăți vizibilitatea la toate schimburile comerciale și pentru toate părțile implicate. În primul rând, acestea propun să se permită tuturor părților implicate accesul la registrul tranzacțiilor extrabursiere (anonimizate), asigurând astfel vizibilitatea volumelor și a prețurilor, garantând în același timp anonimatul operatorilor (a se vedea considerentul 163). În al doilea rând, acestea propun consolidarea licitațiilor organizate, ducând numărul de licitații de pe parcursul celor patru ani care preced primul an de livrare la 15 și obligând anumiți operatori de capacitate (RPC > 3 GW) să își ofere pe piață certificatele, în conformitate cu o schemă precisă (a se vedea considerentele 164 și 165).

| (261) | Abordarea propusă de autoritățile franceze contribuie la asigurarea unei anumite flexibilități pentru furnizori, permițând tranzacțiile extrabursiere, asigurând, în același timp, o anumită transparență cu privire la aceste tranzacții. |
| --- | --- |

(261)

Abordarea propusă de autoritățile franceze contribuie la asigurarea unei anumite flexibilități pentru furnizori, permițând tranzacțiile extrabursiere, asigurând, în același timp, o anumită transparență cu privire la aceste tranzacții.

| (262) | Accesul liber la registrul de tranzacții (anonimizat) garantează transparența pieței extrabursiere și lipsa de asimetrie informațională între operatorul dominant – care va fi principalul vânzător – și concurenții acestuia. Această abordare le permite, de asemenea, părților implicate să țină seama de prețurile înregistrate pe piața extrabursieră în formularea ofertelor lor pe piața la vedere, și să asigure, astfel, o mai mare coerență între cele două piețe. În acest sens, aceasta consolidează, de asemenea, controlul autorităților de reglementare, dezvăluind imediat o încercare de a manipula prețul unui operator dacă acesta din urmă a adoptat un comportament radical diferit între piața organizată și piața extrabursieră. |
| --- | --- |

(262)

Accesul liber la registrul de tranzacții (anonimizat) garantează transparența pieței extrabursiere și lipsa de asimetrie informațională între operatorul dominant – care va fi principalul vânzător – și concurenții acestuia. Această abordare le permite, de asemenea, părților implicate să țină seama de prețurile înregistrate pe piața extrabursieră în formularea ofertelor lor pe piața la vedere, și să asigure, astfel, o mai mare coerență între cele două piețe. În acest sens, aceasta consolidează, de asemenea, controlul autorităților de reglementare, dezvăluind imediat o încercare de a manipula prețul unui operator dacă acesta din urmă a adoptat un comportament radical diferit între piața organizată și piața extrabursieră.

| (263) | În plus, consolidarea licitațiilor organizate ar trebui să asigure un nivel suficient al lichidităților acestor licitații și, astfel, să consolideze reprezentativitatea prețului de referință al pieței (prețul capacității utilizat de majoritatea furnizorilor pentru vânzările lor și, de asemenea, ca valoare de referință pentru mecanismul de regularizare a diferențelor). |
| --- | --- |

(263)

În plus, consolidarea licitațiilor organizate ar trebui să asigure un nivel suficient al lichidităților acestor licitații și, astfel, să consolideze reprezentativitatea prețului de referință al pieței (prețul capacității utilizat de majoritatea furnizorilor pentru vânzările lor și, de asemenea, ca valoare de referință pentru mecanismul de regularizare a diferențelor).

| (264) | Astfel, această soluție ar preveni riscul unei „blocări economice” a garanțiilor de capacitate de către cei mai mari operatori de capacitate, ar favoriza transparența pe piață, ar spori gradul de lichiditate al pieței organizate și ar facilita supravegherea pieței de către autoritatea de reglementare. |
| --- | --- |

(264)

Astfel, această soluție ar preveni riscul unei „blocări economice” a garanțiilor de capacitate de către cei mai mari operatori de capacitate, ar favoriza transparența pe piață, ar spori gradul de lichiditate al pieței organizate și ar facilita supravegherea pieței de către autoritatea de reglementare.

| (265) | Introducerea unei „duble constrângeri” pentru anii AL – 3, AL – 2 și AL – 1 răspunde riscului de manipulare a pieței de către părțile implicate integrate. În special, acestea din urmă ar putea, în mod artificial, să își reducă numărul de certificate nevândute prin realizarea unor transferuri interne. Prin integrarea unei constrângeri asupra nivelului de capacitate certificat, autoritățile franceze garantează că părțile implicate integrate vor fi obligate – chiar dacă realizează transferuri interne – să garanteze un anumit nivel de lichiditate pe piața organizată la vedere. |
| --- | --- |

(265)

Introducerea unei „duble constrângeri” pentru anii AL – 3, AL – 2 și AL – 1 răspunde riscului de manipulare a pieței de către părțile implicate integrate. În special, acestea din urmă ar putea, în mod artificial, să își reducă numărul de certificate nevândute prin realizarea unor transferuri interne. Prin integrarea unei constrângeri asupra nivelului de capacitate certificat, autoritățile franceze garantează că părțile implicate integrate vor fi obligate – chiar dacă realizează transferuri interne – să garanteze un anumit nivel de lichiditate pe piața organizată la vedere.

| (266) | Alegerea de a stabili o constrângere asupra capacității certificate la 25 % garantează că părțile implicate integrate – și operatorul dominant în special – vor propune toate sau o parte din certificatele lor pe piața organizată la vedere și nu se vor putea sustrage de la această condiție prin intermediul transferurilor lor interne. Această soluție este similară cu o soluție de tip market-making. |
| --- | --- |

(266)

Alegerea de a stabili o constrângere asupra capacității certificate la 25 % garantează că părțile implicate integrate – și operatorul dominant în special – vor propune toate sau o parte din certificatele lor pe piața organizată la vedere și nu se vor putea sustrage de la această condiție prin intermediul transferurilor lor interne. Această soluție este similară cu o soluție de tip market-making.

market-making

| (267) | Aplicarea unui prag (în GW) constrângerii de a oferi anumite volume de garanții de capacitate la licitațiile organizate va asigura faptul că părțile implicate cele mai importante, și în special operatorul istoric, vor fi cele care își vor asuma acest rol de „market maker” în cadrul mecanismului, asigurând în permanență lichiditatea licitațiilor. |
| --- | --- |

(267)

Aplicarea unui prag (în GW) constrângerii de a oferi anumite volume de garanții de capacitate la licitațiile organizate va asigura faptul că părțile implicate cele mai importante, și în special operatorul istoric, vor fi cele care își vor asuma acest rol de „market maker” în cadrul mecanismului, asigurând în permanență lichiditatea licitațiilor.

market maker

| (268) | Asigurând lichiditatea pieței, autoritățile franceze au răspuns la obiecțiunea exprimată de Comisie în considerentul 200 din decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(268)

Asigurând lichiditatea pieței, autoritățile franceze au răspuns la obiecțiunea exprimată de Comisie în considerentul 200 din decizia de inițiere a procedurii.

| (269) | La un nivel general, prin aceste soluții, autoritățile franceze au răspuns îngrijorărilor Comisiei cu privire la lipsa de transparență a mecanismului de stabilire a prețului, exprimate în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(269)

La un nivel general, prin aceste soluții, autoritățile franceze au răspuns îngrijorărilor Comisiei cu privire la lipsa de transparență a mecanismului de stabilire a prețului, exprimate în decizia de inițiere a procedurii.

5.3.4.3.   Excluderea anumitor tipuri de operatori de capacitate ai mecanismului

Excluderea anumitor tipuri de operatori de capacitate ai mecanismului

| (270) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că riscul de excludere a anumitor actori ai mecanismului, cum ar fi anumite capacități de redistribuire a cererii (din cauza unei eventuale discriminări între aceștia), capacități externe sau noi capacități de producție, ar putea conduce la un risc de supracompensare a actorilor care pot participa la mecanism, din cauza unei presiuni competitive reduse. |
| --- | --- |

(270)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că riscul de excludere a anumitor actori ai mecanismului, cum ar fi anumite capacități de redistribuire a cererii (din cauza unei eventuale discriminări între aceștia), capacități externe sau noi capacități de producție, ar putea conduce la un risc de supracompensare a actorilor care pot participa la mecanism, din cauza unei presiuni competitive reduse.

| (271) | Astfel cum se explică în secțiunile 5.3.2.1, 5.3.2.2 și, respectiv, 5.3.2.3, autoritățile franceze s-au angajat să ia măsurile adecvate pentru a asigura o participare efectivă la mecanism a diferitelor părți implicate menționate anterior. Acest lucru va garanta concurența în cadrul mecanismului și ar trebui să conducă la un preț al capacității care exclude supracompensarea. |
| --- | --- |

(271)

Astfel cum se explică în secțiunile 5.3.2.1, 5.3.2.2 și, respectiv, 5.3.2.3, autoritățile franceze s-au angajat să ia măsurile adecvate pentru a asigura o participare efectivă la mecanism a diferitelor părți implicate menționate anterior. Acest lucru va garanta concurența în cadrul mecanismului și ar trebui să conducă la un preț al capacității care exclude supracompensarea.

| (272) | Pentru a fi în conformitate cu OAME, mecanismele propuse pentru participarea capacităților transfrontaliere și pentru contractarea multianuală a noilor capacități de producție trebuie să fie proporționale. |
| --- | --- |

(272)

Pentru a fi în conformitate cu OAME, mecanismele propuse pentru participarea capacităților transfrontaliere și pentru contractarea multianuală a noilor capacități de producție trebuie să fie proporționale.

| (273) | Mecanismul de includere a capacităților transfrontaliere este descris în considerentele 119-124 de mai sus. După ce capacitățile externe vor fi obținut tichete de interconexiune, acestea vor participa direct la piața franceză a garanțiilor de capacitate, astfel încât, în măsura în care se consideră că această piață nu conduce la o supracompensare, acest lucru se va aplica, de asemenea, vânzării de garanții de către capacitățile externe. În cadrul mecanismului instituit pentru a permite participarea capacităților externe, capacitățile de interconectare vor putea beneficia, de asemenea, de o anumită remunerație datorită vânzării de tichete de interconexiune. Dat fiind că se poate estima că participarea la aceste licitații va fi foarte importantă (întreaga capacitate de redistribuire a cererii și de producție de energie electrică a statului membru învecinat interconectat poate participa), în special având în vedere volumul de tichete care poate fi preconizat a se vedea scos la licitație, se poate considera că aceste licitații nu vor conduce la o supracompensare. Acest mecanism este, prin urmare, proporțional. |
| --- | --- |

(273)

Mecanismul de includere a capacităților transfrontaliere este descris în considerentele 119-124 de mai sus. După ce capacitățile externe vor fi obținut tichete de interconexiune, acestea vor participa direct la piața franceză a garanțiilor de capacitate, astfel încât, în măsura în care se consideră că această piață nu conduce la o supracompensare, acest lucru se va aplica, de asemenea, vânzării de garanții de către capacitățile externe. În cadrul mecanismului instituit pentru a permite participarea capacităților externe, capacitățile de interconectare vor putea beneficia, de asemenea, de o anumită remunerație datorită vânzării de tichete de interconexiune. Dat fiind că se poate estima că participarea la aceste licitații va fi foarte importantă (întreaga capacitate de redistribuire a cererii și de producție de energie electrică a statului membru învecinat interconectat poate participa), în special având în vedere volumul de tichete care poate fi preconizat a se vedea scos la licitație, se poate considera că aceste licitații nu vor conduce la o supracompensare. Acest mecanism este, prin urmare, proporțional.

| (274) | Mecanismul propus de autoritățile franceze pentru a permite noilor capacități să participe la piața capacității franceze este descris în considerentele 131-138 din prezenta decizie. În ceea ce privește proporționalitatea acestui mecanism, Comisia consideră că acesta exclude orice supracompensare în favoarea noilor capacități. În special, ofertele acestora din urmă ar trebui, în orice caz, să fie mai mici decât prețul de referință inițial, care corespunde, el însuși, prețului mediu care rezultă din diferite procese concurențiale (se propune să fie calculat ca prețul ponderat al capacității care rezultă din licitația organizată în AL – 4, dar și din licitațiile AL – 2 și AL – 1 în curs). Faptul că prețul de referință inițial nu este cunoscut cu exactitate de către furnizorii de noi capacități în momentul în care aceștia își vor plasa ofertele, ar trebui să garanteze că aceste oferte vor fi cât mai mici posibil, pentru a fi competitive. Având în vedere faptul că participanții nu vor ști dacă alte oferte pentru noile capacități au fost deja transmise în momentul introducerii propriilor oferte, limitările de volum pentru noile capacități vor determina ofertanții să propună cel mai mic preț posibil pentru investițiile lor. Din aceste motive, Comisia consideră că riscul de supracompensare ar trebui să fie nul în ceea ce privește noile investiții; acest mecanism este, prin urmare, proporțional. |
| --- | --- |

(274)

Mecanismul propus de autoritățile franceze pentru a permite noilor capacități să participe la piața capacității franceze este descris în considerentele 131-138 din prezenta decizie. În ceea ce privește proporționalitatea acestui mecanism, Comisia consideră că acesta exclude orice supracompensare în favoarea noilor capacități. În special, ofertele acestora din urmă ar trebui, în orice caz, să fie mai mici decât prețul de referință inițial, care corespunde, el însuși, prețului mediu care rezultă din diferite procese concurențiale (se propune să fie calculat ca prețul ponderat al capacității care rezultă din licitația organizată în AL – 4, dar și din licitațiile AL – 2 și AL – 1 în curs). Faptul că prețul de referință inițial nu este cunoscut cu exactitate de către furnizorii de noi capacități în momentul în care aceștia își vor plasa ofertele, ar trebui să garanteze că aceste oferte vor fi cât mai mici posibil, pentru a fi competitive. Având în vedere faptul că participanții nu vor ști dacă alte oferte pentru noile capacități au fost deja transmise în momentul introducerii propriilor oferte, limitările de volum pentru noile capacități vor determina ofertanții să propună cel mai mic preț posibil pentru investițiile lor. Din aceste motive, Comisia consideră că riscul de supracompensare ar trebui să fie nul în ceea ce privește noile investiții; acest mecanism este, prin urmare, proporțional.

5.3.4.4.   Puterea de piață a EDF

Puterea de piață a EDF

| (275) | Astfel cum se explică în considerentul 64 punctul 4, subiacent preocupării Comisiei cu privire la faptul că EDF ar putea să manipuleze cu ușurință prețurile capacității în favoarea sa, existau trei riscuri mai specifice mecanismului (dintre care unele pot fi concretizate, de altfel, de către toți actorii):






  1. | un risc de blocare a capacităților neutilizate; |
| --- | --- | --- |

(275)

Astfel cum se explică în considerentul 64 punctul 4, subiacent preocupării Comisiei cu privire la faptul că EDF ar putea să manipuleze cu ușurință prețurile capacității în favoarea sa, existau trei riscuri mai specifice mecanismului (dintre care unele pot fi concretizate, de altfel, de către toți actorii):

1.

un risc de blocare a capacităților neutilizate;

| 2. | un risc de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate; și |
| --- | --- |

2.

un risc de blocare a garanțiilor de capacitate neutilizate; și

| 3. | un risc de foarfecă tarifară. |
| --- | --- |

3.

un risc de foarfecă tarifară.

Riscul de blocare a capacităților neutilizate

Riscul de blocare a capacităților neutilizate

| (276) | Franța a propus trei categorii de modificări la mecanism pentru a evita la maximum riscul de blocare a capacităților neutilizate:






  1. | obligarea operatorilor de capacitate să își certifice capacitățile disponibile într-un tunel definit de valorile de referință istorice; |
| --- | --- | --- |

(276)

Franța a propus trei categorii de modificări la mecanism pentru a evita la maximum riscul de blocare a capacităților neutilizate:

1.

obligarea operatorilor de capacitate să își certifice capacitățile disponibile într-un tunel definit de valorile de referință istorice;

| 2. | impunerea unor obligații de reechilibrare într-o perioadă scurtă de timp și definită în reglementări cu ocazia unor evenimente importante (de exemplu: suspendări ale activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) și impunerea unor plăți pentru orice reechilibrare cumulativă care depășește un anumit prag (maximum 1 GW) înainte de anul de livrare; și |
| --- | --- |

2.

impunerea unor obligații de reechilibrare într-o perioadă scurtă de timp și definită în reglementări cu ocazia unor evenimente importante (de exemplu: suspendări ale activității, închidere definitivă, avarie care conduce la o diminuare a disponibilității pentru o perioadă lungă de timp etc.) și impunerea unor plăți pentru orice reechilibrare cumulativă care depășește un anumit prag (maximum 1 GW) înainte de anul de livrare; și

| 3. | modificarea mecanismului de regularizare a diferențelor: coeficientul de stimulare „k” va fi dublat, și va fi, de altfel, și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW/va fi și mai puțin profitabil în cazul dezechilibrelor pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW. În plus, Padmin va crește progresiv de la 20 000/MW EUR în 2017 la 40 000/MW EUR în 2018 și 2019, la 60 000/MW EUR în 2020 pentru ca, în cele din urmă, să fie actualizat în fiecare an, pentru a ajunge la o valoare corespunzătoare CONE. |
| --- | --- |

3.

modificarea mecanismului de regularizare a diferențelor: coeficientul de stimulare „k” va fi dublat, și va fi, de altfel, și mai mare în cazul dezechilibrelor negative care depășesc un prag de maximum 1 GW/va fi și mai puțin profitabil în cazul dezechilibrelor pozitive care depășesc, de asemenea, un prag maxim de 1 GW. În plus, Padmin va crește progresiv de la 20 000/MW EUR în 2017 la 40 000/MW EUR în 2018 și 2019, la 60 000/MW EUR în 2020 pentru ca, în cele din urmă, să fie actualizat în fiecare an, pentru a ajunge la o valoare corespunzătoare CONE.

| (277) | Prima soluție asigură faptul că operatorii de capacitate care dispun de un portofoliu vast de capacități nu vor putea, în cadrul „tunelului” de certificare, să manipuleze piața. În plus, această soluție permite identificarea cu mai multă ușurință a comportamentelor suspecte pentru autoritățile de reglementare față de cadrul existent. |
| --- | --- |

(277)

Prima soluție asigură faptul că operatorii de capacitate care dispun de un portofoliu vast de capacități nu vor putea, în cadrul „tunelului” de certificare, să manipuleze piața. În plus, această soluție permite identificarea cu mai multă ușurință a comportamentelor suspecte pentru autoritățile de reglementare față de cadrul existent.

| (278) | A doua soluție trebuie să consolideze stimulentele acordate actorilor pieței pentru a furniza, în cadrul „tunelului” de certificare, cea mai bună estimare a nivelului de disponibilitate al instalațiilor lor. În ceea ce privește măsura care impune plăți pentru reechilibrările importante înainte de AL, autoritățile franceze au propus ca această măsură să devină asimetrică și plata reechilibrărilor să se aplice, pentru evoluțiile nivelurilor de certificare, numai actorilor care au realizat un volum semnificativ de reechilibrări. Explicația este că aplicarea acestei măsuri tuturor actorilor ar putea constitui o barieră în calea concurenței deoarece aceasta ar fi, de facto, mult mai împovărătoare pentru actorii care dispun de un volum redus de capacități în raport cu operatorul dominant care ar putea să înmulțească diferențele. Introducerea unui astfel de plafon (nivel care urmează să fie definit, dar de maximum 1 GW) permite, astfel (i) menținerea flexibilității dispozitivului actual pentru majoritatea părților implicate, dar, în același timp, (ii) eliminarea posibilității ca actorii care dispun de un portofoliu vast de capacități să manipuleze piața realizând o serie de „mici” reechilibrări. |
| --- | --- |

(278)

A doua soluție trebuie să consolideze stimulentele acordate actorilor pieței pentru a furniza, în cadrul „tunelului” de certificare, cea mai bună estimare a nivelului de disponibilitate al instalațiilor lor. În ceea ce privește măsura care impune plăți pentru reechilibrările importante înainte de AL, autoritățile franceze au propus ca această măsură să devină asimetrică și plata reechilibrărilor să se aplice, pentru evoluțiile nivelurilor de certificare, numai actorilor care au realizat un volum semnificativ de reechilibrări. Explicația este că aplicarea acestei măsuri tuturor actorilor ar putea constitui o barieră în calea concurenței deoarece aceasta ar fi, de facto, mult mai împovărătoare pentru actorii care dispun de un volum redus de capacități în raport cu operatorul dominant care ar putea să înmulțească diferențele. Introducerea unui astfel de plafon (nivel care urmează să fie definit, dar de maximum 1 GW) permite, astfel (i) menținerea flexibilității dispozitivului actual pentru majoritatea părților implicate, dar, în același timp, (ii) eliminarea posibilității ca actorii care dispun de un portofoliu vast de capacități să manipuleze piața realizând o serie de „mici” reechilibrări.

de facto,

| (279) | A treia soluție va conduce la consolidarea stimulentelor adresate tuturor actorilor de pe piață pentru ca aceștia să facă schimb de certificate pe piața de capacități, să contribuie la formarea unui preț de referință al pieței, care să indice efectiv valoarea capacității și să nu poată efectua arbitrajul între o trecere prin piață și o aprovizionare în cadrul regularizării diferențelor. |
| --- | --- |

(279)

A treia soluție va conduce la consolidarea stimulentelor adresate tuturor actorilor de pe piață pentru ca aceștia să facă schimb de certificate pe piața de capacități, să contribuie la formarea unui preț de referință al pieței, care să indice efectiv valoarea capacității și să nu poată efectua arbitrajul între o trecere prin piață și o aprovizionare în cadrul regularizării diferențelor.

| (280) | Comisia consideră că toate aceste soluții permit riscului de blocare a capacităților neutilizate, deși acesta nu poate fi exclus în totalitate, cel puțin să fie redus la minimum. Este de la sine înțeles că monitorizarea pieței de către autoritățile de reglementare din Franța completează aceste măsuri de stimulare incluse în mecanism. |
| --- | --- |

(280)

Comisia consideră că toate aceste soluții permit riscului de blocare a capacităților neutilizate, deși acesta nu poate fi exclus în totalitate, cel puțin să fie redus la minimum. Este de la sine înțeles că monitorizarea pieței de către autoritățile de reglementare din Franța completează aceste măsuri de stimulare incluse în mecanism.

Riscul de blocare a garanțiilor neutilizate

Riscul de blocare a garanțiilor neutilizate

| (281) | Pentru a evita riscul de blocare a garanțiilor neutilizate, autoritățile franceze s-au angajat să sporească numărul de licitații organizate înainte de anul de livrare și să oblige operatorii de capacitate să ofere un anumit volum minim de garanții în cadrul fiecărei sesiuni de licitație organizate. |
| --- | --- |

(281)

Pentru a evita riscul de blocare a garanțiilor neutilizate, autoritățile franceze s-au angajat să sporească numărul de licitații organizate înainte de anul de livrare și să oblige operatorii de capacitate să ofere un anumit volum minim de garanții în cadrul fiecărei sesiuni de licitație organizate.

| (282) | Aceste soluții se adaugă soluțiilor care au fost deja puse în aplicare, cum ar fi posibilitatea ca furnizorii să obțină garanții de capacitate prin achiziționarea produsului ARENH. În acest sens, autoritățile au propus analizarea posibilității de „financiarizare” a părții legate de capacitatea produsului ARENH în cadrul unei viitoare evaluări a funcționării pieței, pentru a evita ca acest produs să nu perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate. Această soluție răspunde parțial sugestiilor de revizuire a ARENH făcute de către unele părți interesate, prezentate în considerentul 182 punctul 2 din prezenta decizie. |
| --- | --- |

(282)

Aceste soluții se adaugă soluțiilor care au fost deja puse în aplicare, cum ar fi posibilitatea ca furnizorii să obțină garanții de capacitate prin achiziționarea produsului ARENH. În acest sens, autoritățile au propus analizarea posibilității de „financiarizare” a părții legate de capacitatea produsului ARENH în cadrul unei viitoare evaluări a funcționării pieței, pentru a evita ca acest produs să nu perturbe libera formare a prețurilor pe piața de capacitate. Această soluție răspunde parțial sugestiilor de revizuire a ARENH făcute de către unele părți interesate, prezentate în considerentul 182 punctul 2 din prezenta decizie.

| (283) | Toate aceste soluții ale autorităților franceze ar trebui să contribuie la reducerea la minimum a capacității și a interesului marilor operatori de capacitate, în special a operatorului istoric, la acumularea garanțiilor de capacitate. În plus, lichiditatea sesiunilor de licitații de garanții ar fi astfel asigurată. |
| --- | --- |

(283)

Toate aceste soluții ale autorităților franceze ar trebui să contribuie la reducerea la minimum a capacității și a interesului marilor operatori de capacitate, în special a operatorului istoric, la acumularea garanțiilor de capacitate. În plus, lichiditatea sesiunilor de licitații de garanții ar fi astfel asigurată.

| (284) | Prin urmare, Comisia consideră că aceste angajamente constituie un set de soluții proporționale la problemele de lichiditate ridicate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(284)

Prin urmare, Comisia consideră că aceste angajamente constituie un set de soluții proporționale la problemele de lichiditate ridicate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii.

Riscul de foarfecă tarifară de către operatorul istoric dominant

Riscul de foarfecă tarifară de către operatorul istoric dominant

| (285) | Comisia a indicat, în considerentul 194 din decizia de inițiere a procedurii, riscul de subvenționări încrucișate între sectorul de producție și sectorul de comercializare al operatorului istoric (și anume vânzarea de garanții de capacitate concurenților la un preț mai mare decât prețul de transfer intern între sectorul său de producție și sectorul său de comercializare, ceea ce ar conduce la un efect de excludere a concurenților de pe piața furnizării de energie electrică). |
| --- | --- |

(285)

Comisia a indicat, în considerentul 194 din decizia de inițiere a procedurii, riscul de subvenționări încrucișate între sectorul de producție și sectorul de comercializare al operatorului istoric (și anume vânzarea de garanții de capacitate concurenților la un preț mai mare decât prețul de transfer intern între sectorul său de producție și sectorul său de comercializare, ceea ce ar conduce la un efect de excludere a concurenților de pe piața furnizării de energie electrică).

| (286) | În scopul de a facilita depistarea unor astfel de practici și de a le remedia, autoritățile vor corecta, pe de o parte, o lacună în regulamentul existent, permițând un transfer gratuit de garanții. Ca urmare a acestei modificări legislative, furnizorii nu vor mai avea posibilitatea să transfere garanții de capacitate cu costuri zero din sectorul lor de producție către sectorul lor de comercializare. Regulamentul va trebui să prevadă ca transferurile interne ale unui operator integrat să se efectueze la un preț reprezentativ al prețurilor rezultate din sesiunile de piață organizată. În acest scop, în cazul în care prețul rezultat în urma sesiunii (sesiunilor) de piață organizată nu este cunoscut la data transferului intern, operatorii integrați vor avea posibilitatea de a declara un preț indexat la prețul sesiunilor de piață organizate. De exemplu, un operator integrat va putea să declare că un transfer intern este egal cu prețul de referință al pieței înainte ca valoarea precisă a acestuia să fie stabilită în mod oficial de Comisia de reglementare în domeniul energiei. |
| --- | --- |

(286)

În scopul de a facilita depistarea unor astfel de practici și de a le remedia, autoritățile vor corecta, pe de o parte, o lacună în regulamentul existent, permițând un transfer gratuit de garanții. Ca urmare a acestei modificări legislative, furnizorii nu vor mai avea posibilitatea să transfere garanții de capacitate cu costuri zero din sectorul lor de producție către sectorul lor de comercializare. Regulamentul va trebui să prevadă ca transferurile interne ale unui operator integrat să se efectueze la un preț reprezentativ al prețurilor rezultate din sesiunile de piață organizată. În acest scop, în cazul în care prețul rezultat în urma sesiunii (sesiunilor) de piață organizată nu este cunoscut la data transferului intern, operatorii integrați vor avea posibilitatea de a declara un preț indexat la prețul sesiunilor de piață organizate. De exemplu, un operator integrat va putea să declare că un transfer intern este egal cu prețul de referință al pieței înainte ca valoarea precisă a acestuia să fie stabilită în mod oficial de Comisia de reglementare în domeniul energiei.

| (287) | De cealaltă parte, participanții la piață vor avea acces deplin la registrul tranzacțiilor garanțiilor de capacitate. Piața va avea astfel un control asupra transferurilor efectuate pe piața extrabursieră, având în vedere că aceste transferuri (anonime) vor fi publice. Astfel cum se explică în considerentul 263, această măsură garantează astfel transparența pieței extrabursiere. |
| --- | --- |

(287)

De cealaltă parte, participanții la piață vor avea acces deplin la registrul tranzacțiilor garanțiilor de capacitate. Piața va avea astfel un control asupra transferurilor efectuate pe piața extrabursieră, având în vedere că aceste transferuri (anonime) vor fi publice. Astfel cum se explică în considerentul 263, această măsură garantează astfel transparența pieței extrabursiere.

| (288) | Autoritățile franceze au răspuns, astfel, obiecțiilor Comisiei referitoare la riscurile de foarfecă tarifară ale operatorului istoric. |
| --- | --- |

(288)

Autoritățile franceze au răspuns, astfel, obiecțiilor Comisiei referitoare la riscurile de foarfecă tarifară ale operatorului istoric.

5.3.4.5.   Concluzie privind proporționalitatea măsurii

Concluzie privind proporționalitatea măsurii

| (289) | Ținând seama de diferitele soluții propuse de Franța, Comisia consideră că mecanismul revizuit este proporțional cu obiectivul său. |
| --- | --- |

(289)

Ținând seama de diferitele soluții propuse de Franța, Comisia consideră că mecanismul revizuit este proporțional cu obiectivul său.

5.3.5.   Evitarea efectelor negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale

Evitarea efectelor negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale

5.3.5.1.   Bariere la intrarea pe piață a unor noi capacități de producție

Bariere la intrarea pe piață a unor noi capacități de producție

| (290) | Pentru a soluționa problemele legate de participarea la mecanism a noilor capacități de producție, astfel cum au fost identificate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze s-au angajat să modifice mecanismul după cum urmează:






  1. | instituirea unui sistem multianual de contracte pentru diferență (CFD) specifice pentru noile capacități de producție, astfel cum este descris în considerentele 31-138. |
| --- | --- | --- |

(290)

Pentru a soluționa problemele legate de participarea la mecanism a noilor capacități de producție, astfel cum au fost identificate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, autoritățile franceze s-au angajat să modifice mecanismul după cum urmează:

1.

instituirea unui sistem multianual de contracte pentru diferență (CFD) specifice pentru noile capacități de producție, astfel cum este descris în considerentele 31-138.

| 2. | Astfel cum s-a arătat în considerentele 146-148, creșterea treptată în timp a prețului administrat, pentru a ajunge, în cele din urmă, la un preț egal cu CONE. |
| --- | --- |

2.

Astfel cum s-a arătat în considerentele 146-148, creșterea treptată în timp a prețului administrat, pentru a ajunge, în cele din urmă, la un preț egal cu CONE.

| (291) | Aceste soluții conduc la eliminarea barierelor la intrarea pe piață a noilor capacități. |
| --- | --- |

(291)

Aceste soluții conduc la eliminarea barierelor la intrarea pe piață a noilor capacități.

5.3.5.2.   Discriminare între redistribuirea cererii implicită și redistribuirea cererii explicită

Discriminare între redistribuirea cererii implicită și redistribuirea cererii explicită

| (292) | Astfel cum se explică în considerentul 237, Comisia consideră că Franța a găsit un echilibru just între diferitele obligații ale capacităților de redistribuire a cererii fără a limita totuși participarea acestora la sistem. Deși participarea celor două tipuri de redistribuire a cererii la mecanism nu este egală, Comisia consideră că această diferențiere este necesară pentru a permite o participare optimă a celor două tipuri de capacitate de redistribuire a cererii. |
| --- | --- |

(292)

Astfel cum se explică în considerentul 237, Comisia consideră că Franța a găsit un echilibru just între diferitele obligații ale capacităților de redistribuire a cererii fără a limita totuși participarea acestora la sistem. Deși participarea celor două tipuri de redistribuire a cererii la mecanism nu este egală, Comisia consideră că această diferențiere este necesară pentru a permite o participare optimă a celor două tipuri de capacitate de redistribuire a cererii.

5.3.5.3.   Participare explicită a capacităților externe

Participare explicită a capacităților externe

| (293) | Astfel cum se menționează în considerentele 119-125, ca răspuns la preocupările Comisiei și ale părților terțe, autoritățile franceze au propus un model hibrid, prevăzând alocarea unor tichete de interconexiune care ar permite, în cele din urmă, participarea capacităților de producție externe. |
| --- | --- |

(293)

Astfel cum se menționează în considerentele 119-125, ca răspuns la preocupările Comisiei și ale părților terțe, autoritățile franceze au propus un model hibrid, prevăzând alocarea unor tichete de interconexiune care ar permite, în cele din urmă, participarea capacităților de producție externe.

| (294) | Astfel cum se explică în considerentul 239, autoritățile franceze au propus o soluție adecvată care permite participarea explicită a capacităților transfrontaliere la mecanism. Această obiecțiune a Comisiei a fost, prin urmare, soluționată. |
| --- | --- |

(294)

Astfel cum se explică în considerentul 239, autoritățile franceze au propus o soluție adecvată care permite participarea explicită a capacităților transfrontaliere la mecanism. Această obiecțiune a Comisiei a fost, prin urmare, soluționată.

| (295) | Soluția pentru participarea explicită a capacităților transfrontaliere aleasă de Franța permite, în plus, remunerarea interconexiunilor dacă acest activ este rar. Soluția aleasă răspunde, prin urmare, riscului de a pune în pericol cuplarea piețelor identificate de către Comisie în considerentul 206 din decizia de inițiere a procedurii (35). |
| --- | --- |

(295)

Soluția pentru participarea explicită a capacităților transfrontaliere aleasă de Franța permite, în plus, remunerarea interconexiunilor dacă acest activ este rar. Soluția aleasă răspunde, prin urmare, riscului de a pune în pericol cuplarea piețelor identificate de către Comisie în considerentul 206 din decizia de inițiere a procedurii (35).

35

5.3.5.4.   Asimetriile de informare între operatorul istoric dominant și concurenții săi actuali și potențiali

Asimetriile de informare între operatorul istoric dominant și concurenții săi actuali și potențiali

| (296) | Astfel cum se explică în considerentele 245-247 și în secțiunea 5.3.4.1, Comisia a identificat riscul ca furnizorii alternativi, și mai ales cei nou intrați pe piață, să întâmpine dificultăți în a-și estima obligațiile de capacitate individuale. Rezultă din observațiile Comisiei din considerentele respective că autoritățile franceze au prevăzut măsuri corespunzătoare pentru a îi ajuta pe furnizori să își calculeze mai bine obligațiile de capacitate. |
| --- | --- |

(296)

Astfel cum se explică în considerentele 245-247 și în secțiunea 5.3.4.1, Comisia a identificat riscul ca furnizorii alternativi, și mai ales cei nou intrați pe piață, să întâmpine dificultăți în a-și estima obligațiile de capacitate individuale. Rezultă din observațiile Comisiei din considerentele respective că autoritățile franceze au prevăzut măsuri corespunzătoare pentru a îi ajuta pe furnizori să își calculeze mai bine obligațiile de capacitate.

| (297) | În plus, în versiunea inițială a mecanismului de asigurare a capacității, diferitele părți implicate aveau o imagine neclară asupra tranzacțiilor extrabursiere, ceea ce a însemnat că aceștia nu au beneficiat de informații complete asupra prețului capacității. Franța a propus soluții pentru a îmbunătăți vizibilitatea asupra tuturor schimburilor comerciale pentru toate părțile implicate, conform descrierii de la punctul 5.3.4.2. Printre aceste măsuri se numără acordarea accesului pentru toate părțile implicate la registrul de tranzacții extrabursiere (anonimizate) și consolidarea licitațiilor organizate. |
| --- | --- |

(297)

În plus, în versiunea inițială a mecanismului de asigurare a capacității, diferitele părți implicate aveau o imagine neclară asupra tranzacțiilor extrabursiere, ceea ce a însemnat că aceștia nu au beneficiat de informații complete asupra prețului capacității. Franța a propus soluții pentru a îmbunătăți vizibilitatea asupra tuturor schimburilor comerciale pentru toate părțile implicate, conform descrierii de la punctul 5.3.4.2. Printre aceste măsuri se numără acordarea accesului pentru toate părțile implicate la registrul de tranzacții extrabursiere (anonimizate) și consolidarea licitațiilor organizate.

| (298) | Toate aceste soluții își aduc contribuția pentru ca părțile implicate, altele decât operatorul istoric, să beneficieze de informații mai precise cu privire la obligațiile care le revin în ceea ce privește capacitatea, pe de o parte, și volumul și prețurile schimburilor comerciale, pe de altă parte. Aceste măsuri îmbunătățesc mult transparența mecanismului și reechilibrează astfel asimetria informațiilor în favoarea operatorului istoric, care va fi cel mai important actor în cadrul mecanismului, atât în ceea ce privește operatorii de capacitate, cât și în ceea ce privește furnizorii. |
| --- | --- |

(298)

Toate aceste soluții își aduc contribuția pentru ca părțile implicate, altele decât operatorul istoric, să beneficieze de informații mai precise cu privire la obligațiile care le revin în ceea ce privește capacitatea, pe de o parte, și volumul și prețurile schimburilor comerciale, pe de altă parte. Aceste măsuri îmbunătățesc mult transparența mecanismului și reechilibrează astfel asimetria informațiilor în favoarea operatorului istoric, care va fi cel mai important actor în cadrul mecanismului, atât în ceea ce privește operatorii de capacitate, cât și în ceea ce privește furnizorii.

5.3.5.5.   Preferința acordată producătorilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon

Preferința acordată producătorilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon

| (299) | Comisia ia notă de faptul că, pentru noile capacități, autoritățile franceze au în vedere introducerea unor criterii legate de mediu, care conduc la manifestarea unei preferințe pentru producătorii cu emisii reduse de dioxid de carbon (a se vedea considerentul 137). |
| --- | --- |

(299)

Comisia ia notă de faptul că, pentru noile capacități, autoritățile franceze au în vedere introducerea unor criterii legate de mediu, care conduc la manifestarea unei preferințe pentru producătorii cu emisii reduse de dioxid de carbon (a se vedea considerentul 137).

| (300) | Aceste dispoziții sunt conforme cu OAME (36), care subliniază necesitatea ca astfel de măsuri să manifeste preferință pentru producătorii cu emisii reduse de dioxid de carbon, la parametri tehnici și economici echivalenți. |
| --- | --- |

(300)

Aceste dispoziții sunt conforme cu OAME (36), care subliniază necesitatea ca astfel de măsuri să manifeste preferință pentru producătorii cu emisii reduse de dioxid de carbon, la parametri tehnici și economici echivalenți.

36

5.3.5.6.   Concluzie privind posibila denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale în cadrul UE

Concluzie privind posibila denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale în cadrul UE

| (301) | Din motivele menționate anterior, Comisia concluzionează că mecanismul nu mai riscă să denatureze în mod nejustificat concurența și/sau schimburile comerciale intracomunitare. |
| --- | --- |

(301)

Din motivele menționate anterior, Comisia concluzionează că mecanismul nu mai riscă să denatureze în mod nejustificat concurența și/sau schimburile comerciale intracomunitare.

5.3.5.7.   Calendar

Calendar

| (302) | Având în vedere că mecanismul francez este primul mecanism de asigurare a capacității descentralizat aprobat de Comisie în temeiul OAME și că necesitatea mecanismului depinde în mare măsură de evoluția pieței energiei, piață încă în dezvoltare într-un context de liberalizare a pieței, Comisia consideră că aprobarea mecanismului trebuie să fie limitată în timp. Comisia consideră că o durată de 10 ani este rezonabilă și în conformitate cu deciziile anterioare (37). |
| --- | --- |

(302)

Având în vedere că mecanismul francez este primul mecanism de asigurare a capacității descentralizat aprobat de Comisie în temeiul OAME și că necesitatea mecanismului depinde în mare măsură de evoluția pieței energiei, piață încă în dezvoltare într-un context de liberalizare a pieței, Comisia consideră că aprobarea mecanismului trebuie să fie limitată în timp. Comisia consideră că o durată de 10 ani este rezonabilă și în conformitate cu deciziile anterioare (37).

37

6.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (303) | Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal o piață de capacitate în Franța, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Cu toate acestea, ținând seama de diferitele soluții propuse de Franța și descrise mai sus, măsura este în conformitate cu OAME, |
| --- | --- |

(303)

Comisia constată că Republica Franceză a pus în aplicare în mod ilegal o piață de capacitate în Franța, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE. Cu toate acestea, ținând seama de diferitele soluții propuse de Franța și descrise mai sus, măsura este în conformitate cu OAME,

PRIN URMARE, COMISIA ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Piața de capacitate pusă în aplicare de Republica Franceză constituie ajutor de stat compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

Articolul 2

Comisia autorizează schema de ajutor pusă în aplicare prin intermediul pieței de capacitate pe o perioadă de maximum 10 ani. Orice schemă menținută după această perioadă va trebui să fie notificată din nou.

Articolul 3

Republica Franceză este destinatara prezentei decizii.

Adoptată la Bruxelles, 8 noiembrie 2016.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  Ajutor de stat SA.39621 (2015/C) (ex 2015/NN) – Mecanism de asigurare a capacității în Franța – Invitație de a prezenta observații în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 46, 2.2.2016, p. 35).

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Accesul regulat la energia nucleară istorică (ARENH) este un drept al furnizorilor de a cumpăra energie electrică de la EDF la un preț reglementat și în cantități stabilite de CRE. Mai multe informații cu privire la ARENH: https://clients.rte-france.com/lang/fr/clients_producteurs/services_clients/dispositif_arenh.jsp

3

(4)  Nivelul certificat de capacitate se rotunjește la aproximativ 0,1 MW. Capacitățile de putere mai mică de 1 MW pot fi agregate pentru a concura pe piață.

4

(5)  TURPE, instituit prin Legea nr. 2000-108 din 10 februarie 2000, este destinat să remunereze operatorii de sistem de transport și de distribuție. Metodologia pentru calcularea TURPE și evoluția acestuia sunt stabilite de CRE.

5

(6)  Articolul 20 din Decretul privind mecanismul de asigurare a capacității prevede un raport anual al CRE pe baza unor lucrări ale RTE privind mecanismul („La un an de la publicarea normelor privind mecanismul de asigurare a capacității și, ulterior, în fiecare an, Comisia de reglementare a energiei transmite ministrului responsabil cu domeniul energiei un raport întocmit pe baza lucrărilor operatorului de sistem de transport cu privire la mecanismul de asigurare a capacității pe piața europeană. Acest raport cuprinde informații cu privire la evoluția, în țările vecine, a reglementărilor privind contribuția părților implicate la securitatea aprovizionării cu energie electrică. Acesta analizează interacțiunea dintre mecanismul francez de asigurare a capacității și măsurile în vigoare în aceste țări. Acesta propune, după caz, îmbunătățiri ale funcționării mecanismului de asigurare a capacității.”). În plus, decizia de adoptare a normelor de funcționare a mecanismului prevede două articole privind rapoartele de evaluare care urmează să fie realizate de către RTE (pe lângă cel din Decret): articolele 5 și 8 (cu privire la frontiere și la impactul dinamic al mecanismului).

6

(7)  De exemplu, în cazul în care un producător de energie eoliană are o problemă legată de întreținerea instalației și nu reușește să o rezolve, acesta va trebui să asigure regularizarea diferențelor. În schimb, în cazul în care nu este vânt, acesta nu va trebui să asigure regularizarea diferențelor.

7

(8)  Cauza C-279/08 P, Comisia/Țările de Jos [2011] ECLI:EU:C:2011:551.

8

(9)  SA.37177, România – Modificări la schema de sprijin prin certificate verzi pentru promovarea energiei electrice produse din surse de energie regenerabile.

9

România – Modificări la schema de sprijin prin certificate verzi pentru promovarea energiei electrice produse din surse de energie regenerabile.

(10)  Cauza C-262/12, Association Vent de Colère! Fédération nationale și alții/Ministrul Ecologiei, Dezvoltării Durabile, Transporturilor și Locuințelor și Ministrul Economiei, Finanțelor și Industriei [2013] ECLI:EU:C2013:851.

10

(11)  Cauzele conexate C-204/12-C-208/12, Essent Belgium NV/Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt [2014] ECLI:EU:C:2014:2192.

11

(12)  Cauza C-280/00, Altmark Trans GmbH și Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH [2003] ECLI:EU:C:2003:415.

12

(13)  Comisia făcea trimitere la ediția din 2015, disponibilă la următoarea adresă: https://www.entsoe.eu/Documents/SDC%20documents/SOAF/150630_SOAF_2015_publication_wcover.pdf

13

(14)  ANODE este asociația furnizorilor alternativi în Franța.

14

(15)  Decizia Consiliului de Stat, subsecțiile reunite a 9-a și a 10-a, 9 octombrie 2015.

15

(16)  Cauza C-279/08; a se vedea nota de subsol 8. Comisia se referea la acest caz în considerentul 108 din decizia de inițiere a procedurii.

16

(17)  Cauza C-379/98, PreussenElektra AG/Schhleswag AG, în prezența Windpark Reußenköge III GmbH și Land Schleswig-Holstein [2001] ECLI:EU:C:2001:160.

17

(18)  Cauza C-262/12; a se vedea nota de subsol 10.

18

(19)  Cauzele conexate C-204/12-C-208/12; a se vedea nota de subsol 11.

19

(20)  Contribuția la serviciul public de electricitate (CSPE) este o taxă de natură fiscală aplicată consumatorilor de energie electrică în Franța, cu scopul de a despăgubi operatorii pentru costurile suplimentare ocazionate de obligațiile care le revin în temeiul legii privind serviciile publice de energie electrică.

20

(21)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137628/137628_485545_28_2.pdf

21

(22)  Disponibil la adresa: https://www.entsoe.eu/outlooks/maf/Pages/default.aspx

22

(23)  În raportul de însoțire a normelor, RTE a arătat că majoritatea sectoarelor de producție nu erau afectate de alegerea unei durate a PV2 de 200, 250 sau 300 de ore, dar că, dimpotrivă, redistribuirile cererii erau afectate de această alegere și că contribuția acestora la riscul de nesatisfacere a cererii era afectată de o gamă mai largă de disponibilitate.

23

(24)  În temeiul articolului 2 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 55), operatorul de sistem de transport (OST) este „orice persoană fizică sau juridică care răspunde de exploatarea, de întreținerea și, dacă este necesar, de dezvoltarea sistemului de transport într-o anumită zonă și, după caz, a interconexiunilor acestuia cu alte sisteme, precum și de asigurarea capacității pe termen lung a sistemului de a satisface un nivel rezonabil al cererii de transport de energie electrică”.

24

(25)  Criteriile utilizate pentru a diferenția investițiile în capacități noi de investițiile de întreținere sau de extindere a duratei de viață a instalațiilor existente vor fi aliniate cu definițiile deja existente în dreptul francez, făcându-se diferența între „capacitățile noi” și investițiile de întreținere sau de prelungire a duratei de viață. Astfel, articolul L. 311-1 din codul energiei, în versiunea sa din Legea nr. 2015-992 privind tranziția energetică și creșterea ecologică, prevede: „Sub rezerva articolului L. 311-6, exploatarea oricărei instalații noi de producție a electricității este subordonată obținerii unei autorizații administrative. Sunt considerate, de asemenea, noi instalații de producție, în sensul prezentului articol, instalațiile a căror putere instalată este mărită cu cel puțin 20 %, precum și cele a căror sursă de energie primară este modificată”.

25

(26)  Ponderea exactă urmează a fi stabilită de autoritățile franceze în urma consultării pieței.

26

(27)  Înainte, operatorii de capacitate aveau doar o obligație de notificare a unui eveniment care conduce la o abatere mai mare de 100 MW față de previziunile lor de disponibilitate. Principala diferență este că această declarație a operatorului nu era în mod necesar însoțită de o reechilibrare (operatorul putea să aștepte pentru a se reechilibra sau putea să nu se reechilibreze și să rămână cu abateri). Singurul caz în care exista o obligație de reechilibrare se referea la închiderile definitive. În plus, această dispoziție nu era prevăzută în reglementări, ci în contractul de certificare; acum, aceasta va fi inclusă în reglementări (text de nivel superior).

27

(28)  În cadrul procedurii de investigare detaliată cu privire la mecanismul de asigurare a capacității, serviciile Comisiei Europene și autoritățile franceze au realizat primele analize cu privire la nevoile de finanțare asociate unor noi proiecte de investiție în proiecte de tip CCG (pe baza datelor financiare ale proiectului Landivisiau și a diferitelor elemente prezente în literatura economică). Aceste analize arată că un venit din capacități de 60 000 EUR/MW/an este conform, în ceea ce privește ordinul de mărime, cu noi investiții în CCG, dar că, pentru a asigura rentabilitatea proiectelor, o majorare a prețului administrat ar putea fi avută în vedere. Într-adevăr, pe baza datelor financiare existente, profitabilitatea proiectelor este asigurată numai pentru venituri din capacități foarte apropiate de 60 000 EUR/MW/an. Acestea sunt analizele care trebuie efectuate pentru a concluziona în mod mai precis cu privire la oportunitatea de a crește prețul administrat și, astfel, de a asigura că nivelul prețului administrat poate să constituie, în aelași timp, o garanție pentru consumatori și să nu constituie o barieră la intrarea pe piața energiei electrice.

28

(29)  O marjă ARENH – preț de piață de aproximativ 7 EUR/MWh ar conduce la un preț al capacității de aproximativ 60 000 EUR/MW/an, și anume Padmin. Cu un preț ARENH egal cu 42 EUR/MWh, ar trebuie ca prețul energiei să fie mai mare sau egal cu 35 EUR/MWh pentru ca marja ARENH – preț de piață să poată constitui un plafon implicit pentru prețul capacității. Or, potrivit autorităților franceze, prețurile forward pentru 2019 nu sunt de același ordin de mărime.

29

forward

(30)  
  „Financiarizarea” ARENH în ceea ce privește capacitatea implică faptul ca prețul capacității să fie dedus din prețul ARENH al energiei.

30

(31)  SA.37345 (2015/NN) – Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users.

31

Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users

(32)  În intervalul cuprins între 100 și 300 de ore, autoritățile franceze au reținut cifra de 250 de ore pentru motivele prevăzute în considerentul 114.

32

(33)  A se vedea nota de subsol 24.

33

(34)  Decizia Comisiei C(2014) 5083 final din 23 iulie 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, considerentele 129 și 139.

34

SA.35980 – GB capacity mechanism

(35)  În ceea ce privește adaptarea mecanismului la legislația europeană, a se vedea punctul 97 din OAME.

35

(36)  A se vedea punctul 233 din OAME.

36

(37)  A se vedea, de exemplu, Decizia Comisiei C(2014) 5083 final din 23 iulie 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, considerentul 162.

37

SA.35980 – GB capacity mechanism

---