# Euroopa Liidu L 169/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 169 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik30. juuni 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 169

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik30. juuni 2017

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1130, 14. juuni 2017, kalalaevade omaduste määratlemise kohta | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1131, 14. juuni 2017, rahaturufondide kohta (
  1
  ) | 8 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1132, 14. juuni 2017, äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (
  1
  ) | 46 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1130, 14. juuni 2017, kalalaevade omaduste määratlemise kohta

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1131, 14. juuni 2017, rahaturufondide kohta (
  1
  )

1

8

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1132, 14. juuni 2017, äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta (
  1
  )

1

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/1130,

14. juuni 2017,

kalalaevade omaduste määratlemise kohta

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2930/86 (3) on oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealust määrust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrust (EMÜ) nr 2930/86 (3) on oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealust määrust on vaja täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Ühise kalanduspoliitika raames viidatakse kalalaevade sellistele omadustele nagu laeva pikkus, laius, mahutavus, kasutuselevõtu kuupäev ja masina võimsus. |
| --- | --- |

(2)

Ühise kalanduspoliitika raames viidatakse kalalaevade sellistele omadustele nagu laeva pikkus, laius, mahutavus, kasutuselevõtu kuupäev ja masina võimsus.

| (3) | Kalastustingimuste ühtlustamiseks liidus on oluline, et kalalaevade omaduste määratlemisel kasutataks ühesuguseid reegleid. Kõnealused reeglid peaksid olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika standarditega. |
| --- | --- |

(3)

Kalastustingimuste ühtlustamiseks liidus on oluline, et kalalaevade omaduste määratlemisel kasutataks ühesuguseid reegleid. Kõnealused reeglid peaksid olema kooskõlas ühise kalanduspoliitika standarditega.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud määratlused peaksid põhinema rahvusvaheliste organisatsioonide asjatundjate varasematel algatustel. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud määratlused peaksid põhinema rahvusvaheliste organisatsioonide asjatundjate varasematel algatustel.

| (5) | Seetõttu tuleks arvesse võtta Genfis 29. aprillil 1958 allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni avamere kalapüügi ja elusressursside kaitse kohta, Londonis 23. juunil 1969 allkirjastatud rahvusvahelist laevade mõõtmise konventsiooni (edaspidi „1969. aasta konventsioon“) ja Torremolinoses 2. aprillil 1977 allkirjastatud kalapüügilaevade ohutuse rahvusvahelist konventsiooni. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks arvesse võtta Genfis 29. aprillil 1958 allkirjastatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni avamere kalapüügi ja elusressursside kaitse kohta, Londonis 23. juunil 1969 allkirjastatud rahvusvahelist laevade mõõtmise konventsiooni (edaspidi „1969. aasta konventsioon“) ja Torremolinoses 2. aprillil 1977 allkirjastatud kalapüügilaevade ohutuse rahvusvahelist konventsiooni.

| (6) | Vähem kui 15-meetrise kogupikkusega kalalaevade suhtes ei ole 1969. aasta konventsiooni I lisas sätestatud metoodikat teatud juhtudel võimalik kohaldada. Seetõttu on soovitav nende laevade puhul kasutada lihtsamat kogumahutavuse määratlust. |
| --- | --- |

(6)

Vähem kui 15-meetrise kogupikkusega kalalaevade suhtes ei ole 1969. aasta konventsiooni I lisas sätestatud metoodikat teatud juhtudel võimalik kohaldada. Seetõttu on soovitav nende laevade puhul kasutada lihtsamat kogumahutavuse määratlust.

| (7) | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) on koostanud sisepõlemismootorite standardid, mida liikmesriikides laialdaselt kasutatakse. |
| --- | --- |

(7)

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) on koostanud sisepõlemismootorite standardid, mida liikmesriikides laialdaselt kasutatakse.

| (8) | Selleks et kohandada tehnika arengut arvestades viiteid asjaomastele ISO rahvusvahelistele standarditele, millega kehtestatakse nõuded masina võimsuse määramisele pideval töörežiimil, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte vajalike muudatuste vastuvõtmise kohta seoses viidetega asjaomasele ISO rahvusvahelisele standardile. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et kohandada tehnika arengut arvestades viiteid asjaomastele ISO rahvusvahelistele standarditele, millega kehtestatakse nõuded masina võimsuse määramisele pideval töörežiimil, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte vajalike muudatuste vastuvõtmise kohta seoses viidetega asjaomasele ISO rahvusvahelisele standardile. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üldsäte

Kalalaevade käesolevas määruses sätestatud omaduste määratlusi kohaldatakse kõikides kalandust käsitlevates liidu õigusnormides.

Artikkel 2

Pikkus

1.   Laeva pikkuseks loetakse laeva kogupikkust, mida määratletakse vööri kõige eesmisema punkti ning ahtri kõige tagumisema punkti vahelise sirgjoone pikkusena.

Käesolevas määratluses:

| a) | kuuluvad vööri koosseisu laevakere veekindel osa, pakk, vöörtääv ja eesmine umbreeling (kui see on paigaldatud), kuid vööri koosseisu ei kuulu pukspriidid ja varbreelingud; |
| --- | --- |

a)

kuuluvad vööri koosseisu laevakere veekindel osa, pakk, vöörtääv ja eesmine umbreeling (kui see on paigaldatud), kuid vööri koosseisu ei kuulu pukspriidid ja varbreelingud;

| b) | kuuluvad ahtri koosseisu laevakere veekindel osa, ahtripeegel, pupp, slipp ja umbreeling, kuid ahtri koosseisu ei kuulu varbreelingud, väikepoomid, peajõuseade, roolid ja rooliseade ning tuukritrepid ja tuukriplatvormid. |
| --- | --- |

b)

kuuluvad ahtri koosseisu laevakere veekindel osa, ahtripeegel, pupp, slipp ja umbreeling, kuid ahtri koosseisu ei kuulu varbreelingud, väikepoomid, peajõuseade, roolid ja rooliseade ning tuukritrepid ja tuukriplatvormid.

Kogupikkust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

2.   Liidu õigusaktides osutatud loodsirgete vaheline pikkus tähendab kõige eesmisema ja kõige tagumisema loodsirge vahelist kaugust, nagu on määratletud rahvusvahelises kalalaevade ohutuse konventsioonis.

Loodsirgete vahelist pikkust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 3

Laius

Laeva laius on suurim laius, nagu on määratletud rahvusvahelises laevade mõõtmise konventsiooni (edaspidi „1969. aasta konventsioon“) I lisas.

Üldlaiust mõõdetakse meetrites kahe kümnendkoha täpsusega.

Artikkel 4

Mahutavus

1.   Selliste kalalaevade kogumahutavust, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem, mõõdetakse nii, nagu on määratletud 1969. aasta konventsiooni I lisas.

2.   Vähem kui 15-meetrise kogupikkusega kalalaevade kogumahutavust mõõdetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatud valemile.

3.   Liidu eeskirjades osutatud puhasmahutavust määratletakse vastavalt 1969. aasta konventsiooni I lisale.

Artikkel 5

Masina võimsus

1.   Masina võimsus on pideval töörežiimil iga mootori hoorattalt mõõdetud maksimaalvõimsuste summa, mida saab mehaaniliselt, elektriliselt, hüdrauliliselt või muul viisil rakendada laeva liikumapaneva jõu tekitamiseks. Kui aga reduktor on masinasse sisse ehitatud, mõõdetakse võimsust selle võlli äärikult.

Mootori jõul töötavate abimasinate võimsust ei lahutata üldvõimsusest.

Masina võimsust väljendatakse kilovattides (kW).

2.   Masina võimsus pideval töörežiimil määratakse vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni soovitatud ja 1981. aasta oktoobris teise trükina ilmunud rahvusvahelise standardi ISO 3046/1 nõuetele.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõike 2 muutmiseks, et kohandada tehnika arengut arvestades viidet asjaomasele ISO rahvusvahelisele standardile.

Artikkel 6

Kasutuselevõtu kuupäev

Kasutuselevõtu kuupäevaks loetakse ametliku ohutustunnistuse esmakordse väljaandmise kuupäeva.

Esimesest lõigust olenemata loetakse kasutuselevõtu kuupäevaks laeva ametlikku kalalaevade registrisse esmakordse kandmise kuupäeva, kui:

| a) | ametlikku ohutustunnistust pole välja antud või |
| --- | --- |

a)

ametlikku ohutustunnistust pole välja antud või

| b) | kalalaev võeti kasutusele enne 1. detsembrit 1986. |
| --- | --- |

b)

kalalaev võeti kasutusele enne 1. detsembrit 1986.

Artikkel 7

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 5 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 20. juulist 2017. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 8

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 2930/86 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 9

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. juuni 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

H. DALLI

---

(1)  
  ELT C 34, 2.2.2017, lk 140.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. mai 2017. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1).

3

(4)  Vt II lisa.

4

(5)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

5

---

I LISA

VÄHEM KUI 15-MEETRISE KOGUPIKKUSEGA UUED LAEVAD

Vähem kui 15-meetrise kogupikkusega uute kalalaevade kogumahutavust määratletakse järgmiselt:

GT = K1 · V

kus K1 = 0,2 + 0,02 log10 V

ja V on maht, mis leitakse järgmiselt:

V = a1(Loa · B1 · T1)

kus:

| Loa | = | kogupikkus (käesoleva määruse artikkel 2) |
| --- | --- | --- |
| B1 | = | laius meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile |
| T1 | = | süvis meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile |
| a1 | = | Loa funktsioon |

Loa

=

kogupikkus (käesoleva määruse artikkel 2)

B1

=

laius meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

T1

=

süvis meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

a1

=

Loa funktsioon

1. JAANUARIL 1995 OLEMAS OLNUD VÄHEM KUI 15-MEETRISE KOGUPIKKUSEGA LAEVAD

1. jaanuaril 1995 olemas olnud vähem kui 15-meetrise kogupikkusega kalalaevade kogumahutavust määratletakse järgmiselt:

GT = K1 · V

kus V on maht, mis leitakse järgmiselt:

V = a2(Loa · B1 · T1)

kus:

| Loa | = | kogupikkus (käesoleva määruse artikkel 2) |
| --- | --- | --- |
| B1 | = | laius meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile |
| T1 | = | süvis meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile |
| a2 | = | Loa funktsioon |

Loa

=

kogupikkus (käesoleva määruse artikkel 2)

B1

=

laius meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

T1

=

süvis meetrites vastavalt 1969. aasta konventsioonile

a2

=

Loa funktsioon

Funktsioonid a1 ja a2 määratakse kindlaks liikmesriikide laevastikest kogutud representatiivsete valimite statistilise analüüsi põhjal. Need valimid esitatakse koos mõõtmete B1 ja T1 määratluste ning valemite kohaldamise üksikasjalike reeglitega komisjoni otsuses.

---

II LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD MÄÄRUS KOOS HILISEMATE MUUDATUSEGA

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86 | (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1) |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 3259/94 | (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11) |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2930/86

(EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 3259/94

(EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11)

---

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EMÜ) nr 2930/86 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt a | — |
| Artikli 4 lõike 1 punkt b | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt c | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt d | — |
| Artikli 4 lõike 1 punkt e | — |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikkel 9 |
| Artikli 7 lõige 2 | — |
| Lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Määrus (EMÜ) nr 2930/86

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 lõike 1 punkt a

—

Artikli 4 lõike 1 punkt b

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 punkt c

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 punkt d

—

Artikli 4 lõike 1 punkt e

—

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

Artikli 7 lõige 1

Artikkel 9

Artikli 7 lõige 2

—

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/1131,

14. juuni 2017,

rahaturufondide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahaturufond pakub lühiajalist rahastamist finantseerimisasutustele, äriühingutele ja valitsustele. Nende rahastamisega toetab rahaturufond liidu majanduse rahastamist. Finantseerimisasutused, äriühingud ja valitsused kasutavad rahaturufondi investeerimist selleks, et oma krediidiriski ja riskipositsioone tõhusalt hajutada ja mitte panustada üksnes pangahoiustele. |
| --- | --- |

(1)

Rahaturufond pakub lühiajalist rahastamist finantseerimisasutustele, äriühingutele ja valitsustele. Nende rahastamisega toetab rahaturufond liidu majanduse rahastamist. Finantseerimisasutused, äriühingud ja valitsused kasutavad rahaturufondi investeerimist selleks, et oma krediidiriski ja riskipositsioone tõhusalt hajutada ja mitte panustada üksnes pangahoiustele.

| (2) | Nõudluse poolel on rahaturufond lühiajaline rahavoogude juhtimise vahend, mis tagab kõrge likviidsuse, hajutatuse ning investeeringu põhiosa stabiilse väärtuse koos turupõhise tootlusega. Rahaturufonde kasutavad peamiselt äriühingud, kes soovivad üleliigset raha lühiajaliselt investeerida. Seega on rahaturufond otsustava tähtsusega lüliks lühiajalise rahavajaduse ja selle täitmise vahel. |
| --- | --- |

(2)

Nõudluse poolel on rahaturufond lühiajaline rahavoogude juhtimise vahend, mis tagab kõrge likviidsuse, hajutatuse ning investeeringu põhiosa stabiilse väärtuse koos turupõhise tootlusega. Rahaturufonde kasutavad peamiselt äriühingud, kes soovivad üleliigset raha lühiajaliselt investeerida. Seega on rahaturufond otsustava tähtsusega lüliks lühiajalise rahavajaduse ja selle täitmise vahel.

| (3) | Finantskriisi ajal toimunud sündmused tõid esile mitmed rahaturufondi tunnusjooned, mis muudavad rahaturufondid kaitsetuks, kui finantsturgudel tekib probleeme, mistõttu võib juhtuda, et rahaturufondid levitavad ja võimendavad finantssüsteemi kaudu riske. Kui nende varade väärtus, millesse rahaturufond on investeerinud, hakkab eelkõige halvenenud turutingimustes langema, ei saa rahaturufond alati pidada kinni investoritele antud lubadusest osakud või aktsiad kohe tagasi võtta ning säilitada nende põhiväärtus. Selline olukord, mis võib Finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) hinnangul mõjutada eriti tõsiselt püsiva või stabiilse puhasväärtusega rahaturufonde, võib põhjustada tagasivõtmistaotluste massilise ja ootamatu esitamise, millel võivad omakorda olla ulatuslikud makromajanduslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

(3)

Finantskriisi ajal toimunud sündmused tõid esile mitmed rahaturufondi tunnusjooned, mis muudavad rahaturufondid kaitsetuks, kui finantsturgudel tekib probleeme, mistõttu võib juhtuda, et rahaturufondid levitavad ja võimendavad finantssüsteemi kaudu riske. Kui nende varade väärtus, millesse rahaturufond on investeerinud, hakkab eelkõige halvenenud turutingimustes langema, ei saa rahaturufond alati pidada kinni investoritele antud lubadusest osakud või aktsiad kohe tagasi võtta ning säilitada nende põhiväärtus. Selline olukord, mis võib Finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) hinnangul mõjutada eriti tõsiselt püsiva või stabiilse puhasväärtusega rahaturufonde, võib põhjustada tagasivõtmistaotluste massilise ja ootamatu esitamise, millel võivad omakorda olla ulatuslikud makromajanduslikud tagajärjed.

| (4) | Massiline tagasivõtmistaotluste esitamine võiks sundida rahaturufonde müüma osa investeerimisvaradest langeval turul, mis võib aidata kaasa likviidsuskriisi tekkele. Sellistes tingimustes võivad rahaturu emitendid sattuda juhul, kui kommertsväärtpaberite ja muude rahaturuinstrumentide turud kokku kuivavad, tõsistesse rahastamisraskustesse. See võib omakorda kanduda üle lühiajalise rahastamise turgudele ja otseselt raskendada finantseerimisasutuste, äriühingute ja valitsuste ning järelikult kogu majanduse rahastamist. |
| --- | --- |

(4)

Massiline tagasivõtmistaotluste esitamine võiks sundida rahaturufonde müüma osa investeerimisvaradest langeval turul, mis võib aidata kaasa likviidsuskriisi tekkele. Sellistes tingimustes võivad rahaturu emitendid sattuda juhul, kui kommertsväärtpaberite ja muude rahaturuinstrumentide turud kokku kuivavad, tõsistesse rahastamisraskustesse. See võib omakorda kanduda üle lühiajalise rahastamise turgudele ja otseselt raskendada finantseerimisasutuste, äriühingute ja valitsuste ning järelikult kogu majanduse rahastamist.

| (5) | Varahaldurid, keda toetavad sponsorid, võivad otsustada anda oma rahaturufondide likviidsuse ja stabiilsuse säilitamiseks toetust. Sageli on sponsorid sunnitud toetama nende enda spondeeritavaid rahaturufonde, mille väärtus kahaneb maineriski ja hirmu tõttu, et paanika võib edasi kanduda sponsorite muudesse äritegevustesse. Rahaturufondi suurusest ja investeeringutest väljumise surve ulatusest sõltuvalt võib sponsortoetus kasvada nii suureks, et see ületab kasutada olevaid reserve. Seetõttu ei tohiks rahaturufond saada toetust kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(5)

Varahaldurid, keda toetavad sponsorid, võivad otsustada anda oma rahaturufondide likviidsuse ja stabiilsuse säilitamiseks toetust. Sageli on sponsorid sunnitud toetama nende enda spondeeritavaid rahaturufonde, mille väärtus kahaneb maineriski ja hirmu tõttu, et paanika võib edasi kanduda sponsorite muudesse äritegevustesse. Rahaturufondi suurusest ja investeeringutest väljumise surve ulatusest sõltuvalt võib sponsortoetus kasvada nii suureks, et see ületab kasutada olevaid reserve. Seetõttu ei tohiks rahaturufond saada toetust kolmandalt isikult.

| (6) | Siseturu usaldusväärsuse ja stabiilsuse säilitamiseks on vaja sätestada rahaturufondi toimimise normid, eelkõige need, mis käsitlevad rahaturufondi investeeringute portfellide struktuuri. Õigusnormide eesmärk on muuta rahaturufondid vastupidavamaks ja vähendada negatiivse mõju ülekandumise võimalusi. Kogu liidus on vaja kehtestada ühtsed normid, et tagada rahaturufondide suutlikkus täita investorite tagasivõtmistaotlusi, seda eriti halvenenud turutingimustes. Rahaturufondi investeeringute portfelli käsitlevaid ühtseid norme on vaja ka selleks, et tagada rahaturufondide suutlikkus tulla toime tagasivõtmistaotluste massilise ja ootamatu esitamisega suure hulga investorite poolt. |
| --- | --- |

(6)

Siseturu usaldusväärsuse ja stabiilsuse säilitamiseks on vaja sätestada rahaturufondi toimimise normid, eelkõige need, mis käsitlevad rahaturufondi investeeringute portfellide struktuuri. Õigusnormide eesmärk on muuta rahaturufondid vastupidavamaks ja vähendada negatiivse mõju ülekandumise võimalusi. Kogu liidus on vaja kehtestada ühtsed normid, et tagada rahaturufondide suutlikkus täita investorite tagasivõtmistaotlusi, seda eriti halvenenud turutingimustes. Rahaturufondi investeeringute portfelli käsitlevaid ühtseid norme on vaja ka selleks, et tagada rahaturufondide suutlikkus tulla toime tagasivõtmistaotluste massilise ja ootamatu esitamisega suure hulga investorite poolt.

| (7) | Rahaturufonde käsitlevaid ühtseid norme on vaja lisaks selleks, et tagada finantseerimisasutuste, lühiajalisi võlakohustusi emiteerivate äriühingute ja valitsuste jaoks lühiajalise kapitalituru tõrgeteta toimimine. Õigusnormidega on samuti vaja tagada rahaturufondide investorite võrdne kohtlemine ning selle vältimine, et tagasivõtmise hilised taotlejad asetatakse ebasoodsamasse olukorda juhul, kui tagasivõtmine on ajutiselt peatatud või kui rahaturufond likvideeritakse. |
| --- | --- |

(7)

Rahaturufonde käsitlevaid ühtseid norme on vaja lisaks selleks, et tagada finantseerimisasutuste, lühiajalisi võlakohustusi emiteerivate äriühingute ja valitsuste jaoks lühiajalise kapitalituru tõrgeteta toimimine. Õigusnormidega on samuti vaja tagada rahaturufondide investorite võrdne kohtlemine ning selle vältimine, et tagasivõtmise hilised taotlejad asetatakse ebasoodsamasse olukorda juhul, kui tagasivõtmine on ajutiselt peatatud või kui rahaturufond likvideeritakse.

| (8) | Rahaturufondide usaldatavusnõuded tuleb ühtlustada, sätestades selged normid, millega kehtestada rahaturufondidele ja nende valitsejatele kõikjal liidus otsesed kohustused. See parandaks rahaturufondide kui valitsuste ja ettevõtlussektori lühiajalise finantseerimise allika stabiilsust kõikjal liidus. See tagaks ka selle, et rahaturufondid jäävad liidu majanduse rahavoogude juhtimise usaldusväärseks vahendiks ka edaspidi. |
| --- | --- |

(8)

Rahaturufondide usaldatavusnõuded tuleb ühtlustada, sätestades selged normid, millega kehtestada rahaturufondidele ja nende valitsejatele kõikjal liidus otsesed kohustused. See parandaks rahaturufondide kui valitsuste ja ettevõtlussektori lühiajalise finantseerimise allika stabiilsust kõikjal liidus. See tagaks ka selle, et rahaturufondid jäävad liidu majanduse rahavoogude juhtimise usaldusväärseks vahendiks ka edaspidi.

| (9) | Üks aasta pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee võttis 19. mail 2010 vastu suunised Euroopa rahaturufondide ühtse määratlemise kohta, mille eesmärk oli luua liidu rahaturufondidele ühtsed miinimumtingimused, kohaldasid neid vaid 12 liikmesriiki, mis näitab lahknevate riigisiseste õigusnormide püsivust. Liikmesriikide erinevate lähenemisviiside tõttu ei ole võimalik tulla toime rahaturgude kaitsetusega liidus ega leevendada negatiivse mõju ülekandumise riski ning see seab ohtu siseturu toimimise ja stabiilsuse, nagu näitas finantskriis. Seega on käesolevas määruses sätestatud rahaturufonde käsitlevate ühtsete normide eesmärk tagada investorite kõrgetasemeline kaitse ning ennetada ja leevendada võimalikke negatiivse mõju ülekandumise riske, mis tulenevad rahaturufondidele võimalikust investorite massilisest väljumisest investeeringutest. |
| --- | --- |

(9)

Üks aasta pärast seda, kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee võttis 19. mail 2010 vastu suunised Euroopa rahaturufondide ühtse määratlemise kohta, mille eesmärk oli luua liidu rahaturufondidele ühtsed miinimumtingimused, kohaldasid neid vaid 12 liikmesriiki, mis näitab lahknevate riigisiseste õigusnormide püsivust. Liikmesriikide erinevate lähenemisviiside tõttu ei ole võimalik tulla toime rahaturgude kaitsetusega liidus ega leevendada negatiivse mõju ülekandumise riski ning see seab ohtu siseturu toimimise ja stabiilsuse, nagu näitas finantskriis. Seega on käesolevas määruses sätestatud rahaturufonde käsitlevate ühtsete normide eesmärk tagada investorite kõrgetasemeline kaitse ning ennetada ja leevendada võimalikke negatiivse mõju ülekandumise riske, mis tulenevad rahaturufondidele võimalikust investorite massilisest väljumisest investeeringutest.

| (10) | Rahaturufonde käsitlevaid norme sätestava määruse puudumisel võidakse liikmesriikide tasandil jätkata lahknevate meetmete võtmist. Sellised meetmed põhjustaksid jätkuvalt olulisi konkurentsimoonutusi, sest investeeringute kaitsmise peamistes normides on märkimisväärseid erinevusi. Lahknevused investeeringute portfellide koosseisu, kõlblike varade, nende lunastamise, likviidsuse ja hajutatuse ning rahaturuinstrumentide emitentide krediidikvaliteedi nõuetes toovad kaasa erinevusi investorite kaitses, sest rahaturufondiga seotud investeerimisettepanekute riskid on erineva tasemega. Seetõttu on oluline võtta vastu ühtsed õigusnormid, et vältida negatiivse mõju ülekandumist lühiajalisel kapitaliturul, mis ohustaks liidu finantsturu stabiilsust. Süsteemse riski leevendamiseks peaksid püsiva puhasväärtusega rahaturufondid tegutsema liidus ainult valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondina. |
| --- | --- |

(10)

Rahaturufonde käsitlevaid norme sätestava määruse puudumisel võidakse liikmesriikide tasandil jätkata lahknevate meetmete võtmist. Sellised meetmed põhjustaksid jätkuvalt olulisi konkurentsimoonutusi, sest investeeringute kaitsmise peamistes normides on märkimisväärseid erinevusi. Lahknevused investeeringute portfellide koosseisu, kõlblike varade, nende lunastamise, likviidsuse ja hajutatuse ning rahaturuinstrumentide emitentide krediidikvaliteedi nõuetes toovad kaasa erinevusi investorite kaitses, sest rahaturufondiga seotud investeerimisettepanekute riskid on erineva tasemega. Seetõttu on oluline võtta vastu ühtsed õigusnormid, et vältida negatiivse mõju ülekandumist lühiajalisel kapitaliturul, mis ohustaks liidu finantsturu stabiilsust. Süsteemse riski leevendamiseks peaksid püsiva puhasväärtusega rahaturufondid tegutsema liidus ainult valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondina.

| (11) | Rahaturufonde käsitlevad uued normid põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil 2009/65/EÜ, (4) mis on vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondide) loomise, valitsemise ja turustamise õigusraamistik liidus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil 2011/61/EL, (5) mis on alternatiivsete investeerimisfondide loomise, valitsemise ja turustamise õigusraamistik liidus. |
| --- | --- |

(11)

Rahaturufonde käsitlevad uued normid põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil 2009/65/EÜ, (4) mis on vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondide) loomise, valitsemise ja turustamise õigusraamistik liidus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivil 2011/61/EL, (5) mis on alternatiivsete investeerimisfondide loomise, valitsemise ja turustamise õigusraamistik liidus.

| (12) | Liidus võivad investeerimisfondid tegutseda eurofondidena, mida valitsevad direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsejad või äriühinguna asutatud eurofondid, või alternatiivsete investeerimisfondidena, mida valitsevad direktiivi 2011/61/EL alusel registreeritud või tegevusloa saanud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad. Rahaturufonde käsitlevad uued normid tuginevad nimetatud direktiivide ning nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega loodud kehtivale õigusraamistikule ja seega tuleks neid kohaldada lisaks kõnealustes direktiivides sätestatud normidele. Peale selle tuleks rahaturufondide suhtes kohaldada kehtivas õigusraamistikus sätestatud valitsemise ja turustamise norme, võttes arvesse seda, kas tegemist on eurofondide või alternatiivsete investeerimisfondidega. Samamoodi tuleks rahaturufondide piiriülese tegevuse suhtes kohaldada direktiivides 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL piiriülese teenuste osutamise ja asutamisvabaduse kohta kehtestatud norme. Samas tuleks jätta sõnaselgelt kohaldamata mitmed eurofondide investeerimispoliitikat käsitlevad normid, mis on sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ VII peatükis. |
| --- | --- |

(12)

Liidus võivad investeerimisfondid tegutseda eurofondidena, mida valitsevad direktiivi 2009/65/EÜ alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsejad või äriühinguna asutatud eurofondid, või alternatiivsete investeerimisfondidena, mida valitsevad direktiivi 2011/61/EL alusel registreeritud või tegevusloa saanud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad. Rahaturufonde käsitlevad uued normid tuginevad nimetatud direktiivide ning nende rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega loodud kehtivale õigusraamistikule ja seega tuleks neid kohaldada lisaks kõnealustes direktiivides sätestatud normidele. Peale selle tuleks rahaturufondide suhtes kohaldada kehtivas õigusraamistikus sätestatud valitsemise ja turustamise norme, võttes arvesse seda, kas tegemist on eurofondide või alternatiivsete investeerimisfondidega. Samamoodi tuleks rahaturufondide piiriülese tegevuse suhtes kohaldada direktiivides 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL piiriülese teenuste osutamise ja asutamisvabaduse kohta kehtestatud norme. Samas tuleks jätta sõnaselgelt kohaldamata mitmed eurofondide investeerimispoliitikat käsitlevad normid, mis on sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ VII peatükis.

| (13) | Ühtlustatud norme tuleks kohaldada investeerimisfondidele, mille tunnused vastavad rahaturufondidele omastele tunnustele. Uute rahaturufonde käsitlevate normide järgimine peaks olema kohustuslik eurofondidele ja alternatiivsetele investeerimisfondidele, mille eesmärk on tagada rahaturu intressimäärade liikumist järgiv investeeringutasuvus või säilitada investeeringute väärtus ja kes püüavad saavutada neid eesmärke, investeerides lühiajalistesse varadesse, nagu rahaturuinstrumendid ja deposiidid, või sõlmides pöördrepolepinguid või teatavaid tuletislepinguid ainsa eesmärgiga maandada fondi muude investeeringutega kaasnevaid riske. |
| --- | --- |

(13)

Ühtlustatud norme tuleks kohaldada investeerimisfondidele, mille tunnused vastavad rahaturufondidele omastele tunnustele. Uute rahaturufonde käsitlevate normide järgimine peaks olema kohustuslik eurofondidele ja alternatiivsetele investeerimisfondidele, mille eesmärk on tagada rahaturu intressimäärade liikumist järgiv investeeringutasuvus või säilitada investeeringute väärtus ja kes püüavad saavutada neid eesmärke, investeerides lühiajalistesse varadesse, nagu rahaturuinstrumendid ja deposiidid, või sõlmides pöördrepolepinguid või teatavaid tuletislepinguid ainsa eesmärgiga maandada fondi muude investeeringutega kaasnevaid riske.

| (14) | Rahaturufondide eripära tuleneb selliste varade kombinatsioonist, millesse nad investeerivad, ja taotletavatest eesmärkidest. Eesmärk tagada rahaturu intressimäärade liikumist järgiv investeeringutasuvus ja eesmärk säilitada investeeringute väärtus ei välista teineteist. Rahaturufondil võib olla üks neist eesmärkidest või mõlemad eesmärgid. |
| --- | --- |

(14)

Rahaturufondide eripära tuleneb selliste varade kombinatsioonist, millesse nad investeerivad, ja taotletavatest eesmärkidest. Eesmärk tagada rahaturu intressimäärade liikumist järgiv investeeringutasuvus ja eesmärk säilitada investeeringute väärtus ei välista teineteist. Rahaturufondil võib olla üks neist eesmärkidest või mõlemad eesmärgid.

| (15) | Eesmärki tagada kasum vastavalt rahaturu intressimääradele tuleb mõista laiemas tähenduses. Oodatav kasum ei pea olema täpselt kooskõlas EONIA, Libori, Euribori või rahaturu mis tahes muu asjaomase intressimääraga. Eesmärk, millega püütakse ületada rahaturu intressimäära väikese marginaaliga, ei tähenda seda, et eurofond või alternatiivne investeerimisfond jääksid käesolevas määruses sätestatud uute ühtsete õigusnormide kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(15)

Eesmärki tagada kasum vastavalt rahaturu intressimääradele tuleb mõista laiemas tähenduses. Oodatav kasum ei pea olema täpselt kooskõlas EONIA, Libori, Euribori või rahaturu mis tahes muu asjaomase intressimääraga. Eesmärk, millega püütakse ületada rahaturu intressimäära väikese marginaaliga, ei tähenda seda, et eurofond või alternatiivne investeerimisfond jääksid käesolevas määruses sätestatud uute ühtsete õigusnormide kohaldamisalast välja.

| (16) | Eesmärk säilitada investeeringu väärtus ei tähenda rahaturufondi antavat kapitaligarantiid. Seda tuleb mõista eesmärgina, mida eurofond või alternatiivne investeerimisfond püüab saavutada. Investeeringute väärtuse vähenemine ei tähenda, et investeerimisfond on investeeringu väärtuse säilitamise eesmärki muutnud. |
| --- | --- |

(16)

Eesmärk säilitada investeeringu väärtus ei tähenda rahaturufondi antavat kapitaligarantiid. Seda tuleb mõista eesmärgina, mida eurofond või alternatiivne investeerimisfond püüab saavutada. Investeeringute väärtuse vähenemine ei tähenda, et investeerimisfond on investeeringu väärtuse säilitamise eesmärki muutnud.

| (17) | On oluline, et eurofonde ja alternatiivseid investeerimisfonde, millel on rahaturufondide tunnused, käsitataks rahaturufondidena ning et nende suutlikkust täita pidevalt rahaturufonde käsitlevaid uusi ühtseid õigusnorme saaks vahetult kontrollida. Seetõttu peaksid rahaturufondidele tegevusloa andma pädevad asutused. Vastavalt direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud ühtlustatud menetlusele peaks eurofondile rahaturufondi tegevusloa andmine toimuma eurofondi tegevusloa andmise raames. Kuna direktiivi 2011/61/EL alusel alternatiivsetele investeerimisfondidele tegevusloa andmise ja järelevalve ühtlustatud menetlusi ei kohaldata, on vaja ette näha ühtsed tegevusloa andmise põhinõuded, mis kajastaksid eurofondide kohta kehtivaid ühtlustatud norme. Need menetlused peaksid tagama, et rahaturufondina tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja on direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja. |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et eurofonde ja alternatiivseid investeerimisfonde, millel on rahaturufondide tunnused, käsitataks rahaturufondidena ning et nende suutlikkust täita pidevalt rahaturufonde käsitlevaid uusi ühtseid õigusnorme saaks vahetult kontrollida. Seetõttu peaksid rahaturufondidele tegevusloa andma pädevad asutused. Vastavalt direktiivis 2009/65/EÜ sätestatud ühtlustatud menetlusele peaks eurofondile rahaturufondi tegevusloa andmine toimuma eurofondi tegevusloa andmise raames. Kuna direktiivi 2011/61/EL alusel alternatiivsetele investeerimisfondidele tegevusloa andmise ja järelevalve ühtlustatud menetlusi ei kohaldata, on vaja ette näha ühtsed tegevusloa andmise põhinõuded, mis kajastaksid eurofondide kohta kehtivaid ühtlustatud norme. Need menetlused peaksid tagama, et rahaturufondina tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja on direktiivi 2011/61/EL kohaselt tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja.

| (18) | Tagamaks, et rahaturufonde käsitlevad uued ühtsed õigusnormid kehtivad kõikidele rahaturufondide tunnustega investeerimisfondidele, tuleks keelata kasutada nimetust „rahaturufond“ või mis tahes muud väljendit, mis viitab sellele, et investeerimisfondil on rahaturufondiga ühised tunnused, välja arvatud juhul, kui see ettevõtja on käesoleva määruse alusel saanud rahaturufondi tegevusloa. Käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidmise vältimiseks peaksid pädevad asutused teostama järelevalvet nende jurisdiktsioonis asutatud või turustatavate investeerimisfondide turutavade üle, et kontrollida, et nad ei väärkasuta rahaturufondi nimetust ega osuta endale kui rahaturufondile, ilma et nad järgiksid uut õigusraamistikku. |
| --- | --- |

(18)

Tagamaks, et rahaturufonde käsitlevad uued ühtsed õigusnormid kehtivad kõikidele rahaturufondide tunnustega investeerimisfondidele, tuleks keelata kasutada nimetust „rahaturufond“ või mis tahes muud väljendit, mis viitab sellele, et investeerimisfondil on rahaturufondiga ühised tunnused, välja arvatud juhul, kui see ettevõtja on käesoleva määruse alusel saanud rahaturufondi tegevusloa. Käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidmise vältimiseks peaksid pädevad asutused teostama järelevalvet nende jurisdiktsioonis asutatud või turustatavate investeerimisfondide turutavade üle, et kontrollida, et nad ei väärkasuta rahaturufondi nimetust ega osuta endale kui rahaturufondile, ilma et nad järgiksid uut õigusraamistikku.

| (19) | Arvestades asjaolu, et eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide õiguslik vorm võib erineda ning ei pruugi tingimata anda juriidilise isiku staatust, tuleks käesoleva määruse sätteid, millega rahaturufondile pannakse tegutsemiskohustus, käsitada nii, et need osutavad rahaturufondi valitsejale, kui rahaturufond on selline eurofond või alternatiivne investeerimisfond, mis ei saa ise tegutseda, sest ta ise ei ole juriidiline isik. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades asjaolu, et eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide õiguslik vorm võib erineda ning ei pruugi tingimata anda juriidilise isiku staatust, tuleks käesoleva määruse sätteid, millega rahaturufondile pannakse tegutsemiskohustus, käsitada nii, et need osutavad rahaturufondi valitsejale, kui rahaturufond on selline eurofond või alternatiivne investeerimisfond, mis ei saa ise tegutseda, sest ta ise ei ole juriidiline isik.

| (20) | Rahaturufondide investeeringute portfelli nõuetes tuleks selgelt määrata need vara kategooriad, millesse rahaturufond tohib investeerida, ja tingimused, mille korral ta tohib seda teha. Rahaturufondide usaldusväärsuse tagamiseks peaks rahaturufondidel olema ka keelatud teha teatavaid finantstehinguid, mis seaksid ohtu nende investeerimisstrateegia ja eesmärgid. |
| --- | --- |

(20)

Rahaturufondide investeeringute portfelli nõuetes tuleks selgelt määrata need vara kategooriad, millesse rahaturufond tohib investeerida, ja tingimused, mille korral ta tohib seda teha. Rahaturufondide usaldusväärsuse tagamiseks peaks rahaturufondidel olema ka keelatud teha teatavaid finantstehinguid, mis seaksid ohtu nende investeerimisstrateegia ja eesmärgid.

| (21) | Rahaturuinstrumendid on vabalt võõrandatavad instrumendid, millega kaubeldakse tavaliselt rahaturgudel ning mis hõlmavad riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirju, hoiusesertifikaate, kommertsväärtpabereid, pangaaktsepte või keskmise või lühikese tähtajaga võlaväärtpabereid. Rahaturufondidel peaks olema lubatud investeerida rahaturuinstrumentidesse üksnes sel määral, mil need vastavad lunastamise tähtajaga seotud piirangutele, ning kui rahaturufond peab nende krediidikvaliteeti heaks. |
| --- | --- |

(21)

Rahaturuinstrumendid on vabalt võõrandatavad instrumendid, millega kaubeldakse tavaliselt rahaturgudel ning mis hõlmavad riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirju, hoiusesertifikaate, kommertsväärtpabereid, pangaaktsepte või keskmise või lühikese tähtajaga võlaväärtpabereid. Rahaturufondidel peaks olema lubatud investeerida rahaturuinstrumentidesse üksnes sel määral, mil need vastavad lunastamise tähtajaga seotud piirangutele, ning kui rahaturufond peab nende krediidikvaliteeti heaks.

| (22) | Lisaks sellele, et rahaturufond investeerib vastavalt oma fonditingimustele või põhikirjale pangahoiustesse, peaks olema võimalik lubada rahaturufondil omada täiendavaid likviidseid varasid, näiteks igal hetkel kättesaadavat raha pangakontol. Täiendava likviidse vara omamine võiks olla muu hulgas põhjendatud jooksvate või erakorraliste maksete tegemise vajadusega, müügi puhul aga ajaga, mida on vaja kõlblikesse varadesse reinvesteerimiseks. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks sellele, et rahaturufond investeerib vastavalt oma fonditingimustele või põhikirjale pangahoiustesse, peaks olema võimalik lubada rahaturufondil omada täiendavaid likviidseid varasid, näiteks igal hetkel kättesaadavat raha pangakontol. Täiendava likviidse vara omamine võiks olla muu hulgas põhjendatud jooksvate või erakorraliste maksete tegemise vajadusega, müügi puhul aga ajaga, mida on vaja kõlblikesse varadesse reinvesteerimiseks.

| (23) | Väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid, tuleks käsitada kõlblikena ulatuses, mil määral need vastavad teatavatele nõuetele. Tulenevalt asjaolust, et finantskriisi ajal olid teatavad väärtpaberistamised eriti ebastabiilsed, tuleks väärpaberistamistele ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitele kehtestada teatavad kvaliteedikriteeriumid tagamaks, et ainult tulemuslikke väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid käsitataks kõlblikena. Kuni ajani, mil kavandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste kohta (kavandatud lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste määrus) võetakse vastu ning see muutub kohaldatavaks käesoleva määruse tarvis, peaks rahaturufondidel olema lubatud investeerida väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse kuni 15 % oma varadest. Komisjon peaks võtma vastu delegeeritud õigusakti tagamaks, et käesoleva määruse tarvis kohaldatakse lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste kindlakstegemise kriteeriume. Alates ajast, mil nimetatud delegeeritud õigusakti kohaldama hakatakse, peaks rahaturufondidel olema lubatud investeerida väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse kuni 20 % oma varadest, millest kuni 15 % peaks olema võimalik investeerida väärpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse, mis ei ole lihtsad, läbipaistvad ja standardsed väärtpaberistamised. |
| --- | --- |

(23)

Väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid, tuleks käsitada kõlblikena ulatuses, mil määral need vastavad teatavatele nõuetele. Tulenevalt asjaolust, et finantskriisi ajal olid teatavad väärtpaberistamised eriti ebastabiilsed, tuleks väärpaberistamistele ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitele kehtestada teatavad kvaliteedikriteeriumid tagamaks, et ainult tulemuslikke väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid käsitataks kõlblikena. Kuni ajani, mil kavandatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste kohta (kavandatud lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste määrus) võetakse vastu ning see muutub kohaldatavaks käesoleva määruse tarvis, peaks rahaturufondidel olema lubatud investeerida väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse kuni 15 % oma varadest. Komisjon peaks võtma vastu delegeeritud õigusakti tagamaks, et käesoleva määruse tarvis kohaldatakse lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste kindlakstegemise kriteeriume. Alates ajast, mil nimetatud delegeeritud õigusakti kohaldama hakatakse, peaks rahaturufondidel olema lubatud investeerida väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse kuni 20 % oma varadest, millest kuni 15 % peaks olema võimalik investeerida väärpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse, mis ei ole lihtsad, läbipaistvad ja standardsed väärtpaberistamised.

| (24) | Hoiustesse peaks rahaturufondil olema lubatud investeerida juhul, kui tal on võimalik raha igal ajal välja võtta. Tegelikku võimalust raha välja võtta piiraks see, kui trahv raha enneaegse väljavõtmise eest oleks nii suur, et ületab enne väljavõtmist kogunenud intressi. Seetõttu peaks rahaturufond hoolikalt vältima hoiustamist krediidiasutustes, mis nõuavad keskmisest suuremaid trahve, või ülemäära pikaajaliste hoiuste tegemist, kui see toob kaasa ülemäära suured trahvid. |
| --- | --- |

(24)

Hoiustesse peaks rahaturufondil olema lubatud investeerida juhul, kui tal on võimalik raha igal ajal välja võtta. Tegelikku võimalust raha välja võtta piiraks see, kui trahv raha enneaegse väljavõtmise eest oleks nii suur, et ületab enne väljavõtmist kogunenud intressi. Seetõttu peaks rahaturufond hoolikalt vältima hoiustamist krediidiasutustes, mis nõuavad keskmisest suuremaid trahve, või ülemäära pikaajaliste hoiuste tegemist, kui see toob kaasa ülemäära suured trahvid.

| (25) | Selleks et võtta arvesse liidus esinevate pangandusstruktuuride erinevusi, eelkõige mis puudutab väiksemaid liikmesriike või liikmesriike, kus pangandussektor on tugevalt kontsentreeritud ja kus rahaturufondil oleks ebaökonoomne kasutada teise liikmesriigi krediidiasutuse teenuseid, näiteks kui sellega kaasneks konverteerimise vajadus koos kõigi sellega kaasnevate kulude ja riskidega, tuleks lubada suuremat paindlikkust hajutamise nõude osas, mis puudutab hoiustamist samas krediidiasutuses. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et võtta arvesse liidus esinevate pangandusstruktuuride erinevusi, eelkõige mis puudutab väiksemaid liikmesriike või liikmesriike, kus pangandussektor on tugevalt kontsentreeritud ja kus rahaturufondil oleks ebaökonoomne kasutada teise liikmesriigi krediidiasutuse teenuseid, näiteks kui sellega kaasneks konverteerimise vajadus koos kõigi sellega kaasnevate kulude ja riskidega, tuleks lubada suuremat paindlikkust hajutamise nõude osas, mis puudutab hoiustamist samas krediidiasutuses.

| (26) | Nende finantstuletisinstrumentide eesmärk, millesse rahaturufondid võivad investeerida, peaks olema üksnes maandada intressimäära- ja valuutariski, ning nende hinda mõjutavateks teguriteks peaksid olema ainult intressimäärad, valuutakursid, valuutad või neid kategooriaid kajastavad indeksid. Muu eesmärgiga või muul alusvaral põhinevate tuletisinstrumentide kasutamine peaks olema keelatud. Tuletisinstrumentide kasutamine peaks üksnes täiendama rahaturufondi strateegiat, kuid mitte olema rahaturufondi eesmärkide saavutamisel peamine vahend. Kui rahaturufond investeerib varasse, mille väärtus on kajastatud muus valuutas kui rahaturufondi valuuta, peaks rahaturufondi valitseja maandama kogu valuutariski positsiooni, sealhulgas tuletisinstrumentide kaudu. Rahaturufondidel peaks olema õigus investeerida finantstuletisinstrumentidesse, millega kaubeldakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis a, b või c osutatud reguleeritud turul või börsiväliselt, kui on täidetud teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(26)

Nende finantstuletisinstrumentide eesmärk, millesse rahaturufondid võivad investeerida, peaks olema üksnes maandada intressimäära- ja valuutariski, ning nende hinda mõjutavateks teguriteks peaksid olema ainult intressimäärad, valuutakursid, valuutad või neid kategooriaid kajastavad indeksid. Muu eesmärgiga või muul alusvaral põhinevate tuletisinstrumentide kasutamine peaks olema keelatud. Tuletisinstrumentide kasutamine peaks üksnes täiendama rahaturufondi strateegiat, kuid mitte olema rahaturufondi eesmärkide saavutamisel peamine vahend. Kui rahaturufond investeerib varasse, mille väärtus on kajastatud muus valuutas kui rahaturufondi valuuta, peaks rahaturufondi valitseja maandama kogu valuutariski positsiooni, sealhulgas tuletisinstrumentide kaudu. Rahaturufondidel peaks olema õigus investeerida finantstuletisinstrumentidesse, millega kaubeldakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis a, b või c osutatud reguleeritud turul või börsiväliselt, kui on täidetud teatavad tingimused.

| (27) | Pöördrepolepinguid peaksid rahaturufondid saama kasutada ülemäärase raha väga lühiajaliseks investeerimiseks, tingimusel et positsioon on täielikult tagatistega kaetud. Investorite kaitsmiseks on vaja tagada, et pöördrepolepingute raames antavad tagatised on kvaliteetsed ega ole suures korrelatsioonis vastaspoole tulemuslikkusega, et vältida negatiivset mõju vastaspoole makseviivituse korral. Lisaks peaks rahaturufondil olema lubatud investeerida kuni 10 % oma varadest repolepingutesse. Rahaturufondid ei tohiks kasutada muid tõhusa portfellihalduse meetodeid, sealhulgas väärtpaberite laenuks andmist ega võtmist, sest need võivad piirata rahaturufondi investeerimiseesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(27)

Pöördrepolepinguid peaksid rahaturufondid saama kasutada ülemäärase raha väga lühiajaliseks investeerimiseks, tingimusel et positsioon on täielikult tagatistega kaetud. Investorite kaitsmiseks on vaja tagada, et pöördrepolepingute raames antavad tagatised on kvaliteetsed ega ole suures korrelatsioonis vastaspoole tulemuslikkusega, et vältida negatiivset mõju vastaspoole makseviivituse korral. Lisaks peaks rahaturufondil olema lubatud investeerida kuni 10 % oma varadest repolepingutesse. Rahaturufondid ei tohiks kasutada muid tõhusa portfellihalduse meetodeid, sealhulgas väärtpaberite laenuks andmist ega võtmist, sest need võivad piirata rahaturufondi investeerimiseesmärkide saavutamist.

| (28) | Rahaturufondide riskivõtmise piiramiseks tuleb vähendada vastaspoole riski, kehtestades rahaturufondide investeeringute portfellile selged investeeringute hajutamise nõuded. Seetõttu peaksid pöördrepolepingud olema täielikult tagatistega kaetud ja tegevusriski piiramiseks ei tohiks ükski pöördrepolepingu vastaspool moodustada rahaturufondi varadest rohkem kui 15 %. Kõigile börsivälistele tuletisinstrumentidele tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (6). |
| --- | --- |

(28)

Rahaturufondide riskivõtmise piiramiseks tuleb vähendada vastaspoole riski, kehtestades rahaturufondide investeeringute portfellile selged investeeringute hajutamise nõuded. Seetõttu peaksid pöördrepolepingud olema täielikult tagatistega kaetud ja tegevusriski piiramiseks ei tohiks ükski pöördrepolepingu vastaspool moodustada rahaturufondi varadest rohkem kui 15 %. Kõigile börsivälistele tuletisinstrumentidele tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 (6).

| (29) | Usaldatavusnõuete täitmiseks ja selleks, et hoida ära rahaturufondi liigne mõju emitendi juhtimisele, tuleks vältida rahaturufondi ülemäärast kontsentreerumist ühe ja sama emitendi emiteeritud investeeringutele. |
| --- | --- |

(29)

Usaldatavusnõuete täitmiseks ja selleks, et hoida ära rahaturufondi liigne mõju emitendi juhtimisele, tuleks vältida rahaturufondi ülemäärast kontsentreerumist ühe ja sama emitendi emiteeritud investeeringutele.

| (30) | Üksnes töötajate säästukavadena tegutsevatel rahaturufondidel peaks olema võimalik mitte täita teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse muudesse rahaturufondidesse tehtavatele investeeringutele, kui sellistes kavades osalejatele, kes on füüsilised isikud, kohaldatakse piiravaid väljamaksete tegemise tingimusi, mis ei ole seotud turu arenguga, vaid hoopis konkreetsete ja eelnevalt kindlaksmääratud elusündmustega, nagu pensionile minek ja muud konkreetsed asjaolud, sealhulgas põhilise eluaseme omandamine, lahutus, haigus või töötus. On oluline, et töötajatel oleks lubatud rahaturufondidesse, mida loetakse üheks kõige ohutumaks lühiajaliseks investeeringuks, investeerida. Selline erand ei ohusta käesoleva määruse eesmärki tagada finantsstabiilsus, kuna töötajad, kes investeerivad rahaturufondidesse töötajate säästukavade kaudu, ei saa oma investeeringut igal ajal välja võtta. Investeeringu saab välja võtta ainult teatavate eelnevalt kindlaksmääratud elusündmuste korral. Seepärast ei ole töötajatel isegi pingelise turuolukorra puhul võimalik oma investeeringut rahaturufondist välja võtta. |
| --- | --- |

(30)

Üksnes töötajate säästukavadena tegutsevatel rahaturufondidel peaks olema võimalik mitte täita teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse muudesse rahaturufondidesse tehtavatele investeeringutele, kui sellistes kavades osalejatele, kes on füüsilised isikud, kohaldatakse piiravaid väljamaksete tegemise tingimusi, mis ei ole seotud turu arenguga, vaid hoopis konkreetsete ja eelnevalt kindlaksmääratud elusündmustega, nagu pensionile minek ja muud konkreetsed asjaolud, sealhulgas põhilise eluaseme omandamine, lahutus, haigus või töötus. On oluline, et töötajatel oleks lubatud rahaturufondidesse, mida loetakse üheks kõige ohutumaks lühiajaliseks investeeringuks, investeerida. Selline erand ei ohusta käesoleva määruse eesmärki tagada finantsstabiilsus, kuna töötajad, kes investeerivad rahaturufondidesse töötajate säästukavade kaudu, ei saa oma investeeringut igal ajal välja võtta. Investeeringu saab välja võtta ainult teatavate eelnevalt kindlaksmääratud elusündmuste korral. Seepärast ei ole töötajatel isegi pingelise turuolukorra puhul võimalik oma investeeringut rahaturufondist välja võtta.

| (31) | Rahaturufondid peaksid olema kohustatud investeerima kvaliteetsetesse kõlblikesse varadesse. Seepärast peaks rahaturufond rakendama usaldusväärset krediidikvaliteedi sisehindamismenetlust, et teha kindlaks nende rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteet, millesse ta kavatseb investeerida. Kooskõlas liidu õigusega, millega piiratakse liigset tuginemist krediidireitingutele, on tähtis, et rahaturufondid väldiksid mehaanilist ja liigset tuginemist reitinguagentuuride antud krediidireitingutele. Rahaturufondid peaksid saama kasutada reitinguid täiendusena omaenda hinnangule kõlblike varade kvaliteedi kohta. Rahaturufondide valitsejad peaksid rahaturuinstrumente, väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid uuesti hindama, kui on toimunud olulised muutused, eelkõige kui rahaturufondi valitseja saab teada, et rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberi reitingut on alandatud madalamale kui kaks viimast kõrgeimat lühiajalist krediidireitingut, mille on andnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (7) kohaselt reguleeritav ja sertifitseeritud reitinguagentuur. Selleks peaks rahaturufondide valitsejatel olema õigus luua sisemenetlus, et valida reitinguagentuurid, mis sobivad rahaturufondi konkreetse investeerimisportfelliga kõige paremini, ning määrata, millise sagedusega rahaturufond peaks nende agentuuride reitinguid jälgima. Reitinguagentuuride valik peaks olema ajalises plaanis järjepidev. |
| --- | --- |

(31)

Rahaturufondid peaksid olema kohustatud investeerima kvaliteetsetesse kõlblikesse varadesse. Seepärast peaks rahaturufond rakendama usaldusväärset krediidikvaliteedi sisehindamismenetlust, et teha kindlaks nende rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteet, millesse ta kavatseb investeerida. Kooskõlas liidu õigusega, millega piiratakse liigset tuginemist krediidireitingutele, on tähtis, et rahaturufondid väldiksid mehaanilist ja liigset tuginemist reitinguagentuuride antud krediidireitingutele. Rahaturufondid peaksid saama kasutada reitinguid täiendusena omaenda hinnangule kõlblike varade kvaliteedi kohta. Rahaturufondide valitsejad peaksid rahaturuinstrumente, väärtpaberistamisi ja varaga tagatud kommertsväärtpabereid uuesti hindama, kui on toimunud olulised muutused, eelkõige kui rahaturufondi valitseja saab teada, et rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberi reitingut on alandatud madalamale kui kaks viimast kõrgeimat lühiajalist krediidireitingut, mille on andnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (7) kohaselt reguleeritav ja sertifitseeritud reitinguagentuur. Selleks peaks rahaturufondide valitsejatel olema õigus luua sisemenetlus, et valida reitinguagentuurid, mis sobivad rahaturufondi konkreetse investeerimisportfelliga kõige paremini, ning määrata, millise sagedusega rahaturufond peaks nende agentuuride reitinguid jälgima. Reitinguagentuuride valik peaks olema ajalises plaanis järjepidev.

| (32) | Võttes arvesse tööd, mida on tehtud sellistes rahvusvahelistes organites nagu IOSCO ja FSB ning liidu õiguses astutud samme, et vähendada investorite liigset tuginemist krediidireitingutele, sealhulgas selliseid liidu õigusakte nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009 ning direktiiv 2013/14/EL, (8) ei ole kohane keelata ühelgi tootel (sh rahaturufondil) kolmandalt isikult krediidireitingu tellimist või rahastamist. |
| --- | --- |

(32)

Võttes arvesse tööd, mida on tehtud sellistes rahvusvahelistes organites nagu IOSCO ja FSB ning liidu õiguses astutud samme, et vähendada investorite liigset tuginemist krediidireitingutele, sealhulgas selliseid liidu õigusakte nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009 ning direktiiv 2013/14/EL, (8) ei ole kohane keelata ühelgi tootel (sh rahaturufondil) kolmandalt isikult krediidireitingu tellimist või rahastamist.

| (33) | Tagamaks, et rahaturufondide valitsejad ei kasutaks rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteedi hindamisel erinevaid hindamiskriteeriumeid ega määraks seega samale instrumendile erinevaid riskitunnuseid, on väga tähtis, et rahaturufondide valitsejad tugineksid samadele kriteeriumitele. Selleks tuleks rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite hindamise miinimumkriteeriumid ühtlustada. Krediidikvaliteedi hindamise sisekriteeriumid on näiteks instrumendi emitendi kvantitatiivsed näitajad, nagu finantsnäitajad, bilansi dünaamika ja kasumlikkust käsitlevad suunised, millest igaüht hinnatakse ja võrreldakse samas sektoris tegutsevate konkurentide ja rühmadega, ning instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad, nagu valitsemise tulemuslikkus ja ettevõttestrateegia, millest igaüht analüüsitakse selle kindlakstegemiseks, kas emitendi üldine strateegia ei kahjusta tema tulevast krediidikvaliteeti. Krediidikvaliteedi sisehindamise positiivne tulemus peaks kajastama instrumentide emitendi piisavat krediidivõimelisust ja instrumentide piisavat krediidikvaliteeti. |
| --- | --- |

(33)

Tagamaks, et rahaturufondide valitsejad ei kasutaks rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteedi hindamisel erinevaid hindamiskriteeriumeid ega määraks seega samale instrumendile erinevaid riskitunnuseid, on väga tähtis, et rahaturufondide valitsejad tugineksid samadele kriteeriumitele. Selleks tuleks rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite hindamise miinimumkriteeriumid ühtlustada. Krediidikvaliteedi hindamise sisekriteeriumid on näiteks instrumendi emitendi kvantitatiivsed näitajad, nagu finantsnäitajad, bilansi dünaamika ja kasumlikkust käsitlevad suunised, millest igaüht hinnatakse ja võrreldakse samas sektoris tegutsevate konkurentide ja rühmadega, ning instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad, nagu valitsemise tulemuslikkus ja ettevõttestrateegia, millest igaüht analüüsitakse selle kindlakstegemiseks, kas emitendi üldine strateegia ei kahjusta tema tulevast krediidikvaliteeti. Krediidikvaliteedi sisehindamise positiivne tulemus peaks kajastama instrumentide emitendi piisavat krediidivõimelisust ja instrumentide piisavat krediidikvaliteeti.

| (34) | Läbipaistva ja sidusa krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse väljatöötamiseks peaks rahaturufondi valitseja menetluse kulu ja krediidikvaliteedi hindamise dokumenteerima. See nõue peaks tagama, et menetluses järgitakse selgeid nõudeid, mille täitmise üle on võimalik teostada järelevalvet, ning et taotluse korral teavitatakse investoreid ja pädevaid asutusi vastavalt käesolevale määrusele kasutatud metoodikast. |
| --- | --- |

(34)

Läbipaistva ja sidusa krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse väljatöötamiseks peaks rahaturufondi valitseja menetluse kulu ja krediidikvaliteedi hindamise dokumenteerima. See nõue peaks tagama, et menetluses järgitakse selgeid nõudeid, mille täitmise üle on võimalik teostada järelevalvet, ning et taotluse korral teavitatakse investoreid ja pädevaid asutusi vastavalt käesolevale määrusele kasutatud metoodikast.

| (35) | Rahaturufondide portfelliriski vähendamiseks on oluline seada lunastamisele ajalised piirangud, nähes ette maksimaalse lubatud kaalutud keskmise tähtaja ning kaalutud keskmise kestuse. |
| --- | --- |

(35)

Rahaturufondide portfelliriski vähendamiseks on oluline seada lunastamisele ajalised piirangud, nähes ette maksimaalse lubatud kaalutud keskmise tähtaja ning kaalutud keskmise kestuse.

| (36) | Kaalutud keskmist tähtaega kasutatakse selleks, et mõõta rahaturufondi tundlikkust rahaturu muutuvate intressimäärade suhtes. Kaalutud keskmise tähtaja kindlaksmääramisel peaksid rahaturufondide valitsejad võtma arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste, repolepingute ja pöördrepolepingute mõju ning kajastama seda mõju rahaturufondi intressimäärariskile. Kui rahaturufond sõlmib vahetustehingu, et riskipositsioon oleks ujuva intressi asemel seotud fikseeritud intressimääraga instrumendiga, tuleks seda asjaolu kaalutud keskmise tähtaja kindlaksmääramisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(36)

Kaalutud keskmist tähtaega kasutatakse selleks, et mõõta rahaturufondi tundlikkust rahaturu muutuvate intressimäärade suhtes. Kaalutud keskmise tähtaja kindlaksmääramisel peaksid rahaturufondide valitsejad võtma arvesse finantstuletisinstrumentide, hoiuste, repolepingute ja pöördrepolepingute mõju ning kajastama seda mõju rahaturufondi intressimäärariskile. Kui rahaturufond sõlmib vahetustehingu, et riskipositsioon oleks ujuva intressi asemel seotud fikseeritud intressimääraga instrumendiga, tuleks seda asjaolu kaalutud keskmise tähtaja kindlaksmääramisel arvesse võtta.

| (37) | Kaalutud keskmist kestust kasutatakse rahaturufondi investeeringute portfelli krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem väärtpaberi põhiosa lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. Kaalutud keskmist kestust kasutatakse ka rahaturufondi investeeringute portfelli likviidsusriski piiramiseks. Erinevalt kaalutud keskmise tähtaja arvutamisest ei võimalda kaalutud keskmise kestuse arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide puhul kasutada intressimäära korrigeerimise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult finantsinstrumendi nimetatud lunastamise aega. Kaalutud keskmise kestuse arvutamises kasutatav lunastamise aeg on õigusliku tagasivõtmise kuupäevani järelejäänud tähtaeg, sest see on ainus kuupäev, mille puhul fondivalitseja võib mõistlikult eeldada, et instrument lunastatakse. Mõnede väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite alusvara eripära tõttu peaks amortiseeritavate instrumentide puhul olema võimalik võtta kaalutud keskmise kestuse aluseks amortiseeritavate instrumentide lunastamisaja arvutus, mis põhineb kas selliste instrumentide lepingulisel amortisatsiooniprofiilil või alusvara (millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog) amortisatsiooniprofiilil. |
| --- | --- |

(37)

Kaalutud keskmist kestust kasutatakse rahaturufondi investeeringute portfelli krediidiriski mõõtmiseks, kuna pikemaajalisem väärtpaberi põhiosa lunastamise edasilükkamine tähendab suuremat krediidiriski. Kaalutud keskmist kestust kasutatakse ka rahaturufondi investeeringute portfelli likviidsusriski piiramiseks. Erinevalt kaalutud keskmise tähtaja arvutamisest ei võimalda kaalutud keskmise kestuse arvutamine ujuva intressimääraga väärtpaberite ja struktureeritud finantsinstrumentide puhul kasutada intressimäära korrigeerimise kuupäevi ja seetõttu kasutatakse ainult finantsinstrumendi nimetatud lunastamise aega. Kaalutud keskmise kestuse arvutamises kasutatav lunastamise aeg on õigusliku tagasivõtmise kuupäevani järelejäänud tähtaeg, sest see on ainus kuupäev, mille puhul fondivalitseja võib mõistlikult eeldada, et instrument lunastatakse. Mõnede väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite alusvara eripära tõttu peaks amortiseeritavate instrumentide puhul olema võimalik võtta kaalutud keskmise kestuse aluseks amortiseeritavate instrumentide lunastamisaja arvutus, mis põhineb kas selliste instrumentide lepingulisel amortisatsiooniprofiilil või alusvara (millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog) amortisatsiooniprofiilil.

| (38) | Selleks et tugevdada rahaturufondide suutlikkust tulla toime tagasivõtmisega ja välistada nende varade likvideerimist järsult alandatud hindadega, peaksid rahaturufondid hoidma pidevalt vähemalt minimaalse koguse päevase või nädalase tähtajaga likviidseid varasid. Päevase tähtajaga varad peaksid hõlmama selliseid varasid nagu raha, väärtpaberid, mille tähtaeg saabub ühe tööpäeva jooksul, ja pöördrepolepingud. Nädalase tähtajaga varad peaksid hõlmama selliseid varasid nagu raha, väärtpaberid, mille tähtaeg saabub ühe nädala jooksul, ja pöördrepolepingud. Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide korral peaks nädalase likviidsuse nõude täitmisel olema võimalik arvesse võtta ka piiratud protsendimäära riigi võlakirjadest, mille järelejäänud tähtaeg on 190 päeva ja mida saaks arveldada ühe tööpäeva jooksul. Muutuva puhasväärtusega rahaturufondide puhul peaks nädalase likviidsuse nõude täitmisel olema võimalik arvesse võtta ka piiratud protsendimäära rahaturuinstrumente või kõlblike rahaturufondide osakuid ja aktsiaid, kui neid on võimalik arveldada viie tööpäeva jooksul. Päevase ja nädalase tähtajaga vara osakaalu arvutamiseks tuleks võtta arvesse vara õigusliku tagasivõtmise tähtpäeva. Arvestada võib valitseja võimalust leping lühikese aja jooksul lõpetada. Näiteks kui pöördrepolepingu saab lõpetada ühepäevase etteteatamisega, tuleks seda käsitada ühepäevase tähtajaga varana. Kui valitsejal on võimalik võtta hoiukontolt raha välja ühepäevase etteteatamisega, võib seda käsitada ühepäevase tähtajaga varana. Kui finantsinstrument hõlmab müügioptsiooni ja müüki võib vabalt päeva jooksul või järgmise viie tööpäeva jooksul teostada ning müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest, tuleks seda instrumenti lugeda vastavalt kas ühepäevase või nädalase tähtajaga varaks. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et tugevdada rahaturufondide suutlikkust tulla toime tagasivõtmisega ja välistada nende varade likvideerimist järsult alandatud hindadega, peaksid rahaturufondid hoidma pidevalt vähemalt minimaalse koguse päevase või nädalase tähtajaga likviidseid varasid. Päevase tähtajaga varad peaksid hõlmama selliseid varasid nagu raha, väärtpaberid, mille tähtaeg saabub ühe tööpäeva jooksul, ja pöördrepolepingud. Nädalase tähtajaga varad peaksid hõlmama selliseid varasid nagu raha, väärtpaberid, mille tähtaeg saabub ühe nädala jooksul, ja pöördrepolepingud. Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide korral peaks nädalase likviidsuse nõude täitmisel olema võimalik arvesse võtta ka piiratud protsendimäära riigi võlakirjadest, mille järelejäänud tähtaeg on 190 päeva ja mida saaks arveldada ühe tööpäeva jooksul. Muutuva puhasväärtusega rahaturufondide puhul peaks nädalase likviidsuse nõude täitmisel olema võimalik arvesse võtta ka piiratud protsendimäära rahaturuinstrumente või kõlblike rahaturufondide osakuid ja aktsiaid, kui neid on võimalik arveldada viie tööpäeva jooksul. Päevase ja nädalase tähtajaga vara osakaalu arvutamiseks tuleks võtta arvesse vara õigusliku tagasivõtmise tähtpäeva. Arvestada võib valitseja võimalust leping lühikese aja jooksul lõpetada. Näiteks kui pöördrepolepingu saab lõpetada ühepäevase etteteatamisega, tuleks seda käsitada ühepäevase tähtajaga varana. Kui valitsejal on võimalik võtta hoiukontolt raha välja ühepäevase etteteatamisega, võib seda käsitada ühepäevase tähtajaga varana. Kui finantsinstrument hõlmab müügioptsiooni ja müüki võib vabalt päeva jooksul või järgmise viie tööpäeva jooksul teostada ning müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest, tuleks seda instrumenti lugeda vastavalt kas ühepäevase või nädalase tähtajaga varaks.

| (39) | Võttes arvesse, et rahaturufondid võivad investeerida eri tähtajaga varadesse, on investoritel oluline eristada rahaturufondide eri kategooriaid. Seepärast tuleks rahaturufond klassifitseerida kas lühiajaliseks rahaturufondiks või standardseks rahaturufondiks. Lühiajaliste rahaturufondide eesmärk on pakkuda rahaturu intressimäärasid järgivat investeeringutasuvust, tagades samal ajal investoritele võimalikult kõrgel tasemel kaitse. Kuna kaalutud keskmine tähtaeg ja kaalutud keskmine kestus on lühikesed, püsivad lühiajaliste rahaturufondide kestusrisk ja krediidirisk madalal tasemel. |
| --- | --- |

(39)

Võttes arvesse, et rahaturufondid võivad investeerida eri tähtajaga varadesse, on investoritel oluline eristada rahaturufondide eri kategooriaid. Seepärast tuleks rahaturufond klassifitseerida kas lühiajaliseks rahaturufondiks või standardseks rahaturufondiks. Lühiajaliste rahaturufondide eesmärk on pakkuda rahaturu intressimäärasid järgivat investeeringutasuvust, tagades samal ajal investoritele võimalikult kõrgel tasemel kaitse. Kuna kaalutud keskmine tähtaeg ja kaalutud keskmine kestus on lühikesed, püsivad lühiajaliste rahaturufondide kestusrisk ja krediidirisk madalal tasemel.

| (40) | Standardsete rahaturufondide eesmärk on saavutada rahaturgude investeeringutasuvusest mõnevõrra suurem investeeringutasuvus ning seepärast investeerivad nad pikendatud tähtajaga varadesse. Selliste paremate tulemuste saavutamiseks peaks standardsetel rahaturufondidel olema lubatud kasutada portfelliriski puhul, näiteks vara kaalutud keskmise tähtaja ja vara kaalutud keskmise kestuse puhul kõrgemat ülempiiri. |
| --- | --- |

(40)

Standardsete rahaturufondide eesmärk on saavutada rahaturgude investeeringutasuvusest mõnevõrra suurem investeeringutasuvus ning seepärast investeerivad nad pikendatud tähtajaga varadesse. Selliste paremate tulemuste saavutamiseks peaks standardsetel rahaturufondidel olema lubatud kasutada portfelliriski puhul, näiteks vara kaalutud keskmise tähtaja ja vara kaalutud keskmise kestuse puhul kõrgemat ülempiiri.

| (41) | Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 84 kohaselt võivad eurofondidest rahaturufondide valitsejad osakute ja aktsiate tagasivõtmise erandjuhul ajutiselt peatada, kui asjaolud seda nõuavad. Direktiivi 2011/61/EL artikli 16 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (9) artikli 47 kohaselt võivad alternatiivsetest investeerimisfondidest rahaturufondide valitsejad kasutada erikorda, et tulla toime fondi varade ootamatu mittelikviidsusega. |
| --- | --- |

(41)

Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 84 kohaselt võivad eurofondidest rahaturufondide valitsejad osakute ja aktsiate tagasivõtmise erandjuhul ajutiselt peatada, kui asjaolud seda nõuavad. Direktiivi 2011/61/EL artikli 16 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 231/2013 (9) artikli 47 kohaselt võivad alternatiivsetest investeerimisfondidest rahaturufondide valitsejad kasutada erikorda, et tulla toime fondi varade ootamatu mittelikviidsusega.

| (42) | Likviidsuse nõuetekohase juhtimise tagamiseks peaksid rahaturufondid kehtestama oma investorite tundmaõppimiseks kindlad tegevuspõhimõtted ja menetlused. Tegevuspõhimõtted, mille kehtestab rahaturufondi valitseja, peaksid aitama mõista rahaturufondi investoribaasi määral, mis võimaldaks suuremahulisi väljamakseid prognoosida. Vältimaks olukorda, kus rahaturufondil tuleb hakkama saada ulatuslike ootamatute väljamaksetega, tuleks pöörata erilist tähelepanu suurtele investoritele, kes esindavad märkimisväärset osa rahaturufondi varadest, näiteks kui ühe investori vara ületab päevase tähtajaga instrumentide osakaalu. Kui võimalik, peaks rahaturufondi valitseja alati tegema kindlaks investorite isikud, isegi kui nad on esindatud esindajakontode, portaalide või mõne muu kaudse ostja poolt. |
| --- | --- |

(42)

Likviidsuse nõuetekohase juhtimise tagamiseks peaksid rahaturufondid kehtestama oma investorite tundmaõppimiseks kindlad tegevuspõhimõtted ja menetlused. Tegevuspõhimõtted, mille kehtestab rahaturufondi valitseja, peaksid aitama mõista rahaturufondi investoribaasi määral, mis võimaldaks suuremahulisi väljamakseid prognoosida. Vältimaks olukorda, kus rahaturufondil tuleb hakkama saada ulatuslike ootamatute väljamaksetega, tuleks pöörata erilist tähelepanu suurtele investoritele, kes esindavad märkimisväärset osa rahaturufondi varadest, näiteks kui ühe investori vara ületab päevase tähtajaga instrumentide osakaalu. Kui võimalik, peaks rahaturufondi valitseja alati tegema kindlaks investorite isikud, isegi kui nad on esindatud esindajakontode, portaalide või mõne muu kaudse ostja poolt.

| (43) | Osana usaldusväärsest riskijuhtimisest peaks rahaturufond tegema vähemalt kaks korda aastas stressiteste. Kui stressitestide tulemused osutavad puudujääkidele, eeldatakse rahaturufondi valitsejalt rahaturufondi stabiilsuse tugevdamiseks meetmete võtmist. |
| --- | --- |

(43)

Osana usaldusväärsest riskijuhtimisest peaks rahaturufond tegema vähemalt kaks korda aastas stressiteste. Kui stressitestide tulemused osutavad puudujääkidele, eeldatakse rahaturufondi valitsejalt rahaturufondi stabiilsuse tugevdamiseks meetmete võtmist.

| (44) | Varade tegeliku väärtuse kajastamiseks tuleks eelistada turuhinnas hindamist. Kui turuhinnas hindamine kajastab vara väärtust usaldusväärselt, ei tohiks rahaturufondi valitsejal olla lubatud kasutada mudelipõhist hindamist, sest mudelipõhine hindamine annab üldiselt ebatäpsema väärtuse. Turuhinnas hinnatud väärtust peetakse üldiselt usaldusväärseks selliste varade puhul nagu riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad ning keskmise ja lühikese tähtajaga võlaväärtpaberid. Kommertsväärtpaberite või hoiusesertifikaatide hindamisel peaks rahaturufondi valitseja kontrollima, kas järelturu hinnakujundus on täpne. Ka emitendi pakutavat tagasiostuhinda peetakse kommertsväärtpaberi heaks hinnanguliseks väärtuseks. Mõnda vara on selle olemuse tõttu raske turuhinnas hinnata, näiteks mõningaid börsiväliseid tuletisinstrumente, millega kaubeldakse vähe. Kui see nii on ja turuhinnas hindamine ei võimalda vara väärtust usaldusväärselt hinnata, peaks rahaturufondi valitseja määrama varale õiglase väärtuse mudelipõhise hindamise teel, näiteks peaks valitseja kasutama selliseid turuandmeid nagu võrreldavate emissioonide ja võrreldavate emitentide tootlused, või diskonteerima vara rahavoo. Mudelipõhises hindamises kasutatakse vara õiglase väärtuse kindlaks tegemiseks finantsmudeleid. Sellised mudelid võib näiteks välja töötada rahaturufond ise, aga rahaturufond võib ka kasutada kolmandate isikute, nt andmemüüjate mudeleid. |
| --- | --- |

(44)

Varade tegeliku väärtuse kajastamiseks tuleks eelistada turuhinnas hindamist. Kui turuhinnas hindamine kajastab vara väärtust usaldusväärselt, ei tohiks rahaturufondi valitsejal olla lubatud kasutada mudelipõhist hindamist, sest mudelipõhine hindamine annab üldiselt ebatäpsema väärtuse. Turuhinnas hinnatud väärtust peetakse üldiselt usaldusväärseks selliste varade puhul nagu riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad ning keskmise ja lühikese tähtajaga võlaväärtpaberid. Kommertsväärtpaberite või hoiusesertifikaatide hindamisel peaks rahaturufondi valitseja kontrollima, kas järelturu hinnakujundus on täpne. Ka emitendi pakutavat tagasiostuhinda peetakse kommertsväärtpaberi heaks hinnanguliseks väärtuseks. Mõnda vara on selle olemuse tõttu raske turuhinnas hinnata, näiteks mõningaid börsiväliseid tuletisinstrumente, millega kaubeldakse vähe. Kui see nii on ja turuhinnas hindamine ei võimalda vara väärtust usaldusväärselt hinnata, peaks rahaturufondi valitseja määrama varale õiglase väärtuse mudelipõhise hindamise teel, näiteks peaks valitseja kasutama selliseid turuandmeid nagu võrreldavate emissioonide ja võrreldavate emitentide tootlused, või diskonteerima vara rahavoo. Mudelipõhises hindamises kasutatakse vara õiglase väärtuse kindlaks tegemiseks finantsmudeleid. Sellised mudelid võib näiteks välja töötada rahaturufond ise, aga rahaturufond võib ka kasutada kolmandate isikute, nt andmemüüjate mudeleid.

| (45) | Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide eesmärk on säilitada investeeritud kapital, tagades samas likviidsuse kõrge taseme. Enamiku valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide puhul on investoritele tulu jagamisel määratud vara puhasväärtus osaku või aktsiate hulga kohta, näiteks 1 euro, 1 USA dollar või 1 naelsterling. Teiste valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide puhul kogutakse tulu fondi vara puhasväärtusesse, säilitades vara sisemise väärtuse püsival tasemel. |
| --- | --- |

(45)

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide eesmärk on säilitada investeeritud kapital, tagades samas likviidsuse kõrge taseme. Enamiku valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide puhul on investoritele tulu jagamisel määratud vara puhasväärtus osaku või aktsiate hulga kohta, näiteks 1 euro, 1 USA dollar või 1 naelsterling. Teiste valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide puhul kogutakse tulu fondi vara puhasväärtusesse, säilitades vara sisemise väärtuse püsival tasemel.

| (46) | Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide eripära arvessevõtmiseks tuleks neil lubada ka teatavate varade puhul kasutada liidu poolt vastu võetud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit. Olenemata sellest peaksid valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondid ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondid arvutama oma vara väärtuse turuhinnas hindamise või mudelipõhise hindamise teel, tagamaks, et igal ajal on võimalik jälgida erinevust osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ja osaku või aktsia puhasväärtuse vahel. |
| --- | --- |

(46)

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide eripära arvessevõtmiseks tuleks neil lubada ka teatavate varade puhul kasutada liidu poolt vastu võetud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites sätestatud rahvusvaheliselt tunnustatud amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit. Olenemata sellest peaksid valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondid ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondid arvutama oma vara väärtuse turuhinnas hindamise või mudelipõhise hindamise teel, tagamaks, et igal ajal on võimalik jälgida erinevust osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ja osaku või aktsia puhasväärtuse vahel.

| (47) | Kuna rahaturufond peaks avaldama vara puhasväärtuse, mis kajastab kõiki muudatusi tema vara väärtuses, tuleks vara avaldatud puhasväärtus ümardada lähima baaspunktini või samaväärse ühikuni. Seetõttu tuleks juhul, kui vara puhasväärtus avaldatakse kindlas vääringus (näiteks 1 euro), näidata väärtuse täiendav muutus alati, kui see on vähemalt 0,0001 eurot. Kui vara puhasväärtus on 100 eurot, tuleks väärtuse täiendav muutus näidata alati, kui see on vähemalt 0,01 eurot. Lisaks, kui rahaturufond on valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond, peaks rahaturufondil olema võimalik avaldada püsiv puhasväärtus ning püsiva puhasväärtuse ja puhasväärtuse vahe. Sellisel juhul arvutatakse püsiv puhasväärtus selle ümardamisega lähima sendini (iga 0,01 euro suuruse muutuse korral). |
| --- | --- |

(47)

Kuna rahaturufond peaks avaldama vara puhasväärtuse, mis kajastab kõiki muudatusi tema vara väärtuses, tuleks vara avaldatud puhasväärtus ümardada lähima baaspunktini või samaväärse ühikuni. Seetõttu tuleks juhul, kui vara puhasväärtus avaldatakse kindlas vääringus (näiteks 1 euro), näidata väärtuse täiendav muutus alati, kui see on vähemalt 0,0001 eurot. Kui vara puhasväärtus on 100 eurot, tuleks väärtuse täiendav muutus näidata alati, kui see on vähemalt 0,01 eurot. Lisaks, kui rahaturufond on valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond, peaks rahaturufondil olema võimalik avaldada püsiv puhasväärtus ning püsiva puhasväärtuse ja puhasväärtuse vahe. Sellisel juhul arvutatakse püsiv puhasväärtus selle ümardamisega lähima sendini (iga 0,01 euro suuruse muutuse korral).

| (48) | Selleks, et leevendada pingelistes turuolukordades investoritelt osakute või aktsiate võimalikku tagasivõtmist, peaksid valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondides ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondides olema kehtestatud sätted tagasivõtmise tasu ning osakute või aktsiate tagasivõtmise piirangute kohta, et tagada investorite kaitse ja ära hoida investeeringust esimesena väljuvate isikute eelisolukorda. Tagasivõtmise tasu peaks asjakohaselt kajastama rahaturufondi likviidsuse hoidmise maksumust ega tohiks olla trahv, mis kompenseeriks teistele investoritele investeeringu tagasinõudmisega tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(48)

Selleks, et leevendada pingelistes turuolukordades investoritelt osakute või aktsiate võimalikku tagasivõtmist, peaksid valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondides ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondides olema kehtestatud sätted tagasivõtmise tasu ning osakute või aktsiate tagasivõtmise piirangute kohta, et tagada investorite kaitse ja ära hoida investeeringust esimesena väljuvate isikute eelisolukorda. Tagasivõtmise tasu peaks asjakohaselt kajastama rahaturufondi likviidsuse hoidmise maksumust ega tohiks olla trahv, mis kompenseeriks teistele investoritele investeeringu tagasinõudmisega tekitatud kahju.

| (49) | Rahaturufondile kolmanda isiku antud toetus, mille eesmärk on säilitada likviidsus või stabiilsus või mis tegelikult sellisel viisil toimib, suurendab rahaturufondide sektori ja ülejäänud finantssektori vahel negatiivse mõju ülekandumise riski. Kolmandatel isikutel, sh krediidiasutused, muud finantseerimisasutused või rahaturufondiga samasse rühma kuuluvad juriidilised isikud, kes sellist toetust annavad, võiks olla huvi seda teha, sest neil on kas majandushuvi rahaturufondi valitsevas ettevõtjas või nad püüavad vältida võimalikku maine kahjustamist juhul, kui nende nimi seostatakse rahaturufondi maksejõuetusega. Kuna sellised kolmandad isikud ei võta alati sõnaselget kohustust toetust anda või see tagada, ei ole kindel, et kas siis, kui rahaturufond toetust vajab, talle seda ka antakse. Seetõttu tekitab sponsortoetuse vabatahtlik laad turuosalistes ebakindlust seoses sellega, kes kannab rahaturufondi kahjumi, kui see peaks tekkima. Ebastabiilses finantsolukorras, kus finantsriskid avalduvad ulatuslikumalt ning sponsorite majanduslik elujõulisus ja nende suutlikkus rahaturufonde toetada tekitab küsimusi, muudab selline ebakindlus rahaturufondid investeeringutest massilise väljumise suhtes veelgi haavatumaks. Nendel põhjustel peaks rahaturufondide toetamine kolmandate isikute poolt olema keelatud. |
| --- | --- |

(49)

Rahaturufondile kolmanda isiku antud toetus, mille eesmärk on säilitada likviidsus või stabiilsus või mis tegelikult sellisel viisil toimib, suurendab rahaturufondide sektori ja ülejäänud finantssektori vahel negatiivse mõju ülekandumise riski. Kolmandatel isikutel, sh krediidiasutused, muud finantseerimisasutused või rahaturufondiga samasse rühma kuuluvad juriidilised isikud, kes sellist toetust annavad, võiks olla huvi seda teha, sest neil on kas majandushuvi rahaturufondi valitsevas ettevõtjas või nad püüavad vältida võimalikku maine kahjustamist juhul, kui nende nimi seostatakse rahaturufondi maksejõuetusega. Kuna sellised kolmandad isikud ei võta alati sõnaselget kohustust toetust anda või see tagada, ei ole kindel, et kas siis, kui rahaturufond toetust vajab, talle seda ka antakse. Seetõttu tekitab sponsortoetuse vabatahtlik laad turuosalistes ebakindlust seoses sellega, kes kannab rahaturufondi kahjumi, kui see peaks tekkima. Ebastabiilses finantsolukorras, kus finantsriskid avalduvad ulatuslikumalt ning sponsorite majanduslik elujõulisus ja nende suutlikkus rahaturufonde toetada tekitab küsimusi, muudab selline ebakindlus rahaturufondid investeeringutest massilise väljumise suhtes veelgi haavatumaks. Nendel põhjustel peaks rahaturufondide toetamine kolmandate isikute poolt olema keelatud.

| (50) | Enne rahaturufondi investeerimist tuleks investorit sõnaselgelt teavitada sellest, kas rahaturufond on lühiajaline või standardne ja kas on tegemist valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi, vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi või muutuva puhasväärtusega rahaturufondiga. Et mitte tekitada investorites põhjendamatuid ootusi, tuleks ka kõikides turustusdokumentides selgelt täpsustada, et rahaturufondid ei ole tagatud investeeringuid pakkuvad ettevõtjad. Rahaturufondid peaksid investoritele iga nädal kättesaadavaks tegema ka teatava muu teabe, sh portfelli tähtaegade jaotus, krediidiprofiil ja rahaturufondi kümne suurima osaluse üksikasjad. |
| --- | --- |

(50)

Enne rahaturufondi investeerimist tuleks investorit sõnaselgelt teavitada sellest, kas rahaturufond on lühiajaline või standardne ja kas on tegemist valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi, vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi või muutuva puhasväärtusega rahaturufondiga. Et mitte tekitada investorites põhjendamatuid ootusi, tuleks ka kõikides turustusdokumentides selgelt täpsustada, et rahaturufondid ei ole tagatud investeeringuid pakkuvad ettevõtjad. Rahaturufondid peaksid investoritele iga nädal kättesaadavaks tegema ka teatava muu teabe, sh portfelli tähtaegade jaotus, krediidiprofiil ja rahaturufondi kümne suurima osaluse üksikasjad.

| (51) | Lisaks direktiivi 2009/65/EÜ või 2011/61/EL alusel juba nõutavatele aruannetele ja selleks, et tagada pädevate asutuste suutlikkus avastada rahaturufondide turul esinevad riskid, neid jälgida ja neile reageerida, peaksid rahaturufondid esitama oma pädevatele asutustele ka rahaturufondi puudutava teabe üksikasjaliku loetelu, sh rahaturufondi liik ja tunnused, investeeringute portfelli näitajad ja teave portfellis sisalduvate varade kohta. Pädevad asutused peaksid koguma selliseid andmeid järjepidevalt kogu liidus, et saada sisulisi teadmisi peamiste suundumuste kohta rahaturufondide turul. Liidu rahaturufondide turu võimalike mõjude ühise analüüsi hõlbustamiseks tuleks need andmed esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (10) loodud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele) („Väärtpaberiturujärelevalve“), kes peaks looma rahaturufondide keskse andmebaasi. |
| --- | --- |

(51)

Lisaks direktiivi 2009/65/EÜ või 2011/61/EL alusel juba nõutavatele aruannetele ja selleks, et tagada pädevate asutuste suutlikkus avastada rahaturufondide turul esinevad riskid, neid jälgida ja neile reageerida, peaksid rahaturufondid esitama oma pädevatele asutustele ka rahaturufondi puudutava teabe üksikasjaliku loetelu, sh rahaturufondi liik ja tunnused, investeeringute portfelli näitajad ja teave portfellis sisalduvate varade kohta. Pädevad asutused peaksid koguma selliseid andmeid järjepidevalt kogu liidus, et saada sisulisi teadmisi peamiste suundumuste kohta rahaturufondide turul. Liidu rahaturufondide turu võimalike mõjude ühise analüüsi hõlbustamiseks tuleks need andmed esitada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (10) loodud Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele) („Väärtpaberiturujärelevalve“), kes peaks looma rahaturufondide keskse andmebaasi.

| (52) | Rahaturufondi pädev asutus peaks kontrollima, kas rahaturufond suudab käesolevat määrust pidevalt järgida. Seepärast tuleks pädevatele asutustele anda kõik järelevalve- ja uurimisvolitused, sh õigus määrata teatavaid karistusi ja kehtestada teatavaid meetmeid, mis on vajalikud nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks. Nimetatud volitused ei tohiks piirata direktiividega 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL antud volitusi. Eurofondide või alternatiivsete investeerimisfondide pädevad asutused peaksid kontrollima ka kõikide käesoleva määruse jõustumise ajal tegutsevate rahaturufondide tunnustega investeerimisfondide nõuetele vastavust. |
| --- | --- |

(52)

Rahaturufondi pädev asutus peaks kontrollima, kas rahaturufond suudab käesolevat määrust pidevalt järgida. Seepärast tuleks pädevatele asutustele anda kõik järelevalve- ja uurimisvolitused, sh õigus määrata teatavaid karistusi ja kehtestada teatavaid meetmeid, mis on vajalikud nende käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmiseks. Nimetatud volitused ei tohiks piirata direktiividega 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL antud volitusi. Eurofondide või alternatiivsete investeerimisfondide pädevad asutused peaksid kontrollima ka kõikide käesoleva määruse jõustumise ajal tegutsevate rahaturufondide tunnustega investeerimisfondide nõuetele vastavust.

| (53) | Käesoleva määruse tehniliste sätete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise (ELi toimimise leping) lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ristviide lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kindlakstegemise kriteeriumidele, määrata kindlaks varadele kohaldatavad kvantitatiivse ja kvalitatiivse likviidsuse ja krediidikvaliteedi nõuded ning määrata kindlaks krediidikvaliteedi hinnangu kriteeriumid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (11) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(53)

Käesoleva määruse tehniliste sätete täpsustamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise (ELi toimimise leping) lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada ristviide lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kindlakstegemise kriteeriumidele, määrata kindlaks varadele kohaldatavad kvantitatiivse ja kvalitatiivse likviidsuse ja krediidikvaliteedi nõuded ning määrata kindlaks krediidikvaliteedi hinnangu kriteeriumid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (11) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (54) | Samuti tuleks komisjonile anda õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks anda ülesanne koostada komisjonile esitamiseks rakenduslikud tehnilised standardid seoses pädevatele asutustele mõeldud aruandevormiga, mis sisaldab rahaturufonde käsitlevat teavet. |
| --- | --- |

(54)

Samuti tuleks komisjonile anda õigus võtta ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaste rakendusaktidega vastu rakenduslikke tehnilisi standardeid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15. Väärtpaberiturujärelevalvele tuleks anda ülesanne koostada komisjonile esitamiseks rakenduslikud tehnilised standardid seoses pädevatele asutustele mõeldud aruandevormiga, mis sisaldab rahaturufonde käsitlevat teavet.

| (55) | Väärtpaberiturujärelevalvel peaks seoses käesoleva määrusega olema võimalik teostada kõiki talle direktiivide 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL alusel antud volitusi. Samuti tehakse talle ülesandeks töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud. |
| --- | --- |

(55)

Väärtpaberiturujärelevalvel peaks seoses käesoleva määrusega olema võimalik teostada kõiki talle direktiivide 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL alusel antud volitusi. Samuti tehakse talle ülesandeks töötada välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud.

| (56) | Komisjon peaks käesoleva määruse läbi vaatama 21. juuliks 2022. Läbivaatamise käigus tuleks arvesse võtta käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi ning analüüsida rahaturufondide eri majanduslikele aspektidele avaldunud mõju. Selles tuleks ka arvesse võtta mõju investoritele, rahaturufondidele ja rahaturufondide valitsejatele liidus. Samuti tuleks selles hinnata rolli, mis rahaturufondidel on liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste ostmisel, võttes samas arvesse sellise võla erilist iseloomu, kuna sellel on määrav roll liikmesriikide rahastamisel. Lisaks tuleks läbivaatamisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (12) artikli 509 lõikes 3 osutatud aruannet, käesoleva määruse mõju lühiajalistele rahastamisturgudele ja regulatiivseid suundumusi rahvusvahelisel tasandil. Hiljemalt 21. juulil 2022 peaks komisjon esitama aruande selle kohta, kas ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav, kuna ELi valitsemissektori lühiajaliste võlakohustuste emiteerimise suhtes kohaldatakse liidu õigusakte, mis seetõttu õigustab usaldusväärsuse järelevalve seisukohast eeliskohtlemist võrreldes liitu mittekuuluvate riikide valitsemissektori võlaga. Arvestades ELi valitsemissektori lühiajaliste võlainstrumentide praegust nappust ja ebakindlust seoses äsja loodud vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide arenguga, peaks komisjon selle, kas ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav, läbi vaatama hiljemalt 21. juulil 2022, ning andma sealjuures hinnangu selle kohta, kas vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi mudel on muutunud liitu mittekuuluvate riikide valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondidele kohaseks alternatiiviks. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon peaks käesoleva määruse läbi vaatama 21. juuliks 2022. Läbivaatamise käigus tuleks arvesse võtta käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi ning analüüsida rahaturufondide eri majanduslikele aspektidele avaldunud mõju. Selles tuleks ka arvesse võtta mõju investoritele, rahaturufondidele ja rahaturufondide valitsejatele liidus. Samuti tuleks selles hinnata rolli, mis rahaturufondidel on liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste ostmisel, võttes samas arvesse sellise võla erilist iseloomu, kuna sellel on määrav roll liikmesriikide rahastamisel. Lisaks tuleks läbivaatamisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (12) artikli 509 lõikes 3 osutatud aruannet, käesoleva määruse mõju lühiajalistele rahastamisturgudele ja regulatiivseid suundumusi rahvusvahelisel tasandil. Hiljemalt 21. juulil 2022 peaks komisjon esitama aruande selle kohta, kas ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav, kuna ELi valitsemissektori lühiajaliste võlakohustuste emiteerimise suhtes kohaldatakse liidu õigusakte, mis seetõttu õigustab usaldusväärsuse järelevalve seisukohast eeliskohtlemist võrreldes liitu mittekuuluvate riikide valitsemissektori võlaga. Arvestades ELi valitsemissektori lühiajaliste võlainstrumentide praegust nappust ja ebakindlust seoses äsja loodud vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide arenguga, peaks komisjon selle, kas ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav, läbi vaatama hiljemalt 21. juulil 2022, ning andma sealjuures hinnangu selle kohta, kas vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi mudel on muutunud liitu mittekuuluvate riikide valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondidele kohaseks alternatiiviks.

| (57) | Rahaturufonde käsitlevad uued ühtsed õigusnormid peaksid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (14). |
| --- | --- |

(57)

Rahaturufonde käsitlevad uued ühtsed õigusnormid peaksid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (14).

| (58) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada terves liidus rahaturufondide suhtes kohaldatavad ühtsed usaldatavus-, valitsemis- ja läbipaistvusnõuded, võttes samal ajal täielikult arvesse vajadust saavutada tasakaal rahaturufondide turvalisuse ja usaldusväärsuse ning rahaturgude tõhusa toimimise ja nende eri sidusrühmade kulude vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on, arvestades nende ulatust ja mõju, võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(58)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada terves liidus rahaturufondide suhtes kohaldatavad ühtsed usaldatavus-, valitsemis- ja läbipaistvusnõuded, võttes samal ajal täielikult arvesse vajadust saavutada tasakaal rahaturufondide turvalisuse ja usaldusväärsuse ning rahaturgude tõhusa toimimise ja nende eri sidusrühmade kulude vahel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on, arvestades nende ulatust ja mõju, võimalik paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (59) | Käesoleva määruse rahaturufonde käsitlevates uutes ühtsetes õigusnormides järgitakse põhiõigusi ning põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eeskätt tarbijakaitset, ettevõtlusvabadust ja isikuandmete kaitset. Rahaturufonde käsitlevaid uusi ühtseid õigusnorme tuleks kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega, |
| --- | --- |

(59)

Käesoleva määruse rahaturufonde käsitlevates uutes ühtsetes õigusnormides järgitakse põhiõigusi ning põhimõtteid, mida on tunnustatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eeskätt tarbijakaitset, ettevõtlusvabadust ja isikuandmete kaitset. Rahaturufonde käsitlevaid uusi ühtseid õigusnorme tuleks kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse liidus asutatud, valitsetavatele või turustatavatele rahaturufondidele esitatavad nõuded, mis käsitlevad finantsinstrumente, millesse rahaturufond võib investeerida, rahaturufondi investeeringute portfelli ja rahaturufondi vara hindamist ning rahaturufondide aruandlust.

Käesolevat määrust kohaldatakse investeerimisfondidele,

| a) | mis vajavad eurofondi tegevusluba või millele on antud eurofondi tegevusluba direktiivi 2009/65/EÜ alusel või mis on direktiivi 2011/61/EL kohaselt alternatiivsed investeerimisfondid; |
| --- | --- |

a)

mis vajavad eurofondi tegevusluba või millele on antud eurofondi tegevusluba direktiivi 2009/65/EÜ alusel või mis on direktiivi 2011/61/EL kohaselt alternatiivsed investeerimisfondid;

| b) | mis investeerivad lühiajalistesse varadesse ja |
| --- | --- |

b)

mis investeerivad lühiajalistesse varadesse ja

| c) | mille omaette või kumulatiivne eesmärk on pakkuda rahaturu intressimäärade liikumist järgivat investeeringutasuvust või säilitada investeeringu väärtus. |
| --- | --- |

c)

mille omaette või kumulatiivne eesmärk on pakkuda rahaturu intressimäärade liikumist järgivat investeeringutasuvust või säilitada investeeringu väärtus.

2.   Liikmesriigid ei tohi käesoleva määrusega hõlmatud valdkonnas kehtestada lisanõudeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)

„lühiajalised varad“ –

2)

„rahaturuinstrumendid“ –

15

3)

„vabalt võõrandatavad väärtpaberid“ –

4)

„repoleping“ –

5)

„pöördrepoleping“ –

6)

„väärtpaberite laenuks andmine“ ja „väärtpaberite laenuks võtmine“ –

7)

„väärtpaberistamine“ –

8)

„turuhinnas hindamine“ –

9)

„mudelipõhine hindamine“ –

10)

„amortiseeritud soetusmaksumuse meetod“ –

11)

„valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond“ –

| a) | millega püütakse säilitada osaku või aktsia muutumatu puhasväärtus; |
| --- | --- |

a)

millega püütakse säilitada osaku või aktsia muutumatu puhasväärtus;

| b) | mille puhul fondi tulu koguneb iga päev ja selle võib kas investoritele välja maksta või kasutada suurema arvu fondi osakute või aktsiate ostmiseks; |
| --- | --- |

b)

mille puhul fondi tulu koguneb iga päev ja selle võib kas investoritele välja maksta või kasutada suurema arvu fondi osakute või aktsiate ostmiseks;

| c) | mille varasid hinnatakse üldiselt amortiseeritud soetusmaksumuse meetodil ning vara puhasväärtus ümardatakse lähima protsendipunktini või samaväärse valuutaühikuni ja |
| --- | --- |

c)

mille varasid hinnatakse üldiselt amortiseeritud soetusmaksumuse meetodil ning vara puhasväärtus ümardatakse lähima protsendipunktini või samaväärse valuutaühikuni ja

| d) | mis investeerib vähemalt 99,5 % oma varadest artikli 17 lõikes 7 osutatud instrumentidesse, artikli 17 lõikes 7 osutatud valitsemissektori võlakohustusega tagatud pöördrepolepingutesse ja rahasse; |
| --- | --- |

d)

mis investeerib vähemalt 99,5 % oma varadest artikli 17 lõikes 7 osutatud instrumentidesse, artikli 17 lõikes 7 osutatud valitsemissektori võlakohustusega tagatud pöördrepolepingutesse ja rahasse;

12)

„vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond“ –

13)

„muutuva puhasväärtusega rahaturufond“ –

14)

„lühiajaline rahaturufond“ –

15)

„standardne rahaturufond“ –

16)

„krediidiasutus“ –

17)

„rahaturufondi pädev asutus“:

| a) | eurofondide puhul eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus, mis on määratud kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikliga 97; |
| --- | --- |

a)

eurofondide puhul eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus, mis on määratud kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikliga 97;

| b) | ELi alternatiivsete investeerimisfondide puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis p määratletud alternatiivse investeerimisfondi päritoluliikmesriigi pädev asutus; |
| --- | --- |

b)

ELi alternatiivsete investeerimisfondide puhul direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis p määratletud alternatiivse investeerimisfondi päritoluliikmesriigi pädev asutus;

| c) | kolmandate riikide alternatiivsete investeerimisfondide puhul üks järgmistest:






  i) | selle liikmesriigi pädev asutus, kus kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi liidus ilma tegevusloata turustatakse; |
| --- | --- | --- |

c)

kolmandate riikide alternatiivsete investeerimisfondide puhul üks järgmistest:

i)

selle liikmesriigi pädev asutus, kus kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi liidus ilma tegevusloata turustatakse;

| ii) | kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi valitseva ELi alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädev asutus, kui kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi turustatakse liidus Euroopa tegevusloa alusel või kui seda liidus ei turustata; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi valitseva ELi alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädev asutus, kui kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi turustatakse liidus Euroopa tegevusloa alusel või kui seda liidus ei turustata;

| iii) | viiteliikmesriigi pädev asutus, juhul kui kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi ei valitse ELi alternatiivse investeerimisfondi valitseja ja seda turustatakse liidus tegevusloa alusel; |
| --- | --- |

iii)

viiteliikmesriigi pädev asutus, juhul kui kolmanda riigi alternatiivset investeerimisfondi ei valitse ELi alternatiivse investeerimisfondi valitseja ja seda turustatakse liidus tegevusloa alusel;

18)

„lunastamise tähtpäev“ –

19)

„kaalutud keskmine tähtaeg“ –

20)

„kaalutud keskmine kestus“ –

21)

„järelejäänud tähtaeg“ –

22)

„lühikeseks müük“ –

| a) | kummagi poole müük sellise repolepingu raames, mille kohaselt üks pool on nõustunud müüma teisele poolele väärtpaberi kokkulepitud hinnaga ja teine pool on võtnud kohustuse müüa see väärtpaber hilisemal kuupäeval muu kokkulepitud hinnaga tagasi, või |
| --- | --- |

a)

kummagi poole müük sellise repolepingu raames, mille kohaselt üks pool on nõustunud müüma teisele poolele väärtpaberi kokkulepitud hinnaga ja teine pool on võtnud kohustuse müüa see väärtpaber hilisemal kuupäeval muu kokkulepitud hinnaga tagasi, või

| b) | futuurlepingu või muu tuletislepingu sõlmimine, kui selles lepitakse kokku müüa väärtpaberid kokkulepitud hinnaga hilisemal kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

futuurlepingu või muu tuletislepingu sõlmimine, kui selles lepitakse kokku müüa väärtpaberid kokkulepitud hinnaga hilisemal kuupäeval;

23)

„rahaturufondi valitseja“ –

Artikkel 3

Rahaturufondi eri tüübid

1.   Rahaturufond moodustatakse järgmist tüüpi rahaturufondina:

| a) | muutuva puhasväärtusega rahaturufondina; |
| --- | --- |

a)

muutuva puhasväärtusega rahaturufondina;

| b) | valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondina või |
| --- | --- |

b)

valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondina või

| c) | vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondina. |
| --- | --- |

c)

vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondina.

2.   Rahaturufondi tegevusloas märgitakse ära, millise lõikes 1 sätestatud tüüpi rahaturufondiga on tegemist.

Artikkel 4

Rahaturufondile tegevusloa andmine

1.   Liidus võib investeerimisfondi rahaturufondina asutada, seda turustada või valitseda üksnes siis, kui sellele on antud tegevusluba vastavalt käesolevale määrusele.

Tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.

2.   Investeerimisfondile, mis taotleb esimest korda eurofondi tegevusluba direktiivi 2009/65/EÜ alusel ja rahaturufondi tegevusluba käesoleva määruse alusel, antakse rahaturufondi tegevusluba vastavalt direktiivile 2009/65/EÜ eurofondi tegevusloa andmise menetluse osana.

Kui investeerimisfond on direktiivi 2009/65/EÜ alusel juba eurofondi tegevusloa saanud, võib ta taotleda käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse kohaselt tegevusluba rahaturufondina.

3.   Investeerimisfondile, mis on alternatiivne investeerimisfond ning mis taotleb tegevusluba rahaturufondina käesoleva määruse alusel, antakse rahaturufondi tegevusluba kooskõlas artiklis 5 sätestatud tegevusloa andmise menetlusega.

4.   Investeerimisfondile antakse rahaturufondi tegevusluba üksnes siis, kui rahaturufondi pädev asutus on veendunud, et rahaturufond suudab täita kõik käesoleva määruse nõuded.

5.   Rahaturufondina tegevusloa saamiseks esitab investeerimisfond oma pädevale asutusele kõik järgmised dokumendid:

| a) | rahaturufondi tingimused või põhikiri, sh märge selle kohta, millist tüüpi artikli 3 lõikes 1 osutatud rahaturufondiga on tegemist; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi tingimused või põhikiri, sh märge selle kohta, millist tüüpi artikli 3 lõikes 1 osutatud rahaturufondiga on tegemist;

| b) | rahaturufondi valitseja andmed; |
| --- | --- |

b)

rahaturufondi valitseja andmed;

| c) | depositooriumi andmed; |
| --- | --- |

c)

depositooriumi andmed;

| d) | investoritele kättesaadav rahaturufondi kirjeldus või seda käsitlev teave; |
| --- | --- |

d)

investoritele kättesaadav rahaturufondi kirjeldus või seda käsitlev teave;

| e) | II–VII peatükis osutatud nõuete täitmiseks vajalike korralduste ja menetluste kirjeldus või neid käsitlev teave; |
| --- | --- |

e)

II–VII peatükis osutatud nõuete täitmiseks vajalike korralduste ja menetluste kirjeldus või neid käsitlev teave;

| f) | muu teave või dokument, mida rahaturufondi pädev asutus taotleb, et kontrollida käesoleva määruse nõuete täitmist. |
| --- | --- |

f)

muu teave või dokument, mida rahaturufondi pädev asutus taotleb, et kontrollida käesoleva määruse nõuete täitmist.

6.   Pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord kvartalis teabe käesoleva määruse alusel väljastatud või kehtetuks tunnistatud tegevuslubade kohta.

7.   Väärtpaberiturujärelevalve peab avalikku keskregistrit, mis sisaldab andmeid iga käesoleva määruse alusel tegevusloa saanud rahaturufondi, selle artikli 3 lõikele 1 vastava tüübi, rahaturufondi valitseja ja rahaturufondi pädeva asutuse kohta ning selle kohta, kas tegemist on lühiajalise või standardse rahaturufondiga. Register tehakse kättesaadavaks elektroonilisel kujul.

Artikkel 5

Alternatiivsetest investeerimisfondidest rahaturufondidele tegevusloa andmise menetlus

1.   Alternatiivsele investeerimisfondile antakse rahaturufondi tegevusluba üksnes siis, kui rahaturufondi pädev asutus kiidab heaks direktiivi 2011/61/EL alusel juba tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi valitseja taotluse sellise rahaturufondi valitsemiseks, mis on alternatiivne investeerimisfond, ning kiidab heaks ka fonditingimused ja depositooriumi valiku.

2.   Esitades taotluse rahaturufondi valitsemiseks alternatiivse investeerimisfondina, esitab tegevusluba omav alternatiivse investeerimisfondi valitseja rahaturufondi pädevale asutusele:

| a) | depositooriumiga sõlmitud kirjaliku lepingu; |
| --- | --- |

a)

depositooriumiga sõlmitud kirjaliku lepingu;

| b) | teabe alternatiivse investeerimisfondi portfellivalitsemise ja riskijuhtimise ning haldusega seotud ülesannete edasiandmise korra kohta; |
| --- | --- |

b)

teabe alternatiivse investeerimisfondi portfellivalitsemise ja riskijuhtimise ning haldusega seotud ülesannete edasiandmise korra kohta;

| c) | teabe selliste alternatiivsetest investeerimisfondidest rahaturufondide investeerimisstrateegiate, riskiprofiilide ja muude tunnuste kohta, mida alternatiivse investeerimisfondi valitseja valitseb või kavatseb valitseda. |
| --- | --- |

c)

teabe selliste alternatiivsetest investeerimisfondidest rahaturufondide investeerimisstrateegiate, riskiprofiilide ja muude tunnuste kohta, mida alternatiivse investeerimisfondi valitseja valitseb või kavatseb valitseda.

Rahaturufondi pädev asutus võib paluda alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädevalt asutuselt selgitusi ja teavet esimeses lõigus loetletud dokumentide kohta või kinnitust selle kohta, kas rahaturufondid jäävad alternatiivsete investeerimisfondide valitsemise tegevusloa kohaldamisalasse. Alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädev asutus vastab kümne tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3.   Alternatiivse investeerimisfondi valitseja teatab kõigist hilisematest muudatustest lõikes 2 osutatud dokumentides rahaturufondi pädevale asutusele viivitamata.

4.   Rahaturufondi pädev asutus jätab alternatiivse investeerimisfondi valitseja taotluse rahuldamata üksnes juhul, kui esineb mõni järgmistest asjaoludest:

| a) | alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei järgi käesolevat määrust; |
| --- | --- |

a)

alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei järgi käesolevat määrust;

| b) | alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei järgi direktiivi 2011/61/EL; |
| --- | --- |

b)

alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei järgi direktiivi 2011/61/EL;

| c) | alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädev asutus ei ole alternatiivse investeerimisfondi valitsejale andnud tegevusluba rahaturufondide valitsemiseks; |
| --- | --- |

c)

alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädev asutus ei ole alternatiivse investeerimisfondi valitsejale andnud tegevusluba rahaturufondide valitsemiseks;

| d) | alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei ole esitanud lõikes 2 osutatud dokumente. |
| --- | --- |

d)

alternatiivse investeerimisfondi valitseja ei ole esitanud lõikes 2 osutatud dokumente.

Enne taotluse rahuldamata jätmist konsulteerib rahaturufondi pädev asutus alternatiivse investeerimisfondi valitseja pädeva asutusega.

5.   Alternatiivse investeerimisfondina rahaturufondi tegevusloa andmise tingimuseks ei tohi seada nõuet, et alternatiivset investeerimisfondi valitseks alternatiivse investeerimisfondi valitseja, mis on tegevusloa saanud alternatiivse investeerimisfondi päritoluliikmesriigis, või et alternatiivse investeerimisfondi valitseja tegutseks või annaks oma ülesandeid edasi alternatiivse investeerimisfondi päritoluliikmesriigis.

6.   Alternatiivse investeerimisfondi valitsejat teavitatakse kahe kuu jooksul pärast tervikliku taotluse esitamist, kas alternatiivsele investeerimisfondile on antud rahaturufondi tegevusluba või mitte.

7.   Rahaturufondi pädev asutus ei anna tegevusluba, kui alternatiivsel investeerimisfondil on õiguslikult keelatud oma osakuid või aktsiaid oma päritoluliikmesriigis turustada.

Artikkel 6

Rahaturufondi nimetuse kasutamine

1.   Eurofond või alternatiivne investeerimisfond kasutab enda kohta või oma emiteeritavate osakute või aktsiatega seoses nimetust „rahaturufond“ üksnes siis, kui eurofondile või alternatiivsele investeerimisfondile on antud tegevusluba kooskõlas käesoleva määrusega.

Eurofond või alternatiivne investeerimisfond ei tohi kasutada eksitavat või ebatäpset nimetust, mis annaks alust arvata, et tegemist on rahaturufondiga, välja arvatud juhul, kui ta on käesoleva määruse alusel tegevusloa saanud.

Eurofond või alternatiivne investeerimisfond ei tohi omada tunnuseid, mis on väga sarnased artikli 1 lõikes 1 nimetatutega, välja arvatud juhul, kui ta on vastavalt käesolevale määrusele saanud rahaturufondi tegevusloa.

2.   Nimetuse „rahaturufond“ või mingi muu nimetuse, mis viitab sellele, et eurofond või alternatiivne investeerimisfond on rahaturufond, kasutamine tähendab kasutamist kolmandatele isikutele suunatud dokumentides, prospektides, aruannetes, avaldustes, reklaamides, teadetes, kirjades või mis tahes muus materjalis, mis on suunatud või mõeldud levitamiseks potentsiaalsetele investoritele, osakuomanikele, aktsionäridele või pädevatele asutustele kirjalikult, suuliselt, elektrooniliselt või mis tahes muus vormis.

Artikkel 7

Kohaldatavad nõuded

1.   Rahaturufond ja rahaturufondi valitseja peavad igal ajal vastama käesolevale määrusele.

2.   Rahaturufond, mis on eurofond, ja sellise rahaturufondi valitseja peavad igal ajal vastama direktiivi 2009/65/EÜ nõuetele, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on ette nähtud teisiti.

3.   Rahaturufond, mis on alternatiivne investeerimisfond, ja sellise rahaturufondi valitseja peavad igal ajal vastama direktiivi 2011/61/EL nõuetele, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on ette nähtud teisiti.

4.   Rahaturufondi valitseja vastutab käesoleva määruse nõuetele vastavuse tagamise eest ja kannab vastutust käesoleva määruse rikkumisest tuleneva kahju eest.

5.   Käesolev määrus ei takista rahaturufondidel kohaldada käesoleva määrusega nõutavatest rangemaid investeerimispiiranguid.

II PEATÜKK

Rahaturufondide investeerimispoliitikaga seotud kohustused

I jagu

Üldsätted ja kõlblik vara

Artikkel 8

Üldpõhimõtted

1.   Kui rahaturufond koosneb enam kui ühest investeerimisüksusest, käsitatakse iga üksust II–VII peatüki kohaldamisel eraldi rahaturufondina.

2.   Rahaturufondile, millel on eurofondi tegevusluba, ei kohaldata direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 49–50a, artikli 51 lõikes 2 ning artiklites 52–57 eurofondi investeerimispoliitika kohta kehtestatud kohustusi, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sõnaselgelt ette nähtud teisiti.

Artikkel 9

Kõlblik vara

1.   Rahaturufond investeerib ainult ühte või mitmesse järgmistest finantsvara kategooriatest ning üksnes käesolevas määruses sätestatud tingimustel:

| a) | rahaturuinstrumendid, sh finantsinstrumendid, mida emiteerivad või tagavad eraldi või ühiselt liit, liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või liikmesriikide keskpangad, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa stabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, kolmanda riigi keskasutus või keskpank, Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Nõukogu Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank või muu asjaomane rahvusvaheline finantseerimisasutus või organisatsioon, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

rahaturuinstrumendid, sh finantsinstrumendid, mida emiteerivad või tagavad eraldi või ühiselt liit, liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või liikmesriikide keskpangad, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa stabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, kolmanda riigi keskasutus või keskpank, Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Nõukogu Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank või muu asjaomane rahvusvaheline finantseerimisasutus või organisatsioon, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki;

| b) | kõlblikud väärtpaberistamised ja varaga tagatud kommertsväärtpaberid; |
| --- | --- |

b)

kõlblikud väärtpaberistamised ja varaga tagatud kommertsväärtpaberid;

| c) | hoiused krediidiasutustes; |
| --- | --- |

c)

hoiused krediidiasutustes;

| d) | finantstuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

d)

finantstuletisinstrumendid;

| e) | repolepingud, mis vastavad artiklis 14 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

e)

repolepingud, mis vastavad artiklis 14 sätestatud tingimustele;

| f) | pöördrepolepingud, mis vastavad artiklis 15 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

f)

pöördrepolepingud, mis vastavad artiklis 15 sätestatud tingimustele;

| g) | teiste rahaturufondide osakud või aktsiad. |
| --- | --- |

g)

teiste rahaturufondide osakud või aktsiad.

2.   Rahaturufond ei tegele ühegi järgmise tegevusega:

| a) | investeerimine muudesse varadesse kui need, millele on osutatud lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

investeerimine muudesse varadesse kui need, millele on osutatud lõikes 1;

| b) | ühegi järgmise instrumendi lühikeseks müümine: rahaturuinstrumendid, väärtpaberistamised, varaga tagatud kommertsväärtpaberid ning teiste rahaturufondide osakud või aktsiad; |
| --- | --- |

b)

ühegi järgmise instrumendi lühikeseks müümine: rahaturuinstrumendid, väärtpaberistamised, varaga tagatud kommertsväärtpaberid ning teiste rahaturufondide osakud või aktsiad;

| c) | otseste või kaudsete riskipositsioonide võtmine aktsiakapitalis või kaupades, sealhulgas tuletisinstrumentide, neid esindavate sertifikaatide, neil põhinevate indeksite või mis tahes muude vahendite või instrumentide kaudu, mis tekitaks nendega seotud riskipositsiooni; |
| --- | --- |

c)

otseste või kaudsete riskipositsioonide võtmine aktsiakapitalis või kaupades, sealhulgas tuletisinstrumentide, neid esindavate sertifikaatide, neil põhinevate indeksite või mis tahes muude vahendite või instrumentide kaudu, mis tekitaks nendega seotud riskipositsiooni;

| d) | väärtpaberite laenuks andmise lepingute või väärtpaberite laenuks võtmise lepingute või mis tahes muude lepingute sõlmimine, mis koormaks rahaturufondi varasid; |
| --- | --- |

d)

väärtpaberite laenuks andmise lepingute või väärtpaberite laenuks võtmise lepingute või mis tahes muude lepingute sõlmimine, mis koormaks rahaturufondi varasid;

| e) | raha laenuks võtmine ja laenuks andmine. |
| --- | --- |

e)

raha laenuks võtmine ja laenuks andmine.

3.   Rahaturufond võib direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 2 kohaselt omada lisakäibekapitali.

Artikkel 10

Kõlblikud rahaturuinstrumendid

1.   Rahaturufond võib investeerida rahaturuinstrumenti, kui see vastab kõikidele järgmistele nõuetele:

| a) | see kuulub ühte direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis a, b, c või h osutatud rahaturuinstrumentide kategooriasse; |
| --- | --- |

a)

see kuulub ühte direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis a, b, c või h osutatud rahaturuinstrumentide kategooriasse;

| b) | sellel on üks järgmistest alternatiivsetest omadustest:






  i) | emiteerimise ajal jääb selle lunastamise tähtpäevani 397 päeva või vähem; |
| --- | --- | --- |

b)

sellel on üks järgmistest alternatiivsetest omadustest:

i)

emiteerimise ajal jääb selle lunastamise tähtpäevani 397 päeva või vähem;

| ii) | selle järelejäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem; |
| --- | --- |

ii)

selle järelejäänud tähtaeg on 397 päeva või vähem;

| c) | rahaturuinstrumendi emitent ja rahaturuinstrumendi kvaliteet on saanud vastavalt artiklitele 19–22 positiivse hinnangu; |
| --- | --- |

c)

rahaturuinstrumendi emitent ja rahaturuinstrumendi kvaliteet on saanud vastavalt artiklitele 19–22 positiivse hinnangu;

| d) | kui rahaturufond investeerib väärtpaberistamisse või varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse, kohaldatakse sellele artiklis 11 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

d)

kui rahaturufond investeerib väärtpaberistamisse või varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse, kohaldatakse sellele artiklis 11 sätestatud nõudeid.

2.   Piiramata lõike 1 punkti b kohaldamist, lubatakse standardsetel rahaturufondidel investeerida ka rahaturuinstrumentidesse, mille järelejäänud tähtaeg kuni õigusliku tagasivõtmise tähtpäevani on kuni kaks aastat, tingimusel et aeg, mis on jäänud kuni intressimäära korrigeerimise järgmise kuupäevani, on 397 päeva või vähem. Sel eesmärgil korrigeeritakse ujuva intressiga rahaturuinstrumente ja püsiintressiga rahaturuinstrumente, mille riski on maandatud vahetustehinguga, vastavalt rahaturu intressimäärale või indeksile.

3.   Lõike 1 punkti c ei kohaldata nende rahaturuinstrumentide suhtes, mille emitent või tagaja on liit, liikmesriigi keskasutus või keskpank, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa stabiilsusmehhanism või Euroopa Finantsstabiilsuse Fond.

Artikkel 11

Kõlblikud väärtpaberistamised ja varaga tagatud kommertsväärtpaberid

1.   Nii väärtpaberistamist kui ka varaga tagatud kommertsväärtpaberit käsitatakse rahaturufondi poolt investeerimiskõlblikuna, kui väärtpaberistamine või varaga tagatud kommertsväärtpaber on piisavalt likviidne, on saanud vastavalt artiklitele 19–22 positiivse hinnangu ning on üks järgmisest:

| a) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 (16) artiklis 13 osutatud väärtpaberistamine; |
| --- | --- |

a)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 (16) artiklis 13 osutatud väärtpaberistamine;

| b) | varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmi raames emiteeritud varaga tagatud kommertsväärtpaber,






  i) | mida täielikult toetab reguleeritud krediidiasutus, mis katab kõik likviidsus-, krediidi- ja olulisemad lahjendusriskid ning varaga tagatud kommertsväärtpaberiga seotud jooksvad tehingukulud ja jooksvad programmikulud, kui see on vajalik investorile varaga tagatud kommertsväärtpaberi maksumusest mis tahes summa täieliku väljamaksmise tagamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmi raames emiteeritud varaga tagatud kommertsväärtpaber,

i)

mida täielikult toetab reguleeritud krediidiasutus, mis katab kõik likviidsus-, krediidi- ja olulisemad lahjendusriskid ning varaga tagatud kommertsväärtpaberiga seotud jooksvad tehingukulud ja jooksvad programmikulud, kui see on vajalik investorile varaga tagatud kommertsväärtpaberi maksumusest mis tahes summa täieliku väljamaksmise tagamiseks;

| ii) | mis ei ole edasiväärtpaberistamine ning väärtpaberistamise aluseks olevad riskipositsioonid ei hõlma ühegi varaga tagatud kommertsväärtpaberi tehingu tasandil väärtpaberistamise positsiooni; |
| --- | --- |

ii)

mis ei ole edasiväärtpaberistamine ning väärtpaberistamise aluseks olevad riskipositsioonid ei hõlma ühegi varaga tagatud kommertsväärtpaberi tehingu tasandil väärtpaberistamise positsiooni;

| iii) | mis ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 11 määratletud sünteetilist väärtpaberistamist; |
| --- | --- |

iii)

mis ei sisalda määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 punktis 11 määratletud sünteetilist väärtpaberistamist;

| c) | mis on lihtne, läbipaistev ja standarditud väärtpaberistamine või varaga tagatud kommertsväärtpaber. |
| --- | --- |

c)

mis on lihtne, läbipaistev ja standarditud väärtpaberistamine või varaga tagatud kommertsväärtpaber.

2.   Lühiajaline rahaturufond võib investeerida lõikes 1 osutatud väärtpaberistamisse või varaga tagatud kommertsväärtpaberisse, kui on täidetud mõni järgmine kohaldatav tingimus:

| a) | lõike 1 punktis a osutatud väärtpaberistamise lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal kaks aastat või vähem ja aeg, mis on jäänud kuni intressimäära korrigeerimise järgmise kuupäevani, on 397 päeva või vähem; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a osutatud väärtpaberistamise lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal kaks aastat või vähem ja aeg, mis on jäänud kuni intressimäära korrigeerimise järgmise kuupäevani, on 397 päeva või vähem;

| b) | lõike 1 punktides b ja c osutatud väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberi lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal või järelejäänud tähtajani jääb 397 päeva või vähem; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides b ja c osutatud väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberi lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal või järelejäänud tähtajani jääb 397 päeva või vähem;

| c) | lõike 1 punktides a ja c osutatud väärtpaberistamine on amortiseeritav instrument ja selle kaalutud keskmine kestus on kaks aastat või vähem. |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktides a ja c osutatud väärtpaberistamine on amortiseeritav instrument ja selle kaalutud keskmine kestus on kaks aastat või vähem.

3.   Standardne rahaturufond võib investeerida lõikes 1 osutatud väärtpaberistamisse või varaga tagatud kommertsväärtpaberisse, kui on täidetud mõni järgmine kohaldatav tingimus:

| a) | lõike 1 punktides a, b ja c osutatud väärtpaberistamise ja varaga tagatud kommertsväärtpaberi lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal või järelejäänud tähtaeg on kaks aastat või vähem ja aeg, mis on jäänud kuni intressimäära korrigeerimise järgmise kuupäevani, on 397 päeva või vähem; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a, b ja c osutatud väärtpaberistamise ja varaga tagatud kommertsväärtpaberi lunastamise tähtpäevani jääb emiteerimise ajal või järelejäänud tähtaeg on kaks aastat või vähem ja aeg, mis on jäänud kuni intressimäära korrigeerimise järgmise kuupäevani, on 397 päeva või vähem;

| b) | lõike 1 punktides a ja c osutatud väärtpaberistamine on amortiseeritav instrument ja selle kaalutud keskmine kestus on kaks aastat või vähem. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktides a ja c osutatud väärtpaberistamine on amortiseeritav instrument ja selle kaalutud keskmine kestus on kaks aastat või vähem.

4.   Komisjon võtab kuue kuu möödumisel kavandatud lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste määruse jõustumise kuupäevast vastavalt käesoleva määruse artiklile 45 vastu delegeeritud õigusakti, millega muudetakse käesolevat artiklit, kehtestades ristviite lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kindlakstegemise kriteeriumidele vastavates nimetatud määruse sätetes. Muudatus jõustub hiljemalt kuue kuu möödumisel nimetatud delegeeritud õigusakti jõustumise kuupäevast või kavandatud lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste määruse asjaomaste sätete kohaldamise alguskuupäevast, olenevalt sellest, kumb on hilisem.

Esimese lõigu tähenduses hõlmavad lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kindlakstegemise kriteeriumid vähemalt järgmist:

| a) | väärtpaberistamise lihtsusega seotud nõuded, sh see, et tegemist on tegeliku müügiga, ja riskipositsioonide ülevõtmisega seotud standardite järgimine; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberistamise lihtsusega seotud nõuded, sh see, et tegemist on tegeliku müügiga, ja riskipositsioonide ülevõtmisega seotud standardite järgimine;

| b) | väärtpaberistamise standardimisega seotud nõuded, sh riski enda kanda jätmise nõuded; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberistamise standardimisega seotud nõuded, sh riski enda kanda jätmise nõuded;

| c) | väärtpaberistamise läbipaistvusega seotud nõuded, sh võimalike investorite teavitamine; |
| --- | --- |

c)

väärtpaberistamise läbipaistvusega seotud nõuded, sh võimalike investorite teavitamine;

| d) | varaga tagatud kommertsväärtpaberite puhul lisaks punktidele a, b ja c nõuded, mis on seotud sponsori ja sponsori toetusega varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmile. |
| --- | --- |

d)

varaga tagatud kommertsväärtpaberite puhul lisaks punktidele a, b ja c nõuded, mis on seotud sponsori ja sponsori toetusega varaga tagatud kommertsväärtpaberite programmile.

Artikkel 12

Kõlblikud hoiused krediidiasutustes

Rahaturufond võib investeerida hoiustesse krediidiasutuses, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | hoius on nõudmisel tagastatav ja selle võib igal ajal välja võtta; |
| --- | --- |

a)

hoius on nõudmisel tagastatav ja selle võib igal ajal välja võtta;

| b) | hoiuse tähtaeg on kõige rohkem 12 kuud; |
| --- | --- |

b)

hoiuse tähtaeg on kõige rohkem 12 kuud;

| c) | krediidiasutuse registrijärgne asukoht on liikmesriigis või, kui krediidiasutuse registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, kohaldatakse selle suhtes usaldatavusnõudeid, mida peetakse samaväärseks liidu õiguses sätestatud nõuetega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõikes 4 sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuse registrijärgne asukoht on liikmesriigis või, kui krediidiasutuse registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, kohaldatakse selle suhtes usaldatavusnõudeid, mida peetakse samaväärseks liidu õiguses sätestatud nõuetega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 107 lõikes 4 sätestatud menetlusele.

Artikkel 13

Kõlblikud finantstuletisinstrumendid

Rahaturufond võib investeerida finantstuletisinstrumentidesse, kui nendega kaubeldakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktis a, b või c osutatud reguleeritud turul või börsiväliselt, ning tingimusel, et on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | tuletisinstrumendi hinda mõjutavad tegurid on intressimäärad, valuutakursid, valuutad või mõnda nendest kategooriatest kajastavad indeksid; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumendi hinda mõjutavad tegurid on intressimäärad, valuutakursid, valuutad või mõnda nendest kategooriatest kajastavad indeksid;

| b) | tuletisinstrumendi ainus eesmärk on maandada intressimäära- ja valuutakursiriske, mis kaasnevad rahaturufondi muude investeeringutega; |
| --- | --- |

b)

tuletisinstrumendi ainus eesmärk on maandada intressimäära- ja valuutakursiriske, mis kaasnevad rahaturufondi muude investeeringutega;

| c) | börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute vastaspooled on isikud, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnõuete kohast reguleerimist ja mille üle teostatakse järelevalvet ning mis kuuluvad rahaturufondi pädeva asutuse heakskiidetud kategooriatesse; |
| --- | --- |

c)

börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute vastaspooled on isikud, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnõuete kohast reguleerimist ja mille üle teostatakse järelevalvet ning mis kuuluvad rahaturufondi pädeva asutuse heakskiidetud kategooriatesse;

| d) | börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse usaldusväärset ja kontrollitavat igapäevast hindamist ning neid on võimalik rahaturufondi algatusel igal ajal nende õiglase väärtusega müüa, rahaks vahetada või tasaarvestusega lõpetada. |
| --- | --- |

d)

börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse usaldusväärset ja kontrollitavat igapäevast hindamist ning neid on võimalik rahaturufondi algatusel igal ajal nende õiglase väärtusega müüa, rahaks vahetada või tasaarvestusega lõpetada.

Artikkel 14

Kõlblikud repolepingud

Rahaturufond võib sõlmida repolepingu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | seda kasutatakse ajutiselt mitte üle seitsme tööpäeva, üksnes likviidsuse juhtimiseks ja ainult punktis c osutatud investeerimiseesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

seda kasutatakse ajutiselt mitte üle seitsme tööpäeva, üksnes likviidsuse juhtimiseks ja ainult punktis c osutatud investeerimiseesmärkidel;

| b) | vastaspoolel, kes saab vara, mille rahaturufond repolepingu raames tagatisena üle annab, on keelatud seda vara ilma rahaturufondi eelneva nõusolekuta müüa, investeerida, pantida või muu tehinguga üle anda; |
| --- | --- |

b)

vastaspoolel, kes saab vara, mille rahaturufond repolepingu raames tagatisena üle annab, on keelatud seda vara ilma rahaturufondi eelneva nõusolekuta müüa, investeerida, pantida või muu tehinguga üle anda;

| c) | raha, mille rahaturufond repolepingu raames saab, võib






  i) | hoiustada kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktiga f või |
| --- | --- | --- |

c)

raha, mille rahaturufond repolepingu raames saab, võib

i)

hoiustada kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 50 lõike 1 punktiga f või

| ii) | investeerida artikli 15 lõikes 6 osutatud varadesse, kuid seda ei tohi muul viisil investeerida artiklis 9 osutatud kõlblikesse varadesse, üle anda ega uuesti kasutada; |
| --- | --- |

ii)

investeerida artikli 15 lõikes 6 osutatud varadesse, kuid seda ei tohi muul viisil investeerida artiklis 9 osutatud kõlblikesse varadesse, üle anda ega uuesti kasutada;

| d) | rahasumma, mille rahaturufond repolepingu raames saab, ei ületa rahaturufondi varast 10 %; |
| --- | --- |

d)

rahasumma, mille rahaturufond repolepingu raames saab, ei ületa rahaturufondi varast 10 %;

| e) | rahaturufondil on õigus leping igal ajal kuni kahetööpäevase etteteatamisega lõpetada. |
| --- | --- |

e)

rahaturufondil on õigus leping igal ajal kuni kahetööpäevase etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 15

Kõlblikud pöördrepolepingud

1.   Rahaturufond võib sõlmida pöördrepolepingu, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | rahaturufondil on õigus leping igal ajal kuni kahetööpäevase etteteatamisega lõpetada; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondil on õigus leping igal ajal kuni kahetööpäevase etteteatamisega lõpetada;

| b) | pöördrepolepingu raames vastu saadavate varade turuväärtus on igal ajal vähemalt võrdne nende eest makstud rahasummaga. |
| --- | --- |

b)

pöördrepolepingu raames vastu saadavate varade turuväärtus on igal ajal vähemalt võrdne nende eest makstud rahasummaga.

2.   Varad, mida rahaturufond pöördrepolepingu raames saab, peavad olema rahaturuinstrumendid, mis vastavad artiklis 10 sätestatud nõuetele.

Vara, mida rahaturufond pöördrepolepingu raames saab, ei tohi müüa, reinvesteerida, pantida ega muul viisil üle anda.

3.   Rahaturufond ei tohi pöördrepolepingu raames vastu võtta väärtpaberistamisi ega varaga tagatud kommertsväärtpabereid.

4.   Varasid, mida rahaturufond pöördrepolepingu raames saab, tuleb piisavalt hajutada, nii et ühe emitendiga seotud riskipositsioon moodustaks rahaturufondi vara puhasväärtusest maksimaalselt 15 %, v.a juhul, kui need varad on rahaturuinstrumendid, mis vastavad artikli 17 lõike 7 nõuetele. Peale selle peab varad, mille rahaturufond pöördrepolepingu raames saab, olema emiteerinud üksus, mis on vastaspoolest sõltumatu ja mis eeldatavasti ei ole vastaspoole tulemuslikkusega suures korrelatsioonis.

5.   Rahaturufond, mis sõlmib pöördrepolepingu, tagab, et tal on võimalik kogu rahasumma igal ajal kogunenud summana või turuhinnas hinnatuna tagasi nõuda. Kui raha on igal ajal võimalik tagasi nõuda turuhinnas hinnatuna, kasutatakse rahaturufondi vara puhasväärtuse arvutamisel pöördrepolepingu väärtust turuhinnas hinnatuna.

6.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 võib rahaturufond saada pöördrepolepingu raames vabalt võõrandatavaid likviidseid väärtpabereid või muid kui artiklis 10 sätestatud nõuetele vastavaid rahaturuinstrumente, kui need varad vastavad ühele järgmistest tingimustest:

| a) | need on emiteerinud või taganud liit, liikmesriigi keskasutus või keskpank, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa stabiilsusmehhanism või Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, tingimusel et artiklite 19–22 kohaselt saadud hinnang on positiivne; |
| --- | --- |

a)

need on emiteerinud või taganud liit, liikmesriigi keskasutus või keskpank, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa stabiilsusmehhanism või Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, tingimusel et artiklite 19–22 kohaselt saadud hinnang on positiivne;

| b) | need on emiteerinud või taganud kolmanda riigi keskasutus või keskpank, tingimusel et artiklite 19–22 kohaselt saadud hinnang on positiivne. |
| --- | --- |

b)

need on emiteerinud või taganud kolmanda riigi keskasutus või keskpank, tingimusel et artiklite 19–22 kohaselt saadud hinnang on positiivne.

Rahaturufondi investoritele avalikustatakse teave käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt pöördrepolepingu raames saadud varade kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365 (17) artikliga 13.

Käesoleva lõike esimese lõigu kohaselt pöördrepolepingu raames saadud varad peavad vastama artikli 17 lõike 7 nõuetele.

7.   Komisjonile antakse õigus võtta vastavalt artiklile 45 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse lõikes 6 osutatud varade suhtes kohaldatavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed likviidsusnõuded ning käesoleva artikli lõike 6 punktis a osutatud varade suhtes kohaldatavad kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed krediidikvaliteedi nõuded.

Selleks võtab komisjon arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 509 lõikes 3 osutatud aruannet.

Komisjon võtab esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktid vastu hiljemalt 21. jaanuaril 2018.

Artikkel 16

Rahaturufondide kõlblikud osakud ja aktsiad

1.   Rahaturufond võib omandada teise rahaturufondi („sihtfond“) osakuid või aktsiaid, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | sihtfondi varast ei tohi tema fonditingimuste või põhikirja kohaselt investeerida teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse kokku rohkem kui 10 %; |
| --- | --- |

a)

sihtfondi varast ei tohi tema fonditingimuste või põhikirja kohaselt investeerida teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse kokku rohkem kui 10 %;

| b) | sihtfond ei oma omandava rahaturufondi osakuid ega aktsiaid. |
| --- | --- |

b)

sihtfond ei oma omandava rahaturufondi osakuid ega aktsiaid.

Rahaturufond, mille osakuid või aktsiaid on omandatud, ei tohi omandavasse rahaturufondi investeerida seni, kuni omandav rahaturufond selle osakuid või aktsiaid omab.

2.   Rahaturufond võib teiste rahaturufondide osakuid või aktsiaid omandada tingimusel, et ühegi sellise rahaturufondi osakutesse või aktsiatesse ei investeerita tema varast rohkem kui 5 %.

3.   Kokku võib rahaturufond teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse investeerida oma varast kuni 17,5 %.

4.   Rahaturufond võib teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse investeerida, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | sihtfondile on antud tegevusluba käesoleva määruse alusel; |
| --- | --- |

a)

sihtfondile on antud tegevusluba käesoleva määruse alusel;

| b) | kui sihtfondi valitseb otse või volituse alusel sama valitseja, kes valitseb omandavat rahaturufondi, või mõni teine äriühing, millega omandava rahaturufondi valitseja on seotud ühtse juhtimise või kontrolli või suure otsese või kaudse osaluse kaudu, on sihtfondi valitsejal või sellel teisel äriühingul keelatud nõuda investeeringute eest, mille omandav rahaturufond teeb sihtfondi osakutesse või aktsiatesse, märkimis- ja tagasivõtmistasusid; |
| --- | --- |

b)

kui sihtfondi valitseb otse või volituse alusel sama valitseja, kes valitseb omandavat rahaturufondi, või mõni teine äriühing, millega omandava rahaturufondi valitseja on seotud ühtse juhtimise või kontrolli või suure otsese või kaudse osaluse kaudu, on sihtfondi valitsejal või sellel teisel äriühingul keelatud nõuda investeeringute eest, mille omandav rahaturufond teeb sihtfondi osakutesse või aktsiatesse, märkimis- ja tagasivõtmistasusid;

| c) | kui rahaturufond investeerib teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse oma varast rohkem kui 10 %:






  i) | avaldatakse selle rahaturufondi prospektis suurim valitsemistasu, mida võib nõuda nii rahaturufondilt endalt kui ka teistelt rahaturufondidelt, millesse ta investeerib, ja |
| --- | --- | --- |

c)

kui rahaturufond investeerib teiste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse oma varast rohkem kui 10 %:

i)

avaldatakse selle rahaturufondi prospektis suurim valitsemistasu, mida võib nõuda nii rahaturufondilt endalt kui ka teistelt rahaturufondidelt, millesse ta investeerib, ja

| ii) | aastaaruandes avaldatakse nii rahaturufondilt endalt kui ka teistelt rahaturufondidelt, millesse ta investeerib, nõutud valitsemistasude suurim osakaal. |
| --- | --- |

ii)

aastaaruandes avaldatakse nii rahaturufondilt endalt kui ka teistelt rahaturufondidelt, millesse ta investeerib, nõutud valitsemistasude suurim osakaal.

5.   Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata rahaturufondi puhul, mis on alternatiivne investeerimisfond, millele on tegevusluba antud artikli 5 kohaselt, kui kõik järgmised tingimused on täidetud:

| a) | rahaturufondi turustatakse üksnes töötajate säästukava kaudu, mille suhtes kohaldatakse riigisisest õigust ja mille investorid on vaid füüsilised isikud; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi turustatakse üksnes töötajate säästukava kaudu, mille suhtes kohaldatakse riigisisest õigust ja mille investorid on vaid füüsilised isikud;

| b) | punktis a osutatud töötajate säästukavast võivad investorid investeeringu tagasi võtta üksnes piiravate tagasivõtmistingimuste kohaselt, mis on sätestatud riigisiseses õiguses, ja tagasivõtmine võib toimuda ainult teatavatel juhtudel, mis ei ole seotud turul toimuvaga. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud töötajate säästukavast võivad investorid investeeringu tagasi võtta üksnes piiravate tagasivõtmistingimuste kohaselt, mis on sätestatud riigisiseses õiguses, ja tagasivõtmine võib toimuda ainult teatavatel juhtudel, mis ei ole seotud turul toimuvaga.

Erandina käesoleva artikli lõigetest 2 ja 3 võib rahaturufond, mis on eurofond, millele on tegevusluba antud artikli 4 lõike 2 kohaselt, omandada kooskõlas direktiivi 2009/65/EÜ artikliga 55 või 58 teiste rahaturufondide osakuid või aktsiaid järgmistel tingimustel:

| a) | rahaturufondi turustatakse üksnes töötajate säästukava kaudu, mille suhtes kohaldatakse riigisisest õigust ja mille investorid on vaid füüsilised isikud; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi turustatakse üksnes töötajate säästukava kaudu, mille suhtes kohaldatakse riigisisest õigust ja mille investorid on vaid füüsilised isikud;

| b) | punktis a osutatud töötajate säästukavast võivad investorid investeeringu tagasi võtta üksnes piiravate tagasivõtmistingimuste kohaselt, mis on sätestatud riigisiseses õiguses, ja tagasivõtmine võib toimuda ainult teatavatel juhtudel, mis ei ole seotud turul toimuvaga. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud töötajate säästukavast võivad investorid investeeringu tagasi võtta üksnes piiravate tagasivõtmistingimuste kohaselt, mis on sätestatud riigisiseses õiguses, ja tagasivõtmine võib toimuda ainult teatavatel juhtudel, mis ei ole seotud turul toimuvaga.

6.   Lühiajalised rahaturufondid võivad investeerida ainult teiste lühiajaliste rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse.

7.   Standardsed rahaturufondid võivad investeerida lühiajaliste rahaturufondide ja standardsete rahaturufondide osakutesse või aktsiatesse.

II jagu

Investeerimispoliitikat käsitlevad sätted

Artikkel 17

Hajutamine

1.   Rahaturufond ei tohi investeerida rohkem kui

| a) | 5 % oma varast ühe ja sama isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidesse, väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse; |
| --- | --- |

a)

5 % oma varast ühe ja sama isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidesse, väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse;

| b) | 10 % oma varast ühte ja samasse krediidiasutusse paigutatud hoiustesse, v.a juhul, kui rahaturufondi asukohaliikmesriigi pangandussektoris ei ole hajutusnõude täitmiseks piisavalt elujõulisi krediidiasutusi ja rahaturufondil ei ole majanduslikult võimalik paigutada hoiuseid mõnda teise liikmesriiki, millisel juhul võib ta ühte ja samasse krediidiasutusse paigutada oma varast kuni 15 %. |
| --- | --- |

b)

10 % oma varast ühte ja samasse krediidiasutusse paigutatud hoiustesse, v.a juhul, kui rahaturufondi asukohaliikmesriigi pangandussektoris ei ole hajutusnõude täitmiseks piisavalt elujõulisi krediidiasutusi ja rahaturufondil ei ole majanduslikult võimalik paigutada hoiuseid mõnda teise liikmesriiki, millisel juhul võib ta ühte ja samasse krediidiasutusse paigutada oma varast kuni 15 %.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib muutuva puhasväärtusega rahaturufond investeerida ühe ja sama isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidesse, väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse oma varast kuni 10 %, kui selliste rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite koguväärtus, mida muutuva puhasväärtusega rahaturufond omab igas emitendis, millesse ta investeerib oma varast üle 5 %, ei ületa tema vara väärtusest 40 %.

3.   Kuni kuupäevani, mil hakatakse kohaldama artikli 11 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusakti, ei tohi kõigist väärtpaberistamistest ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitest tulenev rahaturufondi agregeeritud riskipositsioon moodustada rahaturufondi varast üle 15 %.

Alates kuupäevast, mil hakatakse kohaldama artikli 11 lõikes 4 osutatud delegeeritud õigusakti, ei tohi kõigist väärtpaberistamistest ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitest tulenev rahaturufondi agregeeritud riskipositsioon moodustada rahaturufondi varast üle 20 %, kusjuures rahaturufondi varast võib investeerida väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse, mis ei vasta lihtsate, läbipaistvate ja standardsete väärtpaberistamiste ning varaga tagatud kommertsväärtpaberite kindlakstegemise kriteeriumidele, kuni 15 %.

4.   Rahaturufondi ühe ja sama vastaspoolega seotud agregeeritud riskipositsioon, mis tuleneb börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavatest tehingutest, mis vastavad artiklis 13 sätestatud tingimustele, ei tohi rahaturufondi varast ületada 5 %.

5.   Agregeeritud rahasumma, mis antakse rahaturufondi ühele ja samale pöördrepolepingute vastaspoolele, ei tohi rahaturufondi varast ületada 15 %.

6.   Olenemata lõigetes 1 ja 4 sätestatud piirmääradest, ei tohi rahaturufondil juhul, kui selle tulemusel oleks tema varast investeeritud ühte isikusse rohkem kui 15 %, samal ajal olla:

| a) | investeeringuid selle isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidesse, väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse; |
| --- | --- |

a)

investeeringuid selle isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidesse, väärtpaberistamistesse ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitesse;

| b) | hoiuseid selles isikus; |
| --- | --- |

b)

hoiuseid selles isikus;

| c) | börsiväliseid finantstuletisinstrumente, millega seoses tekiks selle isiku suhtes vastaspoole risk. |
| --- | --- |

c)

börsiväliseid finantstuletisinstrumente, millega seoses tekiks selle isiku suhtes vastaspoole risk.

Erandina esimeses lõigus sätestatud hajutusnõudest võib rahaturufond juhul, kui tema asukohaliikmesriigi finantsturul ei ole hajutusnõude täitmiseks piisavalt elujõulisi finantseerimisasutusi ja rahaturufondil ei ole majanduslikult võimalik kasutada mõnes teises liikmesriigis asuvaid finantseerimisasutusi, teha punktides a–c osutatud investeeringuid korraga ühte ja samasse isikusse oma varast kuni 20 % ulatuses.

7.   Erandina lõike 1 punktist a võib pädev asutus lubada rahaturufondil kooskõlas riski hajutamise põhimõttega investeerida kuni 100 % oma varast mitmesugustesse rahaturuinstrumentidesse, mille on emiteerinud või taganud eraldi või üheskoos liit, liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või liikmesriikide keskpangad, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa stabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, kolmanda riigi keskasutus või keskpank, Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Nõukogu Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank või muu asjaomane rahvusvaheline finantseerimisasutus või organisatsioon, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki.

Esimest lõiku kohaldatakse üksnes juhul, kui kõik järgmised nõuded on täidetud:

| a) | rahaturufondi valduses on emitendi vähemalt kuue eri emissiooni rahaturuinstrumendid; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi valduses on emitendi vähemalt kuue eri emissiooni rahaturuinstrumendid;

| b) | rahaturufond seab ühe ja sama emissiooni rahaturuinstrumentidesse tehtavate investeeringute piirmääraks oma varast kõige rohkem 30 %; |
| --- | --- |

b)

rahaturufond seab ühe ja sama emissiooni rahaturuinstrumentidesse tehtavate investeeringute piirmääraks oma varast kõige rohkem 30 %;

| c) | rahaturufond viitab fonditingimustes või põhikirjas selgelt kõigile esimeses lõigus osutatud valitsustele, asutustele ja organisatsioonidele, mille eraldi või ühiselt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumentidesse ta kavatseb investeerida oma varast üle 5 %; |
| --- | --- |

c)

rahaturufond viitab fonditingimustes või põhikirjas selgelt kõigile esimeses lõigus osutatud valitsustele, asutustele ja organisatsioonidele, mille eraldi või ühiselt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumentidesse ta kavatseb investeerida oma varast üle 5 %;

| d) | rahaturufond lisab oma prospekti ja reklaamidesse selgesti eristatava teabe, millega juhtida tähelepanu käesoleva erandi kasutamisele, ning märgib ära kõik esimeses lõigus osutatud valitsused, asutused ja organisatsioonid, mille eraldi või ühiselt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumentidesse ta kavatseb investeerida oma varast üle 5 %. |
| --- | --- |

d)

rahaturufond lisab oma prospekti ja reklaamidesse selgesti eristatava teabe, millega juhtida tähelepanu käesoleva erandi kasutamisele, ning märgib ära kõik esimeses lõigus osutatud valitsused, asutused ja organisatsioonid, mille eraldi või ühiselt emiteeritud või tagatud rahaturuinstrumentidesse ta kavatseb investeerida oma varast üle 5 %.

8.   Olenemata lõikes 1 sätestatud piirmääradest võib rahaturufond investeerida oma varast kuni 10 % võlakirjadesse, mille on emiteerinud üks krediidiasutus, mille registrijärgne asukoht on liikmesriigis ja mille suhtes kohaldatakse seaduse alusel spetsiaalset avalikku järelevalvet, mille eesmärk on kaitsta võlakirjaomanikke. Selliste võlakirjade emissioonist laekuvad summad investeeritakse õiguses sätestatud korras eelkõige varasse, millega on kogu võlakirjade kehtivusaja vältel võimalik tagada võlakirjadega seotud nõudeid ja mida emitendi maksejõuetuse korral kasutatakse esmajärjekorras põhisumma tagasimaksmiseks ning kogunenud intresside tasumiseks.

Kui rahaturufond investeerib esimeses lõigus osutatud võlakirjadesse, mille on emiteerinud üks emitent, oma varast üle 5 %, ei tohi nende investeeringute koguväärtus ületada rahaturufondi vara väärtusest 40 %.

9.   Olenemata lõikes 1 sätestatud piirmääradest võib rahaturufond investeerida ühe krediidiasutuse emiteeritud võlakirjadesse oma varast kuni 20 %, kui delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõikes 1 punktis f või artikli 11 lõike 1 punktis c sätestatud nõuded on täidetud, sh võimalikud investeeringud käesoleva artikli lõikes 8 osutatud varasse.

Kui rahaturufond investeerib esimeses lõigus osutatud, ühe emitendi emiteeritud võlakirjadesse oma varast üle 5 %, ei tohi nende investeeringute koguväärtus ületada rahaturufondi vara väärtusest 60 %, sh võimalikud investeeringud lõikes 8 osutatud varasse, järgides selles lõikes sätestatud piiranguid.

10.   Äriühinguid, mis on konsolideeritud aruannete koostamiseks koondatud ühte konsolideerimisgruppi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (18) alusel või tunnustatud rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade kohaselt, käsitatakse käesoleva artikli lõigetes 1–6 osutatud piirmäärade arvutamisel ühe isikuna.

Artikkel 18

Kontsentreerumine

1.   Rahaturufond ei tohi enda käes hoida rohkem kui 10 % ühe ja sama isiku emiteeritud rahaturuinstrumentidest, väärtpaberistamistest ja varaga tagatud kommertsväärtpaberitest.

2.   Lõikes 1 sätestatud piirmäära ei kohaldata rahaturuinstrumentide suhtes osalustes, mille on emiteerinud või taganud liit, liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või liikmesriikide keskpangad, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond, Euroopa stabiilsusmehhanism, Euroopa Finantsstabiilsuse Fond, kolmanda riigi keskasutus või keskpank, Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Nõukogu Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank või muu asjaomane rahvusvaheline finantseerimisasutus või organisatsioon, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki.

III jagu

Rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteet

Artikkel 19

Krediidikvaliteedi sisehindamise menetlus

1.   Rahaturufondi valitseja kehtestab rahaturuinstrumentide, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteedi kindlaksmääramiseks usaldusväärse krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse ning rakendab ja kohaldab seda järjekindlalt, võttes arvesse instrumendi emitenti ja instrumendi enda omadusi.

2.   Rahaturufondi valitseja tagab, et teave, mida kasutatakse krediidikvaliteedi sisehindamise menetluses, on piisavalt kvaliteetne, ajakohane ja pärineb usaldusväärsetest allikatest.

3.   Sisehindamismenetlus põhineb usaldusväärsetel, süstemaatilistel ja järjepidevalt kohaldatavatel hindamismetoodikatel. Rahaturufondi valitseja peab kasutatavad metoodikad valideerima varasema kogemuse ja empiiriliste tõendite, sealhulgas järeltestimise põhjal.

4.   Rahaturufondi valitseja tagab, et krediidikvaliteedi sisehindamise menetlus vastab kõigile järgmistele üldpõhimõtetele:

| a) | emitentide ja instrumendi omaduste kohta teabe kogumiseks ja ajakohastamiseks luuakse tõhus kord; |
| --- | --- |

a)

emitentide ja instrumendi omaduste kohta teabe kogumiseks ja ajakohastamiseks luuakse tõhus kord;

| b) | võetakse vastu ja viiakse ellu sobivad meetmed, millega tagatakse, et krediidikvaliteedi sisehindamine põhineb kättesaadava ja asjakohase teabe põhjalikul analüüsil ning et see sisaldab kõiki asjakohaseid põhitegureid, mis mõjutavad emitendi krediidivõimelisust ja instrumendi krediidikvaliteeti; |
| --- | --- |

b)

võetakse vastu ja viiakse ellu sobivad meetmed, millega tagatakse, et krediidikvaliteedi sisehindamine põhineb kättesaadava ja asjakohase teabe põhjalikul analüüsil ning et see sisaldab kõiki asjakohaseid põhitegureid, mis mõjutavad emitendi krediidivõimelisust ja instrumendi krediidikvaliteeti;

| c) | krediidikvaliteedi sisehindamise menetlust jälgitakse jooksvalt ja kõik krediidikvaliteedi hinnangud vaadatakse vähemalt üks kord aastas läbi; |
| --- | --- |

c)

krediidikvaliteedi sisehindamise menetlust jälgitakse jooksvalt ja kõik krediidikvaliteedi hinnangud vaadatakse vähemalt üks kord aastas läbi;

| d) | kuivõrd kooskõlas määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikliga 5a ei tohi mehaaniliselt ja liiga suurel määral tugineda välisreitingutele, hindab rahaturufondi valitseja rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteeti uuesti, kui on tekkinud oluline muutus, mis võib instrumendi olemasolevat hinnangut mõjutada; |
| --- | --- |

d)

kuivõrd kooskõlas määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikliga 5a ei tohi mehaaniliselt ja liiga suurel määral tugineda välisreitingutele, hindab rahaturufondi valitseja rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite krediidikvaliteeti uuesti, kui on tekkinud oluline muutus, mis võib instrumendi olemasolevat hinnangut mõjutada;

| e) | rahaturufondi valitseja vaatab krediidikvaliteedi hindamise metoodikad vähemalt kord aastas läbi, et teha kindlaks, kas need on portfelli seisu ja välistingimusi arvestades endiselt asjakohased, ning läbivaatamistulemused edastatakse rahaturufondi valitseja pädevale asutusele. Kui rahaturufondi valitseja saab teada krediidikvaliteedi hindamise metoodikas või selle kohaldamisel esinevatest vigadest, peab ta need vead kohe parandama; |
| --- | --- |

e)

rahaturufondi valitseja vaatab krediidikvaliteedi hindamise metoodikad vähemalt kord aastas läbi, et teha kindlaks, kas need on portfelli seisu ja välistingimusi arvestades endiselt asjakohased, ning läbivaatamistulemused edastatakse rahaturufondi valitseja pädevale asutusele. Kui rahaturufondi valitseja saab teada krediidikvaliteedi hindamise metoodikas või selle kohaldamisel esinevatest vigadest, peab ta need vead kohe parandama;

| f) | kui krediidikvaliteedi sisehindamismenetluses kasutatavaid metoodikaid, mudeleid või olulisimaid eeldusi muudetakse, vaatab rahaturufondi valitseja võimalikult kiiresti läbi kõik krediidikvaliteedi sisehinnangud, mida muutus mõjutab. |
| --- | --- |

f)

kui krediidikvaliteedi sisehindamismenetluses kasutatavaid metoodikaid, mudeleid või olulisimaid eeldusi muudetakse, vaatab rahaturufondi valitseja võimalikult kiiresti läbi kõik krediidikvaliteedi sisehinnangud, mida muutus mõjutab.

Artikkel 20

Krediidikvaliteedi sisehindamine

1.   Selleks et teha kindlaks, kas rahaturuinstrumendi, väärtpaberistamise või varaga tagatud kommertsväärtpaberi krediidikvaliteet saab positiivse hinnangu, kohaldab rahaturufondi valitseja artiklis 19 sätestatud menetlust. Kui rahaturuinstrumendile on andnud reitingu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1060/2009 registreeritud ja sertifitseeritud reitinguagentuur, võib rahaturufondi valitseja reitingut, lisateavet ja analüüsitulemusi krediidikvaliteedi sisehindamisel arvesse võtta, kuid ta ei tohi kooskõlas määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikliga 5a tugineda üksnes või mehaaniliselt krediidireitingule.

2.   Krediidikvaliteedi hindamisel võetakse arvesse vähemalt järgmisi tegureid ja üldpõhimõtteid:

| a) | emitendi krediidiriski ning emitendi ja instrumendi makseviivituse suhtelise riski kvantifitseerimine; |
| --- | --- |

a)

emitendi krediidiriski ning emitendi ja instrumendi makseviivituse suhtelise riski kvantifitseerimine;

| b) | instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad, sealhulgas makromajanduslikku ja finantsturu olukorda arvestades; |
| --- | --- |

b)

instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad, sealhulgas makromajanduslikku ja finantsturu olukorda arvestades;

| c) | rahaturuinstrumentide lühiajaline olemus; |
| --- | --- |

c)

rahaturuinstrumentide lühiajaline olemus;

| d) | instrumendi varaklass; |
| --- | --- |

d)

instrumendi varaklass;

| e) | emitendi liik, eristades vähemalt järgmisi emitentide liike: liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, finantsvaldkonna äriühingud ja finantsvaldkonnavälised äriühingud; |
| --- | --- |

e)

emitendi liik, eristades vähemalt järgmisi emitentide liike: liikmesriikide valitsused, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused, finantsvaldkonna äriühingud ja finantsvaldkonnavälised äriühingud;

| f) | struktureeritud finantsinstrumentide puhul struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja vastaspoole risk ning väärtpaberistamistest tuleneva riskipositsiooni puhul emitendi krediidirisk, väärtpaberistamise struktuur ja alusvara krediidirisk; |
| --- | --- |

f)

struktureeritud finantsinstrumentide puhul struktureeritud finantstehinguga kaasnev tegevusrisk ja vastaspoole risk ning väärtpaberistamistest tuleneva riskipositsiooni puhul emitendi krediidirisk, väärtpaberistamise struktuur ja alusvara krediidirisk;

| g) | instrumendi likviidsusprofiil. |
| --- | --- |

g)

instrumendi likviidsusprofiil.

Peale käesolevas lõikes osutatud tegurite ja üldpõhimõtete võib rahaturufondi valitseja võtta artikli 17 lõikes 7 osutatud rahaturuinstrumendi krediidikvaliteedi kindlaksmääramisel arvesse ka hoiatusi ja näitajaid.

Artikkel 21

Dokumentatsioon

1.   Rahaturufondi valitseja peab krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse ja krediidikvaliteedi hinnangud dokumenteerima. Dokumentatsioon peab sisaldama:

| a) | krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse ülesehituse ja toimimise sellist üksikasjalikku kirjeldust, mis võimaldab pädevatel asutustel krediidikvaliteedi hinnangut mõista ning selle asjakohasust hinnata; |
| --- | --- |

a)

krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse ülesehituse ja toimimise sellist üksikasjalikku kirjeldust, mis võimaldab pädevatel asutustel krediidikvaliteedi hinnangut mõista ning selle asjakohasust hinnata;

| b) | põhjendust ja analüüsi, mis toetavad krediidikvaliteedi hinnangut ning rahaturufondi valitseja valikut krediidikvaliteedi hinnangu läbivaatamise kriteeriumide ja sageduse osas; |
| --- | --- |

b)

põhjendust ja analüüsi, mis toetavad krediidikvaliteedi hinnangut ning rahaturufondi valitseja valikut krediidikvaliteedi hinnangu läbivaatamise kriteeriumide ja sageduse osas;

| c) | kõiki peamisi muutusi krediidikvaliteedi sisehindamise menetluses, sealhulgas andmeid selliste muutuste põhjustajate kohta; |
| --- | --- |

c)

kõiki peamisi muutusi krediidikvaliteedi sisehindamise menetluses, sealhulgas andmeid selliste muutuste põhjustajate kohta;

| d) | krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse korraldust ja sisekontrolli struktuuri; |
| --- | --- |

d)

krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse korraldust ja sisekontrolli struktuuri;

| e) | kogu teavet instrumentide, emitentide ja vajaduse korral tunnustatud tagatise andjate varasemate krediidikvaliteedi hinnangute kohta; |
| --- | --- |

e)

kogu teavet instrumentide, emitentide ja vajaduse korral tunnustatud tagatise andjate varasemate krediidikvaliteedi hinnangute kohta;

| f) | krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse eest vastutava isiku või isikute andmeid. |
| --- | --- |

f)

krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse eest vastutava isiku või isikute andmeid.

2.   Rahaturufondi valitseja hoiab kõiki lõikes 1 osutatud dokumente alles vähemalt kolme täispika majandusaasta jooksul.

3.   Krediidikvaliteedi sisehindamise menetlust kirjeldatakse üksikasjalikult rahaturufondi tingimustes või põhikirjas ning kõik lõikes 1 osutatud dokumendid tehakse taotlusel kättesaadavaks rahaturufondi pädevatele asutustele ja rahaturufondi valitseja pädevatele asutustele.

Artikkel 22

Krediidikvaliteedi hindamist käsitlevad delegeeritud õigusaktid

Komisjon võtab kooskõlas artikliga 45 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusaktid, milles määratakse kindlaks järgmised punktid:

| a) | artikli 19 lõikes 3 osutatud krediidikvaliteedi hindamise metoodika valideerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

a)

artikli 19 lõikes 3 osutatud krediidikvaliteedi hindamise metoodika valideerimise kriteeriumid;

| b) | artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud emitendi ja instrumendi krediidiriski ning makseviivituse suhtelise riski kvantifitseerimise kriteeriumid; |
| --- | --- |

b)

artikli 20 lõike 2 punktis a osutatud emitendi ja instrumendi krediidiriski ning makseviivituse suhtelise riski kvantifitseerimise kriteeriumid;

| c) | kriteeriumid, mille alusel kehtestada artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad; |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, mille alusel kehtestada artikli 20 lõike 2 punktis b osutatud instrumendi emitendi kvalitatiivsed näitajad;

| d) | artikli 19 lõike 4 punktis d osutatud olulise muutuse tähendus. |
| --- | --- |

d)

artikli 19 lõike 4 punktis d osutatud olulise muutuse tähendus.

Artikkel 23

Krediidikvaliteedi hindamise juhtimine

1.   Krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse peavad heaks kiitma rahaturufondi valitseja kõrgem juhtkond, juht- ja järelevalveorgan, kui viimane on olemas.

Nimetatud organid peavad krediidikvaliteedi sisehindamise menetlust ja metoodikaid, mida rahaturufondi valitseja kohaldab, hästi mõistma ning nendega seotud aruannetest täpselt aru saama.

2.   Rahaturufondi valitseja annab lõikes 1 osutatud pooltele rahaturufondi krediidikvaliteedi sisehindamise analüüsi põhjal aru rahaturufondi krediidiriskiprofiilist. Aruandluse esitamise sagedus sõltub teabe olulisusest ja liigist ning neid esitatakse vähemalt üks kord aastas.

3.   Kõrgem juhtkond peab pidevalt tagama, et krediidikvaliteedi sisehindamise menetlus toimib nõuetekohaselt.

Kõrgemat juhtkonda teavitatakse regulaarselt krediidikvaliteedi sisehindamise menetluste tulemuslikkusest, valdkondadest, kus on tuvastatud puudusi, ning varem tuvastatud puuduste parandamiseks tehtud jõupingutuste ja võetud meetmete seisust.

4.   Krediidikvaliteedi sisehindamist ega hindamistulemuste perioodilist läbivaatamist ei tohi rahaturufondi valitseja poolt teha isikud, kes haldavad rahaturufondi investeeringute portfelli või vastutavad selle haldamise eest.

III PEATÜKK

Rahaturufondide riskijuhtimisega seotud kohustused

Artikkel 24

Lühiajaliste rahaturufondide investeeringute portfellile esitatavad nõuded

1.   Lühiajalise rahaturufondi investeeringute portfell peab alati vastama kõikidele järgmistele nõuetele:

| a) | investeeringute portfelli kaalutud keskmine tähtaeg ei ületa 60 päeva; |
| --- | --- |

a)

investeeringute portfelli kaalutud keskmine tähtaeg ei ületa 60 päeva;

| b) | investeeringute portfelli kaalutud keskmine kestus ei ületa 120 päeva, võttes arvesse teist ja kolmandat lõiku; |
| --- | --- |

b)

investeeringute portfelli kaalutud keskmine kestus ei ületa 120 päeva, võttes arvesse teist ja kolmandat lõiku;

| c) | vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide varast moodustavad vähemalt 10 % ühe tööpäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 10 %; |
| --- | --- |

c)

vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide varast moodustavad vähemalt 10 % ühe tööpäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 10 %;

| d) | muutuva puhasväärtusega lühiajalise rahaturufondi varast moodustavad vähemalt 7,5 % ühepäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Muutuva puhasväärtusega lühiajaline rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 7,5 %; |
| --- | --- |

d)

muutuva puhasväärtusega lühiajalise rahaturufondi varast moodustavad vähemalt 7,5 % ühepäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Muutuva puhasväärtusega lühiajaline rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 7,5 %;

| e) | vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide varast moodustavad vähemalt 30 % ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 30 %; |
| --- | --- |

e)

vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide varast moodustavad vähemalt 30 % ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 30 %;

| f) | muutuva puhasväärtusega lühiajalise rahaturufondi varast moodustavad vähemalt 15 % ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Muutuva puhasväärtusega lühiajaline rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühenädalase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 15 %; |
| --- | --- |

f)

muutuva puhasväärtusega lühiajalise rahaturufondi varast moodustavad vähemalt 15 % ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Muutuva puhasväärtusega lühiajaline rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühenädalase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 15 %;

| g) | punktis e osutatud arvutuse jaoks võib vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi nädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 17,5 % ulatuses ka artikli 17 lõikes 7 osutatud vara, mis on väga likviidne ja mille võib tagasi võtta ja arveldada ühe tööpäeva jooksul ja mille järelejäänud tähtaeg on kuni 190 päeva; |
| --- | --- |

g)

punktis e osutatud arvutuse jaoks võib vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi nädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 17,5 % ulatuses ka artikli 17 lõikes 7 osutatud vara, mis on väga likviidne ja mille võib tagasi võtta ja arveldada ühe tööpäeva jooksul ja mille järelejäänud tähtaeg on kuni 190 päeva;

| h) | punktis f osutatud arvutuse jaoks võib ühenädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 7,5 % ulatuses rahaturuinstrumendid või teise rahaturufondi osakud või aktsiad, tingimusel et neid on võimalik tagasi võtta ja arveldada järgmise viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

h)

punktis f osutatud arvutuse jaoks võib ühenädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 7,5 % ulatuses rahaturuinstrumendid või teise rahaturufondi osakud või aktsiad, tingimusel et neid on võimalik tagasi võtta ja arveldada järgmise viie tööpäeva jooksul.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel võtab lühiajaline rahaturufond, kui ta arvutab väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide kaalutud keskmist kestust, lunastamise kuupäeva arvutamisel aluseks instrumentide õigusliku tagasivõtmise kuupäevani järelejäänud tähtaja. Kui aga finantsinstrument hõlmab müügioptsiooni, võib lühiajaline rahaturufond võtta lunastamise kuupäeva arvutamisel järelejäänud tähtaja asemel aluseks müügioptsiooni realiseerimise kuupäeva, kuid seda ainult juhul, kui kõik järgmised tingimused on igal ajal täidetud:

| i) | müügioptsiooni realiseerimise kuupäeval võib lühiajaline rahaturufond seda vabalt kasutada; |
| --- | --- |

i)

müügioptsiooni realiseerimise kuupäeval võib lühiajaline rahaturufond seda vabalt kasutada;

| ii) | müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest optsiooni realiseerimise kuupäeval; |
| --- | --- |

ii)

müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest optsiooni realiseerimise kuupäeval;

| iii) | lühiajalise rahaturufondi investeerimisstrateegiast tulenevalt on väga tõenäoline, et realiseerimiskuupäeval optsioon realiseeritakse. |
| --- | --- |

iii)

lühiajalise rahaturufondi investeerimisstrateegiast tulenevalt on väga tõenäoline, et realiseerimiskuupäeval optsioon realiseeritakse.

Erandina teisest lõigust võib lühiajaline rahaturufond väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kaalutud keskmise kestuse arvutamisel võtta amortiseeritavate instrumentide puhul selle asemel lunastamise kuupäeva arvutamisel aluseks kas

| i) | selliste instrumentide lepingulise amortisatsiooniprofiili või |
| --- | --- |

i)

selliste instrumentide lepingulise amortisatsiooniprofiili või

| ii) | selle alusvara amortisatsiooniprofiili, millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog. |
| --- | --- |

ii)

selle alusvara amortisatsiooniprofiili, millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog.

2.   Kui käesolevas artiklis osutatud piirmäärasid ületatakse põhjustel, mis ei allu rahaturufondi kontrollile, või märkimis- või tagasivõtmisõiguste kasutamise tõttu, on rahaturufondi esmaeesmärk olukorda osakuomanike või aktsionäride huve arvesse võttes korrigeerida.

3.   Lühiajalise rahaturufondina võivad tegutseda kõik käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud rahaturufondid.

Artikkel 25

Standardsete rahaturufondide investeeringute portfellile esitatavad nõuded

1.   Standardne rahaturufond peab pidevalt täitma kõiki järgmisi nõudeid:

| a) | investeeringute portfelli kaalutud keskmine tähtaeg ei ületa kunagi kuut kuud; |
| --- | --- |

a)

investeeringute portfelli kaalutud keskmine tähtaeg ei ületa kunagi kuut kuud;

| b) | investeeringute portfelli kaalutud keskmine kestus ei ületa kunagi 12 kuud, võttes arvesse teist ja kolmandat lõiku; |
| --- | --- |

b)

investeeringute portfelli kaalutud keskmine kestus ei ületa kunagi 12 kuud, võttes arvesse teist ja kolmandat lõiku;

| c) | vähemalt 7,5 % tema varast moodustavad ühepäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Standardne rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 7,5 %; |
| --- | --- |

c)

vähemalt 7,5 % tema varast moodustavad ühepäevase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada ühetööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta ühetööpäevase etteteatamisega. Standardne rahaturufond ei omanda muud kui ühepäevase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühepäevase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 7,5 %;

| d) | vähemalt 15 % tema varast moodustavad ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Standardne rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühenädalase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 15 %; |
| --- | --- |

d)

vähemalt 15 % tema varast moodustavad ühenädalase tähtajaga varad, pöördrepolepingud, mille võib lõpetada viietööpäevase etteteatamisega, või raha, mille võib välja võtta viietööpäevase etteteatamisega. Standardne rahaturufond ei omanda muud kui ühenädalase tähtajaga vara, kui muu vara omandamise korral oleks ühenädalase tähtajaga varadesse investeeritud tema investeeringute portfellist alla 15 %;

| e) | punktis d osutatud arvutuse jaoks võib ühenädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 7,5 % ulatuses rahaturuinstrumendid või teise rahaturufondi osakud või aktsiad, tingimusel et neid on võimalik tagasi võtta ja arveldada järgmise viie tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

e)

punktis d osutatud arvutuse jaoks võib ühenädalase tähtajaga varade hulka arvata tema varast kuni 7,5 % ulatuses rahaturuinstrumendid või teise rahaturufondi osakud või aktsiad, tingimusel et neid on võimalik tagasi võtta ja arveldada järgmise viie tööpäeva jooksul.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel võtab standardne rahaturufond, kui ta arvutab väärtpaberite, sh struktureeritud finantsinstrumentide kaalutud keskmist kestust, lunastamise kuupäeva arvutamisel aluseks instrumentide õigusliku tagasivõtmise kuupäevani järelejäänud tähtaja. Kui aga finantsinstrument hõlmab müügioptsiooni, võib standardne rahaturufond võtta lunastamise kuupäeva arvutamisel järelejäänud tähtaja asemel aluseks müügioptsiooni realiseerimise kuupäeva, kuid seda ainult juhul, kui kõik järgmised tingimused on igal ajal täidetud:

| i) | müügioptsiooni realiseerimise kuupäeval võib standardne rahaturufond seda vabalt kasutada; |
| --- | --- |

i)

müügioptsiooni realiseerimise kuupäeval võib standardne rahaturufond seda vabalt kasutada;

| ii) | müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest optsiooni realiseerimise kuupäeval; |
| --- | --- |

ii)

müügioptsiooni tehinguhind ei erine palju instrumendi eeldatavast väärtusest optsiooni realiseerimise kuupäeval;

| iii) | standardse rahaturufondi investeerimisstrateegiast tulenevalt on väga tõenäoline, et realiseerimiskuupäeval optsioon realiseeritakse; |
| --- | --- |

iii)

standardse rahaturufondi investeerimisstrateegiast tulenevalt on väga tõenäoline, et realiseerimiskuupäeval optsioon realiseeritakse;

Erandina teisest lõigust võib standardne rahaturufond väärtpaberistamiste ja varaga tagatud kommertsväärtpaberite kaalutud keskmise kestuse arvutamisel võtta amortiseeritavate instrumentide puhul selle asemel lunastamise kuupäeva arvutamisel aluseks kas

| i) | selliste instrumentide lepingulise amortisatsiooniprofiili või |
| --- | --- |

i)

selliste instrumentide lepingulise amortisatsiooniprofiili või

| ii) | selle alusvara amortisatsiooniprofiili, millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog. |
| --- | --- |

ii)

selle alusvara amortisatsiooniprofiili, millest tekib selliste instrumentide tagasivõtmiseks vajalik rahavoog.

2.   Kui käesolevas artiklis osutatud piirmäärasid ületatakse põhjustel, mis ei allu standardse rahaturufondi kontrollile, või märkimis- või tagasivõtmisõiguste kasutamise tõttu, on rahaturufondi esmaeesmärk olukorda osakuomanike või aktsionäride huve arvesse võttes korrigeerida.

3.   Standardne rahaturufond ei tohi tegutseda valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondina ega vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondina.

Artikkel 26

Rahaturufondi krediidireitingud

Rahaturufond, kes tellib välisreitingu või rahastab seda, peab seda tegema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1060/2009. Rahaturufond või rahaturufondi valitseja juhib rahaturufondi prospektis ja igasuguses investoritele saadetud teabes, milles märgitakse välisreitingut, selgelt tähelepanu asjaolule, et reitingu tellis või seda rahastas rahaturufond või rahaturufondi valitseja.

Artikkel 27

Kliendi tundmise põhimõte

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2015/849 (19) sätestatud karmimate nõuete kehtestamist, kehtestab, rakendab ja kohaldab rahaturufondi valitseja menetlusi ning toimib sellise hoolsusega, mis võimaldab ette näha mõju, mida avaldavad mitme investori ühel ajal esitatud tagasivõtmistaotlused, võttes arvesse vähemalt investori tüüpi, üksikinvestorile kuuluva fondi osakute või aktsiate arvu ning sisse- ja väljamaksete ning muude rahavoogude muutumist.

2.   Kui üksikinvestori hoitavate osakute või aktsiate väärtus ületab rahaturufondi igapäevase likviidsuse vastava nõude, võtab rahaturufondi valitseja lisaks lõikes 1 sätestatud teguritele arvesse järgmist:

| a) | märgatavad seaduspärasused investorite rahavajaduses, sealhulgas rahaturufondis olevate aktsiate arvu tsükliline muutumine; |
| --- | --- |

a)

märgatavad seaduspärasused investorite rahavajaduses, sealhulgas rahaturufondis olevate aktsiate arvu tsükliline muutumine;

| b) | eri investorite riskikartlikkus; |
| --- | --- |

b)

eri investorite riskikartlikkus;

| c) | korrelatsiooni määr või tihedad seosed rahaturufondi eri investorite vahel. |
| --- | --- |

c)

korrelatsiooni määr või tihedad seosed rahaturufondi eri investorite vahel.

3.   Kui investorid teevad investeeringuid vahendaja kaudu, peab rahaturufondi valitseja lõigete 1 ja 2 järgimiseks ning rahaturufondi likviidsuse asjakohaseks juhtimiseks ja investorite kontsentratsiooni haldamiseks küsima teavet vahendajalt.

4.   Rahaturufondi valitseja tagab, et üksikinvestori hoitavate osakute või aktsiate väärtus ei mõjuta oluliselt rahaturufondi likviidsusprofiili, kui see väärtus moodustab rahaturufondi kogupuhasväärtusest olulise osa.

Artikkel 28

Stressitestimine

1.   Igal rahaturufondil peavad olema usaldusväärsed stressitestimise protsessid, mis tuvastavad võimalikke sündmusi ja majandustingimuste tulevasi muutusi, mis võivad rahaturufondi ebasoodsalt mõjutada. Rahaturufond või rahaturufondi valitseja hindab, milline mõju võib neil sündmustel ja muutustel rahaturufondile olla. Rahaturufond või rahaturufondi valitseja teeb võimalike eri stsenaariumide jaoks korrapäraselt stressiteste.

Stressitestid põhinevad objektiivsetel kriteeriumidel ja nende käigus kaalutakse tõsiste, realiseeruda võivate stsenaariumide mõju. Stressitesti stsenaariumides võetakse arvesse vähemalt võrdlusparameetreid, mis hõlmavad järgmisi tegureid:

| a) | hüpoteetilised muutused rahaturufondi investeeringute portfellis hoitava vara likviidsustasemes; |
| --- | --- |

a)

hüpoteetilised muutused rahaturufondi investeeringute portfellis hoitava vara likviidsustasemes;

| b) | hüpoteetilised muutused rahaturufondi investeeringute portfellis hoitava vara krediidiriski tasemes, sealhulgas krediidi- ja reitingusündmused; |
| --- | --- |

b)

hüpoteetilised muutused rahaturufondi investeeringute portfellis hoitava vara krediidiriski tasemes, sealhulgas krediidi- ja reitingusündmused;

| c) | hüpoteetilised liikumised intressimäärades ja vahetuskurssides; |
| --- | --- |

c)

hüpoteetilised liikumised intressimäärades ja vahetuskurssides;

| d) | hüpoteetilised tagasivõtmistasemed; |
| --- | --- |

d)

hüpoteetilised tagasivõtmistasemed;

| e) | nende indeksite vahe hüpoteetiline laienemine või kitsenemine, millega on seotud investeeringute portfelli väärtpaberite intressimäärad; |
| --- | --- |

e)

nende indeksite vahe hüpoteetiline laienemine või kitsenemine, millega on seotud investeeringute portfelli väärtpaberite intressimäärad;

| f) | hüpoteetilised süsteemsed makromajanduslikud šokid, mis mõjutavad kogu majandust. |
| --- | --- |

f)

hüpoteetilised süsteemsed makromajanduslikud šokid, mis mõjutavad kogu majandust.

2.   Lisaks mõõdavad stressitestid valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide puhul erinevust osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ja osaku või aktsia puhasväärtuse vahel eri stsenaariumide korral.

3.   Stressitestide sageduse määrab kindlaks rahaturufondi juhatus või rahaturufondi valitseja juhatus, olenevalt olukorrast, olles kaalunud, milline vahemik on turutingimustest lähtudes sobiv ja mõistlik ning milliseid muutusi võib rahaturufondi investeeringute portfellis ette näha. Stressiteste tuleb teha vähemalt kaks korda aastas.

4.   Kui stressitest näitab, et rahaturufondi töökindlus ei ole tagatud, koostab rahaturufondi valitseja stressitestimise tulemusi sisaldava üksiksajaliku aruande ja soovitatava tegevuskava.

Vajaduse korral võtab rahaturufondi valitseja meetmeid, mis tugevdavad rahaturufondi usaldusväärsust, sealhulgas meetmeid, mis parandavad rahaturufondi varade likviidsust või kvaliteeti, ja annab oma rahaturufondi pädevale asutusele viivitamata võetud meetmetest teada.

5.   Stressitestimise tulemusi sisaldav üksiksajalik aruanne ja soovitatav tegevuskava esitatakse läbivaatamiseks rahaturufondi juhatusele või rahaturufondi valitseja juhatusele, olenevalt olukorrast. Juhatus teeb soovitatavasse tegevuskavva vajaduse korral muudatusi ja kiidab lõpliku tegevuskava heaks. Üksikasjalikku aruannet ja tegevuskava hoitakse alles vähemalt viis aastat.

Üksikasjalik aruanne ja tegevuskava esitatakse läbivaatamiseks rahaturufondi pädevale asutusele.

6.   Rahaturufondi pädev asutus saadab lõikes 5 osutatud üksikasjaliku aruande Väärtpaberiturujärelevalvele.

7.   Väärtpaberiturujärelevalve annab välja suunised, et kehtestada stressitestide stsenaariumide ühtsed võrdlusparameetrid, mida stressitestid peavad sisaldama, võttes arvesse lõikes 1 loetletud tegureid. Suunised ajakohastatakse vähemalt kord aastas, võttes arvesse turu viimaseid suundumusi.

IV PEATÜKK

Hindamisnõuded

Artikkel 29

Rahaturufondi hindamine

1.   Rahaturufondi vara hinnatakse vähemalt kord päevas.

2.   Alati, kui see on võimalik, kasutatakse rahaturufondi vara hindamiseks turuhinnas hindamist.

3.   Turuhinnas hindamisel

| a) | lähtutakse rahaturufondi vara hindamisel ostu- ja müügihinna konservatiivsemast poolest, välja arvatud juhul, kui vara väärtuse saab fikseerida parima ostu- ja müügihinna keskmise väärtuse juures; |
| --- | --- |

a)

lähtutakse rahaturufondi vara hindamisel ostu- ja müügihinna konservatiivsemast poolest, välja arvatud juhul, kui vara väärtuse saab fikseerida parima ostu- ja müügihinna keskmise väärtuse juures;

| b) | kasutatakse vaid kvaliteetseid turuandmeid, mida hinnatakse kõikide järgmiste tegurite põhjal:






  i) | vastaspoolte arv ja kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

b)

kasutatakse vaid kvaliteetseid turuandmeid, mida hinnatakse kõikide järgmiste tegurite põhjal:

i)

vastaspoolte arv ja kvaliteet;

| ii) | rahaturufondi vara turu maht ja käive; |
| --- | --- |

ii)

rahaturufondi vara turu maht ja käive;

| iii) | emissiooni maht ja emissiooni osa, mida rahaturufond kavatseb osta või müüa. |
| --- | --- |

iii)

emissiooni maht ja emissiooni osa, mida rahaturufond kavatseb osta või müüa.

4.   Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik või turuandmed ei ole piisavalt kvaliteetsed, hinnatakse rahaturufondi vara konservatiivselt mudelipõhiselt.

Mudel hindab täpselt rahaturufondi varale olemuslikult omast väärtust, toetudes kõigile järgmistele ajakohastele põhiteguritele:

| a) | kõnealuse vara turu maht ja käive; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse vara turu maht ja käive;

| b) | emissiooni maht ja emissiooni osa, mida rahaturufond kavatseb osta või müüa; |
| --- | --- |

b)

emissiooni maht ja emissiooni osa, mida rahaturufond kavatseb osta või müüa;

| c) | varaga seotud tururisk, intressimäärarisk ja krediidirisk. |
| --- | --- |

c)

varaga seotud tururisk, intressimäärarisk ja krediidirisk.

Mudelipõhise hindamise korral ei tohi amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit kasutada.

5.   Kooskõlas lõigetega 2, 3, 4, 6 ja 7 tehtud hindamise tulemused edastatakse pädevatele asutustele.

6.   Olenemata lõigetest 2, 3 ja 4, võib valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi vara hinnata lisaks ka amortiseeritud soetusmaksumuse meetodil.

7.   Erandina lõigetest 2 ja 4 võib lisaks lõigetes 2 ja 3 osutatud turuhinnas hindamisele ja lõikes 4 osutatud mudelipõhisele hindamisele hinnata vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi kuni 75 päevase järelejäänud tähtajaga vara amortiseeritud soetusmaksumuse meetodi alusel.

Amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit kasutatakse vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi vara hindamiseks ainult juhul, kui vara hind, mis on arvutatud kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4, ei erine vara hinnast, mis on arvutatud kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga, rohkem kui 10 baaspunkti võrra. Sellise erinevuse korral arvutatakse vara hind kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4.

Artikkel 30

Osaku või aktsia puhasväärtuse arvutamine

1.   Rahaturufond arvutab osaku või aktsia puhasväärtuse nii, et rahaturufondi kõikide varade summast lahutatakse fondi kõikide kohustuste summa, kusjuures varade väärtust on hinnatud kas turuhinnas või mudelipõhiselt või mõlemal viisil, ning saadud tulemus jagatakse rahaturufondi ringlusse lastud osakute või aktsiate arvuga.

2.   Kui vara puhasväärtus avaldatakse rahaühikus, ümardatakse osaku või aktsia puhasväärtus lähima baaspunktini või samaväärse ühikuni.

3.   Rahaturufondi osaku või aktsia puhasväärtus arvutatakse ja avaldatakse vähemalt kord päevas rahaturufondi veebisaidi avalikus rubriigis.

Artikkel 31

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse arvutamine

1.   Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond arvutab osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse nii, et rahaturufondi kõikide varade – mida on hinnatud kooskõlas artikli 29 lõikega 6 sätestatud amortiseeritud soetusmaksumuse meetodi alusel – summast lahutatakse fondi kõikide kohustuste summa ning saadud tulemus jagatakse fondi ringlusse lastud osakute või aktsiate arvuga.

2.   Kui vara püsiv puhasväärtus avaldatakse rahaühikus, ümardatakse valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi osaku või aktsia püsiv puhasväärtus lähima protsendipunktini või samaväärse ühikuni.

3.   Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi osaku või aktsia püsiv puhasväärtus arvutatakse vähemalt kord päevas.

4.   Osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ning kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtuse vahelise erinevuse üle tehakse järelevalvet ja see avaldatakse iga päev rahaturufondi veebisaidi avalikus rubriigis.

Artikkel 32

Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse arvutamine

1.   Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond arvutab osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse nii, et rahaturufondi kõikide varade – mida on hinnatud kooskõlas artikli 29 lõikega 7 sätestatud amortiseeritud soetusmaksumuse meetodi alusel – summast lahutatakse fondi kõikide kohustuste summa ning saadud tulemus jagatakse fondi ringlusse lastud osakute või aktsiate arvuga.

2.   Kui vara püsiv puhasväärtus avaldatakse rahaühikus, ümardatakse vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi osaku või aktsia püsiv puhasväärtus lähima protsendipunktini või samaväärse ühikuni.

3.   Vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi osaku või aktsia püsiv puhasväärtus arvutatakse vähemalt kord päevas.

4.   Osaku või aktsia püsiva puhasväärtuse ning kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtuse vahelise erinevuse üle tehakse järelevalvet ja see avaldatakse iga päev rahaturufondi veebisaidi avalikus rubriigis.

Artikkel 33

Emiteerimis- ja tagasivõtuhind

1.   Rahaturufondi osakud või aktsiad emiteeritakse ja võetakse tagasi hinnaga, mis on võrdne rahaturufondi osaku või aktsia puhasväärtusega, olenemata rahaturufondi prospektis ette nähtud lubatud tasudest.

2.   Erandina lõikest 1 võib

| a) | valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi osakuid või aktsiaid emiteerida või tagasi võtta hinnaga, mis on võrdne rahaturufondi osaku või aktsia püsiva puhasväärtusega; |
| --- | --- |

a)

valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi osakuid või aktsiaid emiteerida või tagasi võtta hinnaga, mis on võrdne rahaturufondi osaku või aktsia püsiva puhasväärtusega;

| b) | vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi osakuid või aktsiaid emiteerida või tagasi võtta hinnaga, mis on võrdne rahaturufondi osaku või aktsia püsiva puhasväärtusega, kuid seda ainult juhul, kui kooskõlas artikli 32 lõigetega 1, 2 ja 3 arvutatud osaku või aktsia püsiv puhasväärtus ei erine kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusest rohkem kui 20 baaspunkti võrra. |
| --- | --- |

b)

vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi osakuid või aktsiaid emiteerida või tagasi võtta hinnaga, mis on võrdne rahaturufondi osaku või aktsia püsiva puhasväärtusega, kuid seda ainult juhul, kui kooskõlas artikli 32 lõigetega 1, 2 ja 3 arvutatud osaku või aktsia püsiv puhasväärtus ei erine kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusest rohkem kui 20 baaspunkti võrra.

Kui seoses punktiga b erineb kooskõlas artikli 32 lõigetega 1, 2 ja 3 arvutatud osaku või aktsia püsiv puhasväärtus kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusest rohkem kui 20 baaspunkti võrra, toimub tagasivõtmine või märkimine hinnaga, mis on võrdne kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusega.

Enne lepingu sõlmimist hoiatab rahaturufondi valitseja võimalikke investoreid kirjalikult selgesti asjaolude eest, mille korral vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond enam ei võta tagasi ega märgi osakuid ega aktsiaid hinnaga, mis vastab osaku või aktsia püsivale puhasväärtusele.

V PEATÜKK

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide erinõuded

Artikkel 34

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide erinõuded

1.   Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi valitseja kehtestab usaldusväärsed ja ranged likviidsuse juhtimise menetlused, millega tagada nende fondide suhtes kohaldatavate nädalase likviidsuse piirmäärade järgimine, ning rakendab ja kohaldab neid järjekindlalt. Likviidsuse juhtimise menetlusi kirjeldatakse selgelt fonditingimustes või põhikirjas ja prospektis.

Nädalase likviidsuse piirmäärade järgimiseks kohaldatakse järgmist:

| a) | kui artikli 24 lõike 1 punktis e sätestatud ühenädalase tähtajaga varade osakaal langeb valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi koguvarast alla 30 % ja ühel tööpäeval võetakse koguvarast tagasi kokku üle 10 %, annab valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi valitseja sellest viivitamata teada fondi juhatusele, kes koostab olukorra kohta dokumenteeritud hinnangu, mille alusel määratakse investorite huve silmas pidades kindlaks sobiv toimimisviis, ja otsustab, kas kasutada üht või mitut järgmistest abinõudest:






  i) | tagasivõtmisel võetav likviidsustasu, mille puhul piisavalt arvestatakse kulu, mis tekib rahaturufondile likviidsuse hoidmisel, ja millega tagatakse, et fondi jäävad investorid ei sattu ebaõiglaselt ebasoodsamasse olukorda, kui teised investorid nõuavad oma osakute või aktsiate tagasivõtmist sellel ajavahemikul; |
| --- | --- | --- |

a)

kui artikli 24 lõike 1 punktis e sätestatud ühenädalase tähtajaga varade osakaal langeb valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi koguvarast alla 30 % ja ühel tööpäeval võetakse koguvarast tagasi kokku üle 10 %, annab valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi valitseja sellest viivitamata teada fondi juhatusele, kes koostab olukorra kohta dokumenteeritud hinnangu, mille alusel määratakse investorite huve silmas pidades kindlaks sobiv toimimisviis, ja otsustab, kas kasutada üht või mitut järgmistest abinõudest:

i)

tagasivõtmisel võetav likviidsustasu, mille puhul piisavalt arvestatakse kulu, mis tekib rahaturufondile likviidsuse hoidmisel, ja millega tagatakse, et fondi jäävad investorid ei sattu ebaõiglaselt ebasoodsamasse olukorda, kui teised investorid nõuavad oma osakute või aktsiate tagasivõtmist sellel ajavahemikul;

| ii) | tagasivõtmispiirangud, mille kohaselt ei tohi ühegi kuni 15-tööpäevase ajavahemiku jooksul võtta ühelgi tööpäeval tagasi rohkem aktsiaid või osakuid kui kõige rohkem 10 % rahaturufondi aktsiatest või osakutest; |
| --- | --- |

ii)

tagasivõtmispiirangud, mille kohaselt ei tohi ühegi kuni 15-tööpäevase ajavahemiku jooksul võtta ühelgi tööpäeval tagasi rohkem aktsiaid või osakuid kui kõige rohkem 10 % rahaturufondi aktsiatest või osakutest;

| iii) | tagasivõtmise peatamine kuni 15-tööpäevaseks ajavahemikuks või |
| --- | --- |

iii)

tagasivõtmise peatamine kuni 15-tööpäevaseks ajavahemikuks või

| iv) | ei võeta muid meetmeid peale artikli 24 lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmise; |
| --- | --- |

iv)

ei võeta muid meetmeid peale artikli 24 lõikes 2 sätestatud kohustuse täitmise;

| b) | kui artikli 24 lõike 1 punktis e sätestatud ühenädalase tähtajaga varade osakaal langeb fondi koguvarast alla 10 %, annab valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi valitseja sellest viivitamata teada fondi juhatusele, kes koostab olukorra kohta dokumenteeritud hinnangu, mille alusel ta võtab investorite huve silmas ühe või mitu järgmistest meetmetest, ja dokumenteerib oma valiku põhjendused:






  i) | osakute või aktsiate tagasivõtmiselt võetavad likviidsustasud, mille puhul võetakse asjakohaselt arvesse kulu, mis rahaturufondi jaoks likviidsuse saavutamisega kaasneb, ja millega tagatakse, et fondi jäävad investorid ei sattu ebaõiglaselt ebasoodsamasse olukorda, kui teised investorid võtavad oma osaluse sellel ajavahemikul tagasi; |
| --- | --- | --- |

b)

kui artikli 24 lõike 1 punktis e sätestatud ühenädalase tähtajaga varade osakaal langeb fondi koguvarast alla 10 %, annab valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi valitseja sellest viivitamata teada fondi juhatusele, kes koostab olukorra kohta dokumenteeritud hinnangu, mille alusel ta võtab investorite huve silmas ühe või mitu järgmistest meetmetest, ja dokumenteerib oma valiku põhjendused:

i)

osakute või aktsiate tagasivõtmiselt võetavad likviidsustasud, mille puhul võetakse asjakohaselt arvesse kulu, mis rahaturufondi jaoks likviidsuse saavutamisega kaasneb, ja millega tagatakse, et fondi jäävad investorid ei sattu ebaõiglaselt ebasoodsamasse olukorda, kui teised investorid võtavad oma osaluse sellel ajavahemikul tagasi;

| ii) | osakute või aktsiate tagasivõtmise peatamine kuni 15-tööpäevaseks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

ii)

osakute või aktsiate tagasivõtmise peatamine kuni 15-tööpäevaseks ajavahemikuks.

2.   Kui peatamine kestab 90-päevase ajavahemiku jooksul kokku kauem kui 15 päeva, lakkab valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond automaatselt olemast valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond. Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufond või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufond teavitab sellest viivitamata kõiki investoreid selgel ja arusaadaval viisil kirjalikult.

3.   Pärast seda, kui valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondi või vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi juhatus on otsustanud toimimisviisi lõike 1 punktides a ja b kirjeldatud juhtudel, esitab ta oma otsuse üksikasjad kiiresti rahaturufondi pädevale asutusele.

VI PEATÜKK

Kolmandate isikute toetus

Artikkel 35

Kolmandate isikute toetus

1.   Rahaturufond ei tohi saada toetust kolmandatelt isikutelt.

2.   Kolmandate isikute, sh rahaturufondi sponsori toetus on otsene või kaudne toetus, mis on ette nähtud rahaturufondi likviidsuse tagamiseks või rahaturufondi osaku või aktsia puhasväärtuse stabiliseerimiseks, või millel oleks tegelikkuses selline tulemus.

Kolmandate isikute toetus hõlmab:

| a) | kolmanda isiku rahaeraldisi; |
| --- | --- |

a)

kolmanda isiku rahaeraldisi;

| b) | rahaturufondi varade ostmist kolmanda isiku poolt kõrgendatud hinnaga; |
| --- | --- |

b)

rahaturufondi varade ostmist kolmanda isiku poolt kõrgendatud hinnaga;

| c) | rahaturufondi osakute või aktsiate ostmist kolmanda isiku poolt, et tagada fondi likviidsus; |
| --- | --- |

c)

rahaturufondi osakute või aktsiate ostmist kolmanda isiku poolt, et tagada fondi likviidsus;

| d) | kolmanda isiku antud ükskõik millist otsest või kaudset garantiid, tagatist või toetuskirja rahaturufondi kasuks; |
| --- | --- |

d)

kolmanda isiku antud ükskõik millist otsest või kaudset garantiid, tagatist või toetuskirja rahaturufondi kasuks;

| e) | kolmanda isiku mis tahes tegevust, mille otsene või kaudne eesmärk on rahaturufondi likviidsusprofiili ja osaku või aktsia puhasväärtuse säilitamine. |
| --- | --- |

e)

kolmanda isiku mis tahes tegevust, mille otsene või kaudne eesmärk on rahaturufondi likviidsusprofiili ja osaku või aktsia puhasväärtuse säilitamine.

VII PEATÜKK

Läbipaistvusnõuded

Artikkel 36

Läbipaistvus

1.   Rahaturufond peab igas kolmandatele isikutele mõeldud dokumendis, aruandes, teatises, reklaamis, kirjas ja mis tahes muus tema enda või tema valitseja välja antud kirjalikus dokumendis, mis on adresseeritud või suunatud võimalikele investoritele, osakuomanikele või aktsionäridele, selgelt teada andma, millist tüüpi rahaturufond ta artikli 3 lõike 1 kohaselt on ja kas ta on lühiajaline või standardne rahaturufond.

2.   Rahaturufondi valitseja teeb rahaturufondi investoritele vähemalt kord nädalas kättesaadavaks kogu järgmise teabe:

| a) | rahaturufondi investeeringute portfelli lunastamise ajad; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi investeeringute portfelli lunastamise ajad;

| b) | rahaturufondi krediidiprofiil; |
| --- | --- |

b)

rahaturufondi krediidiprofiil;

| c) | rahaturufondi kaalutud keskmine tähtaeg ja kaalutud keskmine kestus; |
| --- | --- |

c)

rahaturufondi kaalutud keskmine tähtaeg ja kaalutud keskmine kestus;

| d) | rahaturufondi 10 suurima osaluse üksikasjad, sh nimi, riik, lunastamise aeg ja vara liik ning repo- ja pöördrepolepingute puhul ka vastaspool; |
| --- | --- |

d)

rahaturufondi 10 suurima osaluse üksikasjad, sh nimi, riik, lunastamise aeg ja vara liik ning repo- ja pöördrepolepingute puhul ka vastaspool;

| e) | rahaturufondi varade koguväärtus; |
| --- | --- |

e)

rahaturufondi varade koguväärtus;

| f) | rahaturufondi puhastootlus. |
| --- | --- |

f)

rahaturufondi puhastootlus.

3.   Igas turunduseesmärgil kasutatavas rahaturufondi dokumendis peavad olema selgelt esitatud järgmised väited, mille kohaselt

| a) | rahaturufond ei ole garanteeritud investeering; |
| --- | --- |

a)

rahaturufond ei ole garanteeritud investeering;

| b) | rahaturufondi investeerimine ei ole sama mis hoiusesse investeerimine, ning eraldi tuleb välja tuua oht, et rahaturufondi investeeritud põhisumma suurus võib muutuda; |
| --- | --- |

b)

rahaturufondi investeerimine ei ole sama mis hoiusesse investeerimine, ning eraldi tuleb välja tuua oht, et rahaturufondi investeeritud põhisumma suurus võib muutuda;

| c) | rahaturufond ei toetu rahaturufondi likviidsuse tagamisel ega osaku või aktsia puhasväärtuse stabiliseerimisel välisele toetusele; |
| --- | --- |

c)

rahaturufond ei toetu rahaturufondi likviidsuse tagamisel ega osaku või aktsia puhasväärtuse stabiliseerimisel välisele toetusele;

| d) | põhisumma kaotuse riski kannab investor. |
| --- | --- |

d)

põhisumma kaotuse riski kannab investor.

4.   Üheski rahaturufondi või selle valitseja teatises investoritele või võimalikele investoritele ei tohi mingil viisil mõista anda, et investeering rahaturufondi osakutesse või aktsiatesse on garanteeritud.

5.   Rahaturufondi investoritele tuleb selgelt teada anda, millist meetodit või meetodeid rahaturufond oma varade väärtuse hindamiseks ja vara puhasväärtuse arvutamiseks kasutab.

Valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondid ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondid peavad investoritele ja võimalikele investoritele arusaadavalt selgitama, kuidas kasutatakse amortiseeritud soetusmaksumuse meetodit või ümardamist või mõlemat.

Artikkel 37

Pädevale asutusele esitatavad aruanded

1.   Rahaturufondi valitseja peab iga valitsetava rahaturufondi kohta vähemalt korra kvartalis esitama rahaturufondi pädevale asutusele aruande.

Erandina esimesest lõigust peab rahaturufondi valitseja rahaturufondide kohta, mille valitsetavate varade koguväärtus ei ületa 100 000 000 eurot, esitama rahaturufondi pädevale asutusele aruande vähemalt kord aastas.

Taotluse korral peab rahaturufondi valitseja andma esimese ja teise lõigu kohaselt esitatud teavet ka rahaturufondi valitseja pädevale asutusele, kui see ei ole sama mis rahaturufondi pädev asutus.

2.   Lõike 1 alusel esitatav teave sisaldab järgmisi punkte:

| a) | rahaturufondi tüüp ja omadused; |
| --- | --- |

a)

rahaturufondi tüüp ja omadused;

| b) | investeeringute portfelli näitajad, nagu varade koguväärtus, vara puhasväärtus, kaalutud keskmine tähtaeg, kaalutud keskmine kestus, lunastamise ajad, likviidsus ja tootlus; |
| --- | --- |

b)

investeeringute portfelli näitajad, nagu varade koguväärtus, vara puhasväärtus, kaalutud keskmine tähtaeg, kaalutud keskmine kestus, lunastamise ajad, likviidsus ja tootlus;

| c) | stressitestide tulemused ja asjakohasel juhul soovitatav tegevuskava; |
| --- | --- |

c)

stressitestide tulemused ja asjakohasel juhul soovitatav tegevuskava;

| d) | teave rahaturufondi investeeringute portfellis olevate varade kohta, sh:






  i) | iga vara kirjeldus, sh nimetus, riik, väljaandja kategooria, risk või lunastamise aeg ja krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse tulemused; |
| --- | --- | --- |

d)

teave rahaturufondi investeeringute portfellis olevate varade kohta, sh:

i)

iga vara kirjeldus, sh nimetus, riik, väljaandja kategooria, risk või lunastamise aeg ja krediidikvaliteedi sisehindamise menetluse tulemused;

| ii) | vara liik, sh tuletisinstrumentide, repolepingute või pöördrepolepingute puhul vastaspoole andmed; |
| --- | --- |

ii)

vara liik, sh tuletisinstrumentide, repolepingute või pöördrepolepingute puhul vastaspoole andmed;

| e) | teave rahaturufondi kohustuste kohta, sh:






  i) | investori asukohariik; |
| --- | --- | --- |

e)

teave rahaturufondi kohustuste kohta, sh:

i)

investori asukohariik;

| ii) | investori kategooria; |
| --- | --- |

ii)

investori kategooria;

| iii) | märkimine ja tagasivõtmine. |
| --- | --- |

iii)

märkimine ja tagasivõtmine.

Vajaduse korral ja piisavate põhjenduste olemasolul võivad pädevad asutused nõuda täiendavat teavet.

3.   Lisaks lõikes 2 osutatud teabele peab rahaturufondi valitseja iga valitsetava vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondi kohta edastama järgmise teabe:

| a) | kõik juhtumid, mille puhul erineb kooskõlas artikli 29 lõike 7 esimese lõiguga amortiseeritud soetusmaksumuse meetodi alusel hinnatud vara hind kooskõlas artikli 29 lõigetega 2, 3 ja 4 arvutatud vara hinnast rohkem kui 10 baaspunkti võrra; |
| --- | --- |

a)

kõik juhtumid, mille puhul erineb kooskõlas artikli 29 lõike 7 esimese lõiguga amortiseeritud soetusmaksumuse meetodi alusel hinnatud vara hind kooskõlas artikli 29 lõigetega 2, 3 ja 4 arvutatud vara hinnast rohkem kui 10 baaspunkti võrra;

| b) | kõik juhtumid, mille puhul erineb kooskõlas artikli 32 lõigetega 1 ja 2 arvutatud osaku või aktsia püsiv puhasväärtus kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusest rohkem kui 20 baaspunkti võrra; |
| --- | --- |

b)

kõik juhtumid, mille puhul erineb kooskõlas artikli 32 lõigetega 1 ja 2 arvutatud osaku või aktsia püsiv puhasväärtus kooskõlas artikliga 30 arvutatud osaku või aktsia puhasväärtusest rohkem kui 20 baaspunkti võrra;

| c) | kõik juhtumid, mille puhul esineb artikli 34 lõikes 3 nimetatud olukord, ja meetmed, mille juhatus on võtnud kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktidega a ja b. |
| --- | --- |

c)

kõik juhtumid, mille puhul esineb artikli 34 lõikes 3 nimetatud olukord, ja meetmed, mille juhatus on võtnud kooskõlas artikli 34 lõike 1 punktidega a ja b.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõud, et kehtestada aruande vorm, mis sisaldab kogu lõigetes 2 ja 3 osutatud teavet.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused rakenduslike tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 21. jaanuaril 2018.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

5.   Pädevad asutused edastavad Väärtpaberiturujärelevalvele kogu käesoleva artikli alusel saadud teabe. Asjaomane teave edastatakse Väärtpaberiturujärelevalvele hiljemalt 30 päeva jooksul pärast aruandluskvartali lõppu.

Väärtpaberiturujärelevalve kogub teavet, et luua kõikide liidus asutatud, valitsetavate või turustatavate rahaturufondide keskne andmebaas. Euroopa Keskpank võib seda andmebaasi kasutada ainult statistika koostamise eesmärgil.

VIII PEATÜKK

Järelevalve

Artikkel 38

Pädevate asutuste tehtav järelevalve

1.   Pädevad asutused teevad käesoleva määruse täitmise üle pidevat järelevalvet.

2.   Rahaturufondi pädev asutus või asjakohasel juhul rahaturufondi valitseja pädev asutus vastutab II–VII peatükis sätestatud nõuete täitmise järelevalve eest.

3.   Rahaturufondi pädev asutus vastutab järelevalve eest fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustuste ja prospektis sätestatud kohustuste täitmise üle, mis peavad olema käesoleva määrusega kooskõlas.

4.   Rahaturufondi valitseja pädev asutus vastutab valitseja menetluste ja töökorralduse asjakohasuse järelevalve eest, et rahaturufondi valitseja oleks võimeline täitma kõikide tema valitsetavate rahaturufondide moodustamise ja tegevusega seotud kohustusi ja nõudeid.

5.   Pädevad asutused teevad järelevalvet nende territooriumil loodud või turustatavate eurofondide ja alternatiivsete investeerimisfondide üle, tagamaks, et need ei kasuta rahaturufondi nimetust ega ei esitle ennast rahaturufondina, kui nad ei vasta käesoleva määruse tingimustele.

Artikkel 39

Pädevate asutuste volitused

Ilma et see piiraks volitusi, mis pädevatele asutustele on antud kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ või 2011/61/EL, on pädevatel asutustel kooskõlas riigisisese õigusega kõik järelevalve- ja uurimisvolitused, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevat ülesannete täitmiseks. Eelkõige on neil volitus teha kõike järgmist:

| a) | nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid; |
| --- | --- |

a)

nõuda juurdepääsu kõigile dokumentidele, olenemata nende vormist, ning saada nende dokumentide koopiad või teha nendest koopiaid;

| b) | nõuda rahaturufondilt või rahaturufondi valitsejalt viivitamata teabe esitamist; |
| --- | --- |

b)

nõuda rahaturufondilt või rahaturufondi valitsejalt viivitamata teabe esitamist;

| c) | nõuda teavet igalt isikult, kes on rahaturufondi või rahaturufondi valitseja tegevusega seotud; |
| --- | --- |

c)

nõuda teavet igalt isikult, kes on rahaturufondi või rahaturufondi valitseja tegevusega seotud;

| d) | teha kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle; |
| --- | --- |

d)

teha kohapeal etteteatatud või etteteatamata kontrolle;

| e) | võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja vastab ka edaspidi käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

e)

võtta asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja vastab ka edaspidi käesolevale määrusele;

| f) | anda korraldus, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja järgib käesolevat määrust ja hoidub kordamast tegusid, millega võidakse käesolevat määrust rikkuda. |
| --- | --- |

f)

anda korraldus, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja järgib käesolevat määrust ja hoidub kordamast tegusid, millega võidakse käesolevat määrust rikkuda.

Artikkel 40

Karistused ja muud meetmed

1.   Liikmesriigid sätestavad õigusnormid käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste ja muude meetmete kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Sätestatavad karistused ja muud meetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid annavad komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele lõikes 1 osutatud õigusnormidest teada hiljemalt 21. juulil 2018. Nad teatavad komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kõigist asjaomaste õigusnormide muudatustest.

Artikkel 41

Erimeetmed

1.   Ilma et see piiraks volitusi, mis pädevatele asutustele on antud kooskõlas direktiiviga 2009/65/EÜ või 2011/61/EL, võtab rahaturufondi või rahaturufondi valitseja pädev asutus proportsionaalsuse põhimõtet järgides lõikes 2 osutatud asjakohaseid meetmeid, kui rahaturufond või rahaturufondi valitseja

| a) | ei täida artikleid 9–16 rikkudes kõiki vara koosseisu nõudeid; |
| --- | --- |

a)

ei täida artikleid 9–16 rikkudes kõiki vara koosseisu nõudeid;

| b) | ei täida artiklit 17, 18, 24 või 25 rikkudes kõiki portfellinõudeid; |
| --- | --- |

b)

ei täida artiklit 17, 18, 24 või 25 rikkudes kõiki portfellinõudeid;

| c) | on tegevusloa saanud artiklit 4 või 5 rikkudes valeväidete või muude ebaseaduslike vahendite abil; |
| --- | --- |

c)

on tegevusloa saanud artiklit 4 või 5 rikkudes valeväidete või muude ebaseaduslike vahendite abil;

| d) | kasutab artiklit 6 rikkudes nimetust „rahaturufond“ või mingit muud nimetust, mis viitab sellele, et eurofond või alternatiivne investeerimisfond on rahaturufond; |
| --- | --- |

d)

kasutab artiklit 6 rikkudes nimetust „rahaturufond“ või mingit muud nimetust, mis viitab sellele, et eurofond või alternatiivne investeerimisfond on rahaturufond;

| e) | ei täida artiklit 19 või 20 rikkudes kõiki krediidikvaliteedi sisehindamise nõudeid; |
| --- | --- |

e)

ei täida artiklit 19 või 20 rikkudes kõiki krediidikvaliteedi sisehindamise nõudeid;

| f) | ei täida artiklit 21, 23, 26, 27, 28 või 36 rikkudes kõiki juhtimis-, dokumenteerimis- või läbipaistvusnõudeid; |
| --- | --- |

f)

ei täida artiklit 21, 23, 26, 27, 28 või 36 rikkudes kõiki juhtimis-, dokumenteerimis- või läbipaistvusnõudeid;

| g) | ei täida artiklit 29, 30 31, 32, 33 või 34 rikkudes kõiki hindamisnõudeid. |
| --- | --- |

g)

ei täida artiklit 29, 30 31, 32, 33 või 34 rikkudes kõiki hindamisnõudeid.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel teeb rahaturufondi pädev asutus vastavalt vajadusele järgmist:

| a) | võtab asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja täidab asjaomaseid sätteid; |
| --- | --- |

a)

võtab asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et rahaturufond või rahaturufondi valitseja täidab asjaomaseid sätteid;

| b) | võtab kooskõlas artikliga 4 või 5 antud tegevusloa tagasi. |
| --- | --- |

b)

võtab kooskõlas artikliga 4 või 5 antud tegevusloa tagasi.

Artikkel 42

Väärtpaberiturujärelevalve volitused ja pädevus

1.   Väärtpaberiturujärelevalvel on talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks vajalikud volitused.

2.   Väärtpaberiturujärelevalve kasutab direktiivide 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL kohaseid volitusi ka käesoleva määruse alusel ja vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

3.   Määruse (EL) nr 1095/2010 kohaldamisel kuulub käesolev määrus mis tahes hilisemate õiguslikult siduvate liidu õigusaktide hulka, milles sätestatakse määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõikes 2 osutatud asutusele antud ülesanded.

Artikkel 43

Asutustevaheline koostöö

1.   Rahaturufondi pädev asutus ja rahaturufondi valitseja pädev asutus, kui need ei ole sama asutus, teevad käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks omavahel koostööd ja vahetavad teavet.

2.   Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve teevad käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisel vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010 omavahel koostööd.

3.   Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve vahetavad kogu teavet ja dokumente, mida on vaja käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks vastavalt määrusele (EL) nr 1095/2010 eelkõige käesoleva määruse rikkumiste kindlakstegemiseks ja heastamiseks. Käesoleva määruse kohaselt rahaturufondidele tegevusloa andmise või nende üle järelevalve teostamise eest vastutavad liikmesriikide pädevad asutused edastavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele teabe, mida on vaja kontrollimiseks ja meetme võtmiseks juhul, kui ühe või mitme rahaturufondi tegevus võib mõjutada süsteemselt oluliste finantseerimisasutuste stabiilsust ning nende turgude tõrgeteta toimimist, kus rahaturufondid tegutsevad. Teavitatakse ka Väärtpaberiturujärelevalvet ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, kes edastavad selle teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

4.   Teabe alusel, mille riiklikud pädevad asutused edastavad artikli 37 lõike 5 kohaselt, koostab Väärtpaberiturujärelevalve kookõlas talle määrusega (EL) nr 1095/2010 antud pädevusega komisjonile käesoleva määruse artiklis 46 sätestatud läbivaatamise huvides aruande.

IX PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 44

Nõuded olemasolevatele eurofondidele ja alternatiivsetele investeerimisfondidele

1.   Hiljemalt 21. jaanuaril 2019 peab olemasolev eurofond või alternatiivne investeerimisfond, mis investeerib lühiajalistesse varadesse ja mille omaette või kumulatiivne eesmärk on pakkuda rahaturu intressimäärasid järgivat investeeringutasuvust või säilitada investeeringu väärtus, esitama rahaturufondi pädevale asutusele taotluse koos kõigi käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendavate dokumentide ja vajalike tõenditega.

2.   Hiljemalt kahe kuu jooksul pärast täieliku taotluse kättesaamist annab rahaturufondi pädev asutus hinnangu sellele, kas eurofond või alternatiivne investeerimisfond vastab artiklitest 4 ja 5 lähtudes käesolevale määrusele. Rahaturufondi pädev asutus teeb otsuse ja teavitab sellest viivitamata asjaomast eurofondi või alternatiivset investeerimisfondi.

Artikkel 45

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 11, 15 ja 22 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 11, 15 ja 22 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artiklite 11, 15 ja 22 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 46

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab hiljemalt 21. juulil 2022 pärast Väärtpaberiturujärelevalve ja asjakohasel juhul Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist käesoleva määruse asjakohasuse läbi usaldatavusnõuete seisukohast ja majanduslikust seisukohast ning hindab muu hulgas, kas valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide ja vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondide korda on vaja muuta.

2.   Läbivaatamise käigus tehakse eelkõige järgmist:

| a) | analüüsitakse käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi ning määruse mõju liidus tegutsevatele investoritele, rahaturufondidele ja rahaturufondide valitsejatele; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemusi ning määruse mõju liidus tegutsevatele investoritele, rahaturufondidele ja rahaturufondide valitsejatele;

| b) | hinnatakse rahaturufondide rolli liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste ostmisel; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse rahaturufondide rolli liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste ostmisel;

| c) | võetakse arvesse liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste eriomadusi ning rolli, mis võlakohustustel on liikmesriikide rahastamisel; |
| --- | --- |

c)

võetakse arvesse liikmesriikide emiteeritud või tagatud võlakohustuste eriomadusi ning rolli, mis võlakohustustel on liikmesriikide rahastamisel;

| d) | võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 509 lõikes 3 osutatud aruannet; |
| --- | --- |

d)

võetakse arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 509 lõikes 3 osutatud aruannet;

| e) | võetakse arvesse käesoleva määruse mõju lühiajalise rahastamise turgudele; |
| --- | --- |

e)

võetakse arvesse käesoleva määruse mõju lühiajalise rahastamise turgudele;

| f) | võetakse arvesse rahvusvahelise tasandi regulatiivseid suundumusi. |
| --- | --- |

f)

võetakse arvesse rahvusvahelise tasandi regulatiivseid suundumusi.

Komisjon esitab hiljemalt 21. juuliks 2022. aastaks aruande selle kohta, kas ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav. Aruandes analüüsitakse ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud lühiajaliste instrumentide kättesaadavust ja antakse hinnang sellele, kas vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondid võiksid olla asjakohane alternatiiv kolmandate riikide valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondidele. Kui komisjon jõuab aruandes järeldusele, et ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine ja valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide – mis hõlmavad piiramatus summas kolmandate riikide valitsemissektori võlakohustusi – järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine ei ole teostatav, peaks ta esitama selle põhjused. Kui komisjon jõuab järeldusele, et ELi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimise 80 % kvoodi kehtestamine on teostatav, võib komisjon esitada sellise kvoodi kehtestamiseks seadusandlikud ettepanekud, millega nähakse ette, et vähemalt 80 % valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide varast tuleb investeerida ELi valitsemissektori võlakohustuse instrumentidesse. Kui komisjon jõuab peale selle järeldusele, et vähevolatiilse puhasväärtusega rahaturufondidest on saanud kolmandate riikide valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide asjakohane alternatiiv, võib ta esitada asjakohaseid ettepanekuid kõigi valitsemissektori võlakohustustesse investeerimiseks mõeldud püsiva puhasväärtusega rahaturufondide jaoks erandi kaotamise kohta.

Läbivaatamise tulemused, millele lisatakse vajaduse korral asjakohased muudatusettepanekud, esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 47

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 21. juulist 2018, välja arvatud artikli 11 lõige 4, artikli 15 lõige 7, artikkel 22 ja artikli 37 lõige 4, mida kohaldatakse alates 20. juulist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. juuni 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

H. DALLI

---

(1)  
  ELT C 255, 6.8.2014, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 170, 5.6.2014, lk 50.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. mai 2017. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/14/EL, millega muudetakse direktiivi 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning direktiivi 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta seoses liigse tuginemisega krediidireitingutele (ELT L 145, 31.5.2013, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

10

(11)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 19. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/16/EÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ rakendamise kohta seoses teatavate mõistete selgitamisega (ELT L 79, 20.3.2007, lk 11).

15

(16)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/61, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiasutuste suhtes kohaldatava likviidsuskatte nõudega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2365, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

19

---

DIREKTIIVID

| 30.6.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/46

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/1132,

14. juuni 2017,

äriühinguõiguse teatavate aspektide kohta

(kodifitseeritud)

(EMPs kohaldatav tekst)

| I JAOTIS | ÜLDSÄTTED JA PIIRATUD VASTUTUSEGA ÄRIÜHINGU ASUTAMINE NING TOIMIMINE | 55 |
| --- | --- | --- |

I JAOTIS

| I peatükk | Reguleerimisese | 55 |
| --- | --- | --- |

I peatükk

| II peatükk | Äriühingu asutamine ja õigustühisus ning äriühingu kohustuste kehtivus | 56 |
| --- | --- | --- |

II peatükk

| 1. jagu | Aktsiaseltsi asutamine | 56 |
| --- | --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Piiratud vastutusega äriühingu õigustühisus ja tema kohustuste kehtivus | 57 |
| --- | --- | --- |

2. jagu

| III peatükk | Avalikustamine ning keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine | 59 |
| --- | --- | --- |

III peatükk

| 1. jagu | Üldsätted | 59 |
| --- | --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Teiste liikmesriikide äriühingute filiaalidele kohalduvad avalikustamise reeglid | 66 |
| --- | --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Kolmandate riikide äriühingute filiaalidele kohalduvad avalikustamise reeglid | 68 |
| --- | --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Rakendamise ja kohaldamise sätted | 69 |
| --- | --- | --- |

4. jagu

| IV peatükk | Kapitali säilitamine ja muutmine | 70 |
| --- | --- | --- |

IV peatükk

| 1. jagu | Kapitalinõuded | 70 |
| --- | --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Kohustuslikku kapitali käsitlevad kaitsemeetmed | 71 |
| --- | --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Väljamaksete tegemise reeglid | 74 |
| --- | --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Äriühingu oma aktsiate omandamise reeglid | 75 |
| --- | --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Kapitali suurendamise ja vähendamise reeglid | 80 |
| --- | --- | --- |

5. jagu

| 6. jagu | Kohaldamine ja rakenduskokkulepped | 85 |
| --- | --- | --- |

6. jagu

| II JAOTIS | PIIRATUD VASTUTUSEGA ÄRIÜHINGUTE ÜHINEMINE JA JAGUNEMINE | 86 |
| --- | --- | --- |

II JAOTIS

| I peatükk | Aktsiaseltside ühinemine | 86 |
| --- | --- | --- |

I peatükk

| 1. jagu | Ühinemise üldsätted | 86 |
| --- | --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Ühinemine ühendamise teel | 87 |
| --- | --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Ühinemine uue äriühingu asutamise teel | 93 |
| --- | --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Ühinemine äriühinguga, millele kuulub 90 % või enam ühendatava äriühingu aktsiatest | 93 |
| --- | --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Muud ühinemisena käsitatavad tehingud | 95 |
| --- | --- | --- |

5. jagu

| II peatükk | Piiratud vastutusega äriühingute piiriülene ühinemine | 95 |
| --- | --- | --- |

II peatükk

| III peatükk | Aktsiaseltsi jagunemine | 103 |
| --- | --- | --- |

III peatükk

| 1. jagu | Üldsätted | 103 |
| --- | --- | --- |

1. jagu

| 2. jagu | Jagunemine jaotumise teel | 103 |
| --- | --- | --- |

2. jagu

| 3. jagu | Jagunemine uute äriühingute asutamise teel | 110 |
| --- | --- | --- |

3. jagu

| 4. jagu | Jagunemine kohtu järelevalve all | 111 |
| --- | --- | --- |

4. jagu

| 5. jagu | Muud jagunemisena käsitatavad tehingud | 111 |
| --- | --- | --- |

5. jagu

| 6. jagu | Kohaldamise kord | 112 |
| --- | --- | --- |

6. jagu

| III JAOTIS | LÕPPSÄTTED | 112 |
| --- | --- | --- |

III JAOTIS

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 1 ja lõike 2 punkti g,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiive 82/891/EMÜ (3) ja 89/666/EMÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ, (5) 2009/101/EÜ, (6) 2011/35/EL (7) ja 2012/30/EL (8) on korduvalt oluliselt muudetud (9). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud direktiivid kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiive 82/891/EMÜ (3) ja 89/666/EMÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ, (5) 2009/101/EÜ, (6) 2011/35/EL (7) ja 2012/30/EL (8) on korduvalt oluliselt muudetud (9). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks nimetatud direktiivid kodifitseerida.

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktis g ja asutamisvabaduse piirangute kaotamise üldprogrammis sätestatud kooskõlastamine, mida alustati esimese nõukogu direktiiviga 68/151/EMÜ, (10) on eriti tähtis aktsiaseltside puhul, sest nende tegevusel on märkimisväärne osa liikmesriikide majanduses ja ulatub sageli üle riigipiiride. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punktis g ja asutamisvabaduse piirangute kaotamise üldprogrammis sätestatud kooskõlastamine, mida alustati esimese nõukogu direktiiviga 68/151/EMÜ, (10) on eriti tähtis aktsiaseltside puhul, sest nende tegevusel on märkimisväärne osa liikmesriikide majanduses ja ulatub sageli üle riigipiiride.

| (3) | Aktsiaseltside asutamise ja märgitud kapitali säilitamise, suurendamise või vähendamisega seotud siseriiklike õigusnormide kooskõlastamine on eriti tähtis kindlustamaks võrdväärse kaitse alammäära nii aktsionäridele kui ka võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(3)

Aktsiaseltside asutamise ja märgitud kapitali säilitamise, suurendamise või vähendamisega seotud siseriiklike õigusnormide kooskõlastamine on eriti tähtis kindlustamaks võrdväärse kaitse alammäära nii aktsionäridele kui ka võlausaldajatele.

| (4) | Liidus peab aktsiaseltsi põhikiri või asutamisleping võimaldama kõigil huvitatud isikutel tutvuda aktsiaseltsi põhiandmetega, sealhulgas märgitud kapitali täpse struktuuriga. |
| --- | --- |

(4)

Liidus peab aktsiaseltsi põhikiri või asutamisleping võimaldama kõigil huvitatud isikutel tutvuda aktsiaseltsi põhiandmetega, sealhulgas märgitud kapitali täpse struktuuriga.

| (5) | Kolmandate isikute kaitse peaks olema tagatud normidega, mis maksimaalselt piiravad aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute nimel võetud kohustuste kehtetuse aluseid. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandate isikute kaitse peaks olema tagatud normidega, mis maksimaalselt piiravad aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute nimel võetud kohustuste kehtetuse aluseid.

| (6) | Tagamaks äriühingute ja kolmandate isikute, samuti äriühingu liikmete vaheliste suhete õiguskindlust, on vaja piirata õigustühisuse aluseid ning tühisuse tuvastamise otsuse tagasiulatuvust, samuti kinnitada lühike tähtaeg, mille jooksul kolmandad isikud võivad sellise otsuse vaidlustada. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks äriühingute ja kolmandate isikute, samuti äriühingu liikmete vaheliste suhete õiguskindlust, on vaja piirata õigustühisuse aluseid ning tühisuse tuvastamise otsuse tagasiulatuvust, samuti kinnitada lühike tähtaeg, mille jooksul kolmandad isikud võivad sellise otsuse vaidlustada.

| (7) | Avalikustamist, äriühingute, eelkõige aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute kohustuste kehtivust ja õigustühisust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kooskõlastamine on eriti tähtis eelkõige kolmandate isikute huvide kaitseks. |
| --- | --- |

(7)

Avalikustamist, äriühingute, eelkõige aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute kohustuste kehtivust ja õigustühisust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kooskõlastamine on eriti tähtis eelkõige kolmandate isikute huvide kaitseks.

| (8) | Äriühingu põhidokumendid peaksid olema avalikustatud, et kolmandad isikud saaksid tutvuda nende sisu ja muu äriühingut puudutava teabega, eelkõige andmetega isikute kohta, kellel on õigus esindada äriühingut. |
| --- | --- |

(8)

Äriühingu põhidokumendid peaksid olema avalikustatud, et kolmandad isikud saaksid tutvuda nende sisu ja muu äriühingut puudutava teabega, eelkõige andmetega isikute kohta, kellel on õigus esindada äriühingut.

| (9) | Ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktides kehtestatud olulisi nõudeid ja formaalsusi, peaks äriühingul olema võimalus valida, kas esitada nõutavad dokumendid ja andmed paberil või elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(9)

Ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktides kehtestatud olulisi nõudeid ja formaalsusi, peaks äriühingul olema võimalus valida, kas esitada nõutavad dokumendid ja andmed paberil või elektroonilisel kujul.

| (10) | Huvitatud isikul peaks olema võimalik saada registrist dokumentide ja andmete koopia nii paberil kui elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(10)

Huvitatud isikul peaks olema võimalik saada registrist dokumentide ja andmete koopia nii paberil kui elektroonilisel kujul.

| (11) | Liikmesriigil peaks olema võimalik otsustada nõutavate dokumentide ja andmete avalikustamiseks määratud ametlikku väljaannet üllitada kas paberil või elektroonilisel kujul, või tagada avalikustamine võrdväärselt tõhusate kanalite kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigil peaks olema võimalik otsustada nõutavate dokumentide ja andmete avalikustamiseks määratud ametlikku väljaannet üllitada kas paberil või elektroonilisel kujul, või tagada avalikustamine võrdväärselt tõhusate kanalite kaudu.

| (12) | Lihtsustada tuleks piiriülest juurdepääsu äriühinguid puudutavale teabele, lubades lisaks nõutavate dokumentide ja andmete kohustuslikule avaldamisele ühes äriühingu liikmesriigis lubatud keeles ka nende vabatahtlikku registreerimist teistes keeltes. Heausksetel kolmandatel isikutel peaks olema võimalik neid tõlkeid usaldada. |
| --- | --- |

(12)

Lihtsustada tuleks piiriülest juurdepääsu äriühinguid puudutavale teabele, lubades lisaks nõutavate dokumentide ja andmete kohustuslikule avaldamisele ühes äriühingu liikmesriigis lubatud keeles ka nende vabatahtlikku registreerimist teistes keeltes. Heausksetel kolmandatel isikutel peaks olema võimalik neid tõlkeid usaldada.

| (13) | On asjakohane selgitada, et käesolevas direktiivis sätestatud kohustuslikud andmed peavad olema märgitud kõigis äriühingu kirjades ja tellimiskviitungitel, olgu need siis paberil või muul kujul. Tehnoloogia arengu seisukohalt on samuti asjakohane sätestada, et need kohustuslikud andmed oleksid märgitud äriühingu veebisaitidel. |
| --- | --- |

(13)

On asjakohane selgitada, et käesolevas direktiivis sätestatud kohustuslikud andmed peavad olema märgitud kõigis äriühingu kirjades ja tellimiskviitungitel, olgu need siis paberil või muul kujul. Tehnoloogia arengu seisukohalt on samuti asjakohane sätestada, et need kohustuslikud andmed oleksid märgitud äriühingu veebisaitidel.

| (14) | Praegu on filiaali asutamine nagu tütarettevõtja asutamine üks äriühingu võimalusi kasutada asutamisõigust teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(14)

Praegu on filiaali asutamine nagu tütarettevõtja asutamine üks äriühingu võimalusi kasutada asutamisõigust teises liikmesriigis.

| (15) | Filiaalide puhul toob kooskõlastamise puudumine, eelkõige avalikustamise osas, kaasa lahknevusi äriühingu liikmete ja kolmandate isikute kaitse vallas teises liikmesriigis filiaale asutanud äriühingute ja seal tütarettevõtjaid asutanud äriühingute vahel. |
| --- | --- |

(15)

Filiaalide puhul toob kooskõlastamise puudumine, eelkõige avalikustamise osas, kaasa lahknevusi äriühingu liikmete ja kolmandate isikute kaitse vallas teises liikmesriigis filiaale asutanud äriühingute ja seal tütarettevõtjaid asutanud äriühingute vahel.

| (16) | Tagamaks nende isikute kaitse, kes suhtlevad äriühinguga filiaalide vahendusel, vajatakse filiaali asukoha liikmesriigis avalikustamismeetmeid. Teatavates aspektides on filiaali majanduslik ja sotsiaalne toime võrreldav tütarettevõtja toimega, seega on olemas avalik huvi äriühingu avalikustamise vastu filiaali asukohas. Sellise avalikustamise korraldamiseks on vaja kasutada protseduuri, mis on liidu piires kehtestatud kapitaliühingutele. |
| --- | --- |

(16)

Tagamaks nende isikute kaitse, kes suhtlevad äriühinguga filiaalide vahendusel, vajatakse filiaali asukoha liikmesriigis avalikustamismeetmeid. Teatavates aspektides on filiaali majanduslik ja sotsiaalne toime võrreldav tütarettevõtja toimega, seega on olemas avalik huvi äriühingu avalikustamise vastu filiaali asukohas. Sellise avalikustamise korraldamiseks on vaja kasutada protseduuri, mis on liidu piires kehtestatud kapitaliühingutele.

| (17) | Selline avalikustamine on ette nähtud rea oluliste dokumentide ja andmete ning nende muudatuste puhul. |
| --- | --- |

(17)

Selline avalikustamine on ette nähtud rea oluliste dokumentide ja andmete ning nende muudatuste puhul.

| (18) | Välja arvatud esindusvolitused, äriühingu nimi ja õiguslik vorm ning likvideerimine ja käimasolev maksejõuetusmenetlus, võib selline avalikustamine piirduda filiaali puudutava teabega ja viitega äriregistrile, kus on registreeritud äriühing, mille osa filiaal on, sest olemasolevate liidu õigusnormide kohaselt on sellest registrist kättesaadav kogu äriühingut puudutav teave. |
| --- | --- |

(18)

Välja arvatud esindusvolitused, äriühingu nimi ja õiguslik vorm ning likvideerimine ja käimasolev maksejõuetusmenetlus, võib selline avalikustamine piirduda filiaali puudutava teabega ja viitega äriregistrile, kus on registreeritud äriühing, mille osa filiaal on, sest olemasolevate liidu õigusnormide kohaselt on sellest registrist kättesaadav kogu äriühingut puudutav teave.

| (19) | Filiaali raamatupidamisdokumentide avalikustamist nõudvad siseriikliku õiguse sätted ei ole põhjendatavad pärast äriühingu raamatupidamisdokumentide koostamist, kontrollimist ja avalikustamist reguleerivate siseriiklike õigusaktide kooskõlastamist. Seepärast piisab äriühingu poolt auditeeritud ja avalikustatud raamatupidamisdokumentide avalikustamisest filiaali äriregistris. |
| --- | --- |

(19)

Filiaali raamatupidamisdokumentide avalikustamist nõudvad siseriikliku õiguse sätted ei ole põhjendatavad pärast äriühingu raamatupidamisdokumentide koostamist, kontrollimist ja avalikustamist reguleerivate siseriiklike õigusaktide kooskõlastamist. Seepärast piisab äriühingu poolt auditeeritud ja avalikustatud raamatupidamisdokumentide avalikustamisest filiaali äriregistris.

| (20) | Filiaali kirjad ja tellimiskviitungid peaksid andma vähemalt samasugust informatsiooni kui äriühingu kirjad ja tellimiskviitungid ning osutama äriregistrile, kuhu filiaal on kantud. |
| --- | --- |

(20)

Filiaali kirjad ja tellimiskviitungid peaksid andma vähemalt samasugust informatsiooni kui äriühingu kirjad ja tellimiskviitungid ning osutama äriregistrile, kuhu filiaal on kantud.

| (21) | Tagamaks käesoleva direktiivi eesmärkide täielik täitmine ja vältimaks diskrimineerimist äriühingu päritoluriigi põhjal, peaks käesolev direktiiv hõlmama ka filiaale, mille on asutanud kolmandate riikide õigusega reguleeritud äriühingud, mille õiguslik vorm on võrreldav käesoleva direktiivi kohaldamisalas olevate äriühingutega. Kõnealuste filiaalide suhtes tuleb kohaldada erisätteid, mis erinevad liikmesriikide õigusega reguleeritud äriühingute suhtes kohaldatavatest sätetest, kuna käesolev direktiiv ei kehti kolmandate riikide äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(21)

Tagamaks käesoleva direktiivi eesmärkide täielik täitmine ja vältimaks diskrimineerimist äriühingu päritoluriigi põhjal, peaks käesolev direktiiv hõlmama ka filiaale, mille on asutanud kolmandate riikide õigusega reguleeritud äriühingud, mille õiguslik vorm on võrreldav käesoleva direktiivi kohaldamisalas olevate äriühingutega. Kõnealuste filiaalide suhtes tuleb kohaldada erisätteid, mis erinevad liikmesriikide õigusega reguleeritud äriühingute suhtes kohaldatavatest sätetest, kuna käesolev direktiiv ei kehti kolmandate riikide äriühingute puhul.

| (22) | Käesolev direktiiv ei mõjuta mingil viisil filiaalide avalikustamiskohustusi, mis tulenevad muudest sätetest, näiteks tööõiguses sätestatud töötajate õigust saada informatsiooni või maksuõiguse sätetest, samuti statistika eesmärkidest. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev direktiiv ei mõjuta mingil viisil filiaalide avalikustamiskohustusi, mis tulenevad muudest sätetest, näiteks tööõiguses sätestatud töötajate õigust saada informatsiooni või maksuõiguse sätetest, samuti statistika eesmärkidest.

| (23) | Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine on meede, mis on vajalik ettevõtjasõbraliku õigus- ja maksupoliitilise keskkonna loomiseks. See peaks kaasa aitama Euroopa ettevõtluse konkurentsivõime edendamisele, kuna see vähendab halduskoormust ja suurendab õiguskindlust ning aitab sellega kaasa ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist väljumisele, mis on üks strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärk. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuenduste kasutamise abil peaks sidestamine aitama parandada ka registritevahelist piiriülest koostööd. |
| --- | --- |

(23)

Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine on meede, mis on vajalik ettevõtjasõbraliku õigus- ja maksupoliitilise keskkonna loomiseks. See peaks kaasa aitama Euroopa ettevõtluse konkurentsivõime edendamisele, kuna see vähendab halduskoormust ja suurendab õiguskindlust ning aitab sellega kaasa ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist väljumisele, mis on üks strateegia „Euroopa 2020“ põhieesmärk. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuenduste kasutamise abil peaks sidestamine aitama parandada ka registritevahelist piiriülest koostööd.

| (24) | Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga 2009–2013 (11) on nähtud ette Euroopa e-õiguskeskkonna portaali („portaal“) loomine, millest saab Euroopa ühtne elektrooniline juurdepääsupunkt õigusteabele, õigus- ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele teenustele, ning tegevuskavas peetakse tähtsaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamist. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga 2009–2013 (11) on nähtud ette Euroopa e-õiguskeskkonna portaali („portaal“) loomine, millest saab Euroopa ühtne elektrooniline juurdepääsupunkt õigusteabele, õigus- ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele teenustele, ning tegevuskavas peetakse tähtsaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamist.

| (25) | Piiriülest juurdepääsu äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitlevale äriteabele saab parandada ainult siis, kui kõik liikmesriigid aitavad kaasa registritevahelise elektroonilise teabevahetuse võimaldamisele ning edastavad üksikkasutajatele äriteavet standardsel kujul (kasutades identset sisu ja koostalitlusvõimelisi tehnoloogiaid) kogu liidus. Registrite koostalitlusvõime tuleks tagada liikmesriikide registrite („riigisisesed registrid“) pakutavate teenuste abil, mis peaksid endast kujutama Euroopa keskse platvormi („platvorm“) liideseid. Platvorm peaks olema infotehnoloogia vahendite tsentraliseeritud kogum teenuste integreerimiseks ning moodustama ühtse liidese. Kõnealust ühtset liidest peaksid kasutama kõik riigisisesed registrid. Platvorm peaks osutama liidese ülesannet täitvaid teenuseid Euroopa elektrooniliseks juurdepääsupunktiks olevale portaalile ja liikmesriikide poolt vabal valikul loodud juurdepääsupunktidele. Kõnealust platvormi tuleks käsitada kui registrite sidestamise vahendit, mitte kui eraldiseisvat õigusvõimelist isikut. Platvorm peaks olema võimeline edastama kordumatute tunnuste abil teavet liikmesriigi igast registrist teiste liikmesriikide pädevatele registritele standardteate kujul (infotehnoloogiasüsteemide vahel vahetatavate teadete elektrooniline kuju, näiteks xml) ja asjakohases keeleversioonis. |
| --- | --- |

(25)

Piiriülest juurdepääsu äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitlevale äriteabele saab parandada ainult siis, kui kõik liikmesriigid aitavad kaasa registritevahelise elektroonilise teabevahetuse võimaldamisele ning edastavad üksikkasutajatele äriteavet standardsel kujul (kasutades identset sisu ja koostalitlusvõimelisi tehnoloogiaid) kogu liidus. Registrite koostalitlusvõime tuleks tagada liikmesriikide registrite („riigisisesed registrid“) pakutavate teenuste abil, mis peaksid endast kujutama Euroopa keskse platvormi („platvorm“) liideseid. Platvorm peaks olema infotehnoloogia vahendite tsentraliseeritud kogum teenuste integreerimiseks ning moodustama ühtse liidese. Kõnealust ühtset liidest peaksid kasutama kõik riigisisesed registrid. Platvorm peaks osutama liidese ülesannet täitvaid teenuseid Euroopa elektrooniliseks juurdepääsupunktiks olevale portaalile ja liikmesriikide poolt vabal valikul loodud juurdepääsupunktidele. Kõnealust platvormi tuleks käsitada kui registrite sidestamise vahendit, mitte kui eraldiseisvat õigusvõimelist isikut. Platvorm peaks olema võimeline edastama kordumatute tunnuste abil teavet liikmesriigi igast registrist teiste liikmesriikide pädevatele registritele standardteate kujul (infotehnoloogiasüsteemide vahel vahetatavate teadete elektrooniline kuju, näiteks xml) ja asjakohases keeleversioonis.

| (26) | Direktiivi eesmärk ei ole keskse registrite andmebaasi loomine, milles talletatakse sisulist teavet äriühingute kohta. Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi („registrite sidestamise süsteem“) rakendamise käigus tuleks kindlaks määrata ainult selliste andmete kogum, mis on vajalik platvormi korrektseks toimimiseks. Andmete hulka peaksid eelkõige kuuluma operatiivandmed, sõnaraamatud ja sõnastikud. Andmete kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ka vajadust tagada registrite sidestamise süsteemi tõhus toimimine. Andmeid tuleks kasutada toimingute teostamise võimaldamiseks platvormi poolt ja neid ei tohiks kunagi teha avalikkusele vahetult kättesaadavaks. Samuti ei peaks platvorm muutma riigisisestes registrites äriühingute kohta talletatavate andmete ega registrite sidestamise süsteemi kaudu edastatavate, äriühingute kohta käivate andmete sisu. |
| --- | --- |

(26)

Direktiivi eesmärk ei ole keskse registrite andmebaasi loomine, milles talletatakse sisulist teavet äriühingute kohta. Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi („registrite sidestamise süsteem“) rakendamise käigus tuleks kindlaks määrata ainult selliste andmete kogum, mis on vajalik platvormi korrektseks toimimiseks. Andmete hulka peaksid eelkõige kuuluma operatiivandmed, sõnaraamatud ja sõnastikud. Andmete kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ka vajadust tagada registrite sidestamise süsteemi tõhus toimimine. Andmeid tuleks kasutada toimingute teostamise võimaldamiseks platvormi poolt ja neid ei tohiks kunagi teha avalikkusele vahetult kättesaadavaks. Samuti ei peaks platvorm muutma riigisisestes registrites äriühingute kohta talletatavate andmete ega registrite sidestamise süsteemi kaudu edastatavate, äriühingute kohta käivate andmete sisu.

| (27) | Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/17/EL (12) eesmärk ei olnud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite riiklike süsteemide ühtlustamine, ei olnud liikmesriikidel kohustust muuta oma riiklikku registrite süsteemi, eelkõige seoses andmete haldamise ja talletamise, tasude ning kasutuse ja andmete avalikustamisega riigisiseseks otstarbeks. |
| --- | --- |

(27)

Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/17/EL (12) eesmärk ei olnud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite riiklike süsteemide ühtlustamine, ei olnud liikmesriikidel kohustust muuta oma riiklikku registrite süsteemi, eelkõige seoses andmete haldamise ja talletamise, tasude ning kasutuse ja andmete avalikustamisega riigisiseseks otstarbeks.

| (28) | Portaal peaks tegelema platvormi abil üksikkasutajate päringutega äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitleva äriteabe kohta, mida hoitakse riigisisestes registrites. See peaks võimaldama portaalis esitada otsingute tulemused, sealhulgas selgitavad märkused, kõigis liidu ametlikes keeltes, milles teave esitatakse. Selleks, et parandada kolmandate isikute kaitset teistes liikmesriikides, tuleks portaalis lisaks avaldada põhiteave nende dokumentide ja andmete õigusliku tähenduse kohta, mis avalikustatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga vastu võetud liikmesriikide õigusaktidele. |
| --- | --- |

(28)

Portaal peaks tegelema platvormi abil üksikkasutajate päringutega äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitleva äriteabe kohta, mida hoitakse riigisisestes registrites. See peaks võimaldama portaalis esitada otsingute tulemused, sealhulgas selgitavad märkused, kõigis liidu ametlikes keeltes, milles teave esitatakse. Selleks, et parandada kolmandate isikute kaitset teistes liikmesriikides, tuleks portaalis lisaks avaldada põhiteave nende dokumentide ja andmete õigusliku tähenduse kohta, mis avalikustatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga vastu võetud liikmesriikide õigusaktidele.

| (29) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus vabal valikul luua üks või mitu juurdepääsupunkti, mis võivad mõjutada platvormi kasutamist ja toimimist. Seetõttu tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada juurdepääsupunktide loomisest ja teistest olulistest muudatustest nende toimimises, eelkõige sulgemisest. Teavitamine ei tohiks kuidagi piirata liikmesriigi õigust juurdepääsupunkte vabal valikul luua ja hallata. |
| --- | --- |

(29)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus vabal valikul luua üks või mitu juurdepääsupunkti, mis võivad mõjutada platvormi kasutamist ja toimimist. Seetõttu tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada juurdepääsupunktide loomisest ja teistest olulistest muudatustest nende toimimises, eelkõige sulgemisest. Teavitamine ei tohiks kuidagi piirata liikmesriigi õigust juurdepääsupunkte vabal valikul luua ja hallata.

| (30) | Äriühingutel ja nende teistes liikmesriikides avatud filiaalidel peaks olema kordumatu tunnus, mis võimaldab neid liidus selgelt identifitseerida. Tunnust tuleks kasutada registrite sidestamise süsteemi kaudu toimivas registritevahelises teabevahetuses. Seetõttu ei peaks äriühingud ja filiaalid olema kohustatud märkima kordumatut tunnust käesolevas direktiivis osutatud äriühingu kirjades või tellimiskviitungitel. Enda teabevahetuse eesmärkidel peaksid nad jätkama oma riigisisese registreerimisnumbri kasutamist. |
| --- | --- |

(30)

Äriühingutel ja nende teistes liikmesriikides avatud filiaalidel peaks olema kordumatu tunnus, mis võimaldab neid liidus selgelt identifitseerida. Tunnust tuleks kasutada registrite sidestamise süsteemi kaudu toimivas registritevahelises teabevahetuses. Seetõttu ei peaks äriühingud ja filiaalid olema kohustatud märkima kordumatut tunnust käesolevas direktiivis osutatud äriühingu kirjades või tellimiskviitungitel. Enda teabevahetuse eesmärkidel peaksid nad jätkama oma riigisisese registreerimisnumbri kasutamist.

| (31) | Peaks olema võimalik luua selge seos äriühingu registri ja registrite vahel, kuhu on kantud äriühingu teistes liikmesriikides asutatud filiaalid, mis hõlmaks teabe vahetamist äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi. Liikmesriikidel peaks olema võimalus otsustada, milliseid menetlusi nad oma territooriumil registreeritud filiaalide puhul järgivad, kuid nad peaksid tagama vähemalt selle, et tegevuse lõpetanud äriühingu filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta, vajaduse korral aga pärast asjaomase filiaali likvideerimismenetluse lõppu. Seda kohustust ei tuleks kohaldada registrist kustutatud äriühingute filiaalidele juhul, kui äriühingul on olemas õigusjärglane, näiteks kui on muutunud äriühingu õiguslik vorm, toimunud ühinemine või jagunemine või äriühingu registrijärgne asukoht on viidud ühest riigist teise. |
| --- | --- |

(31)

Peaks olema võimalik luua selge seos äriühingu registri ja registrite vahel, kuhu on kantud äriühingu teistes liikmesriikides asutatud filiaalid, mis hõlmaks teabe vahetamist äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi. Liikmesriikidel peaks olema võimalus otsustada, milliseid menetlusi nad oma territooriumil registreeritud filiaalide puhul järgivad, kuid nad peaksid tagama vähemalt selle, et tegevuse lõpetanud äriühingu filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta, vajaduse korral aga pärast asjaomase filiaali likvideerimismenetluse lõppu. Seda kohustust ei tuleks kohaldada registrist kustutatud äriühingute filiaalidele juhul, kui äriühingul on olemas õigusjärglane, näiteks kui on muutunud äriühingu õiguslik vorm, toimunud ühinemine või jagunemine või äriühingu registrijärgne asukoht on viidud ühest riigist teise.

| (32) | Käesoleva direktiivi registrite sidestamise sätteid ei tuleks kohaldada nende filiaalide suhtes, mille on liikmesriigis asutanud äriühing, millele ei kohaldata ühegi liikmesriigi õigust. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva direktiivi registrite sidestamise sätteid ei tuleks kohaldada nende filiaalide suhtes, mille on liikmesriigis asutanud äriühing, millele ei kohaldata ühegi liikmesriigi õigust.

| (33) | Liikmesriigid peaksid tagama, et äriühinguid käsitleva registritesse kantud teabe kõik muudatused ajakohastatakse põhjendamatu viivituseta. Ajakohastatud teave tuleks tavaliselt teha kättesaadavaks 21 päeva jooksul alates kõnealuseid muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamisest, sealhulgas pärast õiguspärasuse kontrollimist vastavalt siseriiklikule õigusele. Kõnealust tähtaega tuleks tõlgendada selliselt, et liikmesriikidel tuleb teha mõistlikke jõupingutusi direktiivis sätestatud tähtajast kinnipidamiseks. Nõuet ei tuleks kohaldada raamatupidamisdokumentide puhul, mille äriühingud peavad iga majandusaasta kohta esitama. Erand on põhjendatud riigisiseste registrite ülekoormusega aruandluse esitamise perioodil. Kooskõlas kõikides liikmesriikides tunnustatud õiguse üldpõhimõtetega tuleks 21-päevane tähtaeg peatada force majeure'i puhul. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriigid peaksid tagama, et äriühinguid käsitleva registritesse kantud teabe kõik muudatused ajakohastatakse põhjendamatu viivituseta. Ajakohastatud teave tuleks tavaliselt teha kättesaadavaks 21 päeva jooksul alates kõnealuseid muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamisest, sealhulgas pärast õiguspärasuse kontrollimist vastavalt siseriiklikule õigusele. Kõnealust tähtaega tuleks tõlgendada selliselt, et liikmesriikidel tuleb teha mõistlikke jõupingutusi direktiivis sätestatud tähtajast kinnipidamiseks. Nõuet ei tuleks kohaldada raamatupidamisdokumentide puhul, mille äriühingud peavad iga majandusaasta kohta esitama. Erand on põhjendatud riigisiseste registrite ülekoormusega aruandluse esitamise perioodil. Kooskõlas kõikides liikmesriikides tunnustatud õiguse üldpõhimõtetega tuleks 21-päevane tähtaeg peatada force majeure'i puhul.

| (34) | Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või seda hallata kolmanda isiku kaudu, peaks see olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (13). Tuleks tagada liikmesriikide asjakohasel määral osalemine kõnealuses protsessis, kehtestades riigihankemenetluse puhul kasutatava tehnilise kirjelduse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (14) artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega. |
| --- | --- |

(34)

Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või seda hallata kolmanda isiku kaudu, peaks see olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (13). Tuleks tagada liikmesriikide asjakohasel määral osalemine kõnealuses protsessis, kehtestades riigihankemenetluse puhul kasutatava tehnilise kirjelduse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (14) artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega.

| (35) | Kui komisjon otsustab platvormi hallata kolmanda isiku kaudu, tuleks tagada teenuste osutamise järjepidevus registrite sidestamise süsteemi kaudu ning platvormi toimimise asjakohane avaliku võimu järelevalve. Platvormi operatiivjuhtimisega seotud üksikasjalikud eeskirjad tuleks kehtestada määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega. Liikmesriikide panus kogu süsteemi toimimisse tuleks igal juhul tagada komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahelise korrapärase dialoogi kaudu küsimustes, mis puudutavad registrite sidestamise süsteemi käitamist ja selle tulevast arengut. |
| --- | --- |

(35)

Kui komisjon otsustab platvormi hallata kolmanda isiku kaudu, tuleks tagada teenuste osutamise järjepidevus registrite sidestamise süsteemi kaudu ning platvormi toimimise asjakohane avaliku võimu järelevalve. Platvormi operatiivjuhtimisega seotud üksikasjalikud eeskirjad tuleks kehtestada määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega. Liikmesriikide panus kogu süsteemi toimimisse tuleks igal juhul tagada komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahelise korrapärase dialoogi kaudu küsimustes, mis puudutavad registrite sidestamise süsteemi käitamist ja selle tulevast arengut.

| (36) | Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke süsteeme, mille tehnilised näitajad on erinevad. See nõuab tehniliste meetmete ja kirjelduste vastuvõtmist, mille puhul tuleb arvesse võtta registritevahelisi erinevusi. Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste tehniliste ja operatiivsete küsimuste lahendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

(36)

Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke süsteeme, mille tehnilised näitajad on erinevad. See nõuab tehniliste meetmete ja kirjelduste vastuvõtmist, mille puhul tuleb arvesse võtta registritevahelisi erinevusi. Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused kõnealuste tehniliste ja operatiivsete küsimuste lahendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlusega.

| (37) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide õigust võtta tasu äriühingute kohta käiva teabe hankimise eest registrite sidestamise süsteemi kaudu, kui sellist tasu nõutakse siseriikliku õiguse kohaselt. Seetõttu peaksid registrite sidestamise süsteemi tehnilised meetmed ja kirjeldused võimaldama kehtestada maksete tegemise viisi. Direktiivis ei tohiks eelistada selles osas mingeid konkreetseid tehnilisi lahendusi, kuna maksete tegemise viis tuleks kindlaks määrata rakendusaktide vastuvõtmise käigus, võttes arvesse laialdaselt kättesaadavaid internetipõhiseid maksesüsteeme. |
| --- | --- |

(37)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide õigust võtta tasu äriühingute kohta käiva teabe hankimise eest registrite sidestamise süsteemi kaudu, kui sellist tasu nõutakse siseriikliku õiguse kohaselt. Seetõttu peaksid registrite sidestamise süsteemi tehnilised meetmed ja kirjeldused võimaldama kehtestada maksete tegemise viisi. Direktiivis ei tohiks eelistada selles osas mingeid konkreetseid tehnilisi lahendusi, kuna maksete tegemise viis tuleks kindlaks määrata rakendusaktide vastuvõtmise käigus, võttes arvesse laialdaselt kättesaadavaid internetipõhiseid maksesüsteeme.

| (38) | Oleks soovitav, et kolmandad riigid saaksid tulevikus registrite sidestamise süsteemis osaleda. |
| --- | --- |

(38)

Oleks soovitav, et kolmandad riigid saaksid tulevikus registrite sidestamise süsteemis osaleda.

| (39) | Registrite sidestamise süsteemi rahastamise küsimuse õiglane lahendus nõuab, et nii liit kui ka liikmesriigid osaleksid süsteemi rahastamises. Liikmesriigid peaksid kandma riigisiseste registrite süsteemiga vastavusse viimise kulud, samas kui keskseid elemente – platvormi ja portaali kui Euroopa ühtset juurdepääsupunkti – tuleks rahastada liidu üldeelarve vastavalt eelarverealt. Käesoleva direktiivi mitteoluliste osade täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte äriühinguid käsitleva teabe hankimise eest võetava tasu kohta. See ei mõjuta riiklike registrite võimalust võtta tasu, kuid võib endast kujutada lisatasu platvormi hoolduse ja käitamise rahastamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(39)

Registrite sidestamise süsteemi rahastamise küsimuse õiglane lahendus nõuab, et nii liit kui ka liikmesriigid osaleksid süsteemi rahastamises. Liikmesriigid peaksid kandma riigisiseste registrite süsteemiga vastavusse viimise kulud, samas kui keskseid elemente – platvormi ja portaali kui Euroopa ühtset juurdepääsupunkti – tuleks rahastada liidu üldeelarve vastavalt eelarverealt. Käesoleva direktiivi mitteoluliste osade täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte äriühinguid käsitleva teabe hankimise eest võetava tasu kohta. See ei mõjuta riiklike registrite võimalust võtta tasu, kuid võib endast kujutada lisatasu platvormi hoolduse ja käitamise rahastamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (40) | Liidu normid on vajalikud, et säilitada kapitali, mis moodustab võlausaldajaile tagatise, eelkõige keelates selle igasuguse vähendamise jaotamise teel aktsionäridele, kui viimastel pole selleks õigust, ning kehtestades piiranguid aktsiaseltsi õigusele omandada oma aktsiaid. |
| --- | --- |

(40)

Liidu normid on vajalikud, et säilitada kapitali, mis moodustab võlausaldajaile tagatise, eelkõige keelates selle igasuguse vähendamise jaotamise teel aktsionäridele, kui viimastel pole selleks õigust, ning kehtestades piiranguid aktsiaseltsi õigusele omandada oma aktsiaid.

| (41) | Piiranguid aktsiaseltsi oma aktsiate omandamisele ei tuleks kohaldada mitte ainult aktsiaseltsi enda sooritatud omandamistele, vaid ka igale aktsiate omandamisele, mille sooritab oma nimel, kuid aktsiaseltsi huvides tegutsev isik. |
| --- | --- |

(41)

Piiranguid aktsiaseltsi oma aktsiate omandamisele ei tuleks kohaldada mitte ainult aktsiaseltsi enda sooritatud omandamistele, vaid ka igale aktsiate omandamisele, mille sooritab oma nimel, kuid aktsiaseltsi huvides tegutsev isik.

| (42) | Takistamaks aktsiaseltsi kasutamast teist äriühingut, milles talle kuulub häälteenamus või millele ta saab avaldada valitsevat mõju, et sooritada selliseid omandamisi sellele kehtestatud piiranguid järgimata, peaks aktsiaseltsi oma aktsiate omandamise kord hõlmama selliste teiste äriühingute kõige tähtsamaid ja sagedasemaid aktsiate omandamise juhte. Selline kord peaks hõlmama aktsiaseltsi aktsiate märkimist. |
| --- | --- |

(42)

Takistamaks aktsiaseltsi kasutamast teist äriühingut, milles talle kuulub häälteenamus või millele ta saab avaldada valitsevat mõju, et sooritada selliseid omandamisi sellele kehtestatud piiranguid järgimata, peaks aktsiaseltsi oma aktsiate omandamise kord hõlmama selliste teiste äriühingute kõige tähtsamaid ja sagedasemaid aktsiate omandamise juhte. Selline kord peaks hõlmama aktsiaseltsi aktsiate märkimist.

| (43) | Selleks et takistada käesolevast direktiivist kõrvale hoidmist, peaks põhjenduses 42 osutatud kord hõlmama ka käesoleva direktiiviga reguleeritavaid aktsiaseltse ja teisi piiratud vastutusega äriühinguid ning kolmandate riikide seadustega reguleeritavaid ja sarnase õigusliku vormiga äriühinguid. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et takistada käesolevast direktiivist kõrvale hoidmist, peaks põhjenduses 42 osutatud kord hõlmama ka käesoleva direktiiviga reguleeritavaid aktsiaseltse ja teisi piiratud vastutusega äriühinguid ning kolmandate riikide seadustega reguleeritavaid ja sarnase õigusliku vormiga äriühinguid.

| (44) | Kui aktsiaseltsi ja põhjenduses 42 osutatud teise äriühingu suhted on ainult kaudsed, oleks tõenäoliselt õigustatud muuta kohaldatavaid õigusnorme leebemaks kui otseste suhete puhul, nähes ette hääleõiguse peatamise kui miinimumabinõu käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(44)

Kui aktsiaseltsi ja põhjenduses 42 osutatud teise äriühingu suhted on ainult kaudsed, oleks tõenäoliselt õigustatud muuta kohaldatavaid õigusnorme leebemaks kui otseste suhete puhul, nähes ette hääleõiguse peatamise kui miinimumabinõu käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks.

| (45) | Muu hulgas on õigustatud lugeda erandiks juhtumeid, mil kutsetegevuse eripära välistab käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamise ohtu sattumise võimaluse. |
| --- | --- |

(45)

Muu hulgas on õigustatud lugeda erandiks juhtumeid, mil kutsetegevuse eripära välistab käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamise ohtu sattumise võimaluse.

| (46) | ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punkti g eesmärke silmas pidades on vaja, et liikmesriikide kapitali suurendamist või vähendamist reguleerivad seadused tagaksid ühesuguses seisundis aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõtte ning selliste võlausaldajate kaitse põhimõtte järgimise ja ühtlustamise, kellel olid nõuded enne vähendamisotsust. |
| --- | --- |

(46)

ELi toimimise lepingu artikli 50 lõike 2 punkti g eesmärke silmas pidades on vaja, et liikmesriikide kapitali suurendamist või vähendamist reguleerivad seadused tagaksid ühesuguses seisundis aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõtte ning selliste võlausaldajate kaitse põhimõtte järgimise ja ühtlustamise, kellel olid nõuded enne vähendamisotsust.

| (47) | Võlausaldajate standardiseeritud kaitse edendamiseks kõikides liikmesriikides peaksid võlausaldajad saama teatavatel tingimustel algatada kohtu- või haldusmenetlust, kui nende nõuete täitmine on aktsiaseltsi märgitud kapitali vähendamise tagajärjel ohus. |
| --- | --- |

(47)

Võlausaldajate standardiseeritud kaitse edendamiseks kõikides liikmesriikides peaksid võlausaldajad saama teatavatel tingimustel algatada kohtu- või haldusmenetlust, kui nende nõuete täitmine on aktsiaseltsi märgitud kapitali vähendamise tagajärjel ohus.

| (48) | Turu kuritarvitamise ärahoidmise tagamiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel arvestama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 596/2014 sätetega (15). |
| --- | --- |

(48)

Turu kuritarvitamise ärahoidmise tagamiseks peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel arvestama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 596/2014 sätetega (15).

| (49) | Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitse nõuab aktsiaseltside ühinemist reguleerivate liikmesriikide õigusaktide kooskõlastatust ja ühinemissätete viimist kõigi liikmesriikide õigusaktidesse. |
| --- | --- |

(49)

Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitse nõuab aktsiaseltside ühinemist reguleerivate liikmesriikide õigusaktide kooskõlastatust ja ühinemissätete viimist kõigi liikmesriikide õigusaktidesse.

| (50) | Kõnealuse kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtis ühinevate äriühingute aktsionäride täpne ja võimalikult objektiivne informeeritus ning nende õiguste asjakohane kaitse. Kuid siiski ei ole põhjust nõuda aktsionäridele mõeldud ühinemislepingu projekti läbivaatamist sõltumatu eksperdi poolt, kui kõik aktsionärid nõustuvad sellest loobumisega. |
| --- | --- |

(50)

Kõnealuse kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtis ühinevate äriühingute aktsionäride täpne ja võimalikult objektiivne informeeritus ning nende õiguste asjakohane kaitse. Kuid siiski ei ole põhjust nõuda aktsionäridele mõeldud ühinemislepingu projekti läbivaatamist sõltumatu eksperdi poolt, kui kõik aktsionärid nõustuvad sellest loobumisega.

| (51) | Võlausaldajad, sealhulgas võlakirjade omanikud, ja isikud, kellel on muid nõudeid ühinevate äriühingute vastu, vajavad äriühingute ühinemise korral kaitset oma huvide kahjustamise vastu. |
| --- | --- |

(51)

Võlausaldajad, sealhulgas võlakirjade omanikud, ja isikud, kellel on muid nõudeid ühinevate äriühingute vastu, vajavad äriühingute ühinemise korral kaitset oma huvide kahjustamise vastu.

| (52) | Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks peaksid avalikustamise nõuded hõlmama ka äriühingute ühinemisi selliselt, et kolmandad isikud oleksid piisavalt informeeritud. |
| --- | --- |

(52)

Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks peaksid avalikustamise nõuded hõlmama ka äriühingute ühinemisi selliselt, et kolmandad isikud oleksid piisavalt informeeritud.

| (53) | Äriühingu liikmetele ja kolmandatele isikutele aktsiaseltside ühinemise korral antavad tagatised peaksid hõlmama mõningaid tehinguid, mis olulises osas sarnanevad äriühingute ühinemisega, nii et kõnealuse kaitse tagamise kohustusest ei oleks võimalik kõrvale hoida. |
| --- | --- |

(53)

Äriühingu liikmetele ja kolmandatele isikutele aktsiaseltside ühinemise korral antavad tagatised peaksid hõlmama mõningaid tehinguid, mis olulises osas sarnanevad äriühingute ühinemisega, nii et kõnealuse kaitse tagamise kohustusest ei oleks võimalik kõrvale hoida.

| (54) | Et tagada õiguskindlust asjaomaste äriühingute suhetes, nende ja kolmandate isikute suhetes ning äriühingu liikmete suhetes, tuleks piirata õigustühisuse aluseid, sätestades, et puudused tuleks igal võimalikul juhul kõrvaldada, ning piiritledes tähtaja, mille kestel võib algatada tühisuse tuvastamise menetluse. |
| --- | --- |

(54)

Et tagada õiguskindlust asjaomaste äriühingute suhetes, nende ja kolmandate isikute suhetes ning äriühingu liikmete suhetes, tuleks piirata õigustühisuse aluseid, sätestades, et puudused tuleks igal võimalikul juhul kõrvaldada, ning piiritledes tähtaja, mille kestel võib algatada tühisuse tuvastamise menetluse.

| (55) | Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse ka piiratud vastutusega äriühingute piiriülest ühinemist. Liikmesriikide õigusaktid peavad lubama ühe liikmesriigi piiratud vastutusega äriühingu piiriülest ühinemist teise liikmesriigi piiratud vastutusega äriühinguga, kui asjaomaste liikmesriikide siseriiklik õigus lubab sellist liiki äriühingute ühinemisi. |
| --- | --- |

(55)

Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse ka piiratud vastutusega äriühingute piiriülest ühinemist. Liikmesriikide õigusaktid peavad lubama ühe liikmesriigi piiratud vastutusega äriühingu piiriülest ühinemist teise liikmesriigi piiratud vastutusega äriühinguga, kui asjaomaste liikmesriikide siseriiklik õigus lubab sellist liiki äriühingute ühinemisi.

| (56) | Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks tuleks täpsustada, et iga piiriüleses ühinemises osaleva äriühingu ja iga huvitatud kolmanda isiku suhtes kohaldatakse siseriikliku õiguse sätteid ja vorminõudeid, mis kuuluksid kohaldamisele siseriikliku ühinemise korral, kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti. Siseriikliku õiguse sätted ja vorminõuded, millele käesolevas direktiivis viidatakse, ei tohiks kehtestada asutamisvabaduse ega kapitali vaba liikumise piiranguid, välja arvatud juhul, kui sellelaadsed piirangud on õigustatud kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ja eelkõige üldistest huvidest tulenevate nõuetega ning kui need on selliste esmase tähtsusega nõuete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(56)

Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks tuleks täpsustada, et iga piiriüleses ühinemises osaleva äriühingu ja iga huvitatud kolmanda isiku suhtes kohaldatakse siseriikliku õiguse sätteid ja vorminõudeid, mis kuuluksid kohaldamisele siseriikliku ühinemise korral, kui käesolev direktiiv ei sätesta teisiti. Siseriikliku õiguse sätted ja vorminõuded, millele käesolevas direktiivis viidatakse, ei tohiks kehtestada asutamisvabaduse ega kapitali vaba liikumise piiranguid, välja arvatud juhul, kui sellelaadsed piirangud on õigustatud kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga ja eelkõige üldistest huvidest tulenevate nõuetega ning kui need on selliste esmase tähtsusega nõuete täitmiseks vajalikud ja proportsionaalsed.

| (57) | Piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt peaks olema samasuguste tingimustega kõigi erinevates liikmesriikides asuvate piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute jaoks. Seetõttu peaks kindlaks määrama, milliseid andmeid peab ühinemislepingu ühine projekt vähemalt sisaldama, jättes samas äriühingutele õiguse vabalt kokku leppida muudes tingimustes. |
| --- | --- |

(57)

Piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt peaks olema samasuguste tingimustega kõigi erinevates liikmesriikides asuvate piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute jaoks. Seetõttu peaks kindlaks määrama, milliseid andmeid peab ühinemislepingu ühine projekt vähemalt sisaldama, jättes samas äriühingutele õiguse vabalt kokku leppida muudes tingimustes.

| (58) | Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt kui ka piiriülese ühinemise toimumise fakt avalikustada asjaomases avalikus registris. |
| --- | --- |

(58)

Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks iga ühineva äriühingu jaoks nii piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt kui ka piiriülese ühinemise toimumise fakt avalikustada asjaomases avalikus registris.

| (59) | Kõikide liikmesriikide õigusaktid peaksid ette nägema, et iga üksiku riigi tasandil koostatakse iga ühineva äriühingu jaoks ühe või mitme eksperdi poolt aruanne piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti kohta. Et piirata piiriülese ühinemisega kaasnevaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike või aktsionäride jaoks üks aruanne. Piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti peaks heaks kiitma iga sellise äriühingu osanike koosolek või aktsionäride üldkoosolek. |
| --- | --- |

(59)

Kõikide liikmesriikide õigusaktid peaksid ette nägema, et iga üksiku riigi tasandil koostatakse iga ühineva äriühingu jaoks ühe või mitme eksperdi poolt aruanne piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti kohta. Et piirata piiriülese ühinemisega kaasnevaid eksperdikulusid, tuleks näha ette võimalus koostada piiriüleses ühinemises osalevate äriühingute kõikide osanike või aktsionäride jaoks üks aruanne. Piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti peaks heaks kiitma iga sellise äriühingu osanike koosolek või aktsionäride üldkoosolek.

| (60) | Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse lõpuleviimist ja õiguspärasust kontrollima sellise äriühingu suhtes pädev siseriiklik asutus, samas kui piiriülese ühinemise teostamist ja õiguspärasust peaks kontrollima see siseriiklik asutus, kellel on pädevus piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes. Nimetatud siseriiklikuks asutuseks võib olla kohus, notar või muu asjaomase liikmesriigi poolt nimetatud pädev asutus. Samuti tuleks kindlaks määrata, millise siseriikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil piiriülene ühinemine jõustub; see on õigus, mida kohaldatakse piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes. |
| --- | --- |

(60)

Piiriüleste ühinemiste lihtsustamiseks peaks iga ühineva äriühingu otsustamismenetluse lõpuleviimist ja õiguspärasust kontrollima sellise äriühingu suhtes pädev siseriiklik asutus, samas kui piiriülese ühinemise teostamist ja õiguspärasust peaks kontrollima see siseriiklik asutus, kellel on pädevus piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes. Nimetatud siseriiklikuks asutuseks võib olla kohus, notar või muu asjaomase liikmesriigi poolt nimetatud pädev asutus. Samuti tuleks kindlaks määrata, millise siseriikliku õiguse järgi määratakse ajahetk, mil piiriülene ühinemine jõustub; see on õigus, mida kohaldatakse piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes.

| (61) | Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks täpsustada piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga. Õiguskindluse huvides tuleks ette näha, et pärast piiriülese ühinemise jõustumist ei ole ühinemist enam võimalik tühiseks tunnistada. |
| --- | --- |

(61)

Osanike või aktsionäride ja kolmandate isikute huvide kaitseks tuleks täpsustada piiriülese ühinemise õiguslikud tagajärjed, kusjuures selle alusel tuleb eristada, kas piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu puhul on tegemist ühendava või uue äriühinguga. Õiguskindluse huvides tuleks ette näha, et pärast piiriülese ühinemise jõustumist ei ole ühinemist enam võimalik tühiseks tunnistada.

| (62) | Käesolev direktiiv ei piira ettevõtjate koondumise üle kontrolli kehtestamist puudutavate õigusaktide kohaldamist ei liidu tasandil nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (16) ega ka liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

(62)

Käesolev direktiiv ei piira ettevõtjate koondumise üle kontrolli kehtestamist puudutavate õigusaktide kohaldamist ei liidu tasandil nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (16) ega ka liikmesriigi tasandil.

| (63) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liidu õigusakte, mis kehtivad krediidivahendusettevõtjate ja teiste finantseerimisasutuste kohta, ega vastavalt nendele liidu õigusaktidele kehtestatud või sisseviidud siseriiklikke õigusnorme. |
| --- | --- |

(63)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liidu õigusakte, mis kehtivad krediidivahendusettevõtjate ja teiste finantseerimisasutuste kohta, ega vastavalt nendele liidu õigusaktidele kehtestatud või sisseviidud siseriiklikke õigusnorme.

| (64) | Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, mille alusel tuleb anda infot selle kohta, kus hakkab olema piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht. |
| --- | --- |

(64)

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, mille alusel tuleb anda infot selle kohta, kus hakkab olema piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht.

| (65) | Muud töötajate õigused peale osalusõiguste peaksid alluma siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud nõukogu direktiivides 98/59/EÜ (17) ja 2001/23/EÜ (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2002/14/EÜ (19) ja 2009/38/EÜ (20). |
| --- | --- |

(65)

Muud töötajate õigused peale osalusõiguste peaksid alluma siseriiklikele õigusnormidele, millele on osutatud nõukogu direktiivides 98/59/EÜ (17) ja 2001/23/EÜ (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2002/14/EÜ (19) ja 2009/38/EÜ (20).

| (66) | Kui töötajatel on käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel osalusõigused ühes ühinevas äriühingus ja kui liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgne asukoht, ei ole siseriikliku õigusega kehtestatud samasugust töötajate osaluse taset nagu rakendati asjaomastes ühinevates äriühingutes (sealhulgas äriühingu nõukogu otsuseid tegevates komiteedes) või kui siseriikliku õigusega ei nähta piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus töötajatele ette samasugust õigust, tuleks töötajate osalust piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus reguleerida. Aluseks tuleks võtta põhimõtted ja kord, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2157/2001 (21) ja nõukogu direktiivis 2001/86/EÜ, (22) kuid seda võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusena tekkiv äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registrijärgne asukoht. Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises ebavajalike viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise käesoleva direktiivi artikli 133 alusel. |
| --- | --- |

(66)

Kui töötajatel on käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel osalusõigused ühes ühinevas äriühingus ja kui liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgne asukoht, ei ole siseriikliku õigusega kehtestatud samasugust töötajate osaluse taset nagu rakendati asjaomastes ühinevates äriühingutes (sealhulgas äriühingu nõukogu otsuseid tegevates komiteedes) või kui siseriikliku õigusega ei nähta piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus töötajatele ette samasugust õigust, tuleks töötajate osalust piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus reguleerida. Aluseks tuleks võtta põhimõtted ja kord, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2157/2001 (21) ja nõukogu direktiivis 2001/86/EÜ, (22) kuid seda võidakse muuta, kui seda peetakse vajalikuks, sest ühinemise tulemusena tekkiv äriühing tegutseb selle liikmesriigi seaduste järgi, kus on äriühingu registrijärgne asukoht. Liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/86/EÜ artikli 3 lõike 2 punktiga b ühinemises ebavajalike viivituste vältimiseks tagada viivitamatu läbirääkimiste alustamise käesoleva direktiivi artikli 133 alusel.

| (67) | Selleks et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajate osaluse taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajate esindajate osakaalu selliste äriühingute kasumiüksusi hõlmava juhtrühma liikmete hulgas, mille suhtes kohaldatakse töötajate osalusõigusi. |
| --- | --- |

(67)

Selleks et määrata kindlaks asjaomastes ühinevates äriühingutes rakendatavat töötajate osaluse taset, tuleks samuti arvesse võtta töötajate esindajate osakaalu selliste äriühingute kasumiüksusi hõlmava juhtrühma liikmete hulgas, mille suhtes kohaldatakse töötajate osalusõigusi.

| (68) | Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitse nõuab aktsiaseltside jagunemist reguleerivate liikmesriikide seaduste kooskõlastatust, kui liikmesriikides on need tehingud lubatud. |
| --- | --- |

(68)

Äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitse nõuab aktsiaseltside jagunemist reguleerivate liikmesriikide seaduste kooskõlastatust, kui liikmesriikides on need tehingud lubatud.

| (69) | Kõnealuse kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtis jagunemisel osalevate äriühingute aktsionäride täpne ja võimalikult objektiivne informeeritus ning nende õiguste asjakohane kaitse. |
| --- | --- |

(69)

Kõnealuse kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtis jagunemisel osalevate äriühingute aktsionäride täpne ja võimalikult objektiivne informeeritus ning nende õiguste asjakohane kaitse.

| (70) | Võlausaldajad, sealhulgas võlakirjade omanikke, ja isikuid, kellel on muid nõudeid jagunemisel osalevate aktsiaseltside vastu, peaks nende jagunemise korral kaitsma nende huvide kahjustamise vastu. |
| --- | --- |

(70)

Võlausaldajad, sealhulgas võlakirjade omanikke, ja isikuid, kellel on muid nõudeid jagunemisel osalevate aktsiaseltside vastu, peaks nende jagunemise korral kaitsma nende huvide kahjustamise vastu.

| (71) | Kolmandate isikute piisava informeerituse huvides peaksid käesoleva direktiivi I jaotise III peatüki 1. jao kohased andmete avalikustamise nõuded laienema ka aktsiaseltside jagunemisele. |
| --- | --- |

(71)

Kolmandate isikute piisava informeerituse huvides peaksid käesoleva direktiivi I jaotise III peatüki 1. jao kohased andmete avalikustamise nõuded laienema ka aktsiaseltside jagunemisele.

| (72) | Liikmetele ja kolmandatele isikutele aktsiaseltside jagunemise korral antavad tagatised peaksid hõlmama teatavaid tehinguid, mis olulises osas sarnanevad äriühingute jagunemisega, nii et kõnealuse kaitse tagamise kohustusest ei oleks võimalik kõrvale hoida. |
| --- | --- |

(72)

Liikmetele ja kolmandatele isikutele aktsiaseltside jagunemise korral antavad tagatised peaksid hõlmama teatavaid tehinguid, mis olulises osas sarnanevad äriühingute jagunemisega, nii et kõnealuse kaitse tagamise kohustusest ei oleks võimalik kõrvale hoida.

| (73) | Et tagada õiguskindlus jagunemises osalevate aktsiaseltside suhetes, nende ja kolmandate isikute suhetes ning äriühingu liikmete suhetes, tuleks piirata õigustühisuse aluseid, sätestades, et puudused tuleks igal võimalikul juhul kõrvaldada, ning piiritledes tähtaja, mille kestel võib algatada tühisuse tuvastamise menetluse. |
| --- | --- |

(73)

Et tagada õiguskindlus jagunemises osalevate aktsiaseltside suhetes, nende ja kolmandate isikute suhetes ning äriühingu liikmete suhetes, tuleks piirata õigustühisuse aluseid, sätestades, et puudused tuleks igal võimalikul juhul kõrvaldada, ning piiritledes tähtaja, mille kestel võib algatada tühisuse tuvastamise menetluse.

| (74) | Äriühingute veebisaidid või muud veebisaidid pakuvad teatavatel juhtudel alternatiivi teabe avaldamisele äriregistrite kaudu. Liikmesriigid peaksid saama määrata need muud veebisaidid, mida äriühingud võivad tasuta kasutada selliseks avaldamiseks, nagu äriühingute või kaubanduskodade veebisaidid või keskne elektrooniline platvorm, millele on osutatud käesolevas direktiivis. Kui äriühingute või muid veebisaite on võimalik kasutada ühinemis- ja/või jagunemislepingu projekti ning muude selliste dokumentide avaldamiseks, mis tuleb asjaomastele osanikele või aktsionäridele ja võlausaldajatele menetluse käigus kättesaadavaks teha, tuleks kinni pidada veebisaidi turvalisuse ning dokumentide autentsusega seotud tagatistest. |
| --- | --- |

(74)

Äriühingute veebisaidid või muud veebisaidid pakuvad teatavatel juhtudel alternatiivi teabe avaldamisele äriregistrite kaudu. Liikmesriigid peaksid saama määrata need muud veebisaidid, mida äriühingud võivad tasuta kasutada selliseks avaldamiseks, nagu äriühingute või kaubanduskodade veebisaidid või keskne elektrooniline platvorm, millele on osutatud käesolevas direktiivis. Kui äriühingute või muid veebisaite on võimalik kasutada ühinemis- ja/või jagunemislepingu projekti ning muude selliste dokumentide avaldamiseks, mis tuleb asjaomastele osanikele või aktsionäridele ja võlausaldajatele menetluse käigus kättesaadavaks teha, tuleks kinni pidada veebisaidi turvalisuse ning dokumentide autentsusega seotud tagatistest.

| (75) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik ette näha, et II jaotise I ja III peatükis sätestatud äriühingute ühinemise või jagunemisega seotud laiaulatuslikku aruandlus- ja teavitamiskohustust ei pea järgima, kui ühinemisel või jagunemisel osalevate äriühingute kõik osanikud või aktsionärid selles nii kokku lepivad. |
| --- | --- |

(75)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik ette näha, et II jaotise I ja III peatükis sätestatud äriühingute ühinemise või jagunemisega seotud laiaulatuslikku aruandlus- ja teavitamiskohustust ei pea järgima, kui ühinemisel või jagunemisel osalevate äriühingute kõik osanikud või aktsionärid selles nii kokku lepivad.

| (76) | II jaotise I ja III peatüki muudatused, millega antakse osanikele ja aktsionäridele võimalus selliselt kokku leppida, ei tohiks kahjustada asjaomaste äriühingute võlausaldajate huve kaitsvaid süsteeme ega piirata õigusnorme, mille eesmärk on tagada nende äriühingute töötajate teavitamine ning ühinemist või jagunemist liidu kehtiva õiguse kohaselt kontrollivate ametiasutuste (nt maksuamet) teavitamine. |
| --- | --- |

(76)

II jaotise I ja III peatüki muudatused, millega antakse osanikele ja aktsionäridele võimalus selliselt kokku leppida, ei tohiks kahjustada asjaomaste äriühingute võlausaldajate huve kaitsvaid süsteeme ega piirata õigusnorme, mille eesmärk on tagada nende äriühingute töötajate teavitamine ning ühinemist või jagunemist liidu kehtiva õiguse kohaselt kontrollivate ametiasutuste (nt maksuamet) teavitamine.

| (77) | Puudub vajadus kehtestada nõue raamatupidamise vahearuande koostamiseks juhul, kui emitent, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, avaldab poolaasta vahearuande vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ (23). |
| --- | --- |

(77)

Puudub vajadus kehtestada nõue raamatupidamise vahearuande koostamiseks juhul, kui emitent, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, avaldab poolaasta vahearuande vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ (23).

| (78) | Sõltumatu eksperdi mitterahalise sissemakse aruanne ei ole sageli vajalik juhul, kui ühinemise või jagunemise käigus tuleb osanike või aktsionäride või võlausaldajate huvide kaitseks koostada sõltumatu eksperdi aruanne. Liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalik vabastada kõnealustel juhtudel äriühingud mitterahalise sissemakse aruandluskohustusest või lubada, et mõlemad aruanded võib koostada sama ekspert. |
| --- | --- |

(78)

Sõltumatu eksperdi mitterahalise sissemakse aruanne ei ole sageli vajalik juhul, kui ühinemise või jagunemise käigus tuleb osanike või aktsionäride või võlausaldajate huvide kaitseks koostada sõltumatu eksperdi aruanne. Liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalik vabastada kõnealustel juhtudel äriühingud mitterahalise sissemakse aruandluskohustusest või lubada, et mõlemad aruanded võib koostada sama ekspert.

| (79) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 (25) reguleerivad isikuandmete töötlemist liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamist elektrooniliselt. Isikuandmete töötlemisel peaksid liikmesriikide registrid, komisjon ja vajaduse korral platvormi haldavad kolmandad isikud täitma nimetatud õigusaktidega sätestatut. Registrite sidestamise süsteemi kohta vastu võetud rakendusaktid peaksid vajaduse korral tagama neist õigusaktidest kinnipidamise, eelkõige määrates kindlaks kõigi süsteemis osalejate ülesanded ja kohustused ning nende suhtes kohaldatavad organisatsioonilised ja tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

(79)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001 (25) reguleerivad isikuandmete töötlemist liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamist elektrooniliselt. Isikuandmete töötlemisel peaksid liikmesriikide registrid, komisjon ja vajaduse korral platvormi haldavad kolmandad isikud täitma nimetatud õigusaktidega sätestatut. Registrite sidestamise süsteemi kohta vastu võetud rakendusaktid peaksid vajaduse korral tagama neist õigusaktidest kinnipidamise, eelkõige määrates kindlaks kõigi süsteemis osalejate ülesanded ja kohustused ning nende suhtes kohaldatavad organisatsioonilised ja tehnilised nõuded.

| (80) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(80)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele.

| (81) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas osutatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(81)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas osutatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED JA PIIRATUD VASTUTUSEGA ÄRIÜHINGU ASUTAMINE NING TOIMIMINE

I PEATÜKK

Reguleerimisese

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas direktiivis sätestatakse meetmed, mis käsitlevad järgmist:

| — | tagatiste kooskõlastamine, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt ELi toimimise lepingu artikli 54 teise lõigu tähenduses nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised võrdväärseks; |
| --- | --- |

—

tagatiste kooskõlastamine, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt ELi toimimise lepingu artikli 54 teise lõigu tähenduses nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised võrdväärseks;

| — | tagatiste kooskõlastamine, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt ELi toimimise lepingu artikli 54 teise lõigu tähenduses nõuavad seoses avalikustamise, aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute kohustuste kehtivuse ja äriühingute õigustühisusega, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks; |
| --- | --- |

—

tagatiste kooskõlastamine, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks äriühingutelt ELi toimimise lepingu artikli 54 teise lõigu tähenduses nõuavad seoses avalikustamise, aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute kohustuste kehtivuse ja äriühingute õigustühisusega, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks;

| — | avalikustamisnõuded, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusega reguleeritud teatavat liiki äriühingu poolt; |
| --- | --- |

—

avalikustamisnõuded, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusega reguleeritud teatavat liiki äriühingu poolt;

| — | aktsiaseltside ühinemine; |
| --- | --- |

—

aktsiaseltside ühinemine;

| — | piiratud vastutusega äriühingute piiriülene ühinemine; |
| --- | --- |

—

piiratud vastutusega äriühingute piiriülene ühinemine;

| — | aktsiaseltside jagunemine. |
| --- | --- |

—

aktsiaseltside jagunemine.

II PEATÜKK

Äriühingu asutamine ja õigustühisus ning äriühingu kohustuste kehtivus

1. jagu

Aktsiaseltsi asutamine

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesoleva jaoga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis reguleerivad I lisas loetletud liiki äriühinguid. Iga I lisas loetletud liiki äriühingu ärinimes sisaldub või sellega kaasneb kirjeldus, mis selgesti erineb teist liiki äriühingutelt nõutavast kirjeldusest.

2.   Liikmesriik võib otsustada, et ta ei kohalda käesolevat jagu muutuvkapitaliga investeerimisühingute ja ühistute kui ühe I lisas loetletud liiki äriühingu suhtes. Kui liikmesriigi seadustes on seda võimalust kasutatud, nõutakse sellistelt äriühingutelt sõnade „muutuvkapitaliga investeerimisühing“ või „ühistu“ kasutamist kõigis artiklis 26 nimetatud dokumentides.

Käesolevas direktiivis tähendab mõiste „muutuvkapitaliga investeerimisühing“ ainult neid äriühinguid,

| — | mille ainueesmärk on investeerida oma vahendid mitmesugustesse väärtpaberitesse, kinnisvarasse ning muusse varasse, selleks et hajutada investeerimisriski ja võimaldada oma aktsionäridel saada tulu nende vara haldamisest, |
| --- | --- |

—

mille ainueesmärk on investeerida oma vahendid mitmesugustesse väärtpaberitesse, kinnisvarasse ning muusse varasse, selleks et hajutada investeerimisriski ja võimaldada oma aktsionäridel saada tulu nende vara haldamisest,

| — | mis pakuvad oma aktsiaid avalikuks märkimiseks ja |
| --- | --- |

—

mis pakuvad oma aktsiaid avalikuks märkimiseks ja

| — | mis oma põhikirja kohaselt võivad ükskõik millal oma aktsiaid miinimum- ja maksimumkapitali piires välja lasta, tagasi osta või edasi müüa. |
| --- | --- |

—

mis oma põhikirja kohaselt võivad ükskõik millal oma aktsiaid miinimum- ja maksimumkapitali piires välja lasta, tagasi osta või edasi müüa.

Artikkel 3

Põhikirjas või asutamislepingus esitatav kohustuslik informatsioon

Äriühingu põhikiri või asutamisleping sisaldab alati vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | äriühingu liik ja ärinimi; |
| --- | --- |

a)

äriühingu liik ja ärinimi;

| b) | äriühingu tegevusala; |
| --- | --- |

b)

äriühingu tegevusala;

| c) | märgitud kapitali suurus, kui äriühingul puudub põhikirjajärgne kapital; |
| --- | --- |

c)

märgitud kapitali suurus, kui äriühingul puudub põhikirjajärgne kapital;

| d) | kui äriühingul on põhikirjajärgne kapital, siis selle suurus ning samuti märgitud kapitali suurus äriühingu asutamise või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajal ja siis, kui toimub muutus põhikirjajärgses kapitalis, ilma et see piiraks artikli 14 punkti e kohaldamist; |
| --- | --- |

d)

kui äriühingul on põhikirjajärgne kapital, siis selle suurus ning samuti märgitud kapitali suurus äriühingu asutamise või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajal ja siis, kui toimub muutus põhikirjajärgses kapitalis, ilma et see piiraks artikli 14 punkti e kohaldamist;

| e) | sätted, mis reguleerivad nende organite liikmete arvu ja ametisse määramise korda, kes vastutavad äriühingu esindamise eest suhetes kolmandate isikutega, tema haldamise, juhtimise, järelevalve või kontrolli eest, ning mis reguleerivad volituste jaotumist nende organite vahel, kuivõrd nimetatud asjaolud ei ole seadusega kindlaks määratud; |
| --- | --- |

e)

sätted, mis reguleerivad nende organite liikmete arvu ja ametisse määramise korda, kes vastutavad äriühingu esindamise eest suhetes kolmandate isikutega, tema haldamise, juhtimise, järelevalve või kontrolli eest, ning mis reguleerivad volituste jaotumist nende organite vahel, kuivõrd nimetatud asjaolud ei ole seadusega kindlaks määratud;

| f) | äriühingu tegevuse tähtaeg, välja arvatud juhul, kui see pole määratud. |
| --- | --- |

f)

äriühingu tegevuse tähtaeg, välja arvatud juhul, kui see pole määratud.

Artikkel 4

Põhikirjas või asutamislepingus või eraldi dokumentides esitatav kohustuslik informatsioon

Põhikiri või asutamisleping või eraldi dokument, mis avaldatakse iga liikmesriigi seadusega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16, peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

a)

registrijärgne asukoht;

| b) | märgitud aktsiate nimiväärtus ja vähemalt üks kord aastas nende arv; |
| --- | --- |

b)

märgitud aktsiate nimiväärtus ja vähemalt üks kord aastas nende arv;

| c) | selliste märgitud aktsiate arv, millel ei ole nimiväärtust, kui selliseid aktsiaid võib välja lasta riigi seaduse alusel; |
| --- | --- |

c)

selliste märgitud aktsiate arv, millel ei ole nimiväärtust, kui selliseid aktsiaid võib välja lasta riigi seaduse alusel;

| d) | aktsiate üleminekut piiravad eritingimused, kui neid esineb; |
| --- | --- |

d)

aktsiate üleminekut piiravad eritingimused, kui neid esineb;

| e) | kui esineb mitut liiki aktsiaid, siis punktides b, c ja d nimetatud andmed iga aktsialiigi kohta ning iga aktsialiigiga seotud õiguste kohta; |
| --- | --- |

e)

kui esineb mitut liiki aktsiaid, siis punktides b, c ja d nimetatud andmed iga aktsialiigi kohta ning iga aktsialiigiga seotud õiguste kohta;

| f) | kas aktsiad on nimelised või esitajaaktsiad, kui riigi seadus näeb ette mõlemat tüüpi aktsiaid, ning kõik selliste aktsiate vahetamist käsitlevad eeskirjad, kui see ei toimu seadusega sätestatud korras; |
| --- | --- |

f)

kas aktsiad on nimelised või esitajaaktsiad, kui riigi seadus näeb ette mõlemat tüüpi aktsiaid, ning kõik selliste aktsiate vahetamist käsitlevad eeskirjad, kui see ei toimu seadusega sätestatud korras;

| g) | äriühingu asutamise või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajal sisse makstud märgitud kapitali suurus; |
| --- | --- |

g)

äriühingu asutamise või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajal sisse makstud märgitud kapitali suurus;

| h) | aktsiate nimiväärtus või kui nimiväärtus puudub, siis mitterahalise sissemakse eest välja lastud aktsiate arv koos mitterahalise sissemakse eseme ja maksja nimega; |
| --- | --- |

h)

aktsiate nimiväärtus või kui nimiväärtus puudub, siis mitterahalise sissemakse eest välja lastud aktsiate arv koos mitterahalise sissemakse eseme ja maksja nimega;

| i) | nende füüsiliste või juriidiliste isikute või äriühingute, mis ei ole juriidilised isikud, andmed, kes on alla kirjutanud või kelle nimel on alla kirjutatud põhikirjale või asutamislepingule või nende dokumentide projektile juhul, kui äriühingut ei asutatud samal ajal; |
| --- | --- |

i)

nende füüsiliste või juriidiliste isikute või äriühingute, mis ei ole juriidilised isikud, andmed, kes on alla kirjutanud või kelle nimel on alla kirjutatud põhikirjale või asutamislepingule või nende dokumentide projektile juhul, kui äriühingut ei asutatud samal ajal;

| j) | äriühingu asutamisega seotud kõigi äriühingu väljamakstavate või tema arvele kantavate kulude kogusumma või ligilähedane summa enne äriühingule tegevuse alustamiseks tegevusloa andmist; |
| --- | --- |

j)

äriühingu asutamisega seotud kõigi äriühingu väljamakstavate või tema arvele kantavate kulude kogusumma või ligilähedane summa enne äriühingule tegevuse alustamiseks tegevusloa andmist;

| k) | kõik äriühingu asutamise ajal või enne tegevuse alustamiseks tegevusloa saamist tehtud eelistused neile, kes on osalenud äriühingu asutamises või toimingutes sellise tegevusloa saamiseks. |
| --- | --- |

k)

kõik äriühingu asutamise ajal või enne tegevuse alustamiseks tegevusloa saamist tehtud eelistused neile, kes on osalenud äriühingu asutamises või toimingutes sellise tegevusloa saamiseks.

Artikkel 5

Tegevusluba tegevuse alustamiseks

1.   Kui liikmesriigi seadustega nähakse ette, et äriühing ei tohi ilma tegevusloata tegevust alustada, siis tuleb sätestada ka vastutus kohustuste eest, mis äriühing on võtnud või mis tema nimel on võetud enne sellise tegevusloa andmist või sellest keeldumist.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kohustuste suhtes, mis tulenevad lepingutest, mis jõustuvad tingimusel, et äriühingule antakse luba tegevust alustada.

Artikkel 6

Mitme asutajaga äriühingud

1.   Kui liikmesriigi seadused nõuavad äriühingu asutamist rohkem kui ühe asutaja poolt, siis tõsiasi, et kõigi aktsiate omanik on üks isik või et äriühingu liikmete arv pärast äriühingu asutamist langeb alla seadusliku määra, ei põhjusta äriühingu automaatset lõpetamist.

2.   Kui lõikes 1 osutatud juhtudel liikmesriigi seadused lubavad äriühingu kohtuotsuse alusel lõpetada, peab pädeval kohtunikul olema võimalik anda äriühingule piisavalt aega lõikes 1 nimetatud asjaolude kõrvaldamiseks.

3.   Kui tehakse lõikes 2 osutatud sundlõpetamise otsus, kuulub äriühing likvideerimisele.

2. jagu

Piiratud vastutusega äriühingu õigustühisus ja tema kohustuste kehtivus

Artikkel 7

Üldsätted ja solidaarvastutus

1.   Käesoleva jaoga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis reguleerivad II lisas loetletud liiki äriühinguid.

2.   Kui asutamisel oleva äriühingu nimel on tehtud õigustoiminguid enne seda, kui ta on omandanud juriidilise isiku staatuse, ja kui äriühing ei võta endale sellistest toimingutest tulenevaid kohustusi, kannavad selliseid toiminguid teinud isikud piiramatut solidaarset vastutust, kui pole kokku lepitud teisiti.

Artikkel 8

Avalikustamise mõju kolmandatele isikutele

Vormikohane andmete avalikustamine isikute kohta, kellel on äriühingu organina õigus seda esindada, muudab võimatuks tugineda nende nimetamise ekslikkusele kolmanda isiku vastu, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli sellest teadlik.

Artikkel 9

Äriühingu organite toimingud ja esindus

1.   Äriühingu organite tehtud toimingud on äriühingule siduvad ka juhul, kui nimetatud toimingud ei vasta äriühingu eesmärkidele, välja arvatud juhul, kui sellised toimingud ületavad volituste piire, mis on neile organitele seadusega antud või mida seadus lubab neile anda.

Liikmesriigid võivad siiski sätestada, et sellised äriühingu eesmärkide vastased toimingud ei ole äriühingule siduvad, kui äriühing tõendab, et kolmas isik teadis, et kõnealune toiming ei vastanud äriühingu eesmärkidele, või arvestades asjaolusid pidi ta sellest teadlik olema. Põhikirja avalikustamine ei ole iseenesest piisav tõend.

2.   Kolmanda isiku vastu ei või tugineda äriühingu organi volituste piirangutele kas põhikirja või pädeva organi otsuse alusel, ka mitte juhul, kui need on avalikustatud.

3.   Kui riigisisestes õigusaktides nähakse ette, et äriühingu esindamise volituse võib asjakohastest normidest kõrvale kaldudes anda põhikirjaga ühele isikule või mitmele ühiselt tegutsevale isikule, võib seaduses sätestada, et kolmanda isiku vastu võib sellele põhikirjasättele tugineda tingimusel, et see on seotud üldise esindamisvolitusega; sellisele põhikirjasättele tuginemine kolmanda isiku vastu on reguleeritud artikliga 16.

Artikkel 10

Äriühingu asutamisdokumendi ja põhikirja koostamine ja tõestamine juriidiliselt nõuetekohases vormis

Kõikides liikmesriikides, kelle õigusaktid ei näe ette ennetavat haldus- või kohtulikku kontrolli äriühingu asutamise üle, tuleb äriühingu asutamisdokument ja põhikiri ning kõik nende muudatused koostada ja tõestada juriidiliselt nõuetekohases vormis.

Artikkel 11

Äriühingu õigustühisuse tingimused

Liikmesriikide õigusaktidega võib äriühingu õigustühisuse ette näha ainult järgmistel tingimustel:

| a) | tühisuse saab tuvastada kohtuotsusega; |
| --- | --- |

a)

tühisuse saab tuvastada kohtuotsusega;

| b) | äriühingu õigustühisuse saab tuvastada vaid järgmistel juhtudel:






  i) | asutamisdokument puudub või ei ole järgitud ennetava kontrolli nõudeid või juriidiliselt nõuetekohast vormi; |
| --- | --- | --- |

b)

äriühingu õigustühisuse saab tuvastada vaid järgmistel juhtudel:

i)

asutamisdokument puudub või ei ole järgitud ennetava kontrolli nõudeid või juriidiliselt nõuetekohast vormi;

| ii) | äriühingu eesmärgid on ebaseaduslikud või vastuolus avaliku korraga; |
| --- | --- |

ii)

äriühingu eesmärgid on ebaseaduslikud või vastuolus avaliku korraga;

| iii) | asutamisdokumendis või põhikirjas ei ole nimetatud äriühingu nime, märgitud osade või aktsiate jaotumist, märgitud kapitali suurust või äriühingu eesmärke; |
| --- | --- |

iii)

asutamisdokumendis või põhikirjas ei ole nimetatud äriühingu nime, märgitud osade või aktsiate jaotumist, märgitud kapitali suurust või äriühingu eesmärke;

| iv) | ei ole järgitud sissemakstava miinimumkapitali suurust käsitlevaid riigisiseste õigusaktide sätteid; |
| --- | --- |

iv)

ei ole järgitud sissemakstava miinimumkapitali suurust käsitlevaid riigisiseste õigusaktide sätteid;

| v) | kõik asutajad on teovõimetud; |
| --- | --- |

v)

kõik asutajad on teovõimetud;

| vi) | liikmesriigi kõnealust äriühingut reguleeriva õigusakti vastaselt on asutajaid vähem kui kaks. |
| --- | --- |

vi)

liikmesriigi kõnealust äriühingut reguleeriva õigusakti vastaselt on asutajaid vähem kui kaks.

Välja arvatud esimeses lõigus loetletud õigustühisuse alused, ei tohi äriühingut ühelgi muul põhjusel tunnistada olematuks ega selle asutamist absoluutselt või suhteliselt tühiseks või tühistatavaks.

Artikkel 12

Õigustühisuse tagajärjed

1.   Äriühingu õigustühisuse tuvastavale kohtuotsusele tuginemine suhetes kolmandate isikutega on reguleeritud artikliga 16. Kui riigisisene õigusakt annab kolmandale isikule õiguse vaidlustada nimetatud otsus, võib ta seda teha kuue kuu jooksul alates kohtuotsuse väljakuulutamisest.

2.   Äriühingu õigustühisus toob samamoodi nagu selle lõpetamine kaasa äriühingu likvideerimise.

3.   Äriühingu õigustühisus kui selline ei mõjuta kohustuste kehtivust, mis äriühing on endale võtnud või mis on tema vastu võetud, ning see ei mõjuta äriühingu likvideerimisseisundist tingitud tagajärgi.

4.   Iga liikmesriigi õigusaktis võib sätestada äriühingu õigustühisusest selle liikmetele tulenevad tagajärjed.

5.   Äriühingu osanikud või aktsionärid on kohustatud tasuma nende poolt märgitud, kuid tasumata osade või aktsiate eest ulatuses, mida nõuavad võlausaldajate vastu võetud kohustused.

III PEATÜKK

Avalikustamine ning keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 13

Kohaldamisala

Käesoleva jaoga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis reguleerivad II lisas loetletud liiki äriühinguid.

Artikkel 14

Äriühingu poolt avalikustatavad dokumendid ja andmed

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et äriühingud avalikustavad vähemalt järgmised dokumendid ja andmed:

| a) | asutamisdokument ja põhikiri, kui see on eraldi dokumendis; |
| --- | --- |

a)

asutamisdokument ja põhikiri, kui see on eraldi dokumendis;

| b) | kõik punktis a osutatud dokumentides tehtavad muudatused, sealhulgas äriühingu tegevuse tähtaja pikendamine; |
| --- | --- |

b)

kõik punktis a osutatud dokumentides tehtavad muudatused, sealhulgas äriühingu tegevuse tähtaja pikendamine;

| c) | pärast asutamisdokumendi või põhikirja muutmist asutamisdokumendi või põhikirja täielik tekst selle kehtivas redaktsioonis; |
| --- | --- |

c)

pärast asutamisdokumendi või põhikirja muutmist asutamisdokumendi või põhikirja täielik tekst selle kehtivas redaktsioonis;

| d) | selliste isikute määramine, ametist vabastamine ja andmed nende isikute kohta, kellel on seadusjärgse organina või sellise organi liikmena õigus:






  i) | esindada äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus; avalikustamisest peab ilmnema, kas äriühingut esindama volitatud isikud võivad seda teha üksinda või ühiselt; |
| --- | --- | --- |

d)

selliste isikute määramine, ametist vabastamine ja andmed nende isikute kohta, kellel on seadusjärgse organina või sellise organi liikmena õigus:

i)

esindada äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus; avalikustamisest peab ilmnema, kas äriühingut esindama volitatud isikud võivad seda teha üksinda või ühiselt;

| ii) | võtta osa äriühingu juhtimisest, järelevalvest või kontrollimisest; |
| --- | --- |

ii)

võtta osa äriühingu juhtimisest, järelevalvest või kontrollimisest;

| e) | vähemalt kord aastas märgitud kapitali suurus, kui asutamisdokument või põhikiri nimetavad lubatud kapitali, välja arvatud juhul, kui märgitud kapitali suurendamise korral on vaja põhikirja muuta; |
| --- | --- |

e)

vähemalt kord aastas märgitud kapitali suurus, kui asutamisdokument või põhikiri nimetavad lubatud kapitali, välja arvatud juhul, kui märgitud kapitali suurendamise korral on vaja põhikirja muuta;

| f) | iga majandusaasta raamatupidamisdokumendid, mille avaldamine on nõutav nõukogu direktiivide 86/635/EMÜ, (26) 91/674/EMÜ (27) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (28) kohaselt; |
| --- | --- |

f)

iga majandusaasta raamatupidamisdokumendid, mille avaldamine on nõutav nõukogu direktiivide 86/635/EMÜ, (26) 91/674/EMÜ (27) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (28) kohaselt;

26

27

28

| g) | äriühingu registrijärgse asukoha muutmine; |
| --- | --- |

g)

äriühingu registrijärgse asukoha muutmine;

| h) | äriühingu lõpetamine; |
| --- | --- |

h)

äriühingu lõpetamine;

| i) | äriühingu õigustühisuse tuvastamine kohtu poolt; |
| --- | --- |

i)

äriühingu õigustühisuse tuvastamine kohtu poolt;

| j) | likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, välja arvatud juhul, kui sellised volitused tulenevad otse ja eranditult seadusest või äriühingu põhikirjast; |
| --- | --- |

j)

likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, välja arvatud juhul, kui sellised volitused tulenevad otse ja eranditult seadusest või äriühingu põhikirjast;

| k) | likvideerimismenetluse lõppemine ning registrist kustutamine nende liikmesriikide puhul, kus registrist kustutamine toob kaasa õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

k)

likvideerimismenetluse lõppemine ning registrist kustutamine nende liikmesriikide puhul, kus registrist kustutamine toob kaasa õiguslikke tagajärgi.

Artikkel 15

Muudatused dokumentides ja andmetes

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 16 lõike 1 esimeses lõigus osutatud pädevasse registrisse kantakse kõik muudatused artiklis 14 osutatud dokumentides ja andmetes ning need avalikustatakse kooskõlas artikli 16 lõigetega 3 ja 5, tavaliselt 21 päeva jooksul pärast muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamist, sealhulgas pärast siseriikliku õiguse kohaselt nõutavat õiguspärasuse kontrolli seoses registrisse kandmisega, kui see on ette nähtud.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata artikli 14 punktis f osutatud raamatupidamisdokumentide suhtes.

Artikkel 16

Avaldamine registris

1.   Igas liikmesriigis avatakse keskregistris, äriregistris või äriühingute registris („register“) iga registrisse kantud äriühingu kohta eraldi toimik.

Liikmesriigid tagavad, et äriühingutel on kordumatu tunnus, mis võimaldab neid kooskõlas artikli 22 lõikega 2 loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi („registrite sidestamise süsteem“) kaudu registritevahelises teabevahetuses selgelt identifitseerida. Nimetatud kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidava liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja äriühingu registrinumbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.

2.   Käesoleva artikli mõistes tähendab „elektroonilisel kujul“, et teave saadetakse ja võetakse selle sihtpunktis vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sh digitaalse pakkimise) ja säilitusseadmete abil ning edastatakse, kantakse üle ja võetakse vastu täielikult liikmesriigi poolt määratud viisil kas juhtme, raadioside või optiliste vahendite kaudu või muul elektromagnetilisel teel.

3.   Kõiki artikli 14 kohaselt avalikustamisele kuuluvaid dokumente ja andmeid hoitakse toimikus või kantakse registrisse; toimikus näidatakse kõigi registri kannete teemad.

Liikmesriigid tagavad, et äriühingutel ning muudel isikutel ja organitel, kellelt nõutakse teatiste esitamist või kaasabi selle juures, oleks võimalik esitada kõiki artikli 14 kohaselt avalikustamisele kuuluvaid dokumente ja andmeid elektroonilisel kujul. Lisaks sellele võivad liikmesriigid nõuda kõigilt või teatavat liiki äriühingutelt kõigi või teatavat liiki dokumentide ja andmete esitamist elektroonilisel kujul.

Kõiki artiklis 14 osutatud dokumente ja andmeid, mis esitatakse paberil või elektroonilisel kujul, hoitakse toimikus või sisestatakse registrisse elektrooniliselt. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et register viib elektroonilisele kujule kõik dokumendid ja andmed, mis esitatakse paberil.

Artiklis 14 osutatud, kuni 31. detsembrini 2006 paberil esitatud dokumentide ja andmete automaatne elektroonilisele kujule viimine ei ole nõutav. Sellegipoolest peavad liikmesriigid tagama, et need viiakse registri poolt elektroonilisele kujule, kui vastavalt käesoleva artikli lõike 4 kohaldamiseks vastu võetud meetmetele on laekunud taotlus nende avalikustamiseks elektroonilisel kujul.

4.   Taotluse korral peab olema võimalik saada koopia või väljavõte artiklis 14 osutatud dokumentidest ja andmetest. Taotluse võib registrisse esitada taotleja valikul paberil või elektroonilisel kujul.

Esimeses lõigus osutatud koopiaid peab olema võimalik registrist saada taotleja valikul paberil või elektroonilisel kujul. See kehtib kõigi juba esitatud dokumentide ja andmete kohta. Liikmesriigid võivad siiski otsustada, et kõik või teatavat liiki dokumendid ja andmed, mis on esitatud paberil enne kuupäeva, mis ei tohi olla hilisem kui 31. detsember 2006, ei ole registrist kättesaadavad elektroonilisel kujul juhul, kui dokumentide ja andmete registrisse esitamise kuupäevast taotluse esitamise kuupäevani on möödunud kindel ajavahemik. See ajavahemik ei või olla lühem kui kümme aastat.

Artiklis 14 osutatud dokumentidest ja andmetest paberil või elektroonilisel kujul saadava väljavõtte või koopia hind ei tohi ületada koopia tegemise halduskulusid.

Taotlejale väljastatavate paberil koopiate puhul tõestatakse nende õigsus, välja arvatud juhul, kui koopia taotleja sellist tõestust ei soovi. Väljastatavate elektrooniliste koopiate puhul nende õigsust ei tõestata, välja arvatud juhul, kui koopia taotleja nõuab sõnaselgelt vastavat tõestust.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et elektrooniliste koopiate tõestus garanteeriks nii nende originaalile vastavuse kui sisu terviklikkuse vähemalt ajakohase elektroonilise allkirja teel Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/93/EÜ (29) artikli 2 lõike 2 tähenduses.

5.   Lõikes 3 osutatud dokumendid ja andmed avalikustatakse, avaldades need asjaomases liikmesriigis selleks määratud ametlikus väljaandes kas tervikuna või väljavõttena või viidates dokumendile, mis on talletatud toimikus või kantud registrisse. Selleks otstarbeks liikmesriigis määratud ametlik väljaanne võib olla elektroonilisel kujul.

Liikmesriigid võivad otsustada ametlikus väljaandes avaldamise asendada võrdselt tõhusate meetmetega, mis peavad sisaldama vähemalt süsteemi kasutamist, mis võimaldab juurdepääsu avaldatud teabele ajalises järjestuses keskse teabeportaali kaudu.

6.   Dokumentidele ja andmetele võib äriühing tugineda kolmanda isiku vastu üksnes pärast nende avalikustamist lõike 5 kohaselt, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli neist teadlik.

Tehingute puhul, mis toimuvad 16 päeva jooksul pärast avaldamist, ei või siiski neile dokumentidele ja andmetele tugineda selle kolmanda isiku vastu, kes tõendab, et tal ei olnud võimalik dokumentide ja andmetega tutvuda.

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid vältimaks lahknevusi lõike 5 kohaselt avaldatu ja registris või toimikus sisalduva vahel.

Lahknevuse korral ei saa siiski kolmanda isiku vastu tugineda lõike 5 kohaselt avaldatud tekstile; küll aga saab sellele tugineda kolmas isik, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli teadlik toimikus talletatud või registrisse kantud tekstidest.

Lisaks võib kolmas isik alati tugineda dokumentidele ja andmetele, mille puhul pole avalikustamisnõudeid veel täidetud, välja arvatud juhul, kui need avalikustamata jätmise tõttu ei kehti.

Artikkel 17

Ajakohastatud teave siseriiklikest õigusnormidest kolmandate isikute õiguste kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et kättesaadavaks tehakse ajakohastatud teave, mis selgitab siseriiklikke õigusnorme, mille alusel kolmandad isikud võivad vastavalt artikli 16 lõigetele 5, 6, ja 7 tugineda artiklis 14 osutatud andmetele ja dokumendi liikidele.

2.   Liikmesriigid esitavad Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis („portaal“) avaldamiseks vajaliku teabe vastavalt portaali eeskirjadele ja tehnilistele nõuetele.

3.   Komisjon avaldab kõnealuse teabe portaalis kõikides liidu ametlikes keeltes.

Artikkel 18

Dokumentide ja andmete elektrooniliste koopiate kättesaadavus

1.   Artiklis 14 osutatud dokumentide ja andmete elektroonilised koopiad tehakse samuti registrite sidestamise süsteemi kaudu avalikkusele kättesaadavaks.

2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 14 osutatud dokumendid ja andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu kättesaadavad standardteate kujul ja elektroonilisel teel. Samuti tagavad liikmesriigid, et järgitakse andmeedastuse minimaalseid turvastandardeid.

3.   Komisjon pakub liikmesriikides registreeritud äriühingute kohta otsinguteenust kõikides liidu ametlikes keeltes, eesmärgiga teha portaali kaudu kättesaadavaks:

| a) | artiklis 14 osutatud dokumendid ja andmed; |
| --- | --- |

a)

artiklis 14 osutatud dokumendid ja andmed;

| b) | selgitavad märkused kõigis liidu ametlikes keeltes, milles loetletakse kõnealused andmed ja dokumendiliigid. |
| --- | --- |

b)

selgitavad märkused kõigis liidu ametlikes keeltes, milles loetletakse kõnealused andmed ja dokumendiliigid.

Artikkel 19

Dokumentide ja andmete eest võetav riigilõiv

1.   Registrite sidestamise süsteemi kaudu artiklis 14 osutatud dokumentide ja andmete hankimise eest võetav riigilõiv ei tohi ületada asjaomaseid halduskulusid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et järgmised andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu tasuta kättesaadavad:

| a) | äriühingu nimi ja õiguslik vorm; |
| --- | --- |

a)

äriühingu nimi ja õiguslik vorm;

| b) | äriühingu registrijärgne asukoht ja liikmesriik ning |
| --- | --- |

b)

äriühingu registrijärgne asukoht ja liikmesriik ning

| c) | äriühingu registrinumber. |
| --- | --- |

c)

äriühingu registrinumber.

Lisaks kõnealustele andmetele võivad liikmesriigid otsustada teha tasuta kättesaadavaks muid dokumente ja andmeid.

Artikkel 20

Teave äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta

1.   Äriühingu register teeb registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata kättesaadavaks teabe äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi.

2.   Filiaali register tagab lõikes 1 osutatud teabe viivitamatu kättesaamise registrite sidestamise süsteemi kaudu.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetus on registrite jaoks tasuta.

Artikkel 21

Avalikustamisele kuuluvate dokumentide ja andmete avalikustamise keel ja tõlked

1.   Artikli 14 kohaselt avalikustamisele kuuluvad dokumendid ja andmed koostatakse ja esitatakse liikmesriigis kehtivate keelenormide kohaselt ühes lubatud keeles, milles on avatud artikli 16 lõikes 1 osutatud toimik.

2.   Lisaks artiklis 16 osutatud kohustuslikule avalikustamisele lubavad liikmesriigid avaldada artiklis 14 nimetatud dokumente ja andmeid artikli 16 kohaselt vabatahtlikult mis tahes muus liidu ametlikus keeles.

Liikmesriigid võivad sätestada, et selliste dokumentide ja andmete tõlge peab olema kinnitatud.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et lihtsustada kolmandate isikute juurdepääsu vabatahtlikult avaldatud tõlgetele.

3.   Lisaks artiklis 16 osutatud kohustuslikule avalikustamisele ja käesoleva artikli lõikes 2 toodud vabatahtlikule avaldamisele võivad liikmesriigid lubada kõnealuseid dokumente ja andmeid artikli 16 kohaselt avaldada mis tahes muus keeles.

Liikmesriigid võivad sätestada, et selliste dokumentide ja andmete tõlge peab olema kinnitatud.

4.   Lahknevuse korral registri ametlikus keeles avalikustatud dokumentide või andmete ning vabatahtlikult avaldatud tõlke vahel ei või viimasele tugineda kolmanda isiku vastu. Kolmas isik võib siiski vabatahtlikult avaldatud tõlgetele tugineda, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli kohustuslikus korras avalikustatud versioonist teadlik.

Artikkel 22

Registrite sidestamise süsteem

1.   Luuakse Euroopa keskne platvorm („platvorm“).

2.   Registrite sidestamise süsteemi kuuluvad:

| — | liikmesriikide registrid, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide registrid,

| — | platvorm, |
| --- | --- |

—

platvorm,

| — | portaal kui Euroopa elektrooniline juurdepääsupunkt. |
| --- | --- |

—

portaal kui Euroopa elektrooniline juurdepääsupunkt.

3.   Liikmesriigid tagavad platvormi kaudu oma registrite koostalitlusvõime registrite sidestamise süsteemis.

4.   Liikmesriigid võivad luua vabal valikul juurdepääsupunkte registrite sidestamise süsteemile. Liikmesriigid teavitavad põhjendamatu viivituseta komisjoni juurdepääsupunktide loomisest ja kõigist olulistest muudatustest nende toimimises.

5.   Juurdepääs registrite sidestamise süsteemis leiduvale teabele tagatakse portaali ja liikmesriikide vabal valikul loodud juurdepääsupunktide kaudu.

6.   Registrite sidestamise süsteemi loomine ei mõjuta olemasolevaid kahepoolseid kokkuleppeid, mis on liikmesriikide vahel sõlmitud äriühinguid käsitleva teabevahetuse kohta.

Artikkel 23

Platvormi loomine ja haldamine

1.   Komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kas oma vahenditega või kolmanda isiku kaudu.

Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kolmanda isiku kaudu, toimub kolmanda isiku valimine ning temaga sõlmitud lepingu täitmine komisjoni poolt kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012.

2.   Kui komisjon otsustab platvormi luua kolmanda isiku kaudu, siis määrab komisjon rakendusaktide abil kindlaks riigihangete puhul kasutatava tehnilise kirjelduse ning kolmanda isikuga sõlmitava lepingu kestuse.

3.   Kui komisjon otsustab, et platvormi hallatakse kolmanda isiku kaudu, võtab komisjon rakendusaktidega vastu platvormi operatiivjuhtimise üksikasjaliku eeskirja.

Platvormi operatiivjuhtimise hulka kuulub eelkõige:

| — | platvormi toimimise järelevalve, |
| --- | --- |

—

platvormi toimimise järelevalve,

| — | platvormi kaudu levitatavate ja vahetatavate andmete turvalisus ja kaitse, |
| --- | --- |

—

platvormi kaudu levitatavate ja vahetatavate andmete turvalisus ja kaitse,

| — | liikmesriikide registrite ja kolmanda isiku vaheliste suhete kooskõlastamine. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide registrite ja kolmanda isiku vaheliste suhete kooskõlastamine.

Platvormi toimimise järelevalvet teeb komisjon.

4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 164 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 24

Rakendusaktid

Komisjon kehtestab rakendusaktidega:

| a) | tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks elektroonilise teabevahetuse meetodid registrite sidestamise süsteemi jaoks; |
| --- | --- |

a)

tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks elektroonilise teabevahetuse meetodid registrite sidestamise süsteemi jaoks;

| b) | teabevahetusprotokollide tehnilise kirjelduse; |
| --- | --- |

b)

teabevahetusprotokollide tehnilise kirjelduse;

| c) | tehnilised meetmed, millega tagatakse teabevahetuse ja teabe levitamise minimaalsed infotehnoloogilised turvastandardid registrite sidestamise süsteemis; |
| --- | --- |

c)

tehnilised meetmed, millega tagatakse teabevahetuse ja teabe levitamise minimaalsed infotehnoloogilised turvastandardid registrite sidestamise süsteemis;

| d) | tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks artiklites 20 ja 34 osutatud äriühingu registri ja filiaali registri vahelise teabevahetuse meetodid; |
| --- | --- |

d)

tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks artiklites 20 ja 34 osutatud äriühingu registri ja filiaali registri vahelise teabevahetuse meetodid;

| e) | registritevahelise teabevahetuse eesmärgil edastatava teabe üksikasjaliku loendi, millele on osutatud artiklites 20, 34 ning 130; |
| --- | --- |

e)

registritevahelise teabevahetuse eesmärgil edastatava teabe üksikasjaliku loendi, millele on osutatud artiklites 20, 34 ning 130;

| f) | tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite, platvormi ja portaali vahelise teabevahetuse standardteate struktuur; |
| --- | --- |

f)

tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite, platvormi ja portaali vahelise teabevahetuse standardteate struktuur;

| g) | tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi toimimiseks vajalike andmete kogum ning andmete talletamise, kasutamise ja kaitsmise meetod; |
| --- | --- |

g)

tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi toimimiseks vajalike andmete kogum ning andmete talletamise, kasutamise ja kaitsmise meetod;

| h) | tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registritevahelise teabevahetuse kordumatu tunnuse struktuur ja kasutamine; |
| --- | --- |

h)

tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registritevahelise teabevahetuse kordumatu tunnuse struktuur ja kasutamine;

| i) | kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite sidestamise süsteemi käitamise tehnilised meetodid selles osas, mis puudutab teabe levitamist ja teabevahetust, ning kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi osutatavad infotehnoloogia-teenused, tagades teadete edastamise asjakohases keeleversioonis; |
| --- | --- |

i)

kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite sidestamise süsteemi käitamise tehnilised meetodid selles osas, mis puudutab teabe levitamist ja teabevahetust, ning kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi osutatavad infotehnoloogia-teenused, tagades teadete edastamise asjakohases keeleversioonis;

| j) | portaali pakutava otsinguteenuse ühtsed kriteeriumid; |
| --- | --- |

j)

portaali pakutava otsinguteenuse ühtsed kriteeriumid;

| k) | maksete tegemise viisid, võttes arvesse kättesaadavaid maksesüsteeme, nt internetipõhised maksed; |
| --- | --- |

k)

maksete tegemise viisid, võttes arvesse kättesaadavaid maksesüsteeme, nt internetipõhised maksed;

| l) | üksikasjad selgitavate märkuste kohta, milles loetletakse artiklis 14 osutatud andmed ja dokumendiliigid; |
| --- | --- |

l)

üksikasjad selgitavate märkuste kohta, milles loetletakse artiklis 14 osutatud andmed ja dokumendiliigid;

| m) | registrite sidestamise süsteemi poolt pakutavate teenuste kättesaadavuse tehnilised tingimused; |
| --- | --- |

m)

registrite sidestamise süsteemi poolt pakutavate teenuste kättesaadavuse tehnilised tingimused;

| n) | riigi vabal valikul loodud juurdepääsupunktide platvormiga ühendamise korra ja tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

n)

riigi vabal valikul loodud juurdepääsupunktide platvormiga ühendamise korra ja tehnilised nõuded.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 164 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 25

Rahastamine

1.   Platvormi loomist ja selle edasist arendamist ning käesolevast direktiivist tulenevaid portaali kohandusi rahastatakse liidu üldeelarvest.

2.   Platvormi hooldust ja käitamist rahastatakse liidu üldeelarvest ning seda võib kaasrahastada üksikkasutajatelt registrite sidestamise süsteemile juurdepääsu eest võetavatest tasudest. Käesoleva lõike sätted ei mõjuta riigi tasandil kehtestatud tasusid.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 163 vastu delegeeritud õigusakte, et sätestada, kas platvormi kaasrahastatakse tasu võtmisega, ja kui see on nii, siis kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 üksikkasutajatelt võetava tasu suuruse kohta.

4.   Kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 kehtestatavad tasud ei mõjuta riigilõivu, mida liikmesriigid võivad nõuda artikli 19 lõikes 1 osutatud dokumentide ja andmete hankimise eest.

5.   Kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 kehtestatud tasusid ei nõuta artikli 19 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud andmete hankimise eest.

6.   Iga liikmesriik katab käesolevast direktiivist tulenevad kulud, mis on seotud riigisiseste registrite kohandamise ning nende hoolduse ja käitamisega.

Artikkel 26

Teave kirjade ja tellimiskviitungite kohta

Liikmesriigid näevad ette, et kirjad ja tellimiskviitungid, olgu need paberil või mõnel muul kujul, sisaldavad järgmisi andmeid:

| a) | teave, mis on vajalik registri tuvastamiseks, kus hoitakse artiklis 16 osutatud toimikut, samuti äriühingu registrinumber selles registris; |
| --- | --- |

a)

teave, mis on vajalik registri tuvastamiseks, kus hoitakse artiklis 16 osutatud toimikut, samuti äriühingu registrinumber selles registris;

| b) | äriühingu õiguslik vorm, selle juriidiline aadress ja, kui see on asjakohane, siis teade selle kohta, et äriühing on likvideerimisel. |
| --- | --- |

b)

äriühingu õiguslik vorm, selle juriidiline aadress ja, kui see on asjakohane, siis teade selle kohta, et äriühing on likvideerimisel.

Kui kõnealustes dokumentides viidatakse äriühingu kapitalile, tuleb osutada märgitud aktsiate või osade kogunimiväärtusele ja tasutud sissemaksete summale.

Liikmesriigid näevad ette, et äriühingute veebilehed sisaldavad vähemalt esimeses lõigus osutatud andmeid ja, kui see on kohaldatav, viidet märgitud aktsiate või osade kogunimiväärtusele ja tasutud sissemaksete summale.

Artikkel 27

Avalikustamise vorminõudeid täitvad isikud

Iga liikmesriik määrab kindlaks, millised isikud täidavad avalikustamisega seotud vorminõudeid.

Artikkel 28

Karistused

Liikmesriigid näevad ette asjakohased karistused vähemalt järgmistel juhtudel:

| a) | artikli 14 punktis f nõutud raamatupidamisdokumentide avalikustamata jätmine; |
| --- | --- |

a)

artikli 14 punktis f nõutud raamatupidamisdokumentide avalikustamata jätmine;

| b) | artiklis 26 sätestatud kohustuslike andmete puudumine äridokumentides või äriühingu veebisaidil. |
| --- | --- |

b)

artiklis 26 sätestatud kohustuslike andmete puudumine äridokumentides või äriühingu veebisaidil.

2. jagu

Teiste liikmesriikide äriühingute filiaalidele kohalduvad avalikustamise reeglid

Artikkel 29

Filiaaliga seotud dokumentide ja andmete avalikustamine

1.   Sellise II lisas loetletud liiki äriühingu asutatud filiaali dokumendid ja andmed, millele kohaldub teise liikmesriigi õigus tuleb avalikustada vastavalt filiaali asukohajärgse liikmesriigi õigusele kooskõlas artikliga 16.

2.   Kui avalikustamisnõuded filiaali kohta erinevad äriühingut puudutavatest nõuetest, kehtivad filiaaliga tehtud tehingute kohta filiaali avalikustamisnõuded.

3.   Artikli 30 lõikes 1 osutatud dokumendid ja andmed tehakse avalikkusele kättesaadavaks registrite sidestamise süsteemi kaudu. Artiklit 18 ja artikli 19 lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis.

4.   Liikmesriigid tagavad, et filiaalidel oleks kordumatu tunnus, mis võimaldab neid selgelt identifitseerida registritevahelises teabevahetuses registrite sidestamise süsteemi kaudu. Kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidava liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja filiaali numbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.

Artikkel 30

Avalikustatavad dokumendid ja andmed

1.   Artiklis 29 ettenähtud avalikustamise kohustus hõlmab ainult järgmisi dokumente ja andmeid:

| a) | filiaali aadress; |
| --- | --- |

a)

filiaali aadress;

| b) | filiaali tegevusala; |
| --- | --- |

b)

filiaali tegevusala;

| c) | äriregister, milles peetakse artiklis 16 osutatud äriühingu toimikut, samuti äriühingu registrinumber kõnealuses registris; |
| --- | --- |

c)

äriregister, milles peetakse artiklis 16 osutatud äriühingu toimikut, samuti äriühingu registrinumber kõnealuses registris;

| d) | äriühingu ärinimi ja õiguslik vorm ning filiaali ärinimi, kui see erineb äriühingu ärinimest; |
| --- | --- |

d)

äriühingu ärinimi ja õiguslik vorm ning filiaali ärinimi, kui see erineb äriühingu ärinimest;

| e) | isikute määramine ja ametist vabastamine ning andmed nende isikute kohta, kes on volitatud esindama äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus:






  — | äriühingu seadusjärgse organina või sellise organi liikmena vastavalt äriühingu poolt artikli 14 punkti d kohaselt avalikustatule, |
| --- | --- | --- |

e)

isikute määramine ja ametist vabastamine ning andmed nende isikute kohta, kes on volitatud esindama äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus:

—

äriühingu seadusjärgse organina või sellise organi liikmena vastavalt äriühingu poolt artikli 14 punkti d kohaselt avalikustatule,

| — | äriühingu alalise esindajana filiaali tegevuses koos volituste ulatuse märkimisega; |
| --- | --- |

—

äriühingu alalise esindajana filiaali tegevuses koos volituste ulatuse märkimisega;

| f) | — | äriühingu lõpetamine, likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, samuti likvideerimismenetluse lõppemine vastavalt äriühingu poolt artikli 14 punktide h, j ja k kohaselt avalikustatule, |
| --- | --- | --- |

f)

—

äriühingu lõpetamine, likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, samuti likvideerimismenetluse lõppemine vastavalt äriühingu poolt artikli 14 punktide h, j ja k kohaselt avalikustatule,

| — | maksejõuetusmenetlus, kompromiss või muu analoogiline menetlus, mis on käimas äriühingu suhtes; |
| --- | --- |

—

maksejõuetusmenetlus, kompromiss või muu analoogiline menetlus, mis on käimas äriühingu suhtes;

| g) | raamatupidamisdokumendid kooskõlas artikliga 31; |
| --- | --- |

g)

raamatupidamisdokumendid kooskõlas artikliga 31;

| h) | filiaali likvideerimine. |
| --- | --- |

h)

filiaali likvideerimine.

2.   Liikmesriik, kus filiaal on asutatud, võib ette näha, et vastavalt artiklile 29 tuleb avalikustada järgmised dokumendid ja andmed:

| a) | käesoleva artikli lõike 1 punktides e ja f märgitud isikute allkirjad; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 1 punktides e ja f märgitud isikute allkirjad;

| b) | asutamisdokument ja põhikiri, kui viimane on eraldi dokumendis, vastavalt artikli 14 punktidele a, b ja c, samuti nende dokumentide muudatused; |
| --- | --- |

b)

asutamisdokument ja põhikiri, kui viimane on eraldi dokumendis, vastavalt artikli 14 punktidele a, b ja c, samuti nende dokumentide muudatused;

| c) | käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud äriregistri tõend äriühingu olemasolu kohta; |
| --- | --- |

c)

käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud äriregistri tõend äriühingu olemasolu kohta;

| d) | äriühingu kõnealuses liikmesriigis asuva vara tagatiseks seadmine, kui selline avalikustamine on seotud tagatise kehtivusega. |
| --- | --- |

d)

äriühingu kõnealuses liikmesriigis asuva vara tagatiseks seadmine, kui selline avalikustamine on seotud tagatise kehtivusega.

Artikkel 31

Raamatupidamisdokumentide avalikustamiskohustuse piirangud

Artikli 30 lõike 1 punktis g sätestatud avalikustamiskohustus puudutab ainult äriühingu raamatupidamisdokumente, mis on koostatud, auditeeritud ja avalikustatud vastavalt äriühingu suhtes kehtivale liikmesriigi õigusele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (30) ja direktiiviga 2013/34/EL.

30

Artikkel 32

Avalikustatavate dokumentide avalikustamise keel ja tõlge

Liikmesriik, kus filiaal on asutatud, võib sätestada, et artikli 30 lõike 2 punktis b ja artiklis 31 osutatud dokumendid tuleb avalikustada mõnes muus liidu ametlikus keeles ning et selliste dokumentide tõlge tuleb notariaalselt kinnitada.

Artikkel 33

Samas liikmesriigis asuva mitme filiaali andmete avalikustamine

Kui äriühing on ühes liikmesriigis asutanud mitu filiaali, võib artikli 30 lõike 2 punktis b ja artiklis 31 sätestatud avalikustamine toimuda ühe filiaali äriregistris äriühingu valikul.

Esimeses lõigus osutatud juhul on teised filiaalid kohustatud avalikustama andmed selle filiaali registri kohta, kus tehti avalikustamine, samuti kõnealuse filiaali registrinumbri selles registris.

Artikkel 34

Teave äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta

1.   Artikkel 20 kohaldub nii äriühingu registrile kui ka filiaali registrile.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks, missugust menetlust tuleb artikli 20 lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe saamisel järgida. Selline menetlus tagab, et tegevuse lõpetanud või muul põhjusel registrist kustutatud äriühingute filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta.

3.   Lõike 2 teist lauset ei kohaldata registrist kustutatud äriühingu filiaalidele, kui äriühingu kustutamine toimus äriühingu õigusliku vormi muutumise, äriühingu ühinemise või jagunemise või registrijärgse asukoha üleviimise tõttu ühest riigist teise.

Artikkel 35

Teave kirjade ja tellimiskviitungite kohta

Liikmesriigid sätestavad, et filiaali kirjad ja tellimiskviitungid peavad lisaks artiklis 26 ettenähtud andmetele osutama registrile, milles on avatud toimik filiaali kohta, samuti filiaali registreerimisnumbrile selles registris.

3. jagu

Kolmandate riikide äriühingute filiaalidele kohalduvad avalikustamise reeglid

Artikkel 36

Filiaaliga seotud dokumentide ja andmete avalikustamine

1.   Dokumendid ja andmed filiaali kohta, mille on liikmesriigis asutanud äriühing, millele ei kohaldu liikmesriigi õigus, kuid mille õiguslik vorm on võrreldav II lisas loetletud liiki äriühingutega, tuleb avalikustada kooskõlas filiaali asukohajärgse liikmesriigi seadustega vastavalt artiklis 16 sätestatule.

2.   Kohaldatakse artikli 29 lõiget 2.

Artikkel 37

Kohustuslikud avalikustatavad dokumendid ja andmed

Artiklis 36 ettenähtud avalikustamiskohustus hõlmab vähemalt järgmisi dokumente ja andmeid:

| a) | filiaali aadress; |
| --- | --- |

a)

filiaali aadress;

| b) | filiaali tegevusala; |
| --- | --- |

b)

filiaali tegevusala;

| c) | millise riigi õigus äriühingule kohaldub; |
| --- | --- |

c)

millise riigi õigus äriühingule kohaldub;

| d) | kui vastav õigus seda ette näeb, register, kuhu äriühing on kantud, ja äriühingu registrinumber selles registris; |
| --- | --- |

d)

kui vastav õigus seda ette näeb, register, kuhu äriühing on kantud, ja äriühingu registrinumber selles registris;

| e) | asutamisdokument ja põhikiri, kui see on eraldi dokumendis, samuti nende muudatused; |
| --- | --- |

e)

asutamisdokument ja põhikiri, kui see on eraldi dokumendis, samuti nende muudatused;

| f) | äriühingu õiguslik vorm, asukoht ja eesmärk, samuti vähemalt kord aastas märgitud kapitali suurus, kui need andmed ei sisaldu punktis e märgitud dokumentides; |
| --- | --- |

f)

äriühingu õiguslik vorm, asukoht ja eesmärk, samuti vähemalt kord aastas märgitud kapitali suurus, kui need andmed ei sisaldu punktis e märgitud dokumentides;

| g) | äriühingu ärinimi ja filiaali ärinimi, kui see erineb äriühingu ärinimest; |
| --- | --- |

g)

äriühingu ärinimi ja filiaali ärinimi, kui see erineb äriühingu ärinimest;

| h) | isikute määramine ja ametist vabastamine ning andmed nende isikute kohta, kes on volitatud esindama äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus:






  — | äriühingu seadusjärgse organina või sellise organi liikmena, |
| --- | --- | --- |

h)

isikute määramine ja ametist vabastamine ning andmed nende isikute kohta, kes on volitatud esindama äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus:

—

äriühingu seadusjärgse organina või sellise organi liikmena,

| — | äriühingu alalise esindajana filiaali tegevuses. |
| --- | --- |

—

äriühingu alalise esindajana filiaali tegevuses.

Märkida tuleb äriühingut esindama volitatud isikute volituste ulatus, samuti see, kas nad võivad volitusi kasutada üksinda või peavad tegutsema ühiselt;

| i) | — | äriühingu lõpetamine, likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, samuti likvideerimismenetluse lõppemine, |
| --- | --- | --- |

i)

—

äriühingu lõpetamine, likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, samuti likvideerimismenetluse lõppemine,

| — | maksejõuetusmenetlus, kompromiss või muu analoogiline menetlus, mis on käimas äriühingu suhtes; |
| --- | --- |

—

maksejõuetusmenetlus, kompromiss või muu analoogiline menetlus, mis on käimas äriühingu suhtes;

| j) | raamatupidamisdokumendid kooskõlas artikliga 38; |
| --- | --- |

j)

raamatupidamisdokumendid kooskõlas artikliga 38;

| k) | filiaali likvideerimine. |
| --- | --- |

k)

filiaali likvideerimine.

Artikkel 38

Raamatupidamisdokumentide avalikustamiskohustuse piirangud

1.   Artikli 37 punktis j sätestatud avalikustamiskohustus kehtib äriühingu raamatupidamisdokumentide kohta, mis on koostatud, auditeeritud ja avalikustatud vastavalt selle riigi õigusele, mille alusel on äriühing loodud. Kui kõnealused dokumendid ei ole koostatud vastavalt direktiivile 2013/34/EL või samaväärsel viisil, võivad liikmesriigid nõuda filiaali tegevusega seotud raamatupidamisdokumentide koostamist ja avalikustamist.

2.   Kohaldatakse artikleid 32 ja 33.

Artikkel 39

Teave kirjade ja tellimiskviitungite kohta

Liikmesriigid sätestavad, et filiaali kirjad ja tellimiskviitungid peavad osutama äriregistrile, kus on avatud toimik filiaali kohta, samuti filiaali registrinumbrile selles registris. Kui selle riigi õigus, mis kohaldub äriühingule, nõuab registrisse kandmist, tuleb osutada ka registrile, kuhu on kantud äriühing, ja äriühingu registrinumbrile selles registris.

4. jagu

Rakendamise ja kohaldamise sätted

Artikkel 40

Karistused

Artiklites 29, 30, 31, 36, 37 ja 38 sätestatud avalikustamisnõuete täitmata jätmise ning artiklites 35 ja 39 sätestatud kohustuslike andmete puudumise korral kirjades ja tellimiskviitungites näevad liikmesriigid ette kohased karistused.

Artikkel 41

Avalikustamise vorminõudeid täitvad isikud

Iga liikmesriik määrab kindlaks, millised isikud peavad täitma 2. ja 3. jaos sätestatud avalikustamisega seotud vorminõudeid.

Artikkel 42

Filiaali raamatupidamise dokumentide avalikustamise erandid

1.   Artikleid 31 ja 38 ei kohaldata 89/117/EMÜ (31) reguleeritud krediidi- ja finantseerimisasutuste asutatud filiaalide suhtes.

2.   Kuni edaspidise kooskõlastamiseni ei pea liikmesriigid kohaldama artikleid 31 ja 38 kindlustusseltside asutatud filiaalide suhtes.

Artikkel 43

Kontaktkomitee

Direktiivi 78/660/EMÜ (32) artikli 52 alusel loodud kontaktkomiteel on veel järgmised ülesanded:

32

| a) | piiramata ELi toimimise lepingu artiklite 258 ja 259 kohaldamist, aidata kaasa 2., 3. ja käesoleva jao sätete ühtlustatud kohaldamisele korrapäraselt toimuvate koosolekute kaudu, kus tegeldakse eelkõige direktiivi kohaldamisel tekkinud konkreetsete probleemidega; |
| --- | --- |

a)

piiramata ELi toimimise lepingu artiklite 258 ja 259 kohaldamist, aidata kaasa 2., 3. ja käesoleva jao sätete ühtlustatud kohaldamisele korrapäraselt toimuvate koosolekute kaudu, kus tegeldakse eelkõige direktiivi kohaldamisel tekkinud konkreetsete probleemidega;

| b) | anda komisjonile vajaduse korral nõu 2., 3. ja käesoleva jao sätetes tehtavate muudatuste või täienduste kohta. |
| --- | --- |

b)

anda komisjonile vajaduse korral nõu 2., 3. ja käesoleva jao sätetes tehtavate muudatuste või täienduste kohta.

IV PEATÜKK

Kapitali säilitamine ja muutmine

1. jagu

Kapitalinõuded

Artikkel 44

Üldsätted

1.   Käesoleva peatükiga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis reguleerivad I lisas loetletud liiki äriühinguid.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat peatükki muutuvkapitaliga investeerimisühingute ja ühistute kui ühe I lisas loetletud liiki äriühingu suhtes. Kui liikmesriikide seadustes on seda võimalust kasutatud, nõutakse sellistelt äriühingutelt sõnade „muutuvkapitaliga investeerimisühing“ või „ühistu“ kasutamist kõigis artiklis 26 nimetatud dokumentides.

Artikkel 45

Miinimumkapital

1.   Selleks et äriühingut asutada või tegevuse alustamiseks tegevusluba saada, peab märgitud miinimumkapitali suurus olema liikmesriikide seaduste järgi vähemalt 25 000 eurot.

2.   Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 50 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga g vaatavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal iga viie aasta järel lõikes 1 nimetatud eurode summad läbi ja muudavad neid vajaduse korral, võttes arvesse liidu majanduslikke ja rahalisi suundumusi ning tendentsi lubada ainult suurtel ja keskmise suurusega äriühingutel tegutseda I lisas loetletud liiki äriühinguna.

Artikkel 46

Varad

Märgitud kapital võib koosneda ainult varast, mille majanduslikku väärtust on võimalik hinnata. Kohustus teostada töid või osutada teenuseid ei tohi moodustada osa sellisest varast.

Artikkel 47

Aktsiate väljalaskehind

Aktsiaid ei tohi välja lasta nende nimiväärtusest või kui nimiväärtus puudub, siis arvestuslikust nimiväärtusest madalama hinnaga.

Liikmesriigid võivad lubada neil, kes otsustavad paigutada aktsiaid oma kutsetegevusse, maksta selle tehingu käigus märgitud aktsiate koguhinnast vähem.

Artikkel 48

Sissemakse eest välja lastavate aktsiate eest tasumine

Sissemakse eest välja lastavate aktsiate eest peab äriühingu asutamise või tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajaks olema sisse makstud vähemalt 25 % nende nimiväärtusest või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestuslikust nimiväärtusest.

Kui aktsiad lastakse välja mitterahalise sissemakse eest äriühingu asutamise või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmise ajal, tuleb mitterahaline sissemakse viie aasta jooksul sellest ajast arvates täies ulatuses tasuda.

2. jagu

Kohustuslikku kapitali käsitlevad kaitsemeetmed

Artikkel 49

Eksperdi aruanne mitterahalise sissemakse kohta

1.   Üks või mitu haldus- või kohtuorganite määratud või kinnitatud sõltumatut eksperti koostab mitterahalise sissemakse kohta aruande enne äriühingu asutamist või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmist. Ekspert võib vastavalt liikmesriigi seadustele olla nii füüsiline kui ka juriidiline isik ja äriühing, mis ei ole juriidiline isik.

2.   Lõikes 1 nimetatud eksperdi aruanne sisaldab vähemalt iga mitterahalise sissemakse moodustava vara ja kasutatud hindamismeetodite kirjelduse ning näitab, kas nende meetodite abil saadud väärtused vastavad vähemalt selle vara põhjal väljalastavate aktsiate arvule ja nimiväärtusele või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestuslikule nimiväärtusele ning vajaduse korral ülekursile.

3.   Eksperdi aruanne avaldatakse iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

4.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat artiklit, kui 90 % kõigi aktsiate nimiväärtusest või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestuslikust nimiväärtusest lastakse välja ühele või enamale äriühingule mitterahalise sissemakse eest ning kui täidetakse järgmisi nõudeid:

| a) | äriühingu suhtes, millesse selline sissemakse tehakse, on artikli 4 punktis i osutatud isikud nõustunud ekspertide aruandest loobuma; |
| --- | --- |

a)

äriühingu suhtes, millesse selline sissemakse tehakse, on artikli 4 punktis i osutatud isikud nõustunud ekspertide aruandest loobuma;

| b) | selline kokkulepe on avaldatud lõikes 3 sätestatud korras; |
| --- | --- |

b)

selline kokkulepe on avaldatud lõikes 3 sätestatud korras;

| c) | äriühinguil, kes teevad mitterahalise sissemakse, on reserve, mida vastavalt seaduse või põhikirjaga sätestatud korrale ei tohi jaotada ning mis on vähemalt võrdsed mitterahalise sissemakse eest välja lastavate aktsiate nimiväärtusega või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestusliku nimiväärtusega; |
| --- | --- |

c)

äriühinguil, kes teevad mitterahalise sissemakse, on reserve, mida vastavalt seaduse või põhikirjaga sätestatud korrale ei tohi jaotada ning mis on vähemalt võrdsed mitterahalise sissemakse eest välja lastavate aktsiate nimiväärtusega või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestusliku nimiväärtusega;

| d) | äriühingud, kes teevad mitterahalise sissemakse, tagavad punktis c nimetatud summaga võrdse summani äriühingu võlgu, millesse selline sissemakse tehakse, mis tekivad ajavahemikul aktsiate väljalaskmisest mitterahalise sissemakse eest kuni ühe aasta möödumiseni selle äriühingu raamatupidamise aastaaruande avaldamisest majandusaasta kohta, mille kestel selline sissemakse tehti. Nende aktsiate võõrandamine on sel ajal keelatud; |
| --- | --- |

d)

äriühingud, kes teevad mitterahalise sissemakse, tagavad punktis c nimetatud summaga võrdse summani äriühingu võlgu, millesse selline sissemakse tehakse, mis tekivad ajavahemikul aktsiate väljalaskmisest mitterahalise sissemakse eest kuni ühe aasta möödumiseni selle äriühingu raamatupidamise aastaaruande avaldamisest majandusaasta kohta, mille kestel selline sissemakse tehti. Nende aktsiate võõrandamine on sel ajal keelatud;

| e) | punktis d osutatud võlgade tagamine on avaldatud lõikes 3 sätestatud korras ning |
| --- | --- |

e)

punktis d osutatud võlgade tagamine on avaldatud lõikes 3 sätestatud korras ning

| f) | mitterahalise sissemakse tasuvad äriühingud paigutavad reservi punktis c nimetatud summaga võrdse summa, mida ei tohi jaotada enne kolme aasta möödumist äriühingu, millesse selline sissemakse tehti, raamatupidamise aastaaruande avaldamist majandusaasta kohta, mille kestel selline sissemakse tehti, või vajaduse korral enne sellist hilisemat kuupäeva, milleks punktis d osutatud kõik võlgade tagamisega seotud nõuded, mis esitati selle aja jooksul, on täidetud. |
| --- | --- |

f)

mitterahalise sissemakse tasuvad äriühingud paigutavad reservi punktis c nimetatud summaga võrdse summa, mida ei tohi jaotada enne kolme aasta möödumist äriühingu, millesse selline sissemakse tehti, raamatupidamise aastaaruande avaldamist majandusaasta kohta, mille kestel selline sissemakse tehti, või vajaduse korral enne sellist hilisemat kuupäeva, milleks punktis d osutatud kõik võlgade tagamisega seotud nõuded, mis esitati selle aja jooksul, on täidetud.

5.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat artiklit uue äriühingu asutamise suhtes ühinemise või jagunemise teel, kui koostatakse vähemalt ühe sõltumatu eksperdi aruanne ühinemis- või jagunemislepingu projekti kohta.

Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada käesolevat artiklit esimeses lõigus osutatud juhtudel, võivad nad ette näha, et käesoleva artikli lõike 1 kohase aruande ja vähemalt ühe sõltumatu eksperdi aruande ühinemis- või jagunemislepingu projekti kohta võib (võivad) koostada sama ekspert (samad eksperdid).

Artikkel 50

Erand eksperdi aruande nõudest

1.   Liikmesriigid võivad otsustada, et ei kohalda käesoleva direktiivi artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3, kui haldus- või juhtorgani otsuse kohaselt tehakse mitterahaline sissemakse vabalt kaubeldavate väärtpaberite näol, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (33) artikli 4 lõike 1 punktis 44 või rahaturuinstrumentide näol, nagu need on määratletud nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis 17, ja kui neid väärtpabereid või rahaturuinstrumente hinnatakse kaalutud keskmise hinna alusel, millega on nendega kaubeldud ühel või mitmel reguleeritud turul, nagu see on määratletud nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis 21, siseriiklike õigusaktidega määratava piisavalt pika ajavahemiku jooksul enne vastava mitterahalise sissemakse tegemise kuupäeva.

Kui seda hinda on siiski mõjutanud erakorralised asjaolud, mis muudaksid märkimisväärselt vara väärtust sissemakse tegemise kuupäeval, sealhulgas olukordades, kus selliste vabalt kaubeldavate väärtpaberite või rahaturuinstrumentide turg on likviidsuse kaotanud, tuleb haldus- või juhtorgani algatusel ja vastutusel läbi viia uus hindamine.

Kõnealuse hindamise suhtes kohaldatakse artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et ei kohalda artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3, kui haldus- või juhtorgani otsuse kohaselt tehakse mitterahaline sissemakse varaga, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentidega, mille õiglast väärtust on juba hinnanud tunnustatud sõltumatu ekspert, ja kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | õiglane väärtus määratakse kuupäevaks, millest ei ole vara sissemaksena kasutamise kuupäevani jäänud rohkem kui kuus kuud, ning |
| --- | --- |

a)

õiglane väärtus määratakse kuupäevaks, millest ei ole vara sissemaksena kasutamise kuupäevani jäänud rohkem kui kuus kuud, ning

| b) | hindamine on viidud läbi vastavalt liikmesriigis üldtunnustatud hindamisstandarditele ja -põhimõtetele, mida sissemaksena kasutatava vara puhul kohaldatakse. |
| --- | --- |

b)

hindamine on viidud läbi vastavalt liikmesriigis üldtunnustatud hindamisstandarditele ja -põhimõtetele, mida sissemaksena kasutatava vara puhul kohaldatakse.

Uute oluliste asjaolude ilmnemisel, mis muudaksid märkimisväärselt vara õiglast väärtust selle sissemaksena tasumise kuupäeval, tuleb haldus- või juhtorgani algatusel ja vastutusel läbi viia uus hindamine.

Teises lõigus osutatud uue hindamise suhtes kohaldatakse artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3.

Uue hinnangu puudumisel võivad üks või mitu aktsionäri, kellele kuulub kapitali suurendamist käsitleva otsuse tegemise kuupäeval kokku vähemalt 5 % märgitud kapitalist, nõuda hindamist sõltumatu eksperdi poolt, ning sel juhul kohaldatakse artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3.

Selline (sellised) aktsionär(id) võib (võivad) nõudmise esitada kuni vara sissemaksena tasumise kuupäevani, tingimusel et nõudmise esitamise päeval kuulub kõnealus(t)ele aktsionäri(de)le endiselt kokku vähemalt 5 % äriühingu märgitud kapitalist nagu kapitali suurendamist käsitleva otsuse tegemise kuupäeval.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et ei kohalda artikli 49 lõikeid 1, 2 ja 3, kui haldus- või juhtorgani otsuse kohaselt tehakse mitterahaline sissemakse varaga, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentidega, mille õiglane väärtus tuletatakse eelmise majandusaasta kohustuslikes raamatupidamisaruannetes kajastatud konkreetse vara väärtuse põhjal, tingimusel et kohustuslikke raamatupidamisaruandeid on auditeeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ.

Käesoleva artikli lõike 2 teist kuni viiendat lõiku kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 51

Mitterahaline sissemakse ilma eksperdi aruandeta

1.   Kui artiklis 50 osutatud mitterahaline sissemakse tehakse ilma artikli 49 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud eksperdi aruandeta, avaldatakse lisaks artikli 4 punktis h sätestatud nõuetele ja ühe kuu jooksul pärast varalise sissemakse tegemise kuupäeva avaldus, mis sisaldab järgmist:

| a) | kõnealuse mitterahalise sissemakse kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse mitterahalise sissemakse kirjeldus;

| b) | selle väärtus, väärtuse leidmise viis ning, kui see on asjakohane, hindamismeetod; |
| --- | --- |

b)

selle väärtus, väärtuse leidmise viis ning, kui see on asjakohane, hindamismeetod;

| c) | kinnitus selle kohta, kas saadud väärtus vastab vähemalt sissemakse eest välja lastavate aktsiate arvule ja nimiväärtusele või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestuslikule nimiväärtusele ja, kui see on asjakohane, ülekursile, ning |
| --- | --- |

c)

kinnitus selle kohta, kas saadud väärtus vastab vähemalt sissemakse eest välja lastavate aktsiate arvule ja nimiväärtusele või kui nimiväärtus puudub, siis nende arvestuslikule nimiväärtusele ja, kui see on asjakohane, ülekursile, ning

| d) | kinnitus selle kohta, et algse hindamisega võrreldes ei ole ilmnenud uusi olulisi asjaolusid. |
| --- | --- |

d)

kinnitus selle kohta, et algse hindamisega võrreldes ei ole ilmnenud uusi olulisi asjaolusid.

Avaldus avaldatakse liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

2.   Kui mitterahalist sissemakset soovitakse teha ilma artikli 49 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud eksperdi aruandeta artikli 68 lõike 2 alusel kavandatava kapitali suurendamise kohta, avaldatakse kapitali suurendamise otsuse tegemise kuupäeva ja käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud teavet sisaldav teadaanne iga liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16 enne, kui tuleb teha mitterahaline sissemakse. Sellisel juhul piirdub käesoleva artikli lõike 1 alusel tehtav avaldus kinnitusega, et pärast eespool nimetatud teadaande avaldamist ei ole ilmnenud uusi olulisi asjaolusid.

3.   Iga liikmesriik näeb ette piisavad tagatised artiklis 50 ja käesolevas artiklis sätestatud nõuete täitmiseks, kui mitterahaline sissemakse tehakse ilma artikli 49 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud eksperdi aruandeta.

Artikkel 52

Olulise osaluse omandamine pärast asutamist või tegevusloa väljastamist

1.   Kui äriühing omandab artikli 4 punktis i osutatud isikule või äriühingule kuuluva vara tasu eest, mis moodustab vähemalt ühe kümnendiku märgitud kapitalist, ja kui selline omandamine toimus enne siseriikliku õigusega kehtestatud vähemalt kaheaastase tähtaja lõppemist, mida arvutatakse äriühingu asutamisest või talle tegevuse alustamiseks tegevusloa andmisest, siis omandamist kontrollitakse ja selle üksikasjad avaldatakse artikli 49 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud korras ning esitatakse kinnitamiseks üldkoosolekule.

Artikleid 50 ja 51 kohaldatakse mutatis mutandis.

Liikmesriigid võivad nende sätete kohaldamist nõuda ka siis, kui vara kuulub aktsionärile või kolmandale isikule.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata omandamiste suhtes, mis on toimunud äriühingu tavapärase tegevuse käigus, haldus- või kohtuorganite nõudel või valve all või väärtpaberibörsil.

Artikkel 53

Aktsionäride kohustus tasuda sissemakse

Märgitud kapitali vähendamist käsitlevate sätete kohaselt ei tohi aktsionärid olla vabastatud sissemakse kohustusest.

Artikkel 54

Tagatised äriühingu ümberkujundamisel

Kuni riigisiseste seaduste hilisema kooskõlastamiseni võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid nõudmaks teist liiki äriühingu ümberkujundamisel aktsiaseltsiks vähemalt samade tagatiste kasutamist, nagu on sätestatud artiklites 3–6 ja artiklites 45–53.

Artikkel 55

Põhikirja või asutamislepingu muutmine

Artiklid 3–6 ja artiklid 45–54 ei piira liikmesriikide nende õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad põhikirja või asutamislepingu muutmisega seotud pädevust ja menetlust.

3. jagu

Väljamaksete tegemise reeglid

Artikkel 56

Väljamaksete tegemise üldreeglid

1.   Välja arvatud märgitud kapitali vähendamise juhud, ei tohi aktsionäridele väljamakseid teha, kui netovara on äriühingu raamatupidamise aastaaruande kohaselt viimase majandusaasta lõppemise kuupäeval väiksem või muutub sellise tulude jaotamise tõttu väiksemaks kui märgitud kapitali ja selliste reservide kogusumma, millest vastavalt seaduse või äriühingu põhikirjaga kehtestatud korrale ei tohi väljamakseid teha.

2.   Kui märgitud kapitali sissemaksmata osa ei kanta bilansi aktivapoolele, siis arvatakse see summa maha lõikes 1 osutatud märgitud kapitali summast.

3.   Aktsionäridele tehtavate väljamaksete summa ei tohi olla suurem kui lõppenud majandusaasta kasum, millele on lisatud edasikantud kasum ja selleks ettenähtud reservidest võetud summad ning millest on maha arvatud edasikantud kahjum ja summad, mis kooskõlas seaduse või põhikirjaga on paigutatud reservi.

4.   Lõigetes 1 ja 3 kasutatud mõiste „väljamaksete tegemine“ hõlmab eelkõige aktsiatega seotud intresside ja dividendide väljamaksmist.

5.   Kui liikmesriikide seadused lubavad välja maksta vahedividende, tuleb täita vähemalt järgmisi tingimusi:

| a) | koostada vahearuanne, mis näitab, et väljamaksete tegemiseks ettenähtud vahendid on piisavad; |
| --- | --- |

a)

koostada vahearuanne, mis näitab, et väljamaksete tegemiseks ettenähtud vahendid on piisavad;

| b) | jaotatav summa ei tohi ületada kogukasumit, mis on saadud alates viimase majandusaasta lõpust, mille kohta on koostatud aastaaruanne, millele on lisatud edasikantud kasum ja summad selleks ettenähtud reservidest ning maha arvatud edasikantud kahjum ja vastavalt seaduses või põhikirjas sätestatud nõuetele reservi paigutatavad summad. |
| --- | --- |

b)

jaotatav summa ei tohi ületada kogukasumit, mis on saadud alates viimase majandusaasta lõpust, mille kohta on koostatud aastaaruanne, millele on lisatud edasikantud kasum ja summad selleks ettenähtud reservidest ning maha arvatud edasikantud kahjum ja vastavalt seaduses või põhikirjas sätestatud nõuetele reservi paigutatavad summad.

6.   Lõiked 1–5 ei mõjuta liikmesriikide nende õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad märgitud kapitali suurendamist fondiemissiooni läbiviimisega.

7.   Liikmesriikide seadused võivad sätestada erandi lõikes 1 põhikapitaliga investeerimisühingute jaoks.

Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab mõiste „põhikapitaliga investeerimisühing“ ainult sellist äriühingut,

| a) | mille ainueesmärk on investeerida oma rahalised vahendid mitmesugustesse osadesse või aktsiatesse, kinnisvarasse või muusse varasse, selleks et hajutada investeerimisriski ja võimaldada oma aktsionäridel saada tulu nende vara haldamiselt ning |
| --- | --- |

a)

mille ainueesmärk on investeerida oma rahalised vahendid mitmesugustesse osadesse või aktsiatesse, kinnisvarasse või muusse varasse, selleks et hajutada investeerimisriski ja võimaldada oma aktsionäridel saada tulu nende vara haldamiselt ning

| b) | mis pakub oma aktsiaid avalikuks märkimiseks. |
| --- | --- |

b)

mis pakub oma aktsiaid avalikuks märkimiseks.

Kui see on liikmesriikide seaduste kohaselt võimalik,

| a) | nõutakse, et sellised aktsiaseltsid lisaksid kõigile artiklis 26 osutatud dokumentidele mõiste „investeerimisühing“; |
| --- | --- |

a)

nõutakse, et sellised aktsiaseltsid lisaksid kõigile artiklis 26 osutatud dokumentidele mõiste „investeerimisühing“;

| b) | ei lubata mitte ühelgi sellisel äriühingul, mille netovara langeb alla lõikes 1 määratud summa, ette võtta väljamaksete tegemist aktsionäridele siis, kui äriühingu raamatupidamise aastaaruande kohaselt on äriühingu vara kogumaksumus viimase majandusaasta lõppemise kuupäeval poolteist korda väiksem või muutub väljamaksete tegemise tõttu poolteist korda väiksemaks kui äriühingu koguvõlgnevus võlausaldajate ees raamatupidamise aastaaruande kohaselt, ja |
| --- | --- |

b)

ei lubata mitte ühelgi sellisel äriühingul, mille netovara langeb alla lõikes 1 määratud summa, ette võtta väljamaksete tegemist aktsionäridele siis, kui äriühingu raamatupidamise aastaaruande kohaselt on äriühingu vara kogumaksumus viimase majandusaasta lõppemise kuupäeval poolteist korda väiksem või muutub väljamaksete tegemise tõttu poolteist korda väiksemaks kui äriühingu koguvõlgnevus võlausaldajate ees raamatupidamise aastaaruande kohaselt, ja

| c) | nõutakse, et kõik sellised äriühingud, kes teevad väljamakseid, kui nende netovara langeb alla lõikes 1 määratud summa, lisaksid oma raamatupidamise aastaaruandele sellekohase teatise. |
| --- | --- |

c)

nõutakse, et kõik sellised äriühingud, kes teevad väljamakseid, kui nende netovara langeb alla lõikes 1 määratud summa, lisaksid oma raamatupidamise aastaaruandele sellekohase teatise.

Artikkel 57

Ebaseaduslikult tehtud väljamaksete tagasinõudmine

Kõik vastuolus artikliga 56 tehtud väljamaksed tuleb neid saanud aktsionäridel tagastada, kui äriühing tõendab, et need aktsionärid teadsid või pidid teadma, et selline väljamaksete tegemine oli lubamatu.

Artikkel 58

Märgitud kapitali oluline vähenemine

1.   Märgitud kapitali olulise vähenemise korral tuleb kokku kutsuda aktsionäride üldkoosolek liikmesriikide seadustes sätestatud tähtaja jooksul otsustamaks, kas äriühing tuleb lõpetada või peab võtma muid meetmeid.

2.   Liikmesriikide seadused võivad lõike 1 tähenduses oluliseks peetava vähenemise suuruseks määrata summa, mis ei ole suurem kui pool märgitud kapitalist.

4. jagu

Äriühingu oma aktsiate omandamise reeglid

Artikkel 59

Oma aktsiate märkimise keeld

1.   Äriühing ise ei tohi oma aktsiaid märkida.

2.   Kui äriühingu aktsiaid märgib oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutsev isik, loetakse selline märkimine sooritatuks märkija enda arvele.

3.   Artikli 4 punktis i osutatud isikud või äriühingud, mis ei ole juriidilised isikud, või märgitud kapitali suurendamise korral haldus- ja juhtorganite liikmed on kohustatud maksma aktsiate eest, mis on märgitud vastuolus käesoleva artikliga.

Liikmesriigi seadustes võib sätestada, et iga sellise isiku võib vabastada oma kohustusest juhul, kui ta tõendab, et temale isiklikult ei saa süüd omistada.

Artikkel 60

Oma aktsiate omandamine

1.   Ilma et see piiraks kõikide samas seisundis olevate aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõtet ning määruse (EL) nr 596/2014 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada kas äriühingul endal või oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva kolmanda isiku kaudu omandada oma aktsiaid. Ulatuses, milles sellised omandamised on lubatud, kehtestavad liikmesriigid neile järgmised tingimused:

| a) | loa annab üldkoosolek, kes määrab selliste omandamiste korra ja tingimused ning eelkõige omandatavate aktsiate suurima arvu, loa kehtivuse aja, mille maksimaalne pikkus määratakse siseriiklike õigusaktidega, kuid mis ei tohi ületada viit aastat, ning tasulise omandamise korral maksimum- ja miinimumtasu. Haldus- või juhtorganite liikmed on kohustatud tagama, et iga lubatud omandamise ajal järgitakse punktides b ja c märgitud tingimusi; |
| --- | --- |

a)

loa annab üldkoosolek, kes määrab selliste omandamiste korra ja tingimused ning eelkõige omandatavate aktsiate suurima arvu, loa kehtivuse aja, mille maksimaalne pikkus määratakse siseriiklike õigusaktidega, kuid mis ei tohi ületada viit aastat, ning tasulise omandamise korral maksimum- ja miinimumtasu. Haldus- või juhtorganite liikmed on kohustatud tagama, et iga lubatud omandamise ajal järgitakse punktides b ja c märgitud tingimusi;

| b) | omandamised, sealhulgas eelnevalt äriühingu omandatud ja talle kuuluvad aktsiad ning oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku omandatud aktsiad, ei tohi põhjustada netovara vähenemist alla artikli 56 lõigetes 1 ja 2 osutatud summa ning |
| --- | --- |

b)

omandamised, sealhulgas eelnevalt äriühingu omandatud ja talle kuuluvad aktsiad ning oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku omandatud aktsiad, ei tohi põhjustada netovara vähenemist alla artikli 56 lõigetes 1 ja 2 osutatud summa ning

| c) | tehingus võib kasutada ainult aktsiaid, mille eest sissemakse on täielikult tehtud. |
| --- | --- |

c)

tehingus võib kasutada ainult aktsiaid, mille eest sissemakse on täielikult tehtud.

Lisaks võivad liikmesriigid kehtestada omandamiste suhtes esimese lõigu tähenduses mis tahes järgmised tingimused:

| a) | omandatud aktsiate, sealhulgas eelnevalt omandatud ja äriühingule kuuluvad aktsiad, ning oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku kaudu omandatud aktsiate nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel arvestuslik nimiväärtus ei ületa liikmesriikide määratavat piiri; see piir ei tohi olla alla 10 % märgitud kapitalist; |
| --- | --- |

a)

omandatud aktsiate, sealhulgas eelnevalt omandatud ja äriühingule kuuluvad aktsiad, ning oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku kaudu omandatud aktsiate nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel arvestuslik nimiväärtus ei ületa liikmesriikide määratavat piiri; see piir ei tohi olla alla 10 % märgitud kapitalist;

| b) | äriühingule oma aktsiate omandamiseks esimese lõigu tähenduses antav õigus, omandatavate aktsiate suurim arv, õiguse kehtivuse aeg ja maksimum- või miinimumtasu suurus sätestatakse äriühingu põhikirjas või asutamislepingus; |
| --- | --- |

b)

äriühingule oma aktsiate omandamiseks esimese lõigu tähenduses antav õigus, omandatavate aktsiate suurim arv, õiguse kehtivuse aeg ja maksimum- või miinimumtasu suurus sätestatakse äriühingu põhikirjas või asutamislepingus;

| c) | äriühing täidab asjakohaseid aruandlus- ja teatamisnõudeid; |
| --- | --- |

c)

äriühing täidab asjakohaseid aruandlus- ja teatamisnõudeid;

| d) | teatavatelt liikmesriikide määratud äriühingutelt võidakse nõuda omandatud aktsiate tühistamist tingimusel, et tühistatud aktsiate nimiväärtusega võrdne summa lisatakse reservile, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral. Seda reservi saab kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel; |
| --- | --- |

d)

teatavatelt liikmesriikide määratud äriühingutelt võidakse nõuda omandatud aktsiate tühistamist tingimusel, et tühistatud aktsiate nimiväärtusega võrdne summa lisatakse reservile, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral. Seda reservi saab kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel;

| e) | omandamine ei kahjusta võlausaldajate nõuete rahuldamist. |
| --- | --- |

e)

omandamine ei kahjusta võlausaldajate nõuete rahuldamist.

2.   Liikmesriigi seadustega võib ette näha erandeid lõike 1 esimese lõigu punkti a esimesest lausest juhul, kui äriühingu oma aktsiate omandamine on vajalik selleks, et takistada lähitulevikus äriühingut ähvardava tõsise kahju tekkimist. Sellisel juhul tuleb haldus- või juhtorganil teatada järgmisele üldkoosolekule toimunud omandamiste põhjused ja laad, omandatud aktsiate arv ja nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus, aktsiate osakaal märgitud kapitalis ning nende aktsiate eest makstud tasu.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda lõike 1 esimese lõigu punkti a esimest lauset aktsiate suhtes, mis äriühing on enda või oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku kaudu omandanud jaotamiseks selle äriühingu või sidusettevõtja töötajaile. Sellised aktsiad tuleb jaotada 12 kuu jooksul alates nende omandamisest.

Artikkel 61

Oma aktsiate omandamise erandid

1.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda artiklit 60

| a) | kapitali vähendamise otsuse rakendamise käigus või artiklis 82 osutatud asjaoludel omandatud aktsiate suhtes; |
| --- | --- |

a)

kapitali vähendamise otsuse rakendamise käigus või artiklis 82 osutatud asjaoludel omandatud aktsiate suhtes;

| b) | vara üldise võõrandamise tulemusena omandatud aktsiate suhtes; |
| --- | --- |

b)

vara üldise võõrandamise tulemusena omandatud aktsiate suhtes;

| c) | tasuta omandatud täielikult sissemakstud aktsiate või pankade ja teiste finantseerimisasutuste poolt ostukomisjonitasuna omandatud aktsiate suhtes; |
| --- | --- |

c)

tasuta omandatud täielikult sissemakstud aktsiate või pankade ja teiste finantseerimisasutuste poolt ostukomisjonitasuna omandatud aktsiate suhtes;

| d) | aktsiate suhtes, mis on omandatud juriidilise kohustuse või kohtulahendi alusel, et kaitsta vähemusaktsionäre eelkõige ühinemise, äriühingu tegevusala või õigusliku vormi muutumise, registrijärgse asukoha välismaale üleviimise või aktsiate ülemineku kohta kehtestatud piirangute puhul; |
| --- | --- |

d)

aktsiate suhtes, mis on omandatud juriidilise kohustuse või kohtulahendi alusel, et kaitsta vähemusaktsionäre eelkõige ühinemise, äriühingu tegevusala või õigusliku vormi muutumise, registrijärgse asukoha välismaale üleviimise või aktsiate ülemineku kohta kehtestatud piirangute puhul;

| e) | aktsionärilt omandatud aktsiate suhtes juhul, kui nende eest on jäetud sissemaksed tegemata; |
| --- | --- |

e)

aktsionärilt omandatud aktsiate suhtes juhul, kui nende eest on jäetud sissemaksed tegemata;

| f) | aktsiate suhtes, mis on omandatud sidusettevõtjate vähemusaktsionäride kompenseerimiseks; |
| --- | --- |

f)

aktsiate suhtes, mis on omandatud sidusettevõtjate vähemusaktsionäride kompenseerimiseks;

| g) | täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mis on omandatud sundmüügilt kohtu korralduse alusel aktsionäri võla sissenõudmiseks äriühingu kasuks ning |
| --- | --- |

g)

täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mis on omandatud sundmüügilt kohtu korralduse alusel aktsionäri võla sissenõudmiseks äriühingu kasuks ning

| h) | täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mille väljalaskja on artikli 56 lõike 7 teises lõigus määratletud põhikapitaliga investeerimisühing ning omandaja see äriühing või sidusettevõtja investeerija nõudmisel. Kohaldatakse artikli 56 lõike 7 kolmanda lõigu punkti a. Sellised omandamised ei tohi põhjustada netovara vähenemist alla märgitud kapitali ja nende reservide summa, millest väljamaksete tegemine on seadusega keelatud. |
| --- | --- |

h)

täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mille väljalaskja on artikli 56 lõike 7 teises lõigus määratletud põhikapitaliga investeerimisühing ning omandaja see äriühing või sidusettevõtja investeerija nõudmisel. Kohaldatakse artikli 56 lõike 7 kolmanda lõigu punkti a. Sellised omandamised ei tohi põhjustada netovara vähenemist alla märgitud kapitali ja nende reservide summa, millest väljamaksete tegemine on seadusega keelatud.

2.   Lõike 1 punktides b–g loetletud juhtudel omandatud aktsiad tuleb sellegipoolest võõrandada kuni kolme aasta jooksul alates nende omandamisest, välja arvatud juhul, kui omandatud aktsiate nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus ei ületa 10 % märgitud kapitalist, sealhulgas aktsiad, mis aktsiaselts võib olla omandanud oma nimel, kuid aktsiaseltsi huvides tegutseva isiku kaudu.

3.   Kui aktsiaid ei võõrandata lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul, siis tuleb need tühistada. Liikmesriigi seadused võivad tühistamise eeltingimuseks seada märgitud kapitali vastava vähendamise. Selline vähendamine tuleb ette näha juhul, kui tühistamisele kuuluvate aktsiate omandamise tulemusel langeb netovara alla artikli 56 lõigetes 1 ja 2 määratud summa.

Artikkel 62

Oma aktsiate ebaseadusliku omandamise tagajärjed

Artiklitega 60 ja 61 vastuolus omandatud aktsiad võõrandatakse ühe aasta jooksul alates nende omandamisest. Kui neid ei ole selle tähtaja jooksul võõrandatud, kohaldatakse artikli 61 lõiget 3.

Artikkel 63

Oma aktsiate omamine ja tegevusaruanne oma aktsiate omandamise korral

1.   Kui liikmesriigi seadused lubavad äriühingul endal või oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku kaudu äriühingu oma aktsiaid omandada, tuleb selliste aktsiate omamise puhul iga kord täita vähemalt järgmisi tingimusi:

| a) | aktsiatest tulenevate õiguste seas tuleb äriühingu oma aktsiatest tulenev hääleõigus igal juhul peatada; |
| --- | --- |

a)

aktsiatest tulenevate õiguste seas tuleb äriühingu oma aktsiatest tulenev hääleõigus igal juhul peatada;

| b) | kui aktsiad lisatakse bilansi aktivapoolele, tuleb passiva poolele kanda nendega võrdse suurusega jaotamisele mittekuuluv reserv. |
| --- | --- |

b)

kui aktsiad lisatakse bilansi aktivapoolele, tuleb passiva poolele kanda nendega võrdse suurusega jaotamisele mittekuuluv reserv.

2.   Kui liikmesriigi seadused lubavad äriühingul endal või oma nimel, kuid äriühingu huvides tegutseva isiku kaudu äriühingu oma aktsiaid omandada, tuleb tegevusaruandes nõuda vähemalt järgmiste andmete esitamist:

| a) | majandusaasta kestel sooritatud omandamiste põhjendus; |
| --- | --- |

a)

majandusaasta kestel sooritatud omandamiste põhjendus;

| b) | majandusaasta kestel omandatud ja võõrandatud aktsiate arv ning nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus ning aktsiate osakaal märgitud kapitalis; |
| --- | --- |

b)

majandusaasta kestel omandatud ja võõrandatud aktsiate arv ning nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus ning aktsiate osakaal märgitud kapitalis;

| c) | tasulise omandamise või võõrandamise korral aktsiate eest makstav tasu; |
| --- | --- |

c)

tasulise omandamise või võõrandamise korral aktsiate eest makstav tasu;

| d) | äriühingu omandatud ja talle kuuluvate aktsiate arv ning nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus ning aktsiate osakaal märgitud kapitalis. |
| --- | --- |

d)

äriühingu omandatud ja talle kuuluvate aktsiate arv ning nimiväärtus või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslik nimiväärtus ning aktsiate osakaal märgitud kapitalis.

Artikkel 64

Kolmanda isiku poolt äriühingu oma aktsiate omandamise rahastamine äriühingu poolt

1.   Kui liikmesriigid lubavad äriühingul, silmas pidades oma aktsiate omandamist kolmanda isiku poolt, kas otseselt või kaudselt teha ettemakseid või anda laene või tagatisi, kehtivad selliste tehingute suhtes lõigetes 2–5 sätestatud tingimused.

2.   Tehingud toimuvad haldus- või juhtorgani vastutusel õiglastel turutingimustel, eelkõige seoses äriühingu poolt saadava intressiga ning äriühingule lõikes 1 osutatud laenude ja ettemaksete eest antava tagatisega.

Kolmanda isiku või mitmepoolsete tehingute puhul iga tehinguosalise krediidiseisundit peab olema nõuetekohaselt uuritud.

3.   Haldus- või juhtorgan küsib tehingule üldkoosoleku eelneva heakskiidu, ning sel juhul tegutseb üldkoosolek kooskõlas artiklis 83 sätestatud kvoorumi- ja häälteenamusnõuetega.

Haldus- või juhtorgan peab esitama üldkoosolekule kirjaliku aruande, milles sisalduvad:

| a) | tehingu põhjused; |
| --- | --- |

a)

tehingu põhjused;

| b) | äriühingu huvi sellise tehingu sõlmimise vastu; |
| --- | --- |

b)

äriühingu huvi sellise tehingu sõlmimise vastu;

| c) | millistel tingimustel tehing sõlmitakse; |
| --- | --- |

c)

millistel tingimustel tehing sõlmitakse;

| d) | tehinguga äriühingu likviidsusele ja maksevõimele kaasnevad riskid ning |
| --- | --- |

d)

tehinguga äriühingu likviidsusele ja maksevõimele kaasnevad riskid ning

| e) | hind, millega kolmas isik aktsiad omandab. |
| --- | --- |

e)

hind, millega kolmas isik aktsiad omandab.

Aruanne tuleb vastavalt artiklile 16 esitada avaldamise eesmärgil registrisse kandmiseks.

4.   Kolmandatele isikutele antava finantsabi kogusumma ei tohi mingil hetkel tuua kaasa netovara vähenemise alla artikli 56 lõigetes 1 ja 2 määratud summa, võttes arvesse samuti mis tahes netovara vähenemist äriühingu oma aktsiate omandamise kaudu äriühingu enda poolt või äriühingu huvides kooskõlas artikli 60 lõikega 1.

Äriühing lisab bilansi passiva poolele finantsabi kogusummaga võrdse suurusega jaotamisele mittekuuluva reservi.

5.   Kui kolmas isik omandab äriühingult finantsabi saades äriühingu oma aktsiaid artikli 60 lõike 1 tähenduses või märgib märgitud kapitali suurendamise käigus välja lastud aktsiaid, peab see omandamine või märkimine toimuma õiglase hinna eest.

6.   Lõikeid 1–5 ei kohaldata pankade ja teiste finantseerimisasutuste tavapärase äritegevuse hulka kuuluvate tehingute suhtes ega äriühingu või sidusettevõtja töötajate tehingute suhtes, mille eesmärk on omandada aktsiaid.

Sellised tehingud ei tohi põhjustada netovara vähenemist alla artikli 56 lõikes 1 määratud summa.

7.   Lõikeid 1–5 ei kohaldata tehingute suhtes, mille eesmärk on omandada aktsiaid vastavalt artikli 61 lõike 1 punktile h.

Artikkel 65

Seotud poolte tehingute täiendavad tagatised

Kui käesoleva direktiivi artikli 64 lõikes 1 osutatud tehingu pooleks oleva äriühingu haldus- või juhtorgani üksikliikmed või direktiivi 2013/34/EL artikli 22 tähenduses emaettevõtja haldus- või juhtorgani üksikliikmed või selline emaettevõtja ise või oma nimel, kuid selliste organite liikmete või sellise ettevõtja huvides tegutsevad üksikisikud on sellise tehingu teiseks pooleks, tagavad liikmesriigid piisavate tagatiste abil, et selline tehing ei läheks vastuollu äriühingu huvidega.

Artikkel 66

Oma aktsiate tagatisena aktsepteerimine

1.   Kui äriühing aktsepteerib tagatisena oma aktsiaid või kolmas isik aktsepteerib oma nimel, kuid äriühingu huvides, tagatisena äriühingu aktsiaid, käsitatakse seda artikli 60, artikli 61 lõike 1, artikli 63 ja artikli 64 tähenduses omandamisena.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda lõiget 1 pankade ja muude finantseerimisasutuste tavapärase äritegevuse hulka kuuluvate tehingute suhtes.

Artikkel 67

Aktsiate märkimine, omandamine või omamine teise äriühingu poolt, milles aktsiaseltsil on häälteenamus või mille üle ta võib omada valitsevat mõju

1.   Aktsiaseltsi aktsiate märkimist, omandamist või omamist II lisas loetletud liiki teise äriühingu poolt, milles aktsiaseltsil on otse või kaudselt häälteenamus või mille üle ta omab otse või kaudselt valitsevat mõju, loetakse aktsiaseltsi enda sooritatud toiminguteks.

Esimest lõiku kohaldatakse ka siis, kui teise äriühingu kohta kehtivad kolmanda riigi seadused ning sellel on II lisas loetletud õiguslike vormidega sarnane õiguslik vorm.

Kui aktsiaseltsil on kaudselt häälteenamus või kui tal on kaudselt valitsev mõju, ei pea liikmesriigid esimest ja teist lõiku kohaldama juhul, kui nad sätestavad aktsiaseltsi teisele äriühingule kuuluvate aktsiatega seotud hääleõiguse peatamise.

2.   Kontserne käsitlevate riigi õigusaktide kooskõlastamise puudumise korral võivad liikmesriigid:

| a) | määrata kindlaks juhud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse võimelisena omama teise äriühingu üle valitsevat mõju; kui liikmesriik kasutab seda võimalust, siis peab tema siseriiklikus õiguses igal juhul sätestama, et valitsevat mõju saab omada juhul, kui:






  i) | aktsiaseltsil on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest, olles samal ajal äriühingu aktsionär või osanik, või |
| --- | --- | --- |

a)

määrata kindlaks juhud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse võimelisena omama teise äriühingu üle valitsevat mõju; kui liikmesriik kasutab seda võimalust, siis peab tema siseriiklikus õiguses igal juhul sätestama, et valitsevat mõju saab omada juhul, kui:

i)

aktsiaseltsil on õigus ametisse määrata või ametist vabastada enamikku haldus-, juht- või järelevalveorgani liikmetest, olles samal ajal äriühingu aktsionär või osanik, või

| ii) | aktsiaselts on teise äriühingu osanik või aktsionär ning omab ainukontrolli selle osanike või aktsionäride häälteenamuse üle selle äriühingu teiste osanike või aktsionäridega sõlmitud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

ii)

aktsiaselts on teise äriühingu osanik või aktsionär ning omab ainukontrolli selle osanike või aktsionäride häälteenamuse üle selle äriühingu teiste osanike või aktsionäridega sõlmitud kokkuleppe alusel.

Liikmesriigid ei ole kohustatud määrama kindlaks muid asjaolusid kui need, millele on osutatud esimese lõigu alapunktides i ja ii;

| b) | määrata kindlaks juhud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse kaudselt hääleõiguslikuna või võimelisena omama kaudselt valitsevat mõju; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks juhud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse kaudselt hääleõiguslikuna või võimelisena omama kaudselt valitsevat mõju;

| c) | täpsustada asjaolud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse hääleõiguslikuna. |
| --- | --- |

c)

täpsustada asjaolud, mille puhul aktsiaseltsi käsitatakse hääleõiguslikuna.

3.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõike 1 esimest ja teist lõiku juhul, kui märkimine, omandamine või omamine toimub isiku huvides, kes ise ei märgi, omanda ega oma aktsiaid, kes ei ole lõikes 1 osutatud aktsiaselts ega muu äriühing, milles aktsiaseltsil on otse või kaudselt häälteenamus või mille üle ta võib otse või kaudselt valitsevat mõju omada.

4.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõike 1 esimest ja teist lõiku juhul, kui teine äriühing märgib, omandab või omab aktsiaid erialaselt ja tema kui kutselise väärtpaberivahendaja tegevuse raames, tingimusel et ta on liikmesriigi piires paikneva või toimiva väärtpaberibörsi liige või heaks kiidetud või kontrollitav liikmesriigi ametiasutuse poolt, kes on pädev kontrollima kutselisi väärtpaberivahendajaid, kelle hulka käesoleva direktiivi tähenduses võivad kuuluda ka krediidiasutused.

5.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõike 1 esimest ja teist lõiku juhul, kui aktsiaseltsi teisele äriühingule kuuluvad aktsiad omandati enne kahe äriühingu suhete vastavusse viimist lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega.

Selliste aktsiatega seotud hääleõigus peatatakse ning aktsiad võetakse arvesse siis, kui tehakse kindlaks, kas artikli 60 lõike 1 punktis b sätestatud tingimus on täidetud.

6.   Liikmesriigid ei pea kohaldama artikli 61 lõiget 2 või 3 või artiklit 62 juhul, kui aktsiaseltsi aktsiaid omandab teine äriühing, tingimusel et nad sätestavad

| a) | aktsiaseltsi teisele äriühingule kuuluvate aktsiatega seotud hääleõiguse peatamise ja |
| --- | --- |

a)

aktsiaseltsi teisele äriühingule kuuluvate aktsiatega seotud hääleõiguse peatamise ja

| b) | aktsiaseltsi haldus- või juhtorgani liikmete kohustuse osta teiselt äriühingult tagasi artikli 61 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 62 osutatud aktsiad hinnaga, mille eest teine äriühing need omandas; seda piirangut ei kohaldata ainult juhul, kui aktsiaseltsi haldus- või juhtorgani liikmed tõendavad, et sellel äriühingul ei ole vähimatki tegemist kõnealuste aktsiate märkimise või omandamisega. |
| --- | --- |

b)

aktsiaseltsi haldus- või juhtorgani liikmete kohustuse osta teiselt äriühingult tagasi artikli 61 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 62 osutatud aktsiad hinnaga, mille eest teine äriühing need omandas; seda piirangut ei kohaldata ainult juhul, kui aktsiaseltsi haldus- või juhtorgani liikmed tõendavad, et sellel äriühingul ei ole vähimatki tegemist kõnealuste aktsiate märkimise või omandamisega.

5. jagu

Kapitali suurendamise ja vähendamise reeglid

Artikkel 68

Üldkoosoleku otsus suurendada kapitali

1.   Kõik kapitali suurendamise otsused peab tegema üldkoosolek. Nii see otsus kui ka märgitud kapitali suurendamine avaldatakse iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

2.   Sellest olenemata võib põhikiri või asutamisleping või üldkoosolek, mille otsus tuleb avaldada kooskõlas lõikes 1 osutatud sätetega, anda loa märgitud kapitali suurendamiseks maksimaalsummani, mille nad määravad kõiki seadusega sätestatud maksimaalsummasid arvesse võttes. Vajaduse korral teeb märgitud kapitali suurendamise otsuse kindlaksmääratud summa piires selleks volitatud äriühingu juhtorgan. Sellisele juhtorganile antakse niisugused volitused kõige rohkem viieks aastaks, mida üldkoosolek võib pikendada korraga vaid viie aasta võrra.

3.   Kui äriühingul on mitut liiki aktsiaid, hääletavad lõikes 1 osutatud kapitali suurendamise või lõikes 2 osutatud kapitali suurendamiseks loa andmise üle eraldi vähemalt iga aktsialiigi aktsionärid, kelle õigusi tehing mõjutab.

4.   Käesolevat artiklit kohaldatakse aktsiateks vahetatavate või aktsiate märkimisõigusega seotud kõigi väärtpaberite väljalaskmise suhtes, kuid mitte selliste väärtpaberite vahetamise või märkimisõiguse kasutamise suhtes.

Artikkel 69

Tasumine tasu eest väljalastavate aktsiate eest

Märgitud kapitali suurendamise käigus tasu eest väljalastavate aktsiate eest tuleb sissemakse teha vähemalt 25 % ulatuses nende nimiväärtusest või nimiväärtuse puudumisel nende arvestuslikust nimiväärtusest. Kui sätestatakse ülekurss, tuleb see täielikult sisse maksta.

Artikkel 70

Tasumine mitterahalise sissemakse eest väljalastavate aktsiate eest

1.   Kui aktsiaid lastakse välja mitterahalise sissemakse eest märgitud kapitali suurendamise käigus, tuleb sissemakse täielikult teha viie aasta jooksul alates märgitud kapitali suurendamise otsusest.

2.   Lõikes 1 osutatud sissemakse tuleb esitada aruandes, mille enne kapitali suurendamist koostab üks või mitu sõltumatut eksperti, kelle on määranud või kinnitanud haldus- või kohtuorgan. Sellised eksperdid võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud ja äriühingud, mis ei ole juriidilised isikud, vastavalt iga liikmesriigi seadustele.

Kohaldatakse artikli 49 lõikeid 2 ja 3 ning artikleid 50 ja 51.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda lõiget 2 märgitud kapitali suurendamise suhtes, mis on tehtud ühinemiseks, jagunemiseks või aktsiate avalikuks ostu- või asendamispakkumiseks ja selleks, et maksta ühendatava või jaguneva või sellise äriühingu aktsionäridele, mis on aktsiate ostmise või asendamise avaliku pakkumise objekt.

Ühinemise või jagunemise korral kohaldavad liikmesriigid esimest lõiku siiski üksnes juhul, kui koostatakse vähemalt ühe sõltumatu eksperdi aruanne ühinemis- või jagunemislepingu projekti kohta.

Kui liikmesriigid otsustavad kohaldada lõiget 2 ühinemise või jagunemise korral, võivad nad ette näha, et käesoleva artikli kohase aruande ja vähemalt ühe sõltumatu eksperdi aruande ühinemis- või jagunemislepingu projekti kohta võib (võivad) koostada sama ekspert (samad eksperdid).

4.   Liikmesriigid võivad jätta lõike 2 kohaldamata, kui kõik märgitud kapitali suurendamise käigus mitterahalise sissemakse eest väljalastud aktsiad lähevad ühele või enamale äriühingule, tingimusel et kõik sellise sissemakse saava äriühingu aktsionärid nõustuvad sellega, et eksperdi aruannet ei koostata, ning et täidetakse artikli 49 lõike 4 punktide b–f nõudeid.

Artikkel 71

Kapitali suurendamine, kui kõik aktsiad ei ole märgitud

Kui kapitali suurendamise korral ei ole kõiki uusi aktsiaid märgitud, suurendatakse kapitali saadud märkimiste summa võrra ainult siis, kui väljalasketingimused seda ette näevad.

Artikkel 72

Kapitali suurendamine rahalise sissemaksega

1.   Igal kapitali suurendamise juhul rahalise tasu eest tuleb aktsiaid pakkuda aktsionäridele eesõiguse alusel proportsionaalselt nende aktsiate osakaalule kapitalis.

2.   Liikmesriik võib oma seadustes:

| a) | jätta lõike 1 kohaldamata aktsiate suhtes, mis annavad piiratud õiguse osa võtta väljamaksete tegemisest artikli 56 tähenduses ja/või äriühingu vara jaotamisest äriühingu likvideerimise puhul, või |
| --- | --- |

a)

jätta lõike 1 kohaldamata aktsiate suhtes, mis annavad piiratud õiguse osa võtta väljamaksete tegemisest artikli 56 tähenduses ja/või äriühingu vara jaotamisest äriühingu likvideerimise puhul, või

| b) | juhul, kui äriühingu märgitud kapital koosneb mitut liiki aktsiatest, mis annavad erineva hääleõiguse või õiguse osa võtta väljamaksete tegemisest artikli 56 tähenduses või vara jagamisest likvideerimise puhul, ning seda suurendatakse vaid ühte liiki uute aktsiate väljalaskmise teel, lubada teist liiki aktsiate omanikel kasutada eelisõigust märkida aktsiaid ainult pärast neid aktsionäre, kelle hoitavate aktsiate liigis uusi aktsiaid välja lastakse. |
| --- | --- |

b)

juhul, kui äriühingu märgitud kapital koosneb mitut liiki aktsiatest, mis annavad erineva hääleõiguse või õiguse osa võtta väljamaksete tegemisest artikli 56 tähenduses või vara jagamisest likvideerimise puhul, ning seda suurendatakse vaid ühte liiki uute aktsiate väljalaskmise teel, lubada teist liiki aktsiate omanikel kasutada eelisõigust märkida aktsiaid ainult pärast neid aktsionäre, kelle hoitavate aktsiate liigis uusi aktsiaid välja lastakse.

3.   Mis tahes pakkumine eesõigusega märkimiseks ja ajavahemik, mille jooksul seda õigust tuleb kasutada, avaldatakse riigi ametlikus väljaandes, mis on määratud kooskõlas artikliga 16. Liikmesriigi seadustes ei pea sellist avaldamist sätestama juhul, kui kõik äriühingu aktsiad on registreeritud. Sellisel juhul tuleb kõiki äriühingu aktsionäre kirjalikult informeerida. Eesõiguse kasutamise aeg ei tohi olla lühem kui vähemalt 14 päeva alates pakkumise avaldamise kuupäevast või aktsionäridele teate väljasaatmise kuupäevast.

4.   Eesõigust ei tohi põhikirja ega asutamislepinguga piirata ega välistada. Seda võib teha üldkoosoleku otsusega. Haldus- või juhtorgan on kohustatud sel puhul esitama üldkoosolekule kirjaliku ettekande, milles sisalduvad eesõiguse piiramise või välistamise põhjused ning pakutud väljalaskekursi põhjendus. Üldkoosolek tegutseb kooskõlas artiklis 83 sätestatud kvoorumi- ja häälteenamusnõuetega. Üldkoosoleku otsus avaldatakse iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

5.   Liikmesriikide seadused võivad sätestada, et põhikiri, asutamisleping või kooskõlas käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud kvoorumi-, häälteenamus- ja avalikustamisnõuetega tegutsev üldkoosolek võib anda volituse eesõiguse piiramiseks või välistamiseks äriühingu organile, kes on volitatud otsustama märgitud kapitali suurendamise põhikirjajärgse kapitali piires. Sellist volitust ei tohi anda pikemaks ajaks kui artikli 68 lõikes 2 ettenähtud volitust.

6.   Lõikeid 1–5 kohaldatakse aktsiateks vahetatavate või kõigi märkimisõigusega seotud väärtpaberite väljalaskmise suhtes, kuid mitte selliste väärtpaberite vahetamise või märkimisõiguse kasutamise suhtes.

7.   Eesõiguse välistamisega lõigete 4 ja 5 tähenduses ei ole tegemist juhul, kui kooskõlas märgitud kapitali suurendamise otsusega lastakse aktsiaid välja pankadele ja teistele finantseerimisasutustele, selleks et pakkuda neid äriühingu aktsionäridele kooskõlas lõigetega 1 ja 3.

Artikkel 73

Üldkoosoleku otsus märgitud kapitali vähendamiseks

Märgitud kapitali iga vähendamise, välja arvatud kohtuotsusega vähendamine, peab otsustama vähemalt üldkoosolek, kes tegutseb kooskõlas artiklis 83 sätestatud kvoorumi- ja häälteenamusnõuetega, piiramata artiklite 79 ja 80 kohaldamist. Selline otsus avaldatakse liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

Koosoleku kokkukutsumise teade peab esitama vähemalt vähendamise põhjuse ja viisi, kuidas seda kavatsetakse teha.

Artikkel 74

Märgitud kapitali vähendamine mitut liiki aktsiate korral

Kui äriühingul on mitut liiki aktsiaid, hääletavad märgitud kapitali vähendamise üle eraldi vähemalt iga aktsialiigi aktsionärid, kelle õigusi tehing mõjutab.

Artikkel 75

Võlausaldajate tagatised märgitud kapitali vähendamise korral

1.   Märgitud kapitali vähendamise puhul on vähemalt võlausaldajatel, kelle nõuded eelnevad vähendamisotsuse avaldamisele, vähemalt õigus saada tagatis nõuete kohta, mis otsuse avaldamise kuupäevaks pole rahuldatud. Liikmesriigid võivad jätta sellise õiguse arvestamata vaid juhul, kui võlausaldajal on piisavad tagatised, või kui need tagatised ei ole vajalikud äriühingu vara silmas pidades.

Liikmesriigid sätestavad esimeses lõigus kehtestatud õiguse kasutamise tingimused. Liikmesriigid tagavad igal juhul, et võlausaldajatel oleks lubatud taotleda asjakohaselt haldus- või kohtuorganilt piisavaid tagatisi, kui nad suudavad usaldusväärselt näidata, et märgitud kapitali vähenemise tõttu on nende nõuete rahuldamine ohus ja et äriühingult ei ole saadud piisavaid tagatisi.

2.   Samuti tuleb liikmesriikide seadustes näha vähemalt ette, et vähendamine on tühine või aktsionäride kasuks ei tohi väljamakseid teha enne, kui võlausaldajate nõuded on rahuldatud, või kui kohus on otsustanud, et nende taotlust ei rahuldata.

3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui märgitud kapitali vähendamine on tekkinud aktsionäride tasude väljamaksmisest täieliku või osalise loobumise tulemusena.

Artikkel 76

Võlausaldajate tagatiste erisused märgitud kapitali vähendamise korral

1.   Liikmesriigid ei pea kohaldama artiklit 75 märgitud kapitali vähendamise suhtes, mille eesmärk on katta tekkinud kahjum või kanda rahasummad reservi, tingimusel et sellise reservi suurus ei ületa selle toimingu järel 10 % vähendatud märgitud kapitalist. Seda reservi ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda võib kasutada ainult tekkinud kahjumi katmiseks või märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel, niivõrd kui liikmesriigid sellist toimingut lubavad.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel tuleb liikmesriikide seadustega ette näha vähemalt vajalikud meetmed tagamaks, et märgitud kapitali vähendamisest tulenevaid summasid ei või kasutada aktsionäridele väljamakseteks või tulude jaotamiseks või aktsionäride vabastamiseks sissemakse kohustusest.

Artikkel 77

Märgitud kapitali vähendamine ja miinimumkapital

Märgitud kapitali ei tohi vähendada alla miinimumkapitali suuruse, mis on sätestatud kooskõlas artikliga 45.

Liikmesriigid võivad siiski lubada sellist vähendamist, kui nad näevad ette, et märgitud kapitali vähendamise otsus võib jõustuda ainult siis, kui märgitud kapitali suurendatakse vähemalt ettenähtud miinimumkapitali summani.

Artikkel 78

Märgitud kapitali tagasiost ilma selle vähendamiseta

Kui liikmesriigi seadused lubavad märgitud kapitali täielikult või osaliselt tagasi osta ilma seda vähendamata, nõuavad nad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | kui põhikiri ja asutamisleping näevad ette tagasiostmise, otsustab selle üldkoosolek, hääletades vähemalt tavaliste kvoorumi- ja häälteenamusnõuete kohaselt; kui põhikiri ja asutamisleping ei näe ette tagasiostmist, otsustab selle üldkoosolek, järgides vähemalt artiklis 83 sätestatud kvoorumi- ja häälteenamusnõudeid; otsus tuleb avaldada liikmesriikide seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16; |
| --- | --- |

a)

kui põhikiri ja asutamisleping näevad ette tagasiostmise, otsustab selle üldkoosolek, hääletades vähemalt tavaliste kvoorumi- ja häälteenamusnõuete kohaselt; kui põhikiri ja asutamisleping ei näe ette tagasiostmist, otsustab selle üldkoosolek, järgides vähemalt artiklis 83 sätestatud kvoorumi- ja häälteenamusnõudeid; otsus tuleb avaldada liikmesriikide seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16;

| b) | tagasiostmiseks võib kasutada ainult artikli 56 lõigete 1–4 tähenduses väljamaksete tegemiseks olemasolevaid summasid; |
| --- | --- |

b)

tagasiostmiseks võib kasutada ainult artikli 56 lõigete 1–4 tähenduses väljamaksete tegemiseks olemasolevaid summasid;

| c) | aktsionärid, kelle aktsiad ostetakse tagasi, säilitavad oma õigused äriühingus, välja arvatud õigus oma investeeringu tagasimaksmisele ja õigus osaleda tagasi ostmata aktsiate algsete dividendide jaotamises. |
| --- | --- |

c)

aktsionärid, kelle aktsiad ostetakse tagasi, säilitavad oma õigused äriühingus, välja arvatud õigus oma investeeringu tagasimaksmisele ja õigus osaleda tagasi ostmata aktsiate algsete dividendide jaotamises.

Artikkel 79

Märgitud kapitali vähendamine aktsiate sundtühistamise teel

1.   Kui liikmesriigi seadused lubavad äriühingutel vähendada oma märgitud kapitali aktsiate sundtühistamise teel, nõuavad nad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | sundtühistamine tuleb põhikirja või asutamislepinguga sätestada või ette näha selleks võimalus enne väljavõtmisele kuuluvate aktsiate märkimist; |
| --- | --- |

a)

sundtühistamine tuleb põhikirja või asutamislepinguga sätestada või ette näha selleks võimalus enne väljavõtmisele kuuluvate aktsiate märkimist;

| b) | kui sundtühistamise võimalus on ette nähtud ainult põhikirjas või asutamislepingus, otsustab selle üldkoosolek, kui asjaomased aktsionärid ei ole seda üksmeelselt heaks kiitnud; |
| --- | --- |

b)

kui sundtühistamise võimalus on ette nähtud ainult põhikirjas või asutamislepingus, otsustab selle üldkoosolek, kui asjaomased aktsionärid ei ole seda üksmeelselt heaks kiitnud;

| c) | sundtühistamise otsustav äriühingu organ määrab sundtühistamise tingimused ja viisi, kui neid pole põhikirja või asutamislepinguga juba kindlaks määratud; |
| --- | --- |

c)

sundtühistamise otsustav äriühingu organ määrab sundtühistamise tingimused ja viisi, kui neid pole põhikirja või asutamislepinguga juba kindlaks määratud;

| d) | kohaldatakse artiklit 75, välja arvatud täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mis äriühing on saanud tasuta või mis on välja võetud kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4 jaotamiseks ettenähtud summasid kasutades; sellistel juhtudel tuleb kõigi väljavõetud aktsiate nimiväärtusega või nimiväärtuse puudumisel nende arvestusliku nimiväärtusega võrdne summa kanda reservi; seda reservi ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda saab kasutada ainult tekkinud kahjude katmiseks või märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel, niivõrd kui liikmesriigi seadused sellist toimingut lubavad ning |
| --- | --- |

d)

kohaldatakse artiklit 75, välja arvatud täielikult sissemakstud aktsiate suhtes, mis äriühing on saanud tasuta või mis on välja võetud kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4 jaotamiseks ettenähtud summasid kasutades; sellistel juhtudel tuleb kõigi väljavõetud aktsiate nimiväärtusega või nimiväärtuse puudumisel nende arvestusliku nimiväärtusega võrdne summa kanda reservi; seda reservi ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda saab kasutada ainult tekkinud kahjude katmiseks või märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel, niivõrd kui liikmesriigi seadused sellist toimingut lubavad ning

| e) | sundtühistamise otsus tuleb avaldada iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16. |
| --- | --- |

e)

sundtühistamise otsus tuleb avaldada iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

2.   Artikli 73 lõiget 1, samuti artikleid 74, 76 ja 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juhtudel.

Artikkel 80

Märgitud kapitali vähendamine selliste aktsiate tühistamise teel, mille omandab äriühing ise või mis omandatakse tema arvel

1.   Märgitud kapitali vähendamise juhtudel selliste aktsiate tühistamise teel, mille omandaja on äriühing või kolmas isik, kes tegutseb oma nimel, kuid äriühingu arvel, peab aktsiate tühistamise otsustama alati üldkoosolek.

2.   Kohaldatakse artiklit 75, välja arvatud juhul, kui aktsiad on täielikult sisse makstud ning omandatud tasuta või kasutades summasid, mis on ette nähtud väljamaksete tegemiseks kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4; sellisel juhul tuleb kõigi tühistatud aktsiate nimiväärtusega või nimiväärtuse puudumisel nende arvestusliku nimiväärtusega võrdne summa kanda reservi. Sellest reservist ei tohi aktsionäridele väljamakseid teha muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda võib kasutada ainult tekkinud kahjumi katmiseks või märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel, niivõrd kui liikmesriigid sellist toimingut lubavad.

3.   Artikleid 74, 76 ja 83 ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juhtudel.

Artikkel 81

Märgitud kapitali tagasiostmine või vähendamine mitut liiki aktsiate korral

Artiklis 78, artikli 79 lõike 1 punktis b ja artikli 80 lõikes 1 käsitletud juhtudel, kui äriühingul on mitut liiki aktsiaid, hääletavad märgitud kapitali tagasiostmise või selle vähendamise üle aktsiate tühistamise teel eraldi vähemalt iga aktsialiigi aktsionärid, kelle õigusi tehing mõjutab.

Artikkel 82

Aktsiate tagasiostmise tingimused

Kui liikmesriigi seadused lubavad äriühingutel välja lasta tagasiostetavaid aktsiaid, nõuavad nad selliste aktsiate tagasiostmiseks vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

| a) | tagasiostmise võimalus peab olema äriühingu põhikirja või asutamislepinguga ette nähtud enne tagasi ostetavate aktsiate märkimist; |
| --- | --- |

a)

tagasiostmise võimalus peab olema äriühingu põhikirja või asutamislepinguga ette nähtud enne tagasi ostetavate aktsiate märkimist;

| b) | aktsiad peavad olema täielikult sisse makstud; |
| --- | --- |

b)

aktsiad peavad olema täielikult sisse makstud;

| c) | tagasiostmise tingimused ja viis peavad olema sätestatud äriühingu põhikirjas või asutamislepingus; |
| --- | --- |

c)

tagasiostmise tingimused ja viis peavad olema sätestatud äriühingu põhikirjas või asutamislepingus;

| d) | tagasi saab osta ainult kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4 jaotamiseks ettenähtud summade eest või kasutades sellise tagasiostmise tarvis uute aktsiate väljalaskmisest laekuvat raha; |
| --- | --- |

d)

tagasi saab osta ainult kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4 jaotamiseks ettenähtud summade eest või kasutades sellise tagasiostmise tarvis uute aktsiate väljalaskmisest laekuvat raha;

| e) | kõigi tagasi ostetud aktsiate nimiväärtusega või nimiväärtuse puudumisel nende arvestusliku nimiväärtusega võrdne summa tuleb kanda reservi, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda saab kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel; |
| --- | --- |

e)

kõigi tagasi ostetud aktsiate nimiväärtusega või nimiväärtuse puudumisel nende arvestusliku nimiväärtusega võrdne summa tuleb kanda reservi, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda saab kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel;

| f) | punkti e ei kohaldata tagasiostmise suhtes, kui kasutatakse sellise tagasiostmise tarvis uute aktsiate väljalaskmisest laekuvat raha; |
| --- | --- |

f)

punkti e ei kohaldata tagasiostmise suhtes, kui kasutatakse sellise tagasiostmise tarvis uute aktsiate väljalaskmisest laekuvat raha;

| g) | kui on ette nähtud aktsionäridele ülekursi maksmine tagasiostmise tõttu, võib ülekurssi maksta ainult summadest, mida kasutatakse jaotamiseks kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4, või reservist, välja arvatud käesoleva artikli punktis e osutatud reserv, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda reservi võib kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel või artikli 4 punktis j osutatud kulude või aktsiate või võlakirjade väljalaskekulude või tagasi ostetavate aktsiate või võlakirjade omanikele ülekursi katmiseks; |
| --- | --- |

g)

kui on ette nähtud aktsionäridele ülekursi maksmine tagasiostmise tõttu, võib ülekurssi maksta ainult summadest, mida kasutatakse jaotamiseks kooskõlas artikli 56 lõigetega 1–4, või reservist, välja arvatud käesoleva artikli punktis e osutatud reserv, mida ei tohi aktsionäridele jaotada muidu kui märgitud kapitali vähendamise korral; seda reservi võib kasutada ainult märgitud kapitali suurendamiseks fondiemissiooni teel või artikli 4 punktis j osutatud kulude või aktsiate või võlakirjade väljalaskekulude või tagasi ostetavate aktsiate või võlakirjade omanikele ülekursi katmiseks;

| h) | teatis tagasiostmise kohta avaldatakse iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16. |
| --- | --- |

h)

teatis tagasiostmise kohta avaldatakse iga liikmesriigi seadustega ettenähtud korras ja kooskõlas artikliga 16.

Artikkel 83

Üldkoosoleku otsuste hääletamise nõuded

Liikmesriikide seadustes sätestatakse, et artikli 72 lõigetes 4 ja 5 ning artiklites 73, 74, 78 ja 81 osutatud otsused tuleb vastu võtta vähemalt kahekolmandikulise enamusega aktsiatega esindatud häältest või koosolekul esindatud märgitud kapitalist.

Liikmesriikide seadustes võib ette näha, et piisab esimeses lõigus nimetatud lihthäälteenamusest, kui esindatud on vähemalt pool märgitud kapitalist.

6. jagu

Kohaldamine ja rakenduskokkulepped

Artikkel 84

Erandid teatavatest nõuetest

1.   Liikmesriigid võivad artikli 48 esimesest lõigust, artikli 60 lõike 1 punkti a esimesest lausest ning artiklitest 68, 69 ja 72 kõrvale kalduda ulatuses, mis on vajalik võtmaks vastu või kohaldamaks sätteid, et ergutada töötajaid või teisi liikmesriikide seadustes määratletud isikute rühmi osalema äriühingute kapitalis.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda artikli 60 lõike 1 punkti a esimest lauset ning artikleid 73, 74 ja 79–82 eraldi seaduse alusel asutatud äriühingute suhtes, mis lasevad välja nii kapitali- kui tööaktsiaid, millest viimaseid emiteeritakse äriühingu töötajaskonnale, keda aktsionäride üldkoosolekul esindavad hääleõigusega esindajad.

3.   Liikmesriigid tagavad, et artiklit 49, artikli 58 lõiget 1, artikli 68 lõikeid 1, 2 ja 3, artikli 70 lõike 2 esimest lõiku ning artikleid 72–75, 79, 80 ja 81 ei kohaldata juhul, kui kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (34) IV jaotises sätestatud kriisilahenduse vahendeid, õigusi ja korda.

Artikkel 85

Ühesuguses seisundis aktsionäride võrdne kohtlemine

Käesoleva peatüki rakendamisel tagavad liikmesriigid ühesuguses seisundis aktsionäride võrdse kohtlemise.

Artikkel 86

Üleminekusätted

Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda artikli 4 punkte g, i, j ja k äriühingute suhtes, mis nõukogu direktiivi 77/91/EMÜ (35) täitmiseks vastu võetud õigus- või haldusnormide sätete jõustumise kuupäeval olid juba olemas.

35

II JAOTIS

PIIRATUD VASTUTUSEGA ÄRIÜHINGUTE ÜHINEMINE JA JAGUNEMINE

I PEATÜKK

Aktsiaseltside ühinemine

1. jagu

Ühinemise üldsätted

Artikkel 87

Üldsätted

1.   Käesolevas peatükis sätestatud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis on seotud I lisas loetletud liiki äriühingutega.

2.   Liikmesriigid ei pea käesolevat peatükki kohaldama ühistutele, mis on asutatud mõne I lisas loetletud liiki äriühinguna. Kui liikmesriikide õigusaktides kasutatakse niisugust võimalust, peab nendes olema nõue, et niisugused äriühingud kasutaksid sõna „ühistu“ kõigis artiklis 26 osutatud dokumentides.

3.   Liikmesriigid ei pea käesolevat peatükki kohaldama neil juhtudel, kui ühe või mitme äriühingu ühendatava või lõpetatava äriühingu suhtes on algatatud pankrotimenetlus, maksejõuetu äriühingu lõpetamisega seotud menetlus, kohtuasi, kompromissi tegemine või muud analoogilised menetlused.

4.   Liikmesriigid tagavad, et käesolevat peatükki ei kohaldata äriühingu või äriühingute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL IV jaotises sätestatud kriisilahenduse vahendeid, õigusi ja korda.

Artikkel 88

Reeglid äriühingute ühendamise ja uue äriühingu asutamise teel toimuvale ühinemisele

Liikmesriikidel tuleb nende siseriikliku õigusega reguleeritud äriühingute suhtes kehtestada reeglid, mis sätestavad ühinemist ühe või mitme äriühingu teise äriühinguga ühendamise või uue äriühingu asutamise teel.

Artikkel 89

Mõiste „ühinemine ühendamise teel“

1.   „Ühinemine ühendamise teel“ tähendab käesolevas peatükis tehingut, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu nende vara ja kohustused antakse üle teisele äriühingule, mille vastu ühe või mitme ühendatava äriühingu aktsionäridele emiteeritakse ühendava äriühingu aktsiaid ja tehakse mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % sel puhul emiteeritud aktsiate nimiväärtusest või kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestusväärtusest.

2.   Liikmesriigi õiguses võidakse sätestada ka niisuguse ühinemise ühendamise teel, mille puhul üks või mitu ühendatavat äriühingut on likvideerimisel, kui see piirdub äriühingutega, mis ei ole veel alustanud oma vara jaotamist aktsionäridele.

Artikkel 90

Mõiste „ühinemine uue äriühingu asutamise teel“

1.   „Ühinemine uue äriühingu asutamise teel“ tähendab käesolevas peatükis tehingut, mille puhul mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ja kogu nende vara ja kohustused antakse üle asutatavale äriühingule, mille eest lõpetatavate äriühingute aktsionäridele emiteeritakse uue äriühingu aktsiaid ja tehakse mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % emiteeritud aktsiate nimiväärtusest või kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestuslikust väärtusest.

2.   Liikmesriigi õiguses võidakse sätestada ka niisugune ühinemine uue äriühingu asutamise teel, mille puhul üks või mitu lõpetatavat äriühingut on likvideerimisel, kui see piirdub äriühingutega, mis ei ole veel alustanud oma vara jaotamist aktsionäridele.

2. jagu

Ühinemine ühendamise teel

Artikkel 91

Ühinemislepingu projekt

1.   Ühinevate äriühingute haldus- või juhtorganid koostavad kirjaliku ühinemislepingu projekti.

2.   Ühinemislepingu projektis tuleb märkida vähemalt järgmist:

| a) | iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

a)

iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht;

| b) | aktsiate asendussuhe ja kõigi juurdemaksete suurus; |
| --- | --- |

b)

aktsiate asendussuhe ja kõigi juurdemaksete suurus;

| c) | ühendava äriühingu aktsiate üleandmise tingimused; |
| --- | --- |

c)

ühendava äriühingu aktsiate üleandmise tingimused;

| d) | kuupäev, millest alates üleantud aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused; |
| --- | --- |

d)

kuupäev, millest alates üleantud aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused;

| e) | kuupäev, millest alates ühendatava äriühingu tehinguid käsitatakse raamatupidamises ühendava äriühingu tehingutena; |
| --- | --- |

e)

kuupäev, millest alates ühendatava äriühingu tehinguid käsitatakse raamatupidamises ühendava äriühingu tehingutena;

| f) | õigused, mis antakse ühendava äriühingu eriõigustega aktsiate omanikele ja peale aktsiate ka muude väärpaberite omanikele, või nende suhtes kavandatavad meetmed; |
| --- | --- |

f)

õigused, mis antakse ühendava äriühingu eriõigustega aktsiate omanikele ja peale aktsiate ka muude väärpaberite omanikele, või nende suhtes kavandatavad meetmed;

| g) | artikli 96 lõikes 1 osutatud ekspertidele ning ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- ja kontrollorganite liikmetele antavad erisoodustused. |
| --- | --- |

g)

artikli 96 lõikes 1 osutatud ekspertidele ning ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- ja kontrollorganite liikmetele antavad erisoodustused.

Artikkel 92

Ühinemislepingu projekti avaldamine

Ühinemislepingu projekt tuleb avaldada liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16 iga ühineva äriühingu kohta eraldi vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva.

Artikli 16 kohasest avalikustamise nõudest vabastatakse ühinev äriühing, kui ta teeb ühinemislepingu projekti oma veebisaidil avalikkusele tasuta kättesaadavaks ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne koosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda kõnealuse vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Erandina käesoleva artikli teisest lõigust võivad liikmesriigid nõuda, et avalikustamine toimuks artikli 16 lõikes 5 osutatud kesksel elektroonilisel platvormil. Liikmesriigid võivad alternatiivina nõuda avalikustamist mõnel muul liikmesriigi selleks määratud veebisaidil. Kui liikmesriigid kasutavad ühte kõnealustest võimalustest, tagavad nad, et äriühingutelt ei nõutaks sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kui kasutatakse muud veebisaiti kui keskne elektrooniline platvorm, avaldatakse kesksel elektroonilisel platvormil vähemalt üks kuu enne üldkoosoleku kuupäeva viide, mis annab juurdepääsu sellele veebisaidile. Kõnealune viide sisaldab ühinemislepingu projekti veebisaidil avaldamise kuupäeva ning on avalikkusele tasuta ligipääsetav. Äriühingutelt ei nõuta sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kolmandas ja neljandas lõigus sätestatud keeld nõuda äriühingutelt avalikustamise eest eraldi tasu ei piira liikmesriikide õigust jätta keskse elektroonilise platvormiga seotud kulud äriühingute kanda.

Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast üldkoosolekut oma veebisaidil, vajaduse korral kesksel elektroonilisel platvormil või muul asjaomase liikmesriigi määratud veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile või kesksele elektroonilisele platvormile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.

Artikkel 93

Iga ühineva äriühingu üldkoosoleku heakskiit

1.   Ühinemiseks on nõutav vähemalt iga ühineva äriühingu üldkoosoleku heakskiit. Liikmesriikide õigusaktides sätestatakse, et nimetatud heakskiitev otsus võetakse vastu vähemalt kahekolmandikulise enamusega aktsiatega esindatud häältest või koosolekul esindatud märgitud kapitalist.

Liikmesriikide õigusaktides võib ka ette näha, et piisab esimeses lõigus nimetatud lihthäälteenamusest, kui esindatud on vähemalt pool märgitud kapitalist. Peale selle kohaldatakse vajaduse korral asutamislepingu ja põhikirja muutmise kohta kehtivaid reegleid.

2.   Kui äriühingul on mitut liiki aktsiaid, hääletavad ühinemisotsuse üle eraldi vähemalt iga liiki aktsiate omanikud, kelle õigusi tehing mõjutab.

3.   Ühinemisotsus peab sisaldama nii ühinemislepingu projekti heakskiitu kui ka ühinemisest tingitud asutamislepingu ja põhikirja muudatuste heakskiitu.

Artikkel 94

Erand ühendava äriühingu üldkoosoleku heakskiidu nõudest

Liikmesriikide õigusaktides ei pea olema nõuet ühinemise heakskiidu kohta ühendava äriühingu üldkoosolekul, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | artiklis 92 ettenähtud teabe avaldamine leiab ühendava äriühingu kohta aset vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

artiklis 92 ettenähtud teabe avaldamine leiab ühendava äriühingu kohta aset vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva;

| b) | vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõikes 1 nimetatud dokumentidega ühendava äriühingu registrijärgses asukohas; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõikes 1 nimetatud dokumentidega ühendava äriühingu registrijärgses asukohas;

| c) | ühendava äriühingu ühel või mitmel aktsionäril, kelle aktsiatega on esindatud kehtestatud miinimumprotsent märgitud kapitalist, on õigus nõuda ühendava äriühingu üldkoosoleku kokkukutsumist ühinemise heakskiitmise otsustamiseks. Miinimumprotsent ei või ületada 5 %. Liikmesriigid võivad sätestada hääleõiguseta aktsiate väljajätmise sellest arvestusest. |
| --- | --- |

c)

ühendava äriühingu ühel või mitmel aktsionäril, kelle aktsiatega on esindatud kehtestatud miinimumprotsent märgitud kapitalist, on õigus nõuda ühendava äriühingu üldkoosoleku kokkukutsumist ühinemise heakskiitmise otsustamiseks. Miinimumprotsent ei või ületada 5 %. Liikmesriigid võivad sätestada hääleõiguseta aktsiate väljajätmise sellest arvestusest.

Esimese lõigu punkti b suhtes kohaldatakse artikli 97 lõikeid 2, 3 ja 4.

Artikkel 95

Üksikasjalik kirjalik aruanne ja teave ühinemise kohta

1.   Iga ühineva äriühingu haldus- või juhtorgan koostab üksikasjaliku kirjaliku aruande, milles selgitatakse ühinemislepingu projekti ja esitatakse selle õiguslik ja majanduslik põhjendus, eriti aktsiate asendussuhte osas.

Aruandes tuleb kirjeldada ka kõiki erilisi hindamisel tekkinud raskusi.

2.   Iga osaleva äriühingu haldus- või juhtorgan teavitab üldkoosolekut ja teiste osalevate äriühingute haldus- või juhtorganeid, võimaldamaks neil omakorda teavitada vastavaid üldkoosolekuid, igast olulisest äriühingu vara või kohustuste muutusest, mis on toimunud alates ühinemislepingu projekti koostamise kuupäevast kuni ühineva äriühingu ühinemislepingu projekti üle otsustavate üldkoosolekute kuupäevani.

3.   Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 osutatud aruannet ja/või lõikes 2 osutatud teavet ei nõuta, kui kõigi ühinevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud on nii kokku leppinud.

Artikkel 96

Ühinemislepingu projekti kontrollimine ekspertide poolt

1.   Iga ühineva äriühingu huvides tegutseb üks või mitu neist sõltumatut eksperti, kelle on ametisse määranud või kelle määramise on heaks kiitnud kohus või ametiasutus ning kes kontrollivad põhjalikult ühinemislepingu projekti ja koostavad aktsionäridele aruande. Liikmesriikide õigusaktides võib sätestada ka ühe või mitme sõltumatu eksperdi määramise kõigi ühinevate äriühingute jaoks ühiselt, kui kohus või ametiasutus määrab nad ühinevate äriühingute ühisel nõudel. Eksperdid võivad liikmesriikide õigusest olenevalt olla kas füüsilised või juriidilised isikud või äriühingud.

2.   Lõikes 1 osutatud aruandes peavad eksperdid igal juhul osutama, kas aktsiate asendussuhe on nende arvates õiglane ja põhjendatud. Aruanne peab vähemalt märkima,

| a) | millist meetodit või meetodeid kasutati kavandatava aktsiate asendussuhte arvutamisel; |
| --- | --- |

a)

millist meetodit või meetodeid kasutati kavandatava aktsiate asendussuhte arvutamisel;

| b) | kas see meetod või meetodid on kohased kasutamiseks kõnealusel juhul, iga sellise meetodi kasutamisel saadud väärtused ja arvamus, milline on valitud meetodite suhteline tähtsus väärtuse saamisel. |
| --- | --- |

b)

kas see meetod või meetodid on kohased kasutamiseks kõnealusel juhul, iga sellise meetodi kasutamisel saadud väärtused ja arvamus, milline on valitud meetodite suhteline tähtsus väärtuse saamisel.

Aruandes tuleb kirjeldada ka kõiki erilisi hindamisel tekkinud raskusi.

3.   Igal eksperdil on õigus saada ühinevatelt äriühingutelt kogu asjassepuutuvat informatsiooni ja kasutada kõiki dokumente ning korraldada mis tahes vajalikku uurimist.

4.   Ühinemislepingu projekti läbivaatamist ja eksperdi aruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi ühinemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.

Artikkel 97

Dokumentide aktsionäridele kättesaadavaks tegemine

1.   Kõigil aktsionäridel on õigus tutvuda vähemalt järgmiste dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva:

| a) | ühinemislepingu projekt; |
| --- | --- |

a)

ühinemislepingu projekt;

| b) | ühinevate äriühingute kolme eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded; |
| --- | --- |

b)

ühinevate äriühingute kolme eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded;

| c) | vajaduse korral raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui ühinemislepingu projektis näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui ühinemislepingu projektis näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva;

| d) | vajaduse korral ühinevate äriühingute haldus- või juhtorgani koostatud, artiklis 95 ette nähtud aruanded; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral ühinevate äriühingute haldus- või juhtorgani koostatud, artiklis 95 ette nähtud aruanded;

| e) | vajaduse korral artikli 96 lõikes 1 osutatud aruanded. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral artikli 96 lõikes 1 osutatud aruanded.

Esimese lõigu punkti c kohaldamisel ei nõuta raamatupidamise vahearuannet, kui äriühing avaldab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 kohaselt poolaasta vahearuande ning teeb selle aktsionäridele kättesaadavaks vastavalt käesolevale lõikele. Lisaks võivad liikmesriigid ette näha, et raamatupidamise vahearuannet ei nõuta, kui kõigi ühinemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud on nii kokku leppinud.

2.   Lõike 1 esimese lõigu punktis c nimetatud raamatupidamise vahearuanne peab olema koostatud samu meetodeid kasutades ja sama skeemi järgi nagu viimane aastabilanss.

Liikmesriikide õigusaktides võidakse sätestada, et

| a) | uus inventuur ei ole vajalik; |
| --- | --- |

a)

uus inventuur ei ole vajalik;

| b) | viimases bilansis näidatud hindamist tuleb muuta vaid raamatupidamisregistrite kandeid kajastaval määral, arvestades seejuures siiski järgmist:






  — | vahepealne amortisatsioon ja soetused, |
| --- | --- | --- |

b)

viimases bilansis näidatud hindamist tuleb muuta vaid raamatupidamisregistrite kandeid kajastaval määral, arvestades seejuures siiski järgmist:

—

vahepealne amortisatsioon ja soetused,

| — | tegeliku väärtuse olulised muutused, mis ei kajastu registrites. |
| --- | --- |

—

tegeliku väärtuse olulised muutused, mis ei kajastu registrites.

3.   Igal aktsionäril on õigus soovi korral tasuta saada täielikke või vastavalt soovile ka osalisi ärakirju lõikes 1 loetletud dokumentidest.

Kui aktsionär on nõus, et äriühing edastab teabe elektrooniliselt, võib need ärakirjad saata elektronposti teel.

4.   Äriühing vabastatakse nõudest teha lõikes 1 osutatud dokumendid kättesaadavaks registrijärgses asukohas, kui ta teeb need kättesaadavaks oma veebisaidil ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne üldkoosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda kõnealuse vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Lõiget 3 ei kohaldata, kui aktsionäridel on võimalik veebisaidilt alla laadida ja printida lõikes 1 osutatud dokumentide elektrooniline koopia kogu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul. Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et äriühing teeb need dokumendid oma registrijärgses asukohas aktsionäridele tutvumiseks kättesaadavaks.

Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast üldkoosolekut oma veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.

Artikkel 98

Töötajate õiguste kaitse

Iga ühineva äriühingu töötajate õiguste kaitset reguleeritakse kooskõlas direktiiviga 2001/23/EÜ.

Artikkel 99

Ühinevate äriühingute võlausaldajate huvide kaitse

1.   Liikmesriikide õigusaktides tuleb ette näha ühinevate äriühingute võlausaldajate huvide piisav kaitsesüsteem, kui võlausaldajate nõuded pärinevad varasemast ajast kui avaldatud ühinemislepingu projekt ja nende tähtpäev pole saabunud ühinemislepingu projekti avaldamise kuupäevaks.

2.   Lõike 1 kohaldamisel sätestatakse liikmesriikide õigusaktides vähemalt, et kõnealustel võlausaldajatel on õigus saada piisavaid tagatisi, kui ühinevate äriühingute majandusliku seisundi tõttu on niisugune kaitse vajalik ja kui võlausaldajatel neid tagatisi veel ei ole.

Liikmesriigid sätestavad lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses lõigus ette nähtud kaitse tingimused. Liikmesriigid tagavad igal juhul, et võlausaldajatel oleks lubatud taotleda asjakohaselt haldus- või kohtuorganilt piisavaid tagatisi, kui nad suudavad usaldusväärselt näidata, et ühinemise tõttu on nende nõuete rahuldamine ohus ja et äriühingult ei ole saadud piisavaid tagatisi.

3.   Ühendava ja ühendatava äriühingu võlausaldajate kaitse võib olla erinev.

Artikkel 100

Ühinevate äriühingute võlakirjade omanike huvide kaitse

Ilma et see piiraks nende reeglite kohaldamist, millega reguleeritakse võlakirjade omanike kollektiivsete õiguste teostamist, kohaldatakse ühinevate äriühingute võlakirjade omanike suhtes artiklit 99, välja arvatud juhul, kui võlakirjade omanike koosolekul on ühinemine heaks kiidetud ning niisugune koosolek on liikmesriigi seaduste kohaselt ette nähtud või kui ühinemise on heaks kiitnud iga võlakirjade omanik eraldi.

Artikkel 101

Eriõigustega väärtpaberite, välja arvatud aktsiate omanike kaitse

Eriõigustega väärtpaberite, välja arvatud aktsiate omanikele tuleb ühendavas äriühingus anda vähemalt samaväärsed õigused, nagu neil olid ühendatavas äriühingus, välja arvatud juhul, kui nende õiguste muutmine on heaks kiidetud väärtpaberite omanike koosolekul ning niisugune koosolek on liikmesriigi seadustes ette nähtud või kui õiguste muutmise on heaks kiitnud iga väärtpaberite omanik eraldi või kui väärtpaberite omanikel on õigus nende väärpaberite tagasiostmisele ühendava äriühingu poolt.

Artikkel 102

Dokumentide koostamine ja tõestamine juriidiliselt nõuetekohases vormis

1.   Kui liikmesriigi õiguses ei ole ette nähtud kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet ühinemise õiguspärasuse üle või kui niisugune järelevalve ei laiene kõigile õigustoimingutele, mida ühinemine nõuab, tuleb juriidiliselt nõuetekohases vormis koostada ja tõestada ühinemisotsuse tegeva üldkoosoleku protokollid ja vajaduse korral ka ühinemisleping pärast selle projekti heakskiitmist üldkoosolekutel. Kui ühinemist ei pea heaks kiitma kõigi ühinevate äriühingute üldkoosolekud, tuleb juriidiliselt nõuetekohases vormis koostada ja tõestada ühinemislepingu projekt.

2.   Notar või ametiasutus, kes on pädev neid dokumente juriidiliselt nõuetekohases vormis koostama ja tõestama, peab kontrollima ja tõestama nende õigustoimingute ja vorminõuete olemasolu ja kehtivust, mille täitmist nõutakse äriühingult, kelle huvides notar või ametiasutus tegutseb, ning ühinemislepingu projekti olemasolu ja kehtivust.

Artikkel 103

Ühinemise jõustumise kuupäev

Ühinemise jõustumise kuupäev määratakse kindlaks liikmesriigi õiguse kohaselt.

Artikkel 104

Ühinemise avalikustamine

1.   Ühinemine tuleb iga ühineva äriühingu suhtes avalikustada liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16.

2.   Ühendav äriühing võib ise korraldada avalikustamise ühendatava äriühingu või äriühingute kohta.

Artikkel 105

Ühinemise tagajärjed

1.   Ühinemine toob ipso jure ja samal ajal kaasa järgmised tagajärjed:

| a) | ühendatava äriühingu vara ja kohustused lähevad üle ühendavale äriühingule nii ühendatava ja ühendava äriühingu vahel kui ka kolmandate isikute suhtes; |
| --- | --- |

a)

ühendatava äriühingu vara ja kohustused lähevad üle ühendavale äriühingule nii ühendatava ja ühendava äriühingu vahel kui ka kolmandate isikute suhtes;

| b) | ühendatava äriühingu aktsionäridest saavad ühendava äriühingu aktsionärid ja |
| --- | --- |

b)

ühendatava äriühingu aktsionäridest saavad ühendava äriühingu aktsionärid ja

| c) | ühendatav äriühing loetakse lõpetatuks. |
| --- | --- |

c)

ühendatav äriühing loetakse lõpetatuks.

2.   Ühtegi ühendava äriühingu aktsiat ei vahetata ühendatava äriühingu aktsiate vastu, mille omanik on kas:

| a) | ühendav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik, või |
| --- | --- |

a)

ühendav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik, või

| b) | ühendatav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik. |
| --- | --- |

b)

ühendatav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik.

3.   Eelmainitu ei piira liikmesriikide selliste õigusaktide kohaldamist, mille alusel nõutakse ühendatavalt äriühingult eriliste vorminõuete täitmist, et teatav vara, õiguste ja kohustuste üleminek hakkaks kehtima kolmandate isikute suhtes. Ühendav äriühing võib täita need vorminõuded ise; liikmesriikide õigusaktide kohaselt võib siiski lubada ühendataval äriühingul jätkata nende vorminõuete täitmist piiratud aja jooksul, mis võib ainult erandjuhtudel olla pikem kui kuus kuud, arvates ühinemise jõustumise kuupäevast.

Artikkel 106

Ühendatava äriühingu haldus- või juhtorganite liikmete tsiviilvastutus

Liikmesriikide õigusaktides tuleb sätestada reeglid, mis reguleerivad ühendatava äriühingu haldus- või juhtorganite liikmete tsiviilvastutuse selle äriühingu aktsionäride ees nende organite liikmete väära asjaajamise korral ühinemise ettevalmistamisel ja rakendamisel.

Artikkel 107

Ühendatava äriühingu jaoks aruande koostanud ekspertide tsiviilvastutus

Liikmesriikide õigusaktides tuleb sätestada reeglid, mis reguleerivad artikli 96 lõikes 1 osutatud aruande koostanud ekspertide tsiviilvastutuse ühendatava äriühingu aktsionäride ees nende ekspertide väära asjaajamise korral oma kohustuste täitmisel.

Artikkel 108

Ühinemise tühisuse tingimused

1.   Liikmesriikide õigusaktides võib ette näha ühinemise tühisuse tuvastamise normid üksnes järgmisi tingimusi arvestades:

| a) | tühisuse saab tuvastada kohtuotsusega; |
| --- | --- |

a)

tühisuse saab tuvastada kohtuotsusega;

| b) | ühinemise, mis on jõustunud vastavalt artiklile 103, võib tühistada ainult sel juhul, kui selle õiguspärasuse üle ei ole olnud kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet või kui selle dokumendid ei ole koostatud ega tõestatud juriidiliselt nõuetekohases vormis või kui tõendatakse, et üldkoosoleku otsus on liikmesriigi õiguse kohaselt tühine või tühistatav; |
| --- | --- |

b)

ühinemise, mis on jõustunud vastavalt artiklile 103, võib tühistada ainult sel juhul, kui selle õiguspärasuse üle ei ole olnud kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet või kui selle dokumendid ei ole koostatud ega tõestatud juriidiliselt nõuetekohases vormis või kui tõendatakse, et üldkoosoleku otsus on liikmesriigi õiguse kohaselt tühine või tühistatav;

| c) | tühisuse tuvastamise menetlust ei alustata hiljem kui kuus kuud pärast seda, kui ühinemine on jõustunud selle isiku suhtes, kes väidab ühinemise olevat tühise, ega siis, kui puudus on kõrvaldatud; |
| --- | --- |

c)

tühisuse tuvastamise menetlust ei alustata hiljem kui kuus kuud pärast seda, kui ühinemine on jõustunud selle isiku suhtes, kes väidab ühinemise olevat tühise, ega siis, kui puudus on kõrvaldatud;

| d) | kui on võimalik kõrvaldada puudust, mille tõttu ühinemine võib osutuda tühiseks, peab kohus, kelle pädevusse asi kuulub, määrama ühinevatele äriühingutele tähtaja olukorra lahendamiseks; |
| --- | --- |

d)

kui on võimalik kõrvaldada puudust, mille tõttu ühinemine võib osutuda tühiseks, peab kohus, kelle pädevusse asi kuulub, määrama ühinevatele äriühingutele tähtaja olukorra lahendamiseks;

| e) | ühinemise tühistav kohtuotsus avaldatakse liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16; |
| --- | --- |

e)

ühinemise tühistav kohtuotsus avaldatakse liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16;

| f) | kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt on kolmandal isikul lubatud niisugust kohtuotsust vaidlustada, võib kolmas isik teha seda kuue kuu jooksul arvates kohtuotsuse väljakuulutamisest I jaotise III peatüki 1. jaos ettenähtud viisil; |
| --- | --- |

f)

kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt on kolmandal isikul lubatud niisugust kohtuotsust vaidlustada, võib kolmas isik teha seda kuue kuu jooksul arvates kohtuotsuse väljakuulutamisest I jaotise III peatüki 1. jaos ettenähtud viisil;

| g) | ühinemise tühistav kohtuotsus ei mõjuta iseenesest ei ühendava äriühingu kohustuste kehtivust ega nende kohustuste kehtivust, mis on teistel selle äriühingu vastu, kui need kohustused on tekkinud enne kohtuotsuse väljakuulutamist ja pärast ühinemise jõustumise kuupäeva; |
| --- | --- |

g)

ühinemise tühistav kohtuotsus ei mõjuta iseenesest ei ühendava äriühingu kohustuste kehtivust ega nende kohustuste kehtivust, mis on teistel selle äriühingu vastu, kui need kohustused on tekkinud enne kohtuotsuse väljakuulutamist ja pärast ühinemise jõustumise kuupäeva;

| h) | ühinemisel osalenud äriühingud vastutavad solidaarselt ühendava äriühingu punktis g nimetatud kohustuste eest. |
| --- | --- |

h)

ühinemisel osalenud äriühingud vastutavad solidaarselt ühendava äriühingu punktis g nimetatud kohustuste eest.

2.   Erandina lõike 1 punktist a võib liikmesriikide õigusaktides sätestada ka ühinemise tühisuse tuvastamise ametiasutuse poolt, kui seda otsust on võimalik vaidlustada kohtus. Analoogia põhjal kohaldatakse nende ametiasutuste suhtes lõike 1 punkti b ja punkte d–h. Sellist tühisuse tuvastamise menetlust ei või algatada hiljem kui kuus kuud pärast ühinemise jõustumise kuupäeva.

3.   Eelmainitu ei mõjuta liikmesriikide selliste õigusaktide kohaldamist, mille alusel võidakse ühinemise tühisuse tuvastada muu järelevalve tulemusel, mis ei ole kohtu- või haldusvõimu tehtav ennetav järelevalve õiguspärasuse üle.

3. jagu

Ühinemine uue äriühingu asutamise teel

Artikkel 109

Ühinemine uue äriühingu asutamise teel

1.   Ilma et see piiraks artiklite 11 ja 12 kehtivust, kohaldatakse artikleid 91, 92 ja 93 ning artikleid 95–108 uue äriühingu asutamise teel ühinemise suhtes. Selles kontekstis tähendavad „ühinevad äriühingud“ ja „ühendatavad äriühingud“ lõpetatavaid äriühinguid ning „ühendav äriühing“ tähendab uut äriühingut.

Uue äriühingu suhtes kohaldatakse artikli 91 lõike 2 punkti a.

2.   Ühinemislepingu projekt, ja kui need on eraldi dokumendid, siis uue äriühingu asutamisleping või asutamislepingu projekt ning põhikiri või põhikirja projekt tuleb heaks kiita kõikide lõpetatavate äriühingute üldkoosolekutel.

4. jagu

Ühinemine äriühinguga, millele kuulub 90 % või enam ühendatava äriühingu aktsiatest

Artikkel 110

Kogu vara ja kohustuste üleminek ühelt või mitmelt äriühingult teisele äriühingule, millele kuuluvad kõik nende aktsiad

Liikmesriikidel tuleb selliste äriühingute suhtes, millele kohaldub nende õigus, sätestada tehingud, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ja kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele äriühingule, millele kuuluvad kõik nende aktsiad ja muud väärtpaberid, mis annavad hääleõiguse üldkoosolekul. Selliseid tehinguid reguleeritakse käesoleva peatüki 2. jao sätetega. Siiski ei kehtesta liikmesriigid nõudeid, mis on sätestatud artikli 91 lõike 2 punktides b, c ja d, artiklites 95 ja 96, artikli 97 lõike 1 punktides d ja e, artikli 105 lõike 1 punktis b ning artiklites 106 ja 107.

Artikkel 111

Erand üldkoosoleku heakskiidu nõudest

Liikmesriigid ei kohalda artiklit 93 artiklis 110 osutatud tehingute suhtes, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | artiklis 92 ettenähtud teabe avaldamine leiab aset iga tehingus osaleva äriühingu puhul vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist; |
| --- | --- |

a)

artiklis 92 ettenähtud teabe avaldamine leiab aset iga tehingus osaleva äriühingu puhul vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist;

| b) | vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas;

| c) | kohaldub artikli 94 esimese lõigu punkt c. |
| --- | --- |

c)

kohaldub artikli 94 esimese lõigu punkt c.

Käesoleva artikli esimese lõigu punkti b suhtes kohaldatakse artikli 97 lõikeid 2, 3 ja 4.

Artikkel 112

Aktsiad, mida omab ühendav äriühing, või mida omatakse ühendava äriühingu arvel

Liikmesriigid võivad kohaldada artikleid 110 ja 111 tehingute suhtes, millega üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta kogu nende vara ja kohustuste üleminekuga teisele äriühingule, kui kõik ühendatava äriühingu või äriühingute artiklis 110 nimetatud aktsiad ja muud väärtpaberid kuuluvad kas ühendavale äriühingule ja/või isikutele, kes on nende omanikud oma nime all, kuid selle äriühingu huvides.

Artikkel 113

Ühinemine ühendava äriühinguga, millele kuulub 90 % või enam ühendatava äriühingu aktsiatest

Kui ühinemist ühendamise teel viib läbi äriühing, millele kuulub 90 % või enam, kuid mitte kõik, ühe või mitme ühendatava äriühingu üldkoosolekul hääleõigust andvatest aktsiatest ja muudest väärtpaberitest, ei nõua liikmesriigid, et ühinemine kiidetaks heaks ühendava äriühingu üldkoosolekul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | artiklis 92 sätestatud teabe avaldamine leiab ühendava äriühingu puhul aset vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu projekti heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

artiklis 92 sätestatud teabe avaldamine leiab ühendava äriühingu puhul aset vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu projekti heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva;

| b) | vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõike 1 punktides a ja b ning, kui see on kohaldatav, artikli 97 lõike 1 punktides c, d ja e sätestatud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 97 lõike 1 punktides a ja b ning, kui see on kohaldatav, artikli 97 lõike 1 punktides c, d ja e sätestatud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas;

| c) | kohaldub artikli 94 esimese lõigu punkt c. |
| --- | --- |

c)

kohaldub artikli 94 esimese lõigu punkt c.

Käesoleva artikli esimese lõigu punkti b suhtes kohaldatakse artikli 97 lõikeid 2, 3 ja 4.

Artikkel 114

Ühendamise teel ühinemise nõuete erandid

Liikmesriigid ei kohalda artiklites 95, 96 ja 97 sätestatud nõudeid artikli 113 kohasele ühinemisele, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | ühendatava äriühingu vähemusaktsionäridel on õigus nõuda ühendavalt äriühingult tagasimakset; |
| --- | --- |

a)

ühendatava äriühingu vähemusaktsionäridel on õigus nõuda ühendavalt äriühingult tagasimakset;

| b) | kui nad seda õigust kasutavad, on neil õigus saada oma aktsiate väärtusele vastav tasu; |
| --- | --- |

b)

kui nad seda õigust kasutavad, on neil õigus saada oma aktsiate väärtusele vastav tasu;

| c) | kui tasu suhtes ei jõuta kokkuleppele, peab tasu suurust olema võimalik määrata kohtul või liikmesriigi poolt selleks määratud haldusasutusel. |
| --- | --- |

c)

kui tasu suhtes ei jõuta kokkuleppele, peab tasu suurust olema võimalik määrata kohtul või liikmesriigi poolt selleks määratud haldusasutusel.

Liikmesriik ei pea esimest lõiku kohaldama, kui kõnealuse liikmesriigi õigusaktidega antakse ühendavale äriühingule õigus nõuda enne ühinemist ilma eelneva avaliku ülevõtmispakkumiseta ühe või mitme ühendatava äriühingu kõikide ülejäänud väärtpaberite omanikelt nende väärtpaberite müümist talle õiglase hinnaga.

Artikkel 115

Ühe või enama äriühingu kõigi varade ja kohustuste üleminek äriühingule, millele kuulub 90 % või enam nende aktsiatest

Liikmesriigid võivad kohaldada artikleid 113 ja 114 tehingute suhtes, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta kogu nende vara ja kohustuste üleminekuga teisele äriühingule, kui vähemalt 90 %, kuid mitte kõik, ühendatava äriühingu või äriühingute artiklis 113 nimetatud aktsiatest ja muudest väärtpaberitest kuulub kas ühendavale äriühingule ja/või isikutele, kes on nende omanikud oma nime all, kuid selle äriühingu huvides.

5. jagu

Muud ühinemisena käsitatavad tehingud

Artikkel 116

Ühinemised, kus juurdemaksed ületavad 10 %

Kui mõne artiklis 88 osutatud tehingu puhul lubatakse liikmesriigi õigusaktides 10 % ületavaid juurdemakseid, kohaldatakse käesoleva peatüki 2. ja 3. jagu ning artikleid 113, 114 ja 115.

Artikkel 117

Ühinemised ilma kõiki vara ja kohustusi üleandvate äriühingute lõpetamiseta

Kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt lubatakse mõne artiklis 88, 110 või 116 osutatud tehingu käigus vara ja kohustusi üleandva äriühingu lõpetamata jätmist, kohaldatakse vastavalt kas 2. jagu, välja arvatud artikli 105 lõike 1 punkt c ning käesoleva peatüki 3. või 4. jagu.

II PEATÜKK

Piiratud vastutusega äriühingute piiriülene ühinemine

Artikkel 118

Üldsätted

Käesolev peatükk kehtib selliste piiratud vastutusega äriühingute ühinemiste kohta, mis on asutatud liikmesriigi õiguse alusel ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht asub liidus, kui äriühingutest vähemalt kahe suhtes kehtib erineva liikmesriigi õigus („piiriülesed ühinemised“).

Artikkel 119

Mõisted

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „piiratud vastutusega äriühing“ (edaspidi „äriühing“)–

„piiratud vastutusega äriühing“ (edaspidi „äriühing“)

| a) | käesoleva direktiivi II lisas loetletud liiki äriühing, või |
| --- | --- |

a)

käesoleva direktiivi II lisas loetletud liiki äriühing, või

| b) | äriühing, mis on juriidiline isik ja millel on osa- või aktsiakapital, mis on ette nähtud üksnes äriühingu kohustuste katmiseks ja millele nähakse tema suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega ette äriühingu liikmete ja kolmandate isikute kaitse tagatised I jaotise II peatüki 2. jao ning I jaotise III peatüki 1. jao tähenduses; |
| --- | --- |

b)

äriühing, mis on juriidiline isik ja millel on osa- või aktsiakapital, mis on ette nähtud üksnes äriühingu kohustuste katmiseks ja millele nähakse tema suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega ette äriühingu liikmete ja kolmandate isikute kaitse tagatised I jaotise II peatüki 2. jao ning I jaotise III peatüki 1. jao tähenduses;

2)   „ühinemine“– tegevus, mille käigus:

„ühinemine“

| a) | annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule – kusjuures nende väärtpaberiomanikud, osanikud või aktsionärid saavad vastu teise äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad ja kui see on ettenähtud, rahalise juurdemakse, mis ei ületa 10 % asendatud väärtpaberite, osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud väärtpaberite, osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest, või |
| --- | --- |

a)

annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle mõnele teisele olemasolevale äriühingule – ühendavale äriühingule – kusjuures nende väärtpaberiomanikud, osanikud või aktsionärid saavad vastu teise äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad ja kui see on ettenähtud, rahalise juurdemakse, mis ei ületa 10 % asendatud väärtpaberite, osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud väärtpaberite, osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest, või

| b) | annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule – kusjuures nende väärtpaberiomanikud, osanikud või aktsionärid saavad vastu uue äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad ja kui see on ettenähtud, rahalise juurdemakse, mis ei ületa 10 % asendatud väärtpaberite, osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud väärtpaberite, osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest, või |
| --- | --- |

b)

annab üks äriühing või annavad mitu äriühingut likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, mille nad asutavad – uuele äriühingule – kusjuures nende väärtpaberiomanikud, osanikud või aktsionärid saavad vastu uue äriühingu osa- või aktsiakapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad ja kui see on ettenähtud, rahalise juurdemakse, mis ei ületa 10 % asendatud väärtpaberite, osade või aktsiate nimiväärtuste summast või – kui see puudub – nimetatud väärtpaberite, osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest, või

| c) | annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik tema kapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad. |
| --- | --- |

c)

annab äriühing likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle äriühingule, millele kuuluvad kõik tema kapitali esindavad väärtpaberid, osad või aktsiad.

Artikkel 120

Kohaldamisala käsitlevad täiendavad sätted

1.   Ilma et see piiraks artikli 119 punkti 2 kohaldamist, kohaldatakse käesolevat peatükki piiriülestele ühinemistele ka siis, kui vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi õigus võimaldab artikli 119 punkti 2 alapunktide a ja b kohast rahalist juurdemakset summas üle 10 % piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu väärtpaberite, osade või aktsiate nimiväärtuste summast – selle puudumisel väärtpaberite, osade või aktsiate arvestuslikust väärtusest.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et nad ei kohalda käesolevat peatükki piiriülestele ühinemistele, kus osaleb tulundusühistu, seda isegi juhul, kui see ühistu oleks hõlmatud mõistega „piiratud vastutusega äriühing“, nagu see on määratletud artikli 119 punktis 1.

3.   Käesolevat peatükki ei kohaldata piiriüleste ühinemiste suhtes, milles osaleb selline äriühing, mille eesmärk on investeerida üldsuse poolt sellesse paigutatud vahendid ühiselt riskihajutamise põhimõttel ning mille osasid või aktsiaid võib nende omanike nõudmisel otseselt või kaudselt selle äriühingu varade arvel tagasi võtta või välja maksta. Selliste tagasivõtmiste või väljamaksetega on võrdsustatud toimingud, millega äriühing soovib tagada, et tema osade või aktsiate kurss ei erineks olulisel määral tema varade netoväärtusest.

4.   Liikmesriigid tagavad, et käesolevat peatükki ei kohaldata äriühingule või äriühingutele, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL IV jaotises sätestatud kriisilahenduse vahendeid, õigusi ja korda.

Artikkel 121

Piiriülese ühinemise tingimused

1.   Kui käesolev peatükk ei sätesta teisiti,

| a) | on piiriülesed ühinemised võimalikud ainult sellist liiki äriühingute vahel, millel on lubatud ühineda vastavate liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel; |
| --- | --- |

a)

on piiriülesed ühinemised võimalikud ainult sellist liiki äriühingute vahel, millel on lubatud ühineda vastavate liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel;

| b) | peab piiriüleses ühinemises osalev äriühing järgima või täitma tema jaoks kehtiva siseriikliku õiguse sätteid ja vorminõudeid. Kui liikmesriigi õigus lubab selle liikmesriigi asutustel sisest ühinemist üldistes huvides keelata, siis kehtib see ka piiriülese ühinemise kohta, mille puhul vähemalt ühele ühinemises osalevatest äriühingutest kohaldub nimetatud liikmesriigi õigus. Seda sätet ei kohaldata osas, mis on seotud määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 kohaldamisega. |
| --- | --- |

b)

peab piiriüleses ühinemises osalev äriühing järgima või täitma tema jaoks kehtiva siseriikliku õiguse sätteid ja vorminõudeid. Kui liikmesriigi õigus lubab selle liikmesriigi asutustel sisest ühinemist üldistes huvides keelata, siis kehtib see ka piiriülese ühinemise kohta, mille puhul vähemalt ühele ühinemises osalevatest äriühingutest kohaldub nimetatud liikmesriigi õigus. Seda sätet ei kohaldata osas, mis on seotud määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 21 kohaldamisega.

2.   Lõike 1 punktis b osutatud sätete ja vorminõuete hulka kuuluvad eelkõige ühinemisega seotud otsustamismenetlust ja – ühinemise piiriülest iseloomu arvestades – ühinevate äriühingute võlausaldajate, obligatsiooniomanike ja väärtpaberite, osade või aktsiate omanike kaitset ning töötajate kaitset käsitlevad sätted, kui tegemist on muude kui artikliga 133 reguleeritud õigustega. Liikmesriik võib piiriüleses ühinemises osalevate, tema õigusega reguleeritud äriühingute osas vastu võtta sätteid piiriülese ühinemise vastu olnud vähemusosanike või -aktsionäride asjakohase kaitse tagamiseks.

Artikkel 122

Piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt

Ühinevate äriühingute juht- või haldusorganid koostavad piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti. See lepingu ühine projekt peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:

| a) | ühinevate äriühingute liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht ning piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes ette nähtav liik, ärinimi ja asukoht; |
| --- | --- |

a)

ühinevate äriühingute liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht ning piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes ette nähtav liik, ärinimi ja asukoht;

| b) | äriühingu väärtpaberite, osade või aktsiate asendussuhe ja rahaliste juurdemaksete suurus; |
| --- | --- |

b)

äriühingu väärtpaberite, osade või aktsiate asendussuhe ja rahaliste juurdemaksete suurus;

| c) | piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu väärtpaberite, osade või aktsiate üleandmise tingimused; |
| --- | --- |

c)

piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu väärtpaberite, osade või aktsiate üleandmise tingimused;

| d) | piiriülese ühinemise eeldatav mõju tööhõivele; |
| --- | --- |

d)

piiriülese ühinemise eeldatav mõju tööhõivele;

| e) | kuupäev, millest alates üleantud väärtpaberid, osad või aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused; |
| --- | --- |

e)

kuupäev, millest alates üleantud väärtpaberid, osad või aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused;

| f) | kuupäev, millest alates ühinevate äriühingute tehinguid käsitatakse raamatupidamises ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu tehingutena; |
| --- | --- |

f)

kuupäev, millest alates ühinevate äriühingute tehinguid käsitatakse raamatupidamises ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu tehingutena;

| g) | õigused, mille piiriülese ühinemise tulemusena tekkiv äriühing annab eriõigustega osanikele või aktsionäridele ja teistele äriühingu kapitali esindavate väärtpaberite, mis ei ole osad ega aktsiad, omanikele, või nende isikute suhtes kavandatud meetmed; |
| --- | --- |

g)

õigused, mille piiriülese ühinemise tulemusena tekkiv äriühing annab eriõigustega osanikele või aktsionäridele ja teistele äriühingu kapitali esindavate väärtpaberite, mis ei ole osad ega aktsiad, omanikele, või nende isikute suhtes kavandatud meetmed;

| h) | kõik erisoodustused, mis antakse piiriülese ühinemise lepingu projekti kontrollivatele ekspertidele või ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelvalve- või kontrollorganite liikmetele; |
| --- | --- |

h)

kõik erisoodustused, mis antakse piiriülese ühinemise lepingu projekti kontrollivatele ekspertidele või ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelvalve- või kontrollorganite liikmetele;

| i) | piiriülesel ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu põhikiri; |
| --- | --- |

i)

piiriülesel ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu põhikiri;

| j) | vajaduse korral andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 133 töötajate kaasamise kord nende osalusõiguse kindlaksmääramisel piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus; |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral andmed menetluse kohta, millega reguleeritakse vastavalt artiklile 133 töötajate kaasamise kord nende osalusõiguse kindlaksmääramisel piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus;

| k) | andmed piiriülese ühinemise tulemusena tekkivale äriühingule üleantavate varade ja kohustuste hindamise kohta; |
| --- | --- |

k)

andmed piiriülese ühinemise tulemusena tekkivale äriühingule üleantavate varade ja kohustuste hindamise kohta;

| l) | ühinemises osalevate äriühingute piiriülese ühinemise tingimuste kindlaksmääramisel kasutatud raamatupidamisaruannete kuupäevad. |
| --- | --- |

l)

ühinemises osalevate äriühingute piiriülese ühinemise tingimuste kindlaksmääramisel kasutatud raamatupidamisaruannete kuupäevad.

Artikkel 123

Avaldamine

1.   Piiriülese ühinemise lepingu ühine projekt tuleb iga ühineva äriühingu suhtes kohaldatava liikmesriigi siseriiklikus õiguses ettenähtud viisil vastavalt artiklile 16 avaldada hiljemalt üks kuu enne osanike koosolekut või aktsionäride üldkoosolekut, millel selle kohta otsus vastu võetakse.

Artikli 16 kohasest aval nõudest vabastatakse ühinev äriühing, kui ta teeb piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti oma veebisaidil avalikkusele tasuta kättesaadavaks ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti üle otsustava osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne vastava koosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda kõnealuse vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Erandina teisest lõigust võivad liikmesriigid nõuda, et avalikustamine toimuks artikli 16 lõikes 5 osutatud kesksel elektroonilisel platvormil. Liikmesriigid võivad alternatiivina nõuda avalikustamist mõnel muul liikmesriigi selleks määratud veebisaidil. Kui liikmesriigid kasutavad ühte kõnealustest võimalustest, tagavad nad, et äriühingutelt ei nõutaks sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kui kasutatakse muud veebisaiti kui keskne elektrooniline platvorm, avaldatakse kesksel elektroonilisel platvormil vähemalt üks kuu enne osanike koosoleku kuupäeva või aktsionäride üldkoosoleku kuupäeva viide, mis annab juurdepääsu sellele veebisaidile. Kõnealune viide sisaldab ühise piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti veebisaidil avaldamise kuupäeva ning on avalikkusele tasuta ligipääsetav. Äriühingutelt ei nõuta sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kolmandas ja neljandas lõigus sätestatud keeld nõuda äriühingutelt avalikustamise eest eraldi tasu ei piira liikmesriikide õigust jätta keskse elektroonilise platvormiga seotud kulud äriühingute kanda.

Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosolekut oma veebisaidil, vajaduse korral kesksel elektroonilisel platvormil või muul asjaomase liikmesriigi selleks määratud veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile või kesksele elektroonilisele platvormile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.

2.   Pidades silmas selle liikmesriigi täiendavaid nõudeid, mille õigust asjaomase äriühingu suhtes kohaldatakse, tuleb iga ühineva äriühingu kohta avaldada selle liikmesriigi ametlikus väljaandes järgmised andmed:

| a) | iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

a)

iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht;

| b) | register, kuhu on esitatud iga ühineva äriühingu artikli 16 lõikes 3 osutatud dokumendid ning registrikande number; |
| --- | --- |

b)

register, kuhu on esitatud iga ühineva äriühingu artikli 16 lõikes 3 osutatud dokumendid ning registrikande number;

| c) | iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajaduse korral vähemusosanike või -aktsionäride õiguste teostamise korrale ning aadress, millelt saab nimetatud korra kohta tasuta ammendavat teavet. |
| --- | --- |

c)

iga ühineva äriühingu kohta viide ühinevate äriühingute võlausaldajate ja vajaduse korral vähemusosanike või -aktsionäride õiguste teostamise korrale ning aadress, millelt saab nimetatud korra kohta tasuta ammendavat teavet.

Artikkel 124

Juht- või haldusorgani ühinemisaruanne

Iga ühineva äriühingu juht- või haldusorgan koostab osanikele või aktsionäridele mõeldud aruande, milles selgitatakse ja põhjendatakse piiriülese ühinemise õiguslikke ja majanduslikke aspekte ning selgitatakse piiriülese ühinemise mõju osanikele või aktsionäridele, võlausaldajatele ja töötajatele.

Aruanne tehakse osanikele või aktsionäridele ja töötajate esindajatele või nende puudumisel töötajatele kättesaadavaks hiljemalt üks kuu enne artiklis 126 osutatud osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku kuupäeva.

Kui mõne ühineva äriühingu juht- või haldusorgan saab siseriiklike õigusaktide kohaselt töötajate esindajalt õigeaegselt arvamuse, tuleb see arvamus aruandele lisada.

Artikkel 125

Sõltumatu eksperdi aruanne

1.   Iga ühineva äriühingu kohta koostatakse osanikele või aktsionäridele mõeldud sõltumatu eksperdi aruanne, mis peab olema esitatud hiljemalt üks kuu enne artiklis 126 osutatud osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku kuupäeva. Sõltuvalt liikmesriigi õigusest võivad ekspertideks olla füüsilised või juriidilised isikud.

2.   Alternatiivina ekspertide iga ühineva äriühingu nimel tegutsevate ekspertide kaasamisele, võivad piiriülese ühinemise lepingu ühist projekti kontrollida ja kõikidele osanikele või aktsionäridele määratud ühise kirjaliku aruande koostada üks või mitu sõltumatut eksperti, kes on nimetatud äriühingute ühise taotluse alusel selle liikmesriigi, mille õigus ühele ühinevatest äriühingutest või piiriülese ühinemise tulemusena tekkivale äriühingule kohaldub, kohtu või haldusasutuse poolt või kellele vastava asutuse poolt selleks luba anti.

3.   Eksperdiaruanne sisaldab vähemalt artikli 96 lõikele 2 vastavaid andmeid. Ekspertidel on õigus nõuda igalt ühinevalt äriühingult kogu teavet, mida nad oma ülesande täitmiseks vajalikuks peavad.

4.   Piiriülese ühinemise ühise lepingu ühise projekti kontrollimine sõltumatute ekspertide poolt ja ekspertide aruande koostamine ei ole vajalik, kui kõikide ühinevate äriühingute kõik osanikud või aktsionärid on nii kokku leppinud.

Artikkel 126

Heakskiitmine osanike koosolekul või aktsionäride üldkoosolekul

1.   Pärast aruannete teatavaks võtmist vastavalt artiklitele 124 ja 125 otsustab iga ühineva äriühingu osanike koosolek või aktsionäride üldkoosolek piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti heakskiitmise üle.

2.   Iga ühineva äriühingu osanike koosolekul või aktsionäride üldkoosolekul on õigus seada piiriülene ühinemine sõltuvusse sellest, et töötajate osaluse kord piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus tema poolt sõnaselgelt kinnitatakse.

3.   Liikmesriigi õigusaktid ei pruugi ette näha ühineva äriühingu osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku nõusolekut, kui artikli 94 nõuded on täidetud.

Artikkel 127

Ühinemiseelne tõend

1.   Iga liikmesriik nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, kes kontrollivad piiriülese ühinemise õiguspärasust menetluse nendes osades, mis puudutavad ühinevaid äriühinguid, millele kohaldub tema siseriiklik õigus.

2.   Igas asjaomases liikmesriigis väljastab lõikes 1 osutatud pädev asutus igale ühinevale äriühingule, mille suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, nii kiiresti kui võimalik tõendi, mis kinnitab lõplikult ühinemiseelsete toimingute ja vorminõuete nõuetekohast täitmist.

3.   Kui vastavalt selle liikmesriigi õigusele, mis kohaldub ühinevale äriühingule, on ette nähtud menetlus väärtpaberite või osade või aktsiate asendussuhte kontrollimiseks ja muutmiseks või vähemusosanikele või -aktsionäridele hüvitise maksmiseks, mis ei välista siiski piiriülese ühinemise registrisse kandmist, siis kohaldatakse nimetatud menetlust ainult juhul, kui teised ühinevad äriühingud liikmesriikides, mille õigusnormid sellist menetlust ette ei näe, piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti heakskiitmisel vastavalt artikli 126 lõikele 1 sõnaselgelt nõustuvad, et esimese ühineva äriühingu osanikel või aktsionäridel on võimalik taotleda sellist menetlust antud äriühingu suhtes pädevas kohtus. Sellisel juhul võib lõikes 1 nimetatud asutus väljastada lõikes 2 nimetatud tõendi ka juhul, kui selline menetlus algatati. Tõendis tuleb siiski näidata, et selline menetlus on pooleli. Menetluse kohta tehtav otsus on piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu ja tema osanike või aktsionäride jaoks siduv.

Artikkel 128

Piiriülese ühinemise õiguspärasuse kontrollimine

1.   Iga liikmesriik nimetab kohtu, notari või muu pädeva asutuse, mis kontrollib piiriülese ühinemise õiguspärasust menetluse nendes osades, mis puudutavad piiriülese ühinemise teostamist ja kui see on asjakohane, uue äriühingu asutamist, kui see piiriülese ühinemise tulemusena tekkiv äriühing allub tema siseriiklikule õigusele. Nimetatud pädev asutus tagab eelkõige, et ühinevad äriühingud on samadel tingimustel heaks kiitnud piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti ja kui see on asjakohane, et töötajate osaluse kord on vastavalt artiklile 133 kindlaks määratud.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks esitab iga ühinev äriühing lõikes 1 nimetatud pädevale asutusele kuue kuu jooksul alates selle väljastamisest artikli 127 lõikes 2 nimetatud tõendi ning artiklis 126 nimetatud osanike koosoleku või aktsionäride üldkoosoleku poolt heakskiidetud piiriülese ühinemise lepingu ühise projekti.

Artikkel 129

Piiriülese ühinemise jõustumise kuupäev

Piiriülese ühinemise jõustumise kuupäev määratakse kindlaks selle liikmesriigi õiguse alusel, mida kohaldatakse piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes. Ühinemine saab jõustuda siiski alles pärast artiklis 128 nimetatud kontrolli lõpetamist.

Artikkel 130

Registreerimine

Kord, mille kohaselt kooskõlas artikliga 16 avalikustatakse piiriülese ühinemise lõpuleviimine avalikus registris, kuhu iga ühinemises osalev äriühing oma dokumendid esitama peab, määratakse asjaomase riigi territooriumi osas kindlaks iga liikmesriigi õiguse alusel, mille jurisdiktsiooni alla ühinevad äriühingud kuuluvad.

Register, kuhu piiriülese ühinemise teel tekkinud äriühing kantakse, teatab artikli 22 lõike 2 kohaselt loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata registrile, kuhu mõni osalev äriühing pidi dokumendid esitama, et piiriülene ühinemine on jõustunud. Kui see on ette nähtud, toimub varasema kande kustutamine nimetatud teate laekumisel, kuid mitte varem.

Artikkel 131

Piiriülese ühinemise tagajärjed

1.   Vastavalt artikli 119 punkti 2 alapunktidele a ja c lõpule viidud piiriülese ühinemisega kaasneb alates artiklis 129 nimetatud kuupäevast järgnev:

| a) | ühendatava äriühingu kogu vara ja kõik kohustused lähevad üle ühendavale äriühingule; |
| --- | --- |

a)

ühendatava äriühingu kogu vara ja kõik kohustused lähevad üle ühendavale äriühingule;

| b) | ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad ühendava äriühingu osanikud või aktsionärid; |
| --- | --- |

b)

ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad ühendava äriühingu osanikud või aktsionärid;

| c) | ühendatav äriühing loetakse lõpetatuks. |
| --- | --- |

c)

ühendatav äriühing loetakse lõpetatuks.

2.   Vastavalt artikli 119 punkti 2 alapunktile b lõpule viidud piiriülese ühinemisega kaasneb alates artiklis 129 nimetatud kuupäevast järgnev:

| a) | ühinevate äriühingute kogu vara ja kõik kohustused lähevad üle uuele äriühingule; |
| --- | --- |

a)

ühinevate äriühingute kogu vara ja kõik kohustused lähevad üle uuele äriühingule;

| b) | ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad uue äriühingu osanikud või aktsionärid; |
| --- | --- |

b)

ühendatava äriühingu osanikest või aktsionäridest saavad uue äriühingu osanikud või aktsionärid;

| c) | ühinevad äriühingud loetakse lõpetatuks. |
| --- | --- |

c)

ühinevad äriühingud loetakse lõpetatuks.

3.   Kui liikmesriik näeb äriühingute piiriülese ühinemise korral käesoleva peatüki tähenduses ette erilised vorminõuded ühinevate äriühingute poolt üle antud teatav vara, õiguste ja kohustuste üleandmise kolmandate isikute suhtes kehtivuse osas, siis täidab need vorminõuded ühinemise tulemusena tekkiv äriühing.

4.   Piiriülese ühinemise jõustumise hetkel lähevad töölepingute või töösuhete alusel kehtivad ühinevate äriühingute õigused ja kohustused piiriülese ühinemise jõustumise järgselt üle piiriülese ühinemise tulemusena tekkivale äriühingule piiriülese ühinemise jõustumise kuupäeval.

5.   Ühendava äriühingu osasid või aktsiaid ei vahetata ühendatava äriühingu osade või aktsiate vastu, kui need kuuluvad kas:

| a) | ühendavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule; |
| --- | --- |

a)

ühendavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule;

| b) | ühendatavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendatava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule. |
| --- | --- |

b)

ühendatavale äriühingule endale või küll enda nimel, kuid ühendatava äriühingu ülesandel tegutsevale isikule.

Artikkel 132

Lihtsustatud formaalsused

1.   Kui piiriülene ühinemine viiakse ühendamise teel läbi äriühingu poolt, millele kuuluvad kõik ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute osanike koosolekul või aktsionäride üldkoosolekul hääleõigust andvad osad või aktsiad ja muud väärtpaberid, siis:

| — | artikli 122 punktid b, c ja e, artikkel 125 ja artikli 131 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu, |
| --- | --- |

—

artikli 122 punktid b, c ja e, artikkel 125 ja artikli 131 lõike 1 punkt b kohaldamisele ei kuulu,

| — | artikli 126 lõige 1 ei kuulu kohaldamisele ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

—

artikli 126 lõige 1 ei kuulu kohaldamisele ühendatava äriühingu või ühendatavate äriühingute suhtes.

2.   Kui piiriülese ühinemise ülevõtmise teel viib läbi äriühing, kellele kuulub 90 % või enam teise äriühingu osadest või aktsiatest ja muudest osanike koosolekul või aktsionäride üldkoosolekul hääleõigust andvatest väärtpaberitest, kuid mitte kõik, nõutakse sõltumatu eksperdi või ekspertide aruandeid ja uurimiseks vajalikke dokumente ainult sel määral, kui seda nõuab ühendavat äriühingut või ühendatavat äriühingut käsitlev siseriiklik õigus kooskõlas II jaotise I peatükiga.

Artikkel 133

Töötajate osalus

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes selle registrijärgses asukoha liikmesriigis kehtivaid töötajate osalust käsitlevaid õigusnorme, kui need on olemas.

2.   Piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigis kehtivaid õigusnorme töötajate osaluse kohta, kui need on olemas, ei kohaldata, kui vähemalt ühe ühineva äriühingu keskmine töötajate arv kuue kuu jooksul enne piiriülese ühinemise lepingu projekti artikli 123 kohast avaldamist on suurem kui 500 ja selles äriühingus on kasutusel ja toimib töötajate osaluse süsteem vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 2 punktile k või kui piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu suhtes kohaldatav siseriiklik õigus ei näe ette:

| a) | vähemalt samal tasemel töötajate osalust nagu see on olemas asjaomastes ühinevates äriühingutes ning mida mõõdetakse töötajate esindajate osakaalu alusel äriühingu, mille suhtes kohaldatakse töötajate osalusõigusi, haldus- või järelevalveorganite või nende komiteede või kasumiüksusi hõlmava juhtrühma liikmete hulgas, või |
| --- | --- |

a)

vähemalt samal tasemel töötajate osalust nagu see on olemas asjaomastes ühinevates äriühingutes ning mida mõõdetakse töötajate esindajate osakaalu alusel äriühingu, mille suhtes kohaldatakse töötajate osalusõigusi, haldus- või järelevalveorganite või nende komiteede või kasumiüksusi hõlmava juhtrühma liikmete hulgas, või

| b) | piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osalusõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgne asukoht. |
| --- | --- |

b)

piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu koosseisulistele töötajatele, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis, samasuguseid osalusõigusi nagu on nendel töötajatel, kes töötavad liikmesriigis, kus on piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgne asukoht.

3.   Lõikes 2 nimetatud juhtudel reguleerivad liikmesriigid töötajate osalust piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus ja töötajate kaasamist selliste õiguste kindlaksmääramisse mutatis mutandis ja lõigetes 4–7 sätestatut arvestades kooskõlas põhimõtete ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2157/2001 artikli 12 lõigetes 2, 3 ja 4 ning direktiivi 2001/86/EÜ järgmistes sätetes:

| a) | artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, artikli 3 lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, artikli 3 lõiked 5 ja 7; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõiked 1, 2 ja 3, artikli 3 lõike 4 esimese lõigu esimene taane ja teine lõik, artikli 3 lõiked 5 ja 7;

| b) | artikli 4 lõige 1, artikli 4 lõike 2 punktid a, g ja h ning artikli 4 lõige 3; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõige 1, artikli 4 lõike 2 punktid a, g ja h ning artikli 4 lõige 3;

| c) | artikkel 5; |
| --- | --- |

c)

artikkel 5;

| d) | artikkel 6; |
| --- | --- |

d)

artikkel 6;

| e) | artikli 7 lõige 1, artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkt b, artikli 7 lõike 2 teine lõik ning artikli 7 lõige 3. Käesoleva peatüki kohaldamiseks suurendatakse siiski vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punktis b sätestatud protsentuaalset osakaalu, mis on vajalik nimetatud direktiivi lisa 3. osas toodud standardreeglite rakendamiseks 25 %lt 33 1/3 %-ni; |
| --- | --- |

e)

artikli 7 lõige 1, artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punkt b, artikli 7 lõike 2 teine lõik ning artikli 7 lõige 3. Käesoleva peatüki kohaldamiseks suurendatakse siiski vastavalt direktiivi 2001/86/EÜ artikli 7 lõike 2 esimese lõigu punktis b sätestatud protsentuaalset osakaalu, mis on vajalik nimetatud direktiivi lisa 3. osas toodud standardreeglite rakendamiseks 25 %lt 33 1/3 %-ni;

| f) | artiklid 8, 10 ja 12; |
| --- | --- |

f)

artiklid 8, 10 ja 12;

| g) | artikli 13 lõige 4; |
| --- | --- |

g)

artikli 13 lõige 4;

| h) | lisa 3. osa punkt b. |
| --- | --- |

h)

lisa 3. osa punkt b.

4.   Lõikes 3 osutatud põhimõtteid ja menetlusi sätestades:

| a) | annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse otsustada ilma eelnevate läbirääkimisteta selle kasuks, et nende suhtes kohaldatakse lõike 3 punktis h osutatud osalust käsitlevaid tavanorme, mis on sätestatud piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest normidest kinni registrisse kandmise kuupäevast alates; |
| --- | --- |

a)

annavad liikmesriigid ühinevate äriühingute asjaomastele organitele õiguse otsustada ilma eelnevate läbirääkimisteta selle kasuks, et nende suhtes kohaldatakse lõike 3 punktis h osutatud osalust käsitlevaid tavanorme, mis on sätestatud piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigi õiguses, ning pidada nendest normidest kinni registrisse kandmise kuupäevast alates;

| b) | annavad liikmesriigid spetsiaalsele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – sealhulgas nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele, mis käsitlevad töötajate osalust; |
| --- | --- |

b)

annavad liikmesriigid spetsiaalsele läbirääkimisorganile õiguse otsustada kahe kolmandiku liikmete häälteenamusega, kes esindavad vähemalt kahte kolmandikku töötajatest – sealhulgas nende liikmete hääled, kes esindavad töötajaid vähemalt kahes eri liikmesriigis –, mitte alustada läbirääkimisi või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning toetuda piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu registrijärgse asukoha liikmesriigis kehtivatele õigusnormidele, mis käsitlevad töötajate osalust;

| c) | võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse osalust käsitlevaid tavanorme, ning nendest normidest olenemata määrata töötajate esindajate osakaalu piirmäära piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu haldusorganis. Kui siiski ühes ühinevas äriühingus moodustasid töötajate esindajad haldus- või järelevalveorgani koosseisust vähemalt ühe kolmandiku, ei või piirangu tulemuseks mingil juhul olla madalam töötajate esindajate osakaal haldusorganis kui üks kolmandik. |
| --- | --- |

c)

võivad liikmesriigid juhul, kui eelnevate läbirääkimiste järel kohaldatakse osalust käsitlevaid tavanorme, ning nendest normidest olenemata määrata töötajate esindajate osakaalu piirmäära piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu haldusorganis. Kui siiski ühes ühinevas äriühingus moodustasid töötajate esindajad haldus- või järelevalveorgani koosseisust vähemalt ühe kolmandiku, ei või piirangu tulemuseks mingil juhul olla madalam töötajate esindajate osakaal haldusorganis kui üks kolmandik.

5.   Osalusõiguste laiendamine piiriülese ühinemise tulemusena tekkiva äriühingu teistes liikmesriikides töötavatele töötajatele, millele on osutatud lõike 2 punktis b, ei too osalusõigust sel viisil laiendada otsustanud liikmesriikidele kaasa kohustust võtta neid töötajaid arvesse töötajate osaluskünniste arvutamisel, millest lähtutakse osalusõiguste määratlemisel siseriiklikus õiguses.

6.   Kui vähemalt üks ühinevatest äriühingutest kasutab töötajate osaluse süsteemi ja piiriülese ühinemise tulemusena tekkivat äriühingut tuleb vastavalt lõikes 2 osutatud õigusnormidele juhtida sellise süsteemi alusel, tuleb kõnealune äriühing muuta sellist liiki äriühinguks, mis võimaldab osalusõigusi rakendada.

7.   Kui piiriülese ühinemise tulemusena tekkivas äriühingus kasutatakse töötajate osaluse süsteemi, on kõnealune äriühing kohustatud rakendama meetmeid, et tagada töötajate osalusõiguste kaitse edaspidiste siseriiklike ühinemiste korral kolme aasta jooksul pärast ühinemise jõustumist ning kohaldades mutatis mutandis käesolevas artiklis sätestatud korda.

Artikkel 134

Kehtivus

Vastavalt artiklile 129 jõustunud piiriülest ühinemist ei tohi tühiseks tunnistada.

III PEATÜKK

Aktsiaseltsi jagunemine

1. jagu

Üldsätted

Artikkel 135

Üldsätted jagunemistehingute kohta

1.   Liikmesriikides, kus lubatakse äriühingutel, kellele kohaldub nende õigus ja kes on I lisas loetletud liiki, jagunemistehinguid jaotumise teel artikli 136 tähenduses, kohaldavad nad nende tehingute suhtes käesoleva peatüki 2. jagu.

2.   Liikmesriikides, kus lubatakse lõikes 1 osutatud äriühingutele jagunemistehinguid uute äriühingute asutamise teel artikli 155 tähenduses, kohaldatakse nende tehingute suhtes käesoleva peatüki 3. jagu.

3.   Liikmesriikides, kus lubatakse lõikes 1 nimetatud äriühingutele tehinguid, mille puhul jagunemine jaotumise teel artikli 136 lõike 1 tähenduses ühitatakse jagunemisega ühe või mitme uue äriühingu asutamise teel artikli 155 lõike 1 tähenduses, kohaldatakse tehingu suhtes käesoleva peatüki 2. jagu ja artiklit 156.

4.   Kohaldatakse artikli 87 lõikeid 2, 3 ja 4.

2. jagu

Jagunemine jaotumise teel

Artikkel 136

Mõiste „jagunemine jaotumise teel“

1.   „Jagunemine jaotumise teel“ tähendab käesolevas peatükis tehingut, mille puhul pärast äriühingu likvideerimismenetluseta lõpetamist antakse kogu selle vara ja kohustused üle enamale kui ühele äriühingule, mille vastu jaguneva äriühingu aktsionärid saavad aktsiaid äriühingutes, mis omandavad jaguneva äriühingu vara ja kohustused (omandavad äriühingud), ning mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % saadud aktsiate nimiväärtusest, või kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestusväärtusest.

2.   Kohaldatakse artikli 89 lõiget 2.

3.   Niivõrd kui käesolevas peatükis viidatakse II jaotise I peatükile, asendatakse mõiste „ühinevad äriühingud“ mõistega „jagunemisel osalevad äriühingud“, mõiste „ühendatav äriühing“ mõistega „jagunev äriühing“, mõiste „ühendav äriühing“ mõistega „omandav äriühing“ ja mõiste „ühinemislepingu projekt“ mõistega „jagunemislepingu projekt“.

Artikkel 137

Jagunemislepingu projekt

1.   Jagunemisel osalevate äriühingute haldus- või juhtorganid koostavad kirjaliku jagunemislepingu projekti.

2.   Jagunemislepingu projektis tuleb märkida vähemalt järgmist:

| a) | iga jagunemisel osaleva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht; |
| --- | --- |

a)

iga jagunemisel osaleva äriühingu liik, ärinimi ja registrijärgne asukoht;

| b) | aktsiate asendussuhe ja kõigi juurdemaksete suurus; |
| --- | --- |

b)

aktsiate asendussuhe ja kõigi juurdemaksete suurus;

| c) | omandavate äriühingute aktsiate üleandmise tingimused; |
| --- | --- |

c)

omandavate äriühingute aktsiate üleandmise tingimused;

| d) | kuupäev, millest alates üleantud aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused; |
| --- | --- |

d)

kuupäev, millest alates üleantud aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused;

| e) | kuupäev, millest alates jaguneva äriühingu tehinguid käsitatakse raamatupidamises mõne omandava äriühingu tehingutena; |
| --- | --- |

e)

kuupäev, millest alates jaguneva äriühingu tehinguid käsitatakse raamatupidamises mõne omandava äriühingu tehingutena;

| f) | õigused, mis antakse omandavate äriühingute eriõigustega aktsiate omanikele ja peale aktsiate ka teiste väärpaberite omanikele, või nende suhtes kavandatavad meetmed; |
| --- | --- |

f)

õigused, mis antakse omandavate äriühingute eriõigustega aktsiate omanikele ja peale aktsiate ka teiste väärpaberite omanikele, või nende suhtes kavandatavad meetmed;

| g) | artikli 142 lõikes 1 osutatud ekspertidele ning jagunemisel osalevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- ja kontrollorganite liikmetele antavad erisoodustused; |
| --- | --- |

g)

artikli 142 lõikes 1 osutatud ekspertidele ning jagunemisel osalevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- ja kontrollorganite liikmetele antavad erisoodustused;

| h) | igale omandavale äriühingule üleantava vara ja kohustuste täpne kirjeldus ja jaotus; |
| --- | --- |

h)

igale omandavale äriühingule üleantava vara ja kohustuste täpne kirjeldus ja jaotus;

| i) | omandavate äriühingute aktsiate jaotus jaguneva äriühingu aktsionäride vahel ja selle jaotuse aluseks olev kriteerium. |
| --- | --- |

i)

omandavate äriühingute aktsiate jaotus jaguneva äriühingu aktsionäride vahel ja selle jaotuse aluseks olev kriteerium.

3.   Kui jagunemislepingu projektis ei ole antud osa vara jaotust ja kui selle tingimuste tõlgendamine ei võimalda otsustada selle jaotuse üle, jaotatakse vara või sellele vastav tasu kõigi omandavate äriühingute vahel proportsionaalselt netovara osaga, mida jagunemislepingu projektis nähakse ette igale omandavale äriühingule.

Kui jagunemislepingu projektis ei ole antud kohustuste jaotust ja kui selle tõlgendamine ei võimalda otsustada nende jaotuse üle, vastutavad kõik omandavad äriühingud jaguneva äriühingu kohustuste eest solidaarselt. Liikmesriikides võib sätestada, et solidaarvastutus piirdub vaid igale äriühingule jaotatud varaga.

Artikkel 138

Jagunemislepingu projekti avaldamine

Jagunemislepingu projekt tuleb avaldada liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16 iga jagunemisel osaleva äriühingu kohta vähemalt üks kuu enne selle üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva.

Artikli 16 kohasest avalikustamise nõudest vabastatakse jagunemises osalev äriühing, kui ta teeb jagunemislepingu projekti oma veebisaidil avalikkusele tasuta kättesaadavaks ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne jagunemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne selle koosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda kõnealuse vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Erandina teisest lõigust võivad liikmesriigid nõuda, et avalikustamine toimuks artikli 16 lõikes 5 osutatud kesksel elektroonilisel platvormil. Liikmesriigid võivad alternatiivina nõuda avalikustamist mõnel muul liikmesriigi selleks määratud veebisaidil. Kui liikmesriigid kasutavad ühte kõnealustest võimalustest, tagavad nad, et äriühingutelt ei nõuta sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kui kasutatakse muud veebisaiti kui keskne elektrooniline platvorm, avaldatakse kesksel elektroonilisel platvormil vähemalt üks kuu enne üldkoosoleku kuupäeva viide, mis annab juurdepääsu sellele veebisaidile. Kõnealune viide sisaldab jagunemislepingu projekti veebisaidil avaldamise kuupäeva ning on avalikkusele tasuta ligipääsetav. Äriühingutelt ei nõuta sellise avalikustamise eest eraldi tasu.

Kolmandas ja neljandas lõigus sätestatud keeld nõuda äriühingutelt avalikustamise eest eraldi tasu ei piira liikmesriikide õigust jätta keskse elektroonilise platvormiga seotud kulud äriühingute kanda.

Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast üldkoosolekut oma veebisaidil, vajaduse korral kesksel elektroonilisel platvormil või muul asjaomase liikmesriigi selleks määratud veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile või kesksele elektroonilisele platvormile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.

Artikkel 139

Iga jagunemises osaleva äriühingu üldkoosoleku heakskiit

1.   Jagunemiseks on nõutav vähemalt iga jagunemisel osaleva äriühingu üldkoosoleku heakskiit. Jagunemisotsuste häälteenamuse nõude, sisu ja eraldi hääletamise vajaduse suhtes kohaldatakse artiklit 93.

2.   Kui omandavate äriühingute aktsiad jaotatakse jaguneva äriühingu aktsionäride vahel erinevalt nende osalusest jaguneva äriühingu kapitalis, võib liikmesriikide seadustes sätestada, et selle äriühingu vähemusaktsionärid saavad õiguse nõuda tagasimakset. Niisugusel juhul on neil õigus saada oma aktsiate väärtusele vastavat tasu. Kui tasu üle tekib vaidlus, peab tasu suurust olema võimalik määrata kohtul.

Artikkel 140

Erand omandava äriühingu üldkoosoleku heakskiidu nõudest

Liikmesriikide seadustes ei pea olema nõuet jagunemise heakskiidu kohta omandava äriühingu üldkoosolekul, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | artiklis 138 ettenähtud teabe avaldamine on iga omandava äriühingu puhul aset leidnud vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

artiklis 138 ettenähtud teabe avaldamine on iga omandava äriühingu puhul aset leidnud vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva;

| b) | vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil omandava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 143 lõikes 1 nimetatud dokumentidega selle äriühingu registrijärgses asukohas; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva on kõigil omandava äriühingu aktsionäridel õigus tutvuda artikli 143 lõikes 1 nimetatud dokumentidega selle äriühingu registrijärgses asukohas;

| c) | iga omandava äriühingu ühel või mitmel aktsionäril, kelle aktsiatega on esindatud kehtestatud miinimumprotsent märgitud kapitalist, on õigus nõuda omandava äriühingu üldkoosoleku kokkukutsumist jagunemise heakskiitmise otsustamiseks. Miinimumprotsent ei või ületada 5 %. Liikmesriigid võivad sätestada hääleõiguseta aktsiate väljajätmise sellest arvestusest. |
| --- | --- |

c)

iga omandava äriühingu ühel või mitmel aktsionäril, kelle aktsiatega on esindatud kehtestatud miinimumprotsent märgitud kapitalist, on õigus nõuda omandava äriühingu üldkoosoleku kokkukutsumist jagunemise heakskiitmise otsustamiseks. Miinimumprotsent ei või ületada 5 %. Liikmesriigid võivad sätestada hääleõiguseta aktsiate väljajätmise sellest arvestusest.

Esimese lõigu punkti b suhtes kohaldatakse artikli 143 lõikeid 2, 3 ja 4.

Artikkel 141

Üksikasjalik kirjalik aruanne ja teave jagunemise kohta

1.   Iga jagunemisel osaleva äriühingu haldus- või juhtorgan koostab üksikasjaliku kirjaliku aruande, milles selgitatakse jagunemislepingu projekti ja esitatakse selle õiguslik ja majanduslik põhjendus, eriti aktsiate asendussuhte ja nende jaotumiskriteeriumide osas.

2.   Aruandes tuleb kirjeldada ka kõiki erilisi hindamisel tekkinud raskusi.

Vajaduse korral viidatakse artikli 70 lõikes 2 osutatud aruandele, mis käsitleb omandavatele äriühingutele antavat mitterahalist sissemakset, ja nimetatakse register, kuhu see aruanne hoiule antakse.

3.   Jaguneva äriühingu haldus- või juhtorgan teavitab äriühingu üldkoosolekut ja omandavate äriühingute haldus- või juhtorganeid, võimaldamaks neil omakorda teavitada vastavaid üldkoosolekuid igast olulisest äriühingu vara või kohustuste muutusest, mis on toimunud alates jagunemislepingu projekti koostamise kuupäevast kuni jaguneva äriühingu jagunemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäevani.

Artikkel 142

Jagunemislepingu projekti kontrollimine ekspertide poolt

1.   Iga jagunemisel osaleva äriühingu huvides tegutseb üks või mitu neist sõltumatut eksperti, kelle on ametisse määranud või kelle määramise on heaks kiitnud kohus või ametiasutus ning kes kontrollivad põhjalikult jagunemislepingu projekti ja koostavad aktsionäridele aruande. Liikmesriikide õigusaktides võib sätestada ka ühe või mitme sõltumatu eksperdi määramise kõigi jagunemisel osalevate äriühingute jaoks ühiselt, kui kohus või ametiasutus määrab nad äriühingute ühisel nõudel. Eksperdid võivad liikmesriikide seadustest olenevalt olla kas füüsilised või juriidilised isikud või äriühingud.

2.   Kohaldatakse artikli 96 lõikeid 2 ja 3.

Artikkel 143

Dokumentide aktsionäridele kättesaadavaks tegemine

1.   Kõigil aktsionäridel on õigus tutvuda vähemalt järgmiste dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas vähemalt üks kuu enne jagunemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva:

| a) | jagunemislepingu projekt; |
| --- | --- |

a)

jagunemislepingu projekt;

| b) | jagunemisel osalevate äriühingute kolme eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded; |
| --- | --- |

b)

jagunemisel osalevate äriühingute kolme eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded;

| c) | vajaduse korral raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui jagunemislepingu projektis näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui jagunemislepingu projektis näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva;

| d) | vajaduse korral jagunemises osaleva äriühingu haldus- või juhtorgani koostatud artikli 141 lõikes 1 ette nähtud aruanded; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral jagunemises osaleva äriühingu haldus- või juhtorgani koostatud artikli 141 lõikes 1 ette nähtud aruanded;

| e) | vajaduse korral artiklis 142 ette nähtud aruanded. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral artiklis 142 ette nähtud aruanded.

Esimese lõigu punkti c kohaldamisel ei nõuta raamatupidamise vahearuannet, kui äriühing avaldab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 kohaselt poolaasta vahearuande ning teeb selle aktsionäridele kättesaadavaks vastavalt käesolevale lõikele.

2.   Lõike 1 punktis c sätestatud raamatupidamise vahearuanne peab olema koostatud samu meetodeid kasutades ja sama skeemi järgi nagu viimane aastabilanss.

Liikmesriikide õigusaktides võidakse sätestada, et

| a) | uus inventuur ei ole vajalik; |
| --- | --- |

a)

uus inventuur ei ole vajalik;

| b) | viimases bilansis näidatud hindamist tuleb muuta vaid raamatupidamisregistrite kandeid kajastaval määral, arvestades seejuures siiski järgmist:






  i) | vahepealne amortisatsioon ja soetused, |
| --- | --- | --- |

b)

viimases bilansis näidatud hindamist tuleb muuta vaid raamatupidamisregistrite kandeid kajastaval määral, arvestades seejuures siiski järgmist:

i)

vahepealne amortisatsioon ja soetused,

| ii) | tegeliku väärtuse olulised muutused, mis ei kajastu registrites. |
| --- | --- |

ii)

tegeliku väärtuse olulised muutused, mis ei kajastu registrites.

3.   Igal aktsionäril on õigus soovi korral tasuta saada täielikke või vastavalt soovile ka osalisi ärakirju lõikes 1 loetletud dokumentidest.

Kui aktsionär on nõus, et äriühing edastab teabe elektrooniliselt, võib need ärakirjad saata elektronposti teel.

4.   Äriühing vabastatakse nõudest teha lõikes 1 osutatud dokumendid kättesaadavaks registrijärgses asukohas, kui ta teeb need kättesaadavaks oma veebisaidil ajavahemikuks, mis algab vähemalt üks kuu enne jagunemislepingu projekti üle otsustava üldkoosoleku kuupäeva ega lõpe enne üldkoosoleku lõppemist. Liikmesriigid ei kohalda selle vabastuse suhtes muid nõudeid ega piiranguid kui neid, mis on vajalikud veebisaidi turvalisuse ja dokumentide autentsuse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Lõiget 3 ei kohaldata, kui aktsionäridel on võimalik veebisaidilt alla laadida ja printida lõikes 1 osutatud dokumentide elektrooniline koopia kogu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ajavahemiku jooksul. Liikmesriigid võivad siiski ette näha, et äriühing teeb need dokumendid oma registrijärgses asukohas aktsionäridele tutvumiseks kättesaadavaks.

Liikmesriigid võivad nõuda, et äriühingud säilitaksid teabe kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast üldkoosolekut oma veebisaidil. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks tagajärjed, mille toob kaasa veebisaidile juurdepääsu ajutine katkestus, mille on põhjustanud tehnilised või muud tegurid.

Artikkel 144

Lihtsustatud formaalsused

1.   Jagunemislepingu projekti läbivaatamist ja artikli 142 lõikes 1 sätestatud eksperdiaruannet ei nõuta, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.

2.   Liikmesriigid võivad sätestada, et artiklit 141 ning artikli 143 lõike 1 punkte c ja d ei kohaldata, kui selles on kokku leppinud kõigi jagunemisel osalevate äriühingute kõik aktsionärid ja muude hääleõigust andvate väärtpaberite omanikud.

Artikkel 145

Töötajate õiguste kaitse

Iga jagunemisel osaleva äriühingu töötajate õiguste kaitset reguleeritakse kooskõlas direktiiviga 2001/23/EÜ.

Artikkel 146

Jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajate huvide kaitse ja omandavate äriühingute solidaarvastutus

1.   Liikmesriikide seadustes tuleb ette näha jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajate huvide piisav kaitsesüsteem, kui võlausaldajate nõuded pärinevad varasemast ajast kui avaldatud jagunemislepingu projekt ja nende tähtpäev pole saabunud jagunemislepingu projekti avaldamise kuupäevaks.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks sätestatakse liikmesriikide õigusaktides vähemalt, et kõnealustel võlausaldajatel on õigus saada piisavaid tagatisi, kui jaguneva äriühingu ja selle äriühingu majanduslik seisund, kuhu jagunemislepingu projekti kohaselt kohustused üle lähevad, muudavad sellise kaitse vajalikuks ja kui võlausaldajatel neid tagatisi veel ei ole.

Liikmesriigid sätestavad lõikes 1 ja käesoleva lõike esimese lõigus ette nähtud kaitse tingimused. Liikmesriigid tagavad igal juhul, et võlausaldajatel oleks lubatud taotleda asjakohaselt haldus- või kohtuorganilt piisavaid tagatisi, kui nad suudavad usaldusväärselt näidata, et jagunemise tõttu on nende nõuete rahuldamine ohus ja et äriühingult ei ole saadud piisavaid tagatisi.

3.   Omandavad äriühingud vastutavad jaguneva äriühingu võlausaldaja nõude täitmata osa eest solidaarselt. Liikmesriigid võivad piirata seda vastutust üksnes äriühingutele jaotatud netovaraga, välja arvatud selle omandava äriühingu puhul, kuhu läks üle nimetatud kohustus. Käesolevat lõiget ei pea kohaldama, kui jagunemistehingu üle teostatakse artiklile 157 vastavat kohtulikku järelevalvet ja kui jaguneva äriühingu võlausaldajad, kes esindavad kolme neljandikku kõigi nõuete summast, või kõik teatavat liiki võlausaldajad on otsustanud loobuda nimetatud solidaarvastutuse nõudmisest artikli 157 lõike 1 punkti c kohaselt korraldatud koosolekul.

4.   Kohaldatakse artikli 99 lõiget 3.

5.   Ilma et see piiraks nende reeglite kohaldamist, millega reguleeritakse võlakirjade omanike kollektiivsete õiguste teostamist, kohaldatakse jagunemisel osalevate äriühingute võlakirjade omanike suhtes lõikeid 1–4, välja arvatud juhul, kui võlakirjade omanike koosolekul on jagunemine heaks kiidetud ja kui niisugune koosolek on liikmesriigi seadustes ette nähtud või kui jagunemise on heaks kiitnud iga võlakirjade omanik eraldi.

6.   Liikmesriikides võib sätestada, et omandavad äriühingud vastutavad solidaarselt jaguneva äriühingu kohustuste eest. Sel juhul ei pea neis liikmesriikides kohaldama lõikeid 1–5.

7.   Kui liikmesriigis ühitatakse lõigetes 1–5 ettenähtud võlausaldajate kaitse lõikes 6 nimetatud omandavate äriühingute solidaarvastutusega, võib solidaarvastutust seal piirata igale omandavale äriühingule jaotatud netovaraga.

Artikkel 147

Eriõigustega väärtpaberite, välja arvatud aktsiate omanike kaitse

Eriõigustega väärtpaberite, välja arvatud aktsiate omanikele tuleb omandavas äriühingus anda õigused, mis oleksid vähemalt võrdsed neil väärtpaberite omanikel jagunevas äriühingus olnud õigustega ning mille olemasolu saab jagunemislepingu projekti kohaselt tõendada nimetatud väärtpaberitega, välja arvatud juhul, kui nende õiguste muutumine on heaks kiidetud väärtpaberite omanike koosolekul ja kui niisugune koosolek on liikmesriigi seadustes ette nähtud või kui õiguste muutumise on heaks kiitnud iga väärtpaberite omanik eraldi või kui väärtpaberite omanikele on tagatud nende väärtpaberite tagasiostmine.

Artikkel 148

Dokumentide koostamine ja tõestamine juriidiliselt nõuetekohases vormis

Kui liikmesriigi seadused ei näe ette kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet jagunemise õiguspärasuse üle või kui niisugune järelevalve ei laiene kõigile õigustoimingutele, mida jagunemine nõuab, kohaldatakse artiklit 102.

Artikkel 149

Jagunemise jõustumine

Jagunemise jõustumise kuupäev määratakse kindlaks liikmesriigi õiguse kohaselt.

Artikkel 150

Jagunemise avalikustamine

1.   Jagunemine tuleb iga jagunemisel osaleva äriühingu suhtes avalikustada liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16.

2.   Omandav äriühing võib ise korraldada jaguneva äriühingu kohta käiva avalikustamise.

Artikkel 151

Jagunemise tagajärjed

1.   Jagunemine toob ipso jure ja samal ajal kaasa järgmised tagajärjed:

| a) | jaguneva äriühingu vara ja kohustused lähevad üle omandavatele äriühingutele nii jaguneva äriühingu ja omandavate äriühingute vahel kui ka kolmandate isikute suhtes; see üleminek leiab aset vara ja kohustuste üleandmisega vastavalt jagunemislepingu projektis või artikli 137 lõikes 3 kindlaksmääratud jaotusele; |
| --- | --- |

a)

jaguneva äriühingu vara ja kohustused lähevad üle omandavatele äriühingutele nii jaguneva äriühingu ja omandavate äriühingute vahel kui ka kolmandate isikute suhtes; see üleminek leiab aset vara ja kohustuste üleandmisega vastavalt jagunemislepingu projektis või artikli 137 lõikes 3 kindlaksmääratud jaotusele;

| b) | jaguneva äriühingu aktsionäridest saavad ühe või mitme omandava äriühingu aktsionärid vastavalt jagunemislepingu projektis kindlaksmääratud jaotusele; |
| --- | --- |

b)

jaguneva äriühingu aktsionäridest saavad ühe või mitme omandava äriühingu aktsionärid vastavalt jagunemislepingu projektis kindlaksmääratud jaotusele;

| c) | jagunev äriühing loetakse lõpetatuks. |
| --- | --- |

c)

jagunev äriühing loetakse lõpetatuks.

2.   Ühtegi omandava äriühingu aktsiat ei vahetata jaguneva äriühingu aktsiate vastu, mille omanik on:

| a) | omandav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid selle äriühingu huvides tegutsev isik, või |
| --- | --- |

a)

omandav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid selle äriühingu huvides tegutsev isik, või

| b) | jagunev äriühing ise või mõni enda nime all, kuid selle äriühingu huvides tegutsev isik. |
| --- | --- |

b)

jagunev äriühing ise või mõni enda nime all, kuid selle äriühingu huvides tegutsev isik.

3.   Eelmainitu ei piira liikmesriikide selliste õigusaktide kohaldamist, mille kohaselt jagunevalt äriühingult nõutakse eriliste vorminõuete täitmist, et teatav vara, õiguste ja kohustuste üleminek hakkaks kehtima kolmandate isikute suhtes. Omandav äriühing või omandavad äriühingud, kuhu jagunemislepingu projekti või artikli 137 lõike 3 kohaselt lähevad üle vara, õigused ja kohustused, võivad täita need vorminõuded ise; liikmesriikide seadustega võib siiski lubada jaguneval äriühingul jätkata nende vorminõuete täitmist piiratud aja jooksul, mis võib ainult erandjuhtudel olla pikem kui kuus kuud, arvates jagunemise jõustumise kuupäevast.

Artikkel 152

Jaguneva äriühingu haldus- või juhtorganite liikmete tsiviilvastutus

Liikmesriikide seadustes tuleb ette näha reeglid, mis reguleerivad jaguneva äriühingu haldus- või juhtorganite liikmete tsiviilvastutust selle äriühingu aktsionäride ees nende organite liikmete väära asjaajamise korral jagunemise ettevalmistamisel ja rakendamisel, ja jaguneva äriühingu kohta artiklis 142 nimetatud aruande koostanud ekspertide tsiviilvastutust nende ekspertide väära asjaajamise korral oma kohustuste täitmisel.

Artikkel 153

Jagunemise tühisuse tingimused

1.   Liikmesriikide õigusaktides võib ette näha jagunemise tühisuse tuvastamise normid üksnes järgmisi tingimusi arvestades:

| a) | tühisuse saab tuvastada ainult kohtuotsusega; |
| --- | --- |

a)

tühisuse saab tuvastada ainult kohtuotsusega;

| b) | jagunemise, mis on jõustunud vastavalt artiklile 149, võib tühistada ainult sel juhul, kui selle õiguspärasuse üle ei ole olnud kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet või kui selle dokumendid ei ole koostatud ega tõestatud juriidiliselt nõuetekohases vormis või kui tõendatakse, et üldkoosoleku otsus on liikmesriigi õiguse kohaselt tühine või tühistatav; |
| --- | --- |

b)

jagunemise, mis on jõustunud vastavalt artiklile 149, võib tühistada ainult sel juhul, kui selle õiguspärasuse üle ei ole olnud kohtu- või haldusvõimu ennetavat järelevalvet või kui selle dokumendid ei ole koostatud ega tõestatud juriidiliselt nõuetekohases vormis või kui tõendatakse, et üldkoosoleku otsus on liikmesriigi õiguse kohaselt tühine või tühistatav;

| c) | tühisuse tuvastamise menetlust ei alustata hiljem kui kuus kuud pärast seda, kui jagunemine on jõustunud selle isiku suhtes, kes väidab jagunemise olevat tühise, ega siis, kui puudus on kõrvaldatud; |
| --- | --- |

c)

tühisuse tuvastamise menetlust ei alustata hiljem kui kuus kuud pärast seda, kui jagunemine on jõustunud selle isiku suhtes, kes väidab jagunemise olevat tühise, ega siis, kui puudus on kõrvaldatud;

| d) | kui on võimalik kõrvaldada puudust, mille tõttu jagunemine võib osutuda tühiseks, peab kohus, kelle pädevusse asi kuulub, määrama jagunemisel osalevatele äriühingutele tähtaja olukorra lahendamiseks; |
| --- | --- |

d)

kui on võimalik kõrvaldada puudust, mille tõttu jagunemine võib osutuda tühiseks, peab kohus, kelle pädevusse asi kuulub, määrama jagunemisel osalevatele äriühingutele tähtaja olukorra lahendamiseks;

| e) | jagunemise tühistav kohtuotsus avaldatakse liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16; |
| --- | --- |

e)

jagunemise tühistav kohtuotsus avaldatakse liikmesriikide õigusaktides ettenähtud viisil kooskõlas artikliga 16;

| f) | kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt on kolmandal isikul lubatud niisugust kohtuotsust vaidlustada, võib ta teha seda kuue kuu jooksul arvates kohtuotsuse väljakuulutamisest I jaotise III peatükis ettenähtud viisil; |
| --- | --- |

f)

kui liikmesriigi õigusaktide kohaselt on kolmandal isikul lubatud niisugust kohtuotsust vaidlustada, võib ta teha seda kuue kuu jooksul arvates kohtuotsuse väljakuulutamisest I jaotise III peatükis ettenähtud viisil;

| g) | jagunemise tühistav kohtuotsus ei mõjuta iseenesest ei omandava äriühingu kohustuste kehtivust ega nende kohustuste kehtivust, mis on teistel selle äriühingu vastu, kui need kohustused on tekkinud enne kohtuotsuse väljakuulutamist ja pärast artiklis 149 osutatud kuupäeva; |
| --- | --- |

g)

jagunemise tühistav kohtuotsus ei mõjuta iseenesest ei omandava äriühingu kohustuste kehtivust ega nende kohustuste kehtivust, mis on teistel selle äriühingu vastu, kui need kohustused on tekkinud enne kohtuotsuse väljakuulutamist ja pärast artiklis 149 osutatud kuupäeva;

| h) | iga omandav äriühing vastutab kohustuste eest, mis tekivad jagunemise jõustumise kuupäeva ja jagunemise tühistava otsuse väljakuulutamise kuupäeva vahelisel ajal. Nende kohustuste eest vastutab ka jagunev äriühing; liikmesriikides võib sätestada, et vastutus piirduks netovara osaga, mis läks üle omandavale äriühingule, kelle tõttu tekkisid nimetatud kohustused. |
| --- | --- |

h)

iga omandav äriühing vastutab kohustuste eest, mis tekivad jagunemise jõustumise kuupäeva ja jagunemise tühistava otsuse väljakuulutamise kuupäeva vahelisel ajal. Nende kohustuste eest vastutab ka jagunev äriühing; liikmesriikides võib sätestada, et vastutus piirduks netovara osaga, mis läks üle omandavale äriühingule, kelle tõttu tekkisid nimetatud kohustused.

2.   Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist a võib liikmesriikide õigusaktides sätestada ka jagunemise tühisuse tuvastamise ametiasutuse poolt, kui seda otsust on võimalik vaidlustada kohtus. Analoogia põhjal kohaldatakse nende ametiasutuste suhtes käesoleva artikli lõike 1 punkti b ja punkte d–h. Sellist tühisuse tuvastamise menetlust ei või algatada hiljem kui kuus kuud pärast artiklis 149 osutatud kuupäeva.

3.   Eelmainitu ei mõjuta liikmesriikide selliste õigusaktide kohaldamist, mille alusel tuvastatakse jagunemise tühisus õiguspärasuse järelevalve raames.

Artikkel 154

Erand jaguneva äriühingu üldkoosoleku heakskiidu nõudest

Ilma et see piiraks artikli 140 kohaldamist, ei nõua liikmesriigid jagunemise heakskiitmist sellise jaguneva äriühingu üldkoosolekul, mille omandavate äriühingute käes on kõik jaguneva äriühingu aktsiad ja kõik väärtpaberid, mis annavad hääleõiguse jaguneva äriühingu üldkoosolekutel, ning kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:

| a) | iga jagunemisel osalev äriühing avaldab artiklis 138 ettenähtud teabe vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist; |
| --- | --- |

a)

iga jagunemisel osalev äriühing avaldab artiklis 138 ettenähtud teabe vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist;

| b) | vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist on tehingus osalevate äriühingute kõigil aktsionäridel õigus tutvuda artikli 143 lõikes 1 loetletud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist on tehingus osalevate äriühingute kõigil aktsionäridel õigus tutvuda artikli 143 lõikes 1 loetletud dokumentidega äriühingu registrijärgses asukohas;

| c) | kui jagunemise heakskiitmise otsustamiseks jaguneva äriühingu üldkoosolekut kokku ei kutsuta, kajastab artikli 141 lõikes 3 ettenähtud teave kõiki olulisi vara ja kohustusi puudutavaid muutusi, mis on aset leidnud pärast jagunemislepingu projekti koostamist. |
| --- | --- |

c)

kui jagunemise heakskiitmise otsustamiseks jaguneva äriühingu üldkoosolekut kokku ei kutsuta, kajastab artikli 141 lõikes 3 ettenähtud teave kõiki olulisi vara ja kohustusi puudutavaid muutusi, mis on aset leidnud pärast jagunemislepingu projekti koostamist.

Esimese lõigu punkti b suhtes kohaldatakse artikli 143 lõikeid 2, 3 ja 4 ning artiklit 144.

3. jagu

Jagunemine uute äriühingute asutamise teel

Artikkel 155

Mõiste „jagunemine uue äriühingu asutamise teel“

1.   „Jagunemine uue äriühingu asutamise teel“ tähendab käesolevas peatükis tehingut, mille puhul pärast äriühingu likvideerimismenetluseta lõpetamist antakse kogu selle vara ja kohustused üle uutele asutatavatele äriühingutele, mille vastu jaguneva äriühingu aktsionärid saavad omandavate äriühingute aktsiaid ja mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % saadud aktsiate nimiväärtusest, või kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestusväärtusest.

2.   Kohaldatakse artikli 90 lõiget 2.

Artikkel 156

Jaotumise teel jagunemise reeglite kohaldumine

1.   Ilma et see piiraks artiklite 11 ja 12 kohaldamist, kohaldatakse uute äriühingute asutamise teel jagunemise suhtes artikleid 137, 138, 139 ja artiklit 141, artikli 142 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 143–153. Selles kontekstis tuleb mõiste „jagunemisel osalevad äriühingud“ asendada mõistega „jagunev äriühing“ ning mõiste „omandavad äriühingud“ asendada mõistega „uued äriühingud“.

2.   Lisaks artikli 137 lõikes 2 nõutud teabele peab jagunemislepingu projektis olema märgitud iga uue äriühingu tüüp, ärinimi ja registrijärgne asukoht.

3.   Jagunemislepingu projekt, ja kui need on eraldi dokumendid, siis iga uue äriühingu asutamisleping või asutamislepingu projekt ning põhikiri või põhikirja projekt tuleb heaks kiita jaguneva äriühingu üldkoosolekul.

4.   Liikmesriigid ei kehtesta artiklites 141 ja 142 ning artikli 143 lõike 1 punktides c, d ja e sätestatud nõudeid, kui iga uue äriühingu aktsiad jaotatakse jaguneva äriühingu aktsionäride vahel proportsionaalselt nende osalusega selle äriühingu kapitalis.

4. jagu

Jagunemine kohtu järelevalve all

Artikkel 157

Jagunemine kohtu järelevalve all

1.   Liikmesriikides võib kohaldada lõiget 2, kui jagunemistehinguid tehakse kohtu järelevalve all, kes on pädev:

| a) | kutsuma kokku jaguneva äriühingu üldkoosolekut jagunemise üle otsustamiseks; |
| --- | --- |

a)

kutsuma kokku jaguneva äriühingu üldkoosolekut jagunemise üle otsustamiseks;

| b) | tagama, et kõigi jagunemisel osalevate äriühingute aktsionärid on kätte saanud vähemalt artiklis 143 nimetatud dokumendid või et need on neile aegsasti kättesaadavad enne jagunemise üle otsustava üldkoosoleku toimumise kuupäeva. Kui liikmesriigis järgitakse artiklit 140, peab omandavate äriühingute aktsionäridele olema antud küllaldane aeg teostada selle artikliga antud õigusi; |
| --- | --- |

b)

tagama, et kõigi jagunemisel osalevate äriühingute aktsionärid on kätte saanud vähemalt artiklis 143 nimetatud dokumendid või et need on neile aegsasti kättesaadavad enne jagunemise üle otsustava üldkoosoleku toimumise kuupäeva. Kui liikmesriigis järgitakse artiklit 140, peab omandavate äriühingute aktsionäridele olema antud küllaldane aeg teostada selle artikliga antud õigusi;

| c) | kutsuma kokku jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajate koosoleku jagunemise üle otsustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kutsuma kokku jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajate koosoleku jagunemise üle otsustamiseks;

| d) | tagama, et kõigi jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajad on kätte saanud vähemalt jagunemislepingu projekti või et see on neile aegsasti kättesaadav enne punktis b nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

d)

tagama, et kõigi jagunemisel osalevate äriühingute võlausaldajad on kätte saanud vähemalt jagunemislepingu projekti või et see on neile aegsasti kättesaadav enne punktis b nimetatud kuupäeva;

| e) | heaks kiitma jagunemislepingu projekti. |
| --- | --- |

e)

heaks kiitma jagunemislepingu projekti.

2.   Kui kohus teeb kindlaks, et lõike 1 punktides b ja d nimetatud tingimused on täidetud ja et aktsionäride ega võlausaldajate huve ei kahjustata, võib ta jagunemisel osalevad äriühingud vabastada järgmiste sätete kohaldamisest:

| a) | artikkel 138, tingimusel et artikli 146 lõikes 1 nimetatud võlausaldajate huvide kaitse piisav süsteem hõlmab kõiki nõudeid olenemata nende tekkimise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

artikkel 138, tingimusel et artikli 146 lõikes 1 nimetatud võlausaldajate huvide kaitse piisav süsteem hõlmab kõiki nõudeid olenemata nende tekkimise kuupäevast;

| b) | artikli 140 punktides a ja b osutatud tingimused, kui liikmesriik kasutab artiklis 140 ette nähtud võimalust; |
| --- | --- |

b)

artikli 140 punktides a ja b osutatud tingimused, kui liikmesriik kasutab artiklis 140 ette nähtud võimalust;

| c) | artikkel 143, selles artiklis nimetatud dokumentidega tutvumiseks ettenähtud aja ja viisi suhtes. |
| --- | --- |

c)

artikkel 143, selles artiklis nimetatud dokumentidega tutvumiseks ettenähtud aja ja viisi suhtes.

5. jagu

Muud jagunemisena käsitatavad tehingud

Artikkel 158

Jagunemised, kus juurdemaksed ületavad 10 %

Kui liikmesriigi seadustes lubatakse mõne artiklis 135 nimetatud tehingu puhul 10 % ületavad juurdemakseid, kohaldatakse käesoleva peatüki 2., 3. ja 4. jagu.

Artikkel 159

Jagunemised ilma jaguneva äriühingu lõpetamiseta

Kui liikmesriigi seadustes lubatakse mõne artiklis 135 nimetatud tehingu käigus jaguneva äriühingu lõpetamata jätmist, kohaldatakse käesoleva peatüki 2., 3. ja 4. jagu, välja arvatud artikli 151 lõike 1 punkt c.

6. jagu

Kohaldamise kord

Artikkel 160

Üleminekusätted

Liikmesriigid ei pea artikleid 146 ja 147 kohaldama vahetusvõlakirjade ja teiste aktsiateks vahetatavate väärtpaberite omanike suhtes, kui direktiivi 82/891/EMÜ artikli 26 lõikes 1 või 2 osutatud õigus- ja haldusnormide jõustumise ajal oli nende omanike staatus väljalasketingimustes eelnevalt kindlaks määratud äriühingute jagunemist arvesse võttes.

III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 161

Andmekaitse

Käesoleva direktiivi raames peab isikuandmete töötlemine toimuma vastavalt direktiivile 95/46/EÜ (36).

36

Artikkel 162

Sidestatud registrite süsteemi aruanne ja seda käsitlev korrapärane dialoog ning läbivaatamine

1.   Hiljemalt 8. juunil 2022 avaldab komisjon aruande registrite sidestamise süsteemi toimimise kohta, käsitledes eelkõige selle tehnilist käitamist ja finantsaspekte.

2.   Aruandele lisatakse, kui see on asjakohane, ettepanekud käesoleva direktiivi nende sätete muutmiseks, mis käsitlevad registrite sidestamise süsteemi.

3.   Komisjoni ja liikmesriikide esindajad tulevad korrapäraselt asjakohases foorumis kokku, et arutada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jäävaid küsimusi, mis puudutavad sidestatud registrite süsteemi toimimist.

4.   Komisjon vaatab 30. juuniks 2016 läbi selliste sätete toimimise, mis käsitlevad ühinemise ja jagunemise korral kehtivaid aruandlus- ja dokumenteerimisnõudeid ning mida on muudetud või mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/109/EÜ, (37) eelkõige nende mõju äriühingute halduskoormuse vähendamisele, võttes arvesse nende kohaldamisel saadud kogemusi, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, vajaduse korral koos ettepanekutega nimetatud sätete muutmiseks.

Artikkel 163

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 25 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 25 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 25 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

Artikkel 164

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 165

Õigusaktide edastamine

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 166

Kehtetuks tunnistamine

Direktiivid 82/891/EMÜ, 89/666/EMÜ, 2005/56/EÜ, 2009/101/EÜ, 2011/35/EL ning 2012/30/EL, mida on muudetud III lisa A osas osutatud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas osutatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 167

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 168

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 14. juuni 2017

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

H. DALLI

---

(1)  
  ELT C 264, 20.7.2016, lk 82.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. mai 2017. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Kuues nõukogu 17. detsembri 1982. aasta direktiiv 82/891/EMÜ, mis käsitleb aktsiaseltside jagunemist lähtuvalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktist g (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47).

3

(4)  Üheteistkümnes nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/666/EMÜ avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005 direktiiv 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/101/EÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (ELT L 258, 1.10.2009, lk 11).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/35/EL, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist (ELT L 110, 29.4.2011, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/30/EL tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (ELT L 315, 14.11.2012, lk 74).

8

(9)  Vt III lisa A osa.

9

(10)  Esimene nõukogu 9. märtsi 1968. aasta direktiiv 68/151/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8).

10

(11)  
  ELT C 75, 31.3.2009, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta direktiiv 2012/17/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas (ELT L 156, 16.6.2012, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

17

(18)  Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).

20

(21)  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

25

(26)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

26

(27)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

30

(31)  Nõukogu 13. veebruari 1989. aasta direktiiv 89/117/EMÜ väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40).

31

(32)  Neljas nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

33

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määrusi (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

34

(35)  Teine nõukogu 13. detsembri 1976. aasta direktiiv 77/91/EMÜ tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1).

35

(36)  Direktiiv 95/46/EÜ tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse alates 25. maist 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiv 2009/109/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral (ELT L 259, 2.10.2009, lk 14).

37

---

I LISA

ARTIKLI 2 LÕIGETES 1 JA 2, ARTIKLI 44 LÕIGETES 1 JA 2, ARTIKLI 45 LÕIKES 2, ARTIKLI 87 LÕIGETES 1 JA 2 NING ARTIKLI 135 LÕIKES 1 OSUTATUD LIIKI ÄRIÜHINGUD

| — | Belgias:
  société anonyme/naamloze vennootschap; |
| --- | --- |

—

Belgias:

société anonyme/naamloze vennootschap;

| — | Bulgaarias:
  акционерно дружество; |
| --- | --- |

—

Bulgaarias:

акционерно дружество;

| — | Tšehhi Vabariigis:
  akciová společnost; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis:

akciová společnost;

| — | Taanis:
  aktieselskab; |
| --- | --- |

—

Taanis:

aktieselskab;

| — | Saksamaal:
  Aktiengesellschaft; |
| --- | --- |

—

Saksamaal:

Aktiengesellschaft;

| — | Eestis:
  aktsiaselts; |
| --- | --- |

—

Eestis:

aktsiaselts;

| — | Iirimaal:
  cuideachta phoiblí faoi theorainn scaireanna/public company limited by shares,
  cuideachta phoiblí faoi theorainn ráthaíochta agus a bhfuil scairchaipiteal aici/public company limited by guarantee and having a share capital; |
| --- | --- |

—

Iirimaal:

cuideachta phoiblí faoi theorainn scaireanna/public company limited by shares,

cuideachta phoiblí faoi theorainn ráthaíochta agus a bhfuil scairchaipiteal aici/public company limited by guarantee and having a share capital;

| — | Kreekas:
  ανώνυμη εταιρεία; |
| --- | --- |

—

Kreekas:

ανώνυμη εταιρεία;

| — | Hispaanias:
  sociedad anónima; |
| --- | --- |

—

Hispaanias:

sociedad anónima;

| — | Prantsusmaal:
  société anonyme; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaal:

société anonyme;

| — | Horvaatias:
  dioničko društvo; |
| --- | --- |

—

Horvaatias:

dioničko društvo;

| — | Itaalias:
  società per azioni; |
| --- | --- |

—

Itaalias:

società per azioni;

| — | Küprosel:
  δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές,
  δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο; |
| --- | --- |

—

Küprosel:

δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές,

δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο;

| — | Lätis:
  akciju sabiedrība; |
| --- | --- |

—

Lätis:

akciju sabiedrība;

| — | Leedus:
  akcinė bendrovė; |
| --- | --- |

—

Leedus:

akcinė bendrovė;

| — | Luksemburgis:
  société anonyme; |
| --- | --- |

—

Luksemburgis:

société anonyme;

| — | Ungaris:
  nyilvánosan működő részvénytársaság; |
| --- | --- |

—

Ungaris:

nyilvánosan működő részvénytársaság;

| — | Maltal:
  kumpanija pubblika ta' responsabbiltà limitata/public limited liability company; |
| --- | --- |

—

Maltal:

kumpanija pubblika ta' responsabbiltà limitata/public limited liability company;

| — | Hollandis:
  naamloze vennootschap; |
| --- | --- |

—

Hollandis:

naamloze vennootschap;

| — | Austrias:
  Aktiengesellschaft; |
| --- | --- |

—

Austrias:

Aktiengesellschaft;

| — | Poolas:
  spółka akcyjna; |
| --- | --- |

—

Poolas:

spółka akcyjna;

| — | Portugalis:
  sociedade anónima; |
| --- | --- |

—

Portugalis:

sociedade anónima;

| — | Rumeenias:
  societate pe acțiuni; |
| --- | --- |

—

Rumeenias:

societate pe acțiuni;

| — | Sloveenias:
  delniška družba; |
| --- | --- |

—

Sloveenias:

delniška družba;

| — | Slovakkias:
  akciová spoločnost'; |
| --- | --- |

—

Slovakkias:

akciová spoločnost';

| — | Soomes:
  julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag; |
| --- | --- |

—

Soomes:

julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag;

| — | Rootsis:
  aktiebolag; |
| --- | --- |

—

Rootsis:

aktiebolag;

| — | Ühendkuningriigis:
  public company limited by shares,
  public company limited by guarantee and having a share capital. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigis:

public company limited by shares,

public company limited by guarantee and having a share capital.

---

II LISA

ARTIKLI 7 LÕIKES 1, ARTIKLIS 13, ARTIKLI 29 LÕIKES 1, ARTIKLI 36 LÕIKES 1, ARTIKLI 67 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 119 LÕIKE 1 PUNKTIS a OSUTATUD LIIKI ÄRIÜHINGUD

| — | Belgias:
  naamloze vennootschap / société anonyme,
  commanditaire vennootschap op aandelen / société en commandite par actions,
  personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société de personnes à responsabilité limitée; |
| --- | --- |

—

Belgias:

naamloze vennootschap / société anonyme,

commanditaire vennootschap op aandelen / société en commandite par actions,

personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société de personnes à responsabilité limitée;

| — | Bulgaarias:
  акционерно дружество, дружество с ограничена отговорност, командитно дружество с акции; |
| --- | --- |

—

Bulgaarias:

акционерно дружество, дружество с ограничена отговорност, командитно дружество с акции;

| — | Tšehhi Vabariigis:
  společnost s ručením omezeným, akciová společnost; |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariigis:

společnost s ručením omezeným, akciová společnost;

| — | Taanis:
  aktieselskab, kommanditaktieselskab, anpartsselskab; |
| --- | --- |

—

Taanis:

aktieselskab, kommanditaktieselskab, anpartsselskab;

| — | Saksamaal:
  die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung; |
| --- | --- |

—

Saksamaal:

die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

| — | Eestis:
  aktsiaselts, osaühing; |
| --- | --- |

—

Eestis:

aktsiaselts, osaühing;

| — | Iirimaal:
  cuideachtaí atá corpraithe faoi dhliteanas teoranta/companies incorporated with limited liability; |
| --- | --- |

—

Iirimaal:

cuideachtaí atá corpraithe faoi dhliteanas teoranta/companies incorporated with limited liability;

| — | Kreekas:
  ανώνυμη εταιρία, εταιρία περιορισμένης ευθύνης, ετερόρρυθμη κατά μετοχές εταιρία; |
| --- | --- |

—

Kreekas:

ανώνυμη εταιρία, εταιρία περιορισμένης ευθύνης, ετερόρρυθμη κατά μετοχές εταιρία;

| — | Hispaanias:
  la sociedad anónima, la sociedad comanditaria por acciones, la sociedad de responsabilidad limitada; |
| --- | --- |

—

Hispaanias:

la sociedad anónima, la sociedad comanditaria por acciones, la sociedad de responsabilidad limitada;

| — | Prantsusmaal:
  société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée, société par actions simplifiée; |
| --- | --- |

—

Prantsusmaal:

société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée, société par actions simplifiée;

| — | Horvaatias:
  dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću; |
| --- | --- |

—

Horvaatias:

dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću;

| — | Itaalias:
  società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata; |
| --- | --- |

—

Itaalias:

società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata;

| — | Küprosel:
  δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, ιδιωτικές εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση; |
| --- | --- |

—

Küprosel:

δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, ιδιωτικές εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση;

| — | Lätis:
  akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, komanditsabiedrība; |
| --- | --- |

—

Lätis:

akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, komanditsabiedrība;

| — | Leedus:
  akcinė bendrovė, uždaroji akcinė bendrovė; |
| --- | --- |

—

Leedus:

akcinė bendrovė, uždaroji akcinė bendrovė;

| — | Luksemburgis:
  société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée; |
| --- | --- |

—

Luksemburgis:

société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée;

| — | Ungaris:
  részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság; |
| --- | --- |

—

Ungaris:

részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság;

| — | Maltal:
  kumpannija pubblika/public limited liability company,
  kumpannija privata/private limited liability company; |
| --- | --- |

—

Maltal:

kumpannija pubblika/public limited liability company,

kumpannija privata/private limited liability company;

| — | Hollandis:
  naamloze vennootschap, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid; |
| --- | --- |

—

Hollandis:

naamloze vennootschap, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid;

| — | Austrias:
  die Aktiengesellschaft, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung; |
| --- | --- |

—

Austrias:

die Aktiengesellschaft, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

| — | Poolas:
  spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, spółka komandytowo-akcyjna, spółka akcyjna; |
| --- | --- |

—

Poolas:

spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, spółka komandytowo-akcyjna, spółka akcyjna;

| — | Portugalis:
  sociedade anónima de responsabilidade limitada, sociedade em comandita por ações, sociedade por quotas de responsabilidade limitada; |
| --- | --- |

—

Portugalis:

sociedade anónima de responsabilidade limitada, sociedade em comandita por ações, sociedade por quotas de responsabilidade limitada;

| — | Rumeenias:
  societate pe acțiuni, societate cu răspundere limitată, societate în comandită pe acțiuni; |
| --- | --- |

—

Rumeenias:

societate pe acțiuni, societate cu răspundere limitată, societate în comandită pe acțiuni;

| — | Sloveenias:
  delniška družba, družba z omejeno odgovornostjo, komaditna delniška družba; |
| --- | --- |

—

Sloveenias:

delniška družba, družba z omejeno odgovornostjo, komaditna delniška družba;

| — | Slovakkias:
  akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným; |
| --- | --- |

—

Slovakkias:

akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným;

| — | Soomes:
  yksityinen osakeyhtiö/privat aktiebolag,
  julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag; |
| --- | --- |

—

Soomes:

yksityinen osakeyhtiö/privat aktiebolag,

julkinen osakeyhtiö/publikt aktiebolag;

| — | Rootsis:
  aktiebolag; |
| --- | --- |

—

Rootsis:

aktiebolag;

| — | Ühendkuningriigis:
  companies incorporated with limited liability. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigis:

companies incorporated with limited liability.

---

III LISA

A OSA

KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID KOOS HILISEMATE MUUDATUSTEGA

(OSUTATUD ARTIKLIS 166)

| Nõukogu direktiiv 82/891/EMÜ
  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47). |
| --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/63/EÜ
  (ELT L 300, 17.11.2007, lk 47). | Artikkel 3 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/109/EÜ
  (ELT L 259, 2.10.2009, lk 14). | Artikkel 3 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL
  (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | Artikkel 116 |
| Nõukogu direktiiv 89/666/EMÜ
  (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL
  (ELT L 156, 16.6.2012, lk 1). | Artikkel 1 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ
  (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/109/EÜ
  (ELT L 259, 2.10.2009, lk 14). | Artikkel 4 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL
  (ELT L 156, 16.6.2012, lk 1). | Artikkel 2 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL
  (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | Artikkel 120 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/101/EÜ
  (ELT L 258, 1.10.2009, lk 11). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL
  (ELT L 156, 16.6.2012, lk 1). | Artikkel 3 |
| Nõukogu direktiiv 2013/24/EL
  (ELT L 158, 10.6.2013, lk 365). | Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 1 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/35/EL
  (ELT L 110, 29.4.2011, lk 1). |
| Nõukogu direktiiv 2013/24/EL
  (ELT L 158, 10.6.2013, lk 365). | Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 3 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL
  (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | Artikkel 122 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/30/EL
  (ELT L 315, 14.11.2012, lk 74). |
| Nõukogu direktiiv 2013/24/EL
  (ELT L 158, 10.6.2013, lk 365). | Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 4 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL
  (ELT L 173, 12.6.2014, lk 190). | Artikkel 123 |

Nõukogu direktiiv 82/891/EMÜ

(EÜT L 378, 31.12.1982, lk 47).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/63/EÜ

(ELT L 300, 17.11.2007, lk 47).

Artikkel 3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/109/EÜ

(ELT L 259, 2.10.2009, lk 14).

Artikkel 3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL

(ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

Artikkel 116

Nõukogu direktiiv 89/666/EMÜ

(EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL

(ELT L 156, 16.6.2012, lk 1).

Artikkel 1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/56/EÜ

(ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/109/EÜ

(ELT L 259, 2.10.2009, lk 14).

Artikkel 4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL

(ELT L 156, 16.6.2012, lk 1).

Artikkel 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL

(ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

Artikkel 120

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/101/EÜ

(ELT L 258, 1.10.2009, lk 11).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL

(ELT L 156, 16.6.2012, lk 1).

Artikkel 3

Nõukogu direktiiv 2013/24/EL

(ELT L 158, 10.6.2013, lk 365).

Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/35/EL

(ELT L 110, 29.4.2011, lk 1).

Nõukogu direktiiv 2013/24/EL

(ELT L 158, 10.6.2013, lk 365).

Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL

(ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

Artikkel 122

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/30/EL

(ELT L 315, 14.11.2012, lk 74).

Nõukogu direktiiv 2013/24/EL

(ELT L 158, 10.6.2013, lk 365).

Artikkel 1 ja lisa A osa punkt 4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/59/EL

(ELT L 173, 12.6.2014, lk 190).

Artikkel 123

B OSA

LIIKMESRIIGI ÕIGUSESSE ÜLEVÕTMISE JA KOHALDAMISE TÄHTPÄEVAD

(OSUTATUD ARTIKLIS 166)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev | Kohaldamise alguskuupäev |
| --- | --- | --- |
| 82/891/EMÜ | 1. jaanuar 1986 | — |
| 89/666/EMÜ | 1. jaanuar 1992 | 1. jaanuar 1993 (1) |
| 2005/56/EÜ | 15. detsember 2007 | — |
| 2007/63/EÜ | 31. detsember 2008 | — |
| 2009/109/EÜ | 30. juuli 2011 | — |
| 2012/17/EL | 7. juuli 2014 (2) | — |
| 2013/24/EL | 1. juuli 2013 | — |
| 2014/59/EL | 31. detsember 2014 | 1. jaanuar 2015 (3) |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

Kohaldamise alguskuupäev

82/891/EMÜ

1. jaanuar 1986

—

89/666/EMÜ

1. jaanuar 1992

1. jaanuar 1993 (1)

2005/56/EÜ

15. detsember 2007

—

2007/63/EÜ

31. detsember 2008

—

2009/109/EÜ

30. juuli 2011

—

2012/17/EL

7. juuli 2014 (2)

—

2013/24/EL

1. juuli 2013

—

2014/59/EL

31. detsember 2014

1. jaanuar 2015 (3)

---

(1)  Vastavalt direktiivi 89/666/EÜ artikli 16 lõikele 2 peavad liikmesriigid sätestama, et lõikes 1 osutatud sätted hakkavad kehtima 1. jaanuaril 1993 ning raamatupidamisdokumentide osas kohaldatakse neid esimest korda majandusaasta suhtes, mis algab 1. jaanuaril 1993 või 1993. aasta jooksul.

(2)  Vastavalt direktiivi 2012/17/EL artikli 5 lõikele 2 peavad liikmesriigid hiljemalt 8. juunil 2017 vastu võtma ja avaldama sätted, mis on vajalikud järgimaks:

| — | artikli 1 lõikeid 3 ja 4 ning direktiivi 89/666/EMÜ artiklit 5a, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõikeid 3 ja 4 ning direktiivi 89/666/EMÜ artiklit 5a,

| — | direktiivi 2005/56/EÜ artiklit 13, |
| --- | --- |

—

direktiivi 2005/56/EÜ artiklit 13,

| — | direktiivi 2009/101/EÜ artikli 3 lõike 1 teist lõiku, artikleid 3b, 3c ja 3d ning artikli 4a lõikeid 3–5, ning neid kohaldama. |
| --- | --- |

—

direktiivi 2009/101/EÜ artikli 3 lõike 1 teist lõiku, artikleid 3b, 3c ja 3d ning artikli 4a lõikeid 3–5, ning neid kohaldama.

(3)  Vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 130 lõike 1 kolmandale lõigule peavad liikmesriigid IV jaotise IV peatüki 5. jao täitmiseks vastu võetud norme kohaldama hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016.

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 82/891/EMÜ | Direktiiv 89/666/EMÜ | Direktiiv 2005/56/EÜ | Direktiiv 2009/101/EÜ | Direktiiv 2011/35/EL | Direktiiv 2012/30/EL | Käesolev direktiiv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | — | — | — | — | — | Artikkel 1 |
| Artikkel 1 | | | | | | Artikkel 135 |
| Artikkel 2 | | | | | | Artikkel 136 |
| Artikli 3 lõiked 1 ja 2 | | | | | | Artikli 137 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 3 lõike 3 punkt a | | | | | | Artikli 137 lõike 3 esimene lõik |
| Artikli 3 lõike 3 punkt b | | | | | | Artikli 137 lõike 3 teine lõik |
| Artikkel 4 | | | | | | Artikkel 138 |
| Artikkel 5 | | | | | | Artikkel 139 |
| Artikkel 6 | | | | | | Artikkel 140 |
| Artikkel 7 | | | | | | Artikkel 141 |
| Artikkel 8 | | | | | | Artikkel 142 |
| Artikkel 9 | | | | | | Artikkel 143 |
| Artikkel 10 | | | | | | Artikkel 144 |
| Artikkel 11 | | | | | | Artikkel 145 |
| Artikkel 12 | | | | | | Artikkel 146 |
| Artikkel 13 | | | | | | Artikkel 147 |
| Artikkel 14 | | | | | | Artikkel 148 |
| Artikkel 15 | | | | | | Artikkel 149 |
| Artikkel 16 | | | | | | Artikkel 150 |
| Artikkel 17 | | | | | | Artikkel 151 |
| Artikkel 18 | | | | | | Artikkel 152 |
| Artikkel 19 | | | | | | Artikkel 153 |
| Artikli 20 punktid a ja b | | | | | | Artikli 154 punktid a ja b |
| Artikli 20 punkt d | | | | | | Artikli 154 punkt c |
| Artikkel 21 | | | | | | Artikkel 155 |
| Artikli 22 lõiked 1, 2 ja 3 | | | | | | Artikli 156 lõiked 1, 2 ja 3 |
| Artikli 22 lõige 5 | | | | | | Artikli 156 lõige 4 |
| Artikkel 23 | | | | | | Artikkel 157 |
| Artikkel 24 | | | | | | Artikkel 158 |
| Artikkel 25 | | | | | | Artikkel 159 |
| Artikli 26 lõige 1 | | | | | | — |
| Artikli 26 lõige 2 | | | | | | Artikli 160 lõige 1 |
| Artikli 26 lõige 3 | | | | | | — |
| Artikli 26 lõige 4 | | | | | | Artikli 160 lõige 2 |
| Artikli 26 lõige 5 | | | | | | — |
| Artikkel 27 | | | | | | — |
| | Artikkel 1 | | | | | Artikkel 29 |
| | Artikkel 2 | | | | | Artikkel 30 |
| | Artikkel 3 | | | | | Artikkel 31 |
| | Artikkel 4 | | | | | Artikkel 32 |
| | Artikkel 5 | | | | | Artikkel 33 |
| | — | | | | | Artikli 34 lõige 1 |
| | Artikli 5a lõiked 1, 2 ja 3 | | | | | Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3 |
| | Artikli 33 lõige 1 |
| | Artikli 5a lõige 4 | | | | | Artikli 34 lõige 2 |
| | Artikli 5a lõige 5 | | | | | Artikli 34 lõige 3 |
| | Artikkel 6 | | | | | Artikkel 35 |
| | Artikkel 7 | | | | | Artikkel 36 |
| | Artikkel 8 | | | | | Artikkel 37 |
| | Artikkel 9 | | | | | Artikkel 38 |
| | Artikkel 10 | | | | | Artikkel 39 |
| | Artikkel 11 | | | | | — |
| | Artikkel 11a | | | | | Artikkel 161 |
| | Artikkel 12 | | | | | Artikkel 40 |
| | Artikkel 13 | | | | | Artikkel 41 |
| | Artikkel 14 | | | | | Artikkel 42 |
| | Artikkel 15 | | | | | — |
| | Artikkel 16 | | | | | — |
| | Artikkel 17 | | | | | Artikkel 43 |
| | Artikkel 18 | | | | | — |
| | | Artikkel 1 | | | | Artikkel 118 |
| | | Artikkel 2 | | | | Artikkel 119 |
| | | Artikkel 3 | | | | Artikkel 120 |
| | | Artikkel 4 | | | | Artikkel 121 |
| | | Artikkel 5 | | | | Artikkel 122 |
| | | Artikkel 6 | | | | Artikkel 123 |
| | | Artikkel 7 | | | | Artikkel 124 |
| | | Artikkel 8 | | | | Artikkel 125 |
| | | Artikkel 9 | | | | Artikkel 126 |
| | | Artikkel 10 | | | | Artikkel 127 |
| | | Artikkel 11 | | | | Artikkel 128 |
| | | Artikkel 12 | | | | Artikkel 129 |
| | | Artikkel 13 | | | | Artikkel 130 |
| | | Artikkel 14 | | | | Artikkel 131 |
| | | Artikkel 15 | | | | Artikkel 132 |
| | | Artikkel 16 | | | | Artikkel 133 |
| | | Artikkel 17 | | | | Artikkel 134 |
| | | Artikkel 17a | | | | Artikkel 161 |
| | | Artikkel 18 | | | | |
| | | Artikkel 19 | | | | — |
| | | Artikkel 20 | | | | — |
| | | Artikkel 21 | | | | — |
| | | | Artikkel 1 | | | II lisa |
| | | | Artikkel 2 | | | Artikkel 14 |
| | | | Artikkel 2a | | | Artikkel 15 |
| | | | Artikkel 3 | | | Artikkel 16 |
| | | | Artikkel 3a | | | Artikkel 17 |
| | | | Artikkel 3b | | | Artikkel 18 |
| | | | Artikkel 3c | | | Artikkel 19 |
| | | | Artikkel 3d | | | Artikkel 20 |
| | | | Artikkel 4 | | | Artikkel 21 |
| | | | Artikkel 4a | | | Artikkel 22 |
| | | | Artikkel 4b | | | Artikkel 23 |
| | | | Artikli 4c esimene ja teine lõik | | | Artikli 24 esimene ja teine lõik |
| | | | Artikli 4c kolmas lõik | | | — |
| | | | Artikkel 4d | | | Artikkel 25 |
| | | | Artikkel 4e | | | Artikkel 165 |
| | | | Artikkel 5 | | | Artikkel 26 |
| | | | Artikkel 6 | | | Artikkel 27 |
| | | | Artikkel 7 | | | Artikkel 28 |
| | | | Artikkel 7a | | | Artikkel 161 |
| | | | — | | | Artikli 7 lõige 1 |
| | | | Artikkel 8 | | | Artikli 7 lõige 2 |
| | | | Artikkel 9 | | | Artikkel 8 |
| | | | Artikkel 10 | | | Artikkel 9 |
| | | | Artikkel 11 | | | Artikkel 10 |
| | | | Artikkel 12 | | | Artikkel 11 |
| | | | Artikkel 13 | | | Artikkel 12 |
| | | | Artikkel 13a | | | Artikkel 163 |
| | | | Artikkel 14 | | | — |
| | | | Artikkel 15 | | | — |
| | | | Artikkel 16 | | | — |
| | | | Artikkel 17 | | | — |
| | | | Artikkel 18 | | | — |
| | | | I lisa | | | — |
| | | | II lisa | | | — |
| | | | | Artikkel 1 | | Artikkel 87 |
| | | | | Artikkel 2 | | Artikkel 88 |
| | | | | Artikkel 3 | | Artikkel 89 |
| | | | | Artikkel 4 | | Artikkel 90 |
| | | | | Artikkel 5 | | Artikkel 91 |
| | | | | Artikkel 6 | | Artikkel 92 |
| | | | | Artikkel 7 | | Artikkel 93 |
| | | | | Artikkel 8 | | Artikkel 94 |
| | | | | Artikkel 9 | | Artikkel 95 |
| | | | | Artikkel 10 | | Artikkel 96 |
| | | | | Artikkel 11 | | Artikkel 97 |
| | | | | Artikkel 12 | | Artikkel 98 |
| | | | | Artikkel 13 | | Artikkel 99 |
| | | | | Artikkel 14 | | Artikkel 100 |
| | | | | Artikkel 15 | | Artikkel 101 |
| | | | | Artikkel 16 | | Artikkel 102 |
| | | | | Artikkel 17 | | Artikkel 103 |
| | | | | Artikkel 18 | | Artikkel 104 |
| | | | | Artikkel 19 | | Artikkel 105 |
| | | | | Artikkel 20 | | Artikkel 106 |
| | | | | Artikkel 21 | | Artikkel 107 |
| | | | | Artikkel 22 | | Artikkel 108 |
| | | | | Artikkel 23 | | Artikkel 109 |
| | | | | Artikkel 24 | | Artikkel 110 |
| | | | | Artikkel 25 | | Artikkel 111 |
| | | | | Artikkel 26 | | Artikkel 112 |
| | | | | Artikkel 27 | | Artikkel 113 |
| | | | | Artikkel 28 | | Artikkel 114 |
| | | | | Artikkel 29 | | Artikkel 115 |
| | | | | Artikkel 30 | | Artikkel 116 |
| | | | | Artikkel 31 | | Artikkel 117 |
| | | | | Artikkel 32 | | — |
| | | | | Artikkel 33 | | — |
| | | | | Artikkel 34 | | — |
| | | | | I lisa | | — |
| | | | | II lisa | | — |
| | | | | | Artikli 1 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| | Artikli 44 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 2 lõige 2 |
| | Artikli 44 lõige 2 |
| | | | | | Artikkel 2 | Artikkel 3 |
| | | | | | Artikkel 3 | Artikkel 4 |
| | | | | | Artikkel 4 | Artikkel 5 |
| | | | | | Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| | | | | | — | Artikkel 43 |
| | | | | | Artikkel 6 | Artikkel 45 |
| | | | | | Artikkel 7 | Artikkel 46 |
| | | | | | Artikkel 8 | Artikkel 47 |
| | | | | | Artikkel 9 | Artikkel 48 |
| | | | | | Artikkel 10 | Artikkel 49 |
| | | | | | Artikkel 11 | Artikkel 50 |
| | | | | | Artikkel 12 | Artikkel 51 |
| | | | | | Artikkel 13 | Artikkel 52 |
| | | | | | Artikkel 14 | Artikkel 53 |
| | | | | | Artikkel 15 | Artikkel 54 |
| | | | | | Artikkel 16 | Artikkel 55 |
| | | | | | Artikkel 17 | Artikkel 56 |
| | | | | | Artikkel 18 | Artikkel 57 |
| | | | | | Artikkel 19 | Artikkel 58 |
| | | | | | Artikkel 20 | Artikkel 59 |
| | | | | | Artikkel 21 | Artikkel 60 |
| | | | | | Artikkel 22 | Artikkel 61 |
| | | | | | Artikkel 23 | Artikkel 62 |
| | | | | | Artikkel 24 | Artikkel 63 |
| | | | | | Artikkel 25 | Artikkel 64 |
| | | | | | Artikkel 26 | Artikkel 65 |
| | | | | | Artikkel 27 | Artikkel 66 |
| | | | | | Artikkel 28 | Artikkel 67 |
| | | | | | Artikkel 29 | Artikkel 68 |
| | | | | | Artikkel 30 | Artikkel 69 |
| | | | | | Artikkel 31 | Artikkel 70 |
| | | | | | Artikkel 32 | Artikkel 71 |
| | | | | | Artikkel 33 | Artikkel 72 |
| | | | | | Artikkel 34 | Artikkel 73 |
| | | | | | Artikkel 35 | Artikkel 74 |
| | | | | | Artikkel 36 | Artikkel 75 |
| | | | | | Artikkel 37 | Artikkel 76 |
| | | | | | Artikkel 38 | Artikkel 77 |
| | | | | | Artikkel 39 | Artikkel 78 |
| | | | | | Artikkel 40 | Artikkel 79 |
| | | | | | Artikkel 41 | Artikkel 80 |
| | | | | | Artikkel 42 | Artikkel 81 |
| | | | | | Artikkel 43 | Artikkel 82 |
| | | | | | Artikkel 44 | Artikkel 83 |
| | | | | | Artikkel 45 | Artikkel 84 |
| | | | | | Artikkel 46 | Artikkel 85 |
| | | | | | Artikli 47 lõige 1 | Artikkel 86 |
| | | | | | Artikli 47 lõige 2 | Artikkel 165 |
| | | | | | Artikkel 48 | — |
| | | | | | — | Artikkel 166 |
| | | | | | Artikkel 49 | Artikkel 167 |
| | | | | | Artikkel 50 | Artikkel 168 |
| | | | | | I lisa | I lisa |
| | | | | | II lisa | — |
| | | | | | III lisa | — |
| | | | | | — | III lisa |
| | | | | | — | IV lisa |

Direktiiv 82/891/EMÜ

Direktiiv 89/666/EMÜ

Direktiiv 2005/56/EÜ

Direktiiv 2009/101/EÜ

Direktiiv 2011/35/EL

Direktiiv 2012/30/EL

Käesolev direktiiv

—

—

—

—

—

—

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 135

Artikkel 2

Artikkel 136

Artikli 3 lõiked 1 ja 2

Artikli 137 lõiked 1 ja 2

Artikli 3 lõike 3 punkt a

Artikli 137 lõike 3 esimene lõik

Artikli 3 lõike 3 punkt b

Artikli 137 lõike 3 teine lõik

Artikkel 4

Artikkel 138

Artikkel 5

Artikkel 139

Artikkel 6

Artikkel 140

Artikkel 7

Artikkel 141

Artikkel 8

Artikkel 142

Artikkel 9

Artikkel 143

Artikkel 10

Artikkel 144

Artikkel 11

Artikkel 145

Artikkel 12

Artikkel 146

Artikkel 13

Artikkel 147

Artikkel 14

Artikkel 148

Artikkel 15

Artikkel 149

Artikkel 16

Artikkel 150

Artikkel 17

Artikkel 151

Artikkel 18

Artikkel 152

Artikkel 19

Artikkel 153

Artikli 20 punktid a ja b

Artikli 154 punktid a ja b

Artikli 20 punkt d

Artikli 154 punkt c

Artikkel 21

Artikkel 155

Artikli 22 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 156 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 22 lõige 5

Artikli 156 lõige 4

Artikkel 23

Artikkel 157

Artikkel 24

Artikkel 158

Artikkel 25

Artikkel 159

Artikli 26 lõige 1

—

Artikli 26 lõige 2

Artikli 160 lõige 1

Artikli 26 lõige 3

—

Artikli 26 lõige 4

Artikli 160 lõige 2

Artikli 26 lõige 5

—

Artikkel 27

—

Artikkel 1

Artikkel 29

Artikkel 2

Artikkel 30

Artikkel 3

Artikkel 31

Artikkel 4

Artikkel 32

Artikkel 5

Artikkel 33

—

Artikli 34 lõige 1

Artikli 5a lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 20 lõiked 1, 2 ja 3

Artikli 33 lõige 1

Artikli 5a lõige 4

Artikli 34 lõige 2

Artikli 5a lõige 5

Artikli 34 lõige 3

Artikkel 6

Artikkel 35

Artikkel 7

Artikkel 36

Artikkel 8

Artikkel 37

Artikkel 9

Artikkel 38

Artikkel 10

Artikkel 39

Artikkel 11

—

Artikkel 11a

Artikkel 161

Artikkel 12

Artikkel 40

Artikkel 13

Artikkel 41

Artikkel 14

Artikkel 42

Artikkel 15

—

Artikkel 16

—

Artikkel 17

Artikkel 43

Artikkel 18

—

Artikkel 1

Artikkel 118

Artikkel 2

Artikkel 119

Artikkel 3

Artikkel 120

Artikkel 4

Artikkel 121

Artikkel 5

Artikkel 122

Artikkel 6

Artikkel 123

Artikkel 7

Artikkel 124

Artikkel 8

Artikkel 125

Artikkel 9

Artikkel 126

Artikkel 10

Artikkel 127

Artikkel 11

Artikkel 128

Artikkel 12

Artikkel 129

Artikkel 13

Artikkel 130

Artikkel 14

Artikkel 131

Artikkel 15

Artikkel 132

Artikkel 16

Artikkel 133

Artikkel 17

Artikkel 134

Artikkel 17a

Artikkel 161

Artikkel 18

Artikkel 19

—

Artikkel 20

—

Artikkel 21

—

Artikkel 1

II lisa

Artikkel 2

Artikkel 14

Artikkel 2a

Artikkel 15

Artikkel 3

Artikkel 16

Artikkel 3a

Artikkel 17

Artikkel 3b

Artikkel 18

Artikkel 3c

Artikkel 19

Artikkel 3d

Artikkel 20

Artikkel 4

Artikkel 21

Artikkel 4a

Artikkel 22

Artikkel 4b

Artikkel 23

Artikli 4c esimene ja teine lõik

Artikli 24 esimene ja teine lõik

Artikli 4c kolmas lõik

—

Artikkel 4d

Artikkel 25

Artikkel 4e

Artikkel 165

Artikkel 5

Artikkel 26

Artikkel 6

Artikkel 27

Artikkel 7

Artikkel 28

Artikkel 7a

Artikkel 161

—

Artikli 7 lõige 1

Artikkel 8

Artikli 7 lõige 2

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikkel 11

Artikkel 13

Artikkel 12

Artikkel 13a

Artikkel 163

Artikkel 14

—

Artikkel 15

—

Artikkel 16

—

Artikkel 17

—

Artikkel 18

—

I lisa

—

II lisa

—

Artikkel 1

Artikkel 87

Artikkel 2

Artikkel 88

Artikkel 3

Artikkel 89

Artikkel 4

Artikkel 90

Artikkel 5

Artikkel 91

Artikkel 6

Artikkel 92

Artikkel 7

Artikkel 93

Artikkel 8

Artikkel 94

Artikkel 9

Artikkel 95

Artikkel 10

Artikkel 96

Artikkel 11

Artikkel 97

Artikkel 12

Artikkel 98

Artikkel 13

Artikkel 99

Artikkel 14

Artikkel 100

Artikkel 15

Artikkel 101

Artikkel 16

Artikkel 102

Artikkel 17

Artikkel 103

Artikkel 18

Artikkel 104

Artikkel 19

Artikkel 105

Artikkel 20

Artikkel 106

Artikkel 21

Artikkel 107

Artikkel 22

Artikkel 108

Artikkel 23

Artikkel 109

Artikkel 24

Artikkel 110

Artikkel 25

Artikkel 111

Artikkel 26

Artikkel 112

Artikkel 27

Artikkel 113

Artikkel 28

Artikkel 114

Artikkel 29

Artikkel 115

Artikkel 30

Artikkel 116

Artikkel 31

Artikkel 117

Artikkel 32

—

Artikkel 33

—

Artikkel 34

—

I lisa

—

II lisa

—

Artikli 1 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 44 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 lõige 2

Artikli 44 lõige 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

—

Artikkel 43

Artikkel 6

Artikkel 45

Artikkel 7

Artikkel 46

Artikkel 8

Artikkel 47

Artikkel 9

Artikkel 48

Artikkel 10

Artikkel 49

Artikkel 11

Artikkel 50

Artikkel 12

Artikkel 51

Artikkel 13

Artikkel 52

Artikkel 14

Artikkel 53

Artikkel 15

Artikkel 54

Artikkel 16

Artikkel 55

Artikkel 17

Artikkel 56

Artikkel 18

Artikkel 57

Artikkel 19

Artikkel 58

Artikkel 20

Artikkel 59

Artikkel 21

Artikkel 60

Artikkel 22

Artikkel 61

Artikkel 23

Artikkel 62

Artikkel 24

Artikkel 63

Artikkel 25

Artikkel 64

Artikkel 26

Artikkel 65

Artikkel 27

Artikkel 66

Artikkel 28

Artikkel 67

Artikkel 29

Artikkel 68

Artikkel 30

Artikkel 69

Artikkel 31

Artikkel 70

Artikkel 32

Artikkel 71

Artikkel 33

Artikkel 72

Artikkel 34

Artikkel 73

Artikkel 35

Artikkel 74

Artikkel 36

Artikkel 75

Artikkel 37

Artikkel 76

Artikkel 38

Artikkel 77

Artikkel 39

Artikkel 78

Artikkel 40

Artikkel 79

Artikkel 41

Artikkel 80

Artikkel 42

Artikkel 81

Artikkel 43

Artikkel 82

Artikkel 44

Artikkel 83

Artikkel 45

Artikkel 84

Artikkel 46

Artikkel 85

Artikli 47 lõige 1

Artikkel 86

Artikli 47 lõige 2

Artikkel 165

Artikkel 48

—

—

Artikkel 166

Artikkel 49

Artikkel 167

Artikkel 50

Artikkel 168

I lisa

I lisa

II lisa

—

III lisa

—

—

III lisa

—

IV lisa

---