# Den Europæiske Unions L 84/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 84 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang30. marts 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 84

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang30. marts 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/604 af 17. marts 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Terre Tarentine (BOB)) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/605 af 29. marts 2017 om ændring af bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/606 af 29. marts 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 4 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2017/607 af 29. marts 2017 om ændring af afgørelse 2011/173/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Bosnien-Hercegovina | 6 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/604 af 17. marts 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Terre Tarentine (BOB))

1

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/605 af 29. marts 2017 om ændring af bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (
  1
  )

1

3

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/606 af 29. marts 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

4

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2017/607 af 29. marts 2017 om ændring af afgørelse 2011/173/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Bosnien-Hercegovina

6

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 93/16/KOL af 11. maj 2016 EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester), som tilpasset aftalen ved protokol 1 og sektortilpasningerne i bilag XI til denne aftale [2017/608] | 7 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 93/16/KOL af 11. maj 2016 EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester), som tilpasset aftalen ved protokol 1 og sektortilpasningerne i bilag XI til denne aftale [2017/608]

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 30.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 84/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/604

af 17. marts 2017

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Terre Tarentine (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Terre Tarentine«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Terre Tarentine«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2004 (2).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Terre Tarentine« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/2004 af 29. oktober 2004 om supplering af bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 for så vidt angår registreringen af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Terre Tarentine) — (BOB) (EUT L 328 af 30.10.2004, s. 66).

2

(3)  
  EUT C 440 af 26.11.2016, s. 4.

3

---

| 30.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 84/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/605

af 29. marts 2017

om ændring af bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1005/2009 af 16. september 2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1), særlig artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 fastsættes der udløbsdatoer, efter hvilken haloner ikke længere må benyttes i brandslukkere og brandslukningsanlæg i »nyt udstyr«, herunder i nye luftfartøjer. I henhold til punkt 2, litra b), i bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 afhænger definitionen af »nyt udstyr« af datoen for indgivelse af en ansøgning om typecertificering til den pågældende myndighed. |
| --- | --- |

(1)

I bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 fastsættes der udløbsdatoer, efter hvilken haloner ikke længere må benyttes i brandslukkere og brandslukningsanlæg i »nyt udstyr«, herunder i nye luftfartøjer. I henhold til punkt 2, litra b), i bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 afhænger definitionen af »nyt udstyr« af datoen for indgivelse af en ansøgning om typecertificering til den pågældende myndighed.

| (2) | Af hensyn til den retlige klarhed og sammenhæng i gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1005/2009 er det i definitionen af »nyt udstyr« i punkt 2, litra b), i bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 nødvendigt at præcisere, at ansøgninger om typecertificering vedrørende luftfartøjer kun vedrører ansøgninger om nye typecertificeringer og ikke dækker ændringer af eksisterende typecertificeringer. Dette vil også være i overensstemmelse med det begreb, der anvendes i forbindelse med halonstandarder af Organisationen for International Civil Luftfart. |
| --- | --- |

(2)

Af hensyn til den retlige klarhed og sammenhæng i gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1005/2009 er det i definitionen af »nyt udstyr« i punkt 2, litra b), i bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 nødvendigt at præcisere, at ansøgninger om typecertificering vedrørende luftfartøjer kun vedrører ansøgninger om nye typecertificeringer og ikke dækker ændringer af eksisterende typecertificeringer. Dette vil også være i overensstemmelse med det begreb, der anvendes i forbindelse med halonstandarder af Organisationen for International Civil Luftfart.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1005/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1005/2009 bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2009 — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 25, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1005/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I punkt 2, litra b), i bilag VI til forordning (EF) nr. 1005/2009 tilføjes følgende anden sætning:

»For luftfartøjer henviser indgivelse af en ansøgning om typecertificering til indgivelse af en ansøgning om en typecertificering af et nyt luftfartøj.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 286 af 31.10.2009, s. 1.

1

---

| 30.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 84/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/606

af 29. marts 2017

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 30.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 84/6

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2017/607

af 29. marts 2017

om ændring af afgørelse 2011/173/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Bosnien-Hercegovina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet vedtog den 21. marts 2011 afgørelse 2011/173/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet vedtog den 21. marts 2011 afgørelse 2011/173/FUSP (1).

| (2) | På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/173/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 31. marts 2018. |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en gennemgang af afgørelse 2011/173/FUSP bør de restriktive foranstaltninger forlænges indtil den 31. marts 2018.

| (3) | Afgørelse 2011/173/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Afgørelse 2011/173/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 6, stk. 2, i afgørelse 2011/173/FUSP affattes således:

»Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. marts 2018.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2017.

På Rådets vegne

L. GRECH

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2011/173/FUSP af 21. marts 2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Bosnien-Hercegovina (EUT L 76 af 22.3.2011, s. 68).

1

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 30.3.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 84/7

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 93/16/KOL

af 11. maj 2016

EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester), som tilpasset aftalen ved protokol 1 og sektortilpasningerne i bilag XI til denne aftale [2017/608]

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (1) HAR —

under henvisning til den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF 7. marts 2002 om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (2) (herefter kaldet rammedirektivet) som tilpasset aftalen ved protokol 1 og sektortilpasningerne i bilag XI til denne aftale, særlig artikel 15, stk. 1,

under henvisning til Tilsynsmyndighedens henstilling af 5. november 2008 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering (3) (herefter kaldet Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008) og Tilsynsmyndighedens retningslinjer for markedsanalyse og vurdering af stærk markedsposition (4), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 9. oktober 2014 udstedte Europa-Kommissionen (herefter kaldet Kommissionen) henstilling 2014/710/EU (5) om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med rammedirektivet. |
| --- | --- |

(1)

Den 9. oktober 2014 udstedte Europa-Kommissionen (herefter kaldet Kommissionen) henstilling 2014/710/EU (5) om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med rammedirektivet.

| (2) | Henstilling 2014/710/EU udgør udgangspunktet for revisionen af Tilsynsmyndighedens henstilling om relevante markeder. Tilsynsmyndigheden har i forbindelse med ændringen taget udgangspunkt i, at sammenligningen af markedsudvikling bør foretages ud fra et EØS-benchmark og ikke blot under hensyntagen til markedssituationen i de enkelte EFTA-stater. |
| --- | --- |

(2)

Henstilling 2014/710/EU udgør udgangspunktet for revisionen af Tilsynsmyndighedens henstilling om relevante markeder. Tilsynsmyndigheden har i forbindelse med ændringen taget udgangspunkt i, at sammenligningen af markedsudvikling bør foretages ud fra et EØS-benchmark og ikke blot under hensyntagen til markedssituationen i de enkelte EFTA-stater.

| (3) | På grundlag af markedsudviklingen i EFTA-staterne ser det ud til, at den måde, hvorpå de elektroniske kommunikationsmarkeder i de tre EFTA-stater fungerer, generelt næppe vil afvige i større udstrækning fra den måde, hvorpå markederne i Den Europæiske Union eller i EØS som helhed i gennemsnit fungerer. |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af markedsudviklingen i EFTA-staterne ser det ud til, at den måde, hvorpå de elektroniske kommunikationsmarkeder i de tre EFTA-stater fungerer, generelt næppe vil afvige i større udstrækning fra den måde, hvorpå markederne i Den Europæiske Union eller i EØS som helhed i gennemsnit fungerer.

| (4) | Formålet med EØS-aftalen er at skabe et dynamisk og homogent europæisk økonomisk samarbejdsområde baseret på fælles regler og lige konkurrencevilkår (6). I lyset af dette mål og ovennævnte betragtninger vedtager Tilsynsmyndigheden en henstilling, der er afstemt efter henstilling 2014/710/EU for at sikre en ensartet anvendelse af de fælles rammebestemmelser og af hensyn til retssikkerheden for de berørte parter på de elektroniske kommunikationsmarkeder i EØS. |
| --- | --- |

(4)

Formålet med EØS-aftalen er at skabe et dynamisk og homogent europæisk økonomisk samarbejdsområde baseret på fælles regler og lige konkurrencevilkår (6). I lyset af dette mål og ovennævnte betragtninger vedtager Tilsynsmyndigheden en henstilling, der er afstemt efter henstilling 2014/710/EU for at sikre en ensartet anvendelse af de fælles rammebestemmelser og af hensyn til retssikkerheden for de berørte parter på de elektroniske kommunikationsmarkeder i EØS.

| (5) | I rammedirektivet fastlægges en lovramme for den elektroniske kommunikationssektor med henblik på bl.a. at reagere på konvergenstendenserne ved at dække alle elektroniske kommunikationsnet og -tjenester inden for direktivets anvendelsesområde. Formålet er bl.a. at begrænse den sektorspecifikke forhåndsregulering, efterhånden som konkurrencen breder sig, så markedet for elektronisk kommunikation i sidste ende kun er underlagt konkurrenceretten. |
| --- | --- |

(5)

I rammedirektivet fastlægges en lovramme for den elektroniske kommunikationssektor med henblik på bl.a. at reagere på konvergenstendenserne ved at dække alle elektroniske kommunikationsnet og -tjenester inden for direktivets anvendelsesområde. Formålet er bl.a. at begrænse den sektorspecifikke forhåndsregulering, efterhånden som konkurrencen breder sig, så markedet for elektronisk kommunikation i sidste ende kun er underlagt konkurrenceretten.

| (6) | Ifølge artikel 15 i rammedirektivet skal Tilsynsmyndigheden efter høring af offentligheden og de nationale tilsynsmyndigheder (NRM) i EFTA-staterne vedtage en henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge artikel 15 i rammedirektivet skal Tilsynsmyndigheden efter høring af offentligheden og de nationale tilsynsmyndigheder (NRM) i EFTA-staterne vedtage en henstilling om relevante produkt- og tjenestemarkeder.

| (7) | I overensstemmelse hermed er formålet med denne henstilling at udpege de produkt- og tjenestemarkeder, hvor det kan være berettiget at anvende forhåndsregulering i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i rammedirektivet. Sigtet med enhver form for forhåndsregulering er i sidste instans at opnå fordele for slutbrugerne ved at sikre reel konkurrence på detailmarkederne på et varigt grundlag. Navnlig i betragtning af de forventede fremskridt med hensyn til innovation og konkurrence er det sandsynligt, at NRM vil konstatere, at der gradvis udvikler sig konkurrence på detailmarkederne, også selv om der ikke reguleres på engrosniveau. |
| --- | --- |

(7)

I overensstemmelse hermed er formålet med denne henstilling at udpege de produkt- og tjenestemarkeder, hvor det kan være berettiget at anvende forhåndsregulering i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i rammedirektivet. Sigtet med enhver form for forhåndsregulering er i sidste instans at opnå fordele for slutbrugerne ved at sikre reel konkurrence på detailmarkederne på et varigt grundlag. Navnlig i betragtning af de forventede fremskridt med hensyn til innovation og konkurrence er det sandsynligt, at NRM vil konstatere, at der gradvis udvikler sig konkurrence på detailmarkederne, også selv om der ikke reguleres på engrosniveau.

| (8) | Afgrænsningen af relevante markeder kan ændre sig med tiden i takt med, at produkter og tjenester videreudvikles, og der sker ændringer i mulighederne for substitution på efterspørgsels- og udbudssiden. Eftersom Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 nu har været i kraft i over 7 år, er det hensigtsmæssigt at revidere den i lyset af den udvikling, der er sket på markedet, siden den blev vedtaget. Nærværende henstilling erstatter derfor Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 og vejleder NRM om kommende markedsanalyser. |
| --- | --- |

(8)

Afgrænsningen af relevante markeder kan ændre sig med tiden i takt med, at produkter og tjenester videreudvikles, og der sker ændringer i mulighederne for substitution på efterspørgsels- og udbudssiden. Eftersom Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 nu har været i kraft i over 7 år, er det hensigtsmæssigt at revidere den i lyset af den udvikling, der er sket på markedet, siden den blev vedtaget. Nærværende henstilling erstatter derfor Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 og vejleder NRM om kommende markedsanalyser.

| (9) | Ifølge artikel 15, stk. 1, i rammedirektivet skal Tilsynsmyndigheden udpege markeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor forholdene kan være af en sådan art, at det vil være berettiget at indføre regulerende forpligtelser i overensstemmelse med konkurrencerettens principper. Disse principper danner derfor grundlag for afgrænsningen af produktmarkederne inden for den elektroniske kommunikationssektor i nærværende henstilling. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge artikel 15, stk. 1, i rammedirektivet skal Tilsynsmyndigheden udpege markeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor forholdene kan være af en sådan art, at det vil være berettiget at indføre regulerende forpligtelser i overensstemmelse med konkurrencerettens principper. Disse principper danner derfor grundlag for afgrænsningen af produktmarkederne inden for den elektroniske kommunikationssektor i nærværende henstilling.

| (10) | I henhold til artikel 15, stk. 3, i rammedirektivet er det op til NRM at afgrænse de relevante markeder tilpasset de nationale forhold, navnlig relevante geografiske markeder på deres område, i overensstemmelse med konkurrencerettens principper og under nøje hensyntagen til denne henstilling. |
| --- | --- |

(10)

I henhold til artikel 15, stk. 3, i rammedirektivet er det op til NRM at afgrænse de relevante markeder tilpasset de nationale forhold, navnlig relevante geografiske markeder på deres område, i overensstemmelse med konkurrencerettens principper og under nøje hensyntagen til denne henstilling.

| (11) | I henhold til artikel 16, stk. 3, i rammedirektivet indføres der kun forhåndsregulering på markeder, hvor der ikke er reel konkurrence. Som forklaret i betragtning 27 i direktivet drejer det sig om markeder, hvor der er en eller flere virksomheder med en stærk markedsposition (»SMP«), og hvor midlerne i den nationale eller EØS' konkurrencelovgivning ikke er tilstrækkelige til at løse det konstaterede konkurrenceproblem. Desuden bør en analyse af, om der foreligger reel konkurrence, også omfatte en analyse af, om markedet er et potentielt konkurrencemarked, og om den eventuelle mangel på konkurrence altså er varig. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til artikel 16, stk. 3, i rammedirektivet indføres der kun forhåndsregulering på markeder, hvor der ikke er reel konkurrence. Som forklaret i betragtning 27 i direktivet drejer det sig om markeder, hvor der er en eller flere virksomheder med en stærk markedsposition (»SMP«), og hvor midlerne i den nationale eller EØS' konkurrencelovgivning ikke er tilstrækkelige til at løse det konstaterede konkurrenceproblem. Desuden bør en analyse af, om der foreligger reel konkurrence, også omfatte en analyse af, om markedet er et potentielt konkurrencemarked, og om den eventuelle mangel på konkurrence altså er varig.

| (12) | For både Tilsynsmyndigheden og NRM er udgangspunktet for udpegningen af engrosmarkeder, hvor forhåndsregulering kan være berettiget, en analyse af de tilsvarende detailmarkeder. Denne analyse gennemføres ud fra et fremadrettet perspektiv over en given tidshorisont, idet der tages hensyn til mulighederne for substitution på efterspørgselssiden, og, hvor det er relevant, på udbudssiden. Når NRM afgrænser relevante markeder i henhold til artikel 15, stk. 3, i rammedirektivet, bør de udpege et geografisk område, hvor konkurrenceforholdene er ens eller tilstrækkeligt ensartede, og som kan adskilles fra de tilstødende områder, hvor de gældende konkurrenceforhold er mærkbart anderledes; der bør navnlig tages hensyn til, om det selskab, der muligvis har en stærk markedsposition, handler ensartet i hele det område, som dets net dækker, eller om det står over for mærkbart forskellige konkurrencevilkår i et sådant omfang, at dets aktiviteter begrænses i nogle områder, men ikke i andre. |
| --- | --- |

(12)

For både Tilsynsmyndigheden og NRM er udgangspunktet for udpegningen af engrosmarkeder, hvor forhåndsregulering kan være berettiget, en analyse af de tilsvarende detailmarkeder. Denne analyse gennemføres ud fra et fremadrettet perspektiv over en given tidshorisont, idet der tages hensyn til mulighederne for substitution på efterspørgselssiden, og, hvor det er relevant, på udbudssiden. Når NRM afgrænser relevante markeder i henhold til artikel 15, stk. 3, i rammedirektivet, bør de udpege et geografisk område, hvor konkurrenceforholdene er ens eller tilstrækkeligt ensartede, og som kan adskilles fra de tilstødende områder, hvor de gældende konkurrenceforhold er mærkbart anderledes; der bør navnlig tages hensyn til, om det selskab, der muligvis har en stærk markedsposition, handler ensartet i hele det område, som dets net dækker, eller om det står over for mærkbart forskellige konkurrencevilkår i et sådant omfang, at dets aktiviteter begrænses i nogle områder, men ikke i andre.

| (13) | Det bør vurderes, om der ud fra et fremadrettet perspektiv hersker reel konkurrence på detailmarkederne, selv uden regulering baseret på en konstatering af SMP. På den anden side bør analysen tage hensyn til virkningerne af andre typer af regulering, der gælder for de relevante detail- og engrosmarkeder i hele den relevante periode. |
| --- | --- |

(13)

Det bør vurderes, om der ud fra et fremadrettet perspektiv hersker reel konkurrence på detailmarkederne, selv uden regulering baseret på en konstatering af SMP. På den anden side bør analysen tage hensyn til virkningerne af andre typer af regulering, der gælder for de relevante detail- og engrosmarkeder i hele den relevante periode.

| (14) | Når der udarbejdes en markedsanalyse i medfør af artikel 16 i rammedirektivet, skal vurderingen af markedet foretages ud fra et fremadrettet perspektiv, idet der tages udgangspunkt i de eksisterende markedsvilkår. Det bør vurderes, om markedet er et potentielt konkurrencemarked, og hvorvidt en situation med manglende konkurrence er varig, idet der tages hensyn til den forventede eller forudsigelige markedsudvikling (7). |
| --- | --- |

(14)

Når der udarbejdes en markedsanalyse i medfør af artikel 16 i rammedirektivet, skal vurderingen af markedet foretages ud fra et fremadrettet perspektiv, idet der tages udgangspunkt i de eksisterende markedsvilkår. Det bør vurderes, om markedet er et potentielt konkurrencemarked, og hvorvidt en situation med manglende konkurrence er varig, idet der tages hensyn til den forventede eller forudsigelige markedsudvikling (7).

| (15) | Hvis der ikke er reel konkurrence på det berørte detailmarked ud fra et fremadrettet perspektiv, uden at der foretages forhåndsregulering, bør der foretages en vurdering af det/de tilsvarende engrosmarked(er), der kan underlægges forhåndsregulering i overensstemmelse med artikel 16 i rammedirektivet. Ved afgrænsningen af de relevante engrosmarkeder og vurderingen af, om der foreligger en stærk markedsposition, med henblik på at afgøre, hvorvidt der er reel konkurrence, bør der tages højde for direkte og indirekte konkurrencepres, uanset om det hidrører fra elektroniske kommunikationsnet, elektroniske kommunikationstjenester eller andre typer tjenester eller applikationer, der er sammenlignelige hermed set fra slutbrugerens synspunkt (8). Hvis der på den anden side er reel konkurrence på det berørte detailmarked ud fra et fremadrettet perspektiv, også uden forhåndsregulering på de tilsvarende relevante engrosmarkeder, bør det føre til, at NRM konkluderer, at det ikke længere er nødvendigt at regulere på engrosniveau. I dette tilfælde bør de tilsvarende relevante engrosmarkeder vurderes med henblik på at tilbagetrække forhåndsreguleringen. Når engrosmarkederne er vertikalt forbundne i forsyningskæden, skal det engrosmarked, der udgør det øverste led i forhold til det pågældende detailmarked, analyseres først. |
| --- | --- |

(15)

Hvis der ikke er reel konkurrence på det berørte detailmarked ud fra et fremadrettet perspektiv, uden at der foretages forhåndsregulering, bør der foretages en vurdering af det/de tilsvarende engrosmarked(er), der kan underlægges forhåndsregulering i overensstemmelse med artikel 16 i rammedirektivet. Ved afgrænsningen af de relevante engrosmarkeder og vurderingen af, om der foreligger en stærk markedsposition, med henblik på at afgøre, hvorvidt der er reel konkurrence, bør der tages højde for direkte og indirekte konkurrencepres, uanset om det hidrører fra elektroniske kommunikationsnet, elektroniske kommunikationstjenester eller andre typer tjenester eller applikationer, der er sammenlignelige hermed set fra slutbrugerens synspunkt (8). Hvis der på den anden side er reel konkurrence på det berørte detailmarked ud fra et fremadrettet perspektiv, også uden forhåndsregulering på de tilsvarende relevante engrosmarkeder, bør det føre til, at NRM konkluderer, at det ikke længere er nødvendigt at regulere på engrosniveau. I dette tilfælde bør de tilsvarende relevante engrosmarkeder vurderes med henblik på at tilbagetrække forhåndsreguleringen. Når engrosmarkederne er vertikalt forbundne i forsyningskæden, skal det engrosmarked, der udgør det øverste led i forhold til det pågældende detailmarked, analyseres først.

| (16) | De engrosmarkeder, der er opført i bilaget, kan have egenskaber, der retfærdiggør forhåndsregulering, fordi de overholder følgende tre kumulative kriterier, der også er blevet anvendt i de tidligere udgaver af henstillingen til at udpege markeder, som kan underlægges forhåndsregulering. Det første kriterium er, at der er store og varige hindringer for markedsadgang. På grund af de elektroniske kommunikationsmarkeders dynamiske karakter og funktion bør mulighederne for, at hindringerne overvindes inden for en relevant tidshorisont, dog også tages i betragtning ved gennemførelsen af en fremadrettet analyse med henblik på at udpege relevante markeder til eventuel forhåndsregulering. Det andet kriterium har at gøre med, om en markedsstruktur tenderer hen imod reel konkurrence inden for en relevant tidshorisont. Når dette kriterium anvendes, skal konkurrencesituationen, herunder den infrastrukturbaserede konkurrence, bag adgangshindringerne undersøges. Det tredje kriterium er, om det ikke er muligt alene ved anvendelse af konkurrenceretten at imødegå de pågældende markedssvigt. De vigtigste indikatorer, der skal tages i betragtning ved vurderingen af det første og det andet kriterium, svarer til dem, der lægges til grund som led i en fremadrettet markedsanalyse med henblik på at fastslå en SMP. Det drejer sig navnlig om indikatorer for hindringer for markedsadgang som følge af manglende regulering (herunder omfanget af irreversible omkostninger), markedsstrukturen, markedets ydeevne og dynamik, herunder indikatorer som markedsandele og markedstendenser, markedspriser og tendenser samt konkurrerende netværks eller infrastrukturers omfang og dækning. |
| --- | --- |

(16)

De engrosmarkeder, der er opført i bilaget, kan have egenskaber, der retfærdiggør forhåndsregulering, fordi de overholder følgende tre kumulative kriterier, der også er blevet anvendt i de tidligere udgaver af henstillingen til at udpege markeder, som kan underlægges forhåndsregulering. Det første kriterium er, at der er store og varige hindringer for markedsadgang. På grund af de elektroniske kommunikationsmarkeders dynamiske karakter og funktion bør mulighederne for, at hindringerne overvindes inden for en relevant tidshorisont, dog også tages i betragtning ved gennemførelsen af en fremadrettet analyse med henblik på at udpege relevante markeder til eventuel forhåndsregulering. Det andet kriterium har at gøre med, om en markedsstruktur tenderer hen imod reel konkurrence inden for en relevant tidshorisont. Når dette kriterium anvendes, skal konkurrencesituationen, herunder den infrastrukturbaserede konkurrence, bag adgangshindringerne undersøges. Det tredje kriterium er, om det ikke er muligt alene ved anvendelse af konkurrenceretten at imødegå de pågældende markedssvigt. De vigtigste indikatorer, der skal tages i betragtning ved vurderingen af det første og det andet kriterium, svarer til dem, der lægges til grund som led i en fremadrettet markedsanalyse med henblik på at fastslå en SMP. Det drejer sig navnlig om indikatorer for hindringer for markedsadgang som følge af manglende regulering (herunder omfanget af irreversible omkostninger), markedsstrukturen, markedets ydeevne og dynamik, herunder indikatorer som markedsandele og markedstendenser, markedspriser og tendenser samt konkurrerende netværks eller infrastrukturers omfang og dækning.

| (17) | Hvad angår det første kriterium, er der to typer barrierer for markedsadgang, som er relevante for formålet med denne henstilling: strukturelle hindringer og retlige eller reguleringsmæssige hindringer. Strukturelle hindringer for markedsadgang følger af oprindelige omkostnings- eller efterspørgselsforhold, som skaber et asymmetrisk forhold mellem gamle og nye markedsaktører ved at bremse eller forhindre sidstnævntes markedsadgang. F.eks. kan der være tale om store strukturelle hindringer, hvis markedet er kendetegnet ved fordele i relation til de absolutte omkostninger, en betydelig synergieffekt og/eller betydelige stordriftsfordele, kapacitetsbegrænsninger og høje irreversible omkostninger. En lignende strukturel hindring kan også forekomme, hvor leveringen af tjenester forudsætter en netværkskomponent, som teknisk set ikke kan duplikeres eller kun kan duplikeres til en pris, som gør det uattraktivt for konkurrenterne. |
| --- | --- |

(17)

Hvad angår det første kriterium, er der to typer barrierer for markedsadgang, som er relevante for formålet med denne henstilling: strukturelle hindringer og retlige eller reguleringsmæssige hindringer. Strukturelle hindringer for markedsadgang følger af oprindelige omkostnings- eller efterspørgselsforhold, som skaber et asymmetrisk forhold mellem gamle og nye markedsaktører ved at bremse eller forhindre sidstnævntes markedsadgang. F.eks. kan der være tale om store strukturelle hindringer, hvis markedet er kendetegnet ved fordele i relation til de absolutte omkostninger, en betydelig synergieffekt og/eller betydelige stordriftsfordele, kapacitetsbegrænsninger og høje irreversible omkostninger. En lignende strukturel hindring kan også forekomme, hvor leveringen af tjenester forudsætter en netværkskomponent, som teknisk set ikke kan duplikeres eller kun kan duplikeres til en pris, som gør det uattraktivt for konkurrenterne.

| (18) | Retlige eller reguleringsmæssige hindringer skyldes ikke økonomiske forhold, men lovgivningsmæssige, administrative eller andre foranstaltninger, som direkte påvirker betingelserne for markedsadgang og/eller operatørernes stilling på det relevante marked. Et eksempel på en retlig eller reguleringsmæssig hindring for markedsadgang er begrænsninger i antallet af virksomheder, som har adgang til frekvenser til levering af basistjenester. Andre eksempler på retlige eller reguleringsmæssige hindringer er priskontrol og andre prisrelaterede foranstaltninger, som pålægges virksomheder, og som ikke kun påvirker markedsadgangen, men også virksomhedernes stilling på markedet. Retlige eller reguleringsmæssige hindringer, som sandsynligvis vil bortfalde inden for den relevante tidshorisont, bør normalt ikke anses for at udgøre en hindring for markedsadgang af en art, der kan opfylde det første kriterium. |
| --- | --- |

(18)

Retlige eller reguleringsmæssige hindringer skyldes ikke økonomiske forhold, men lovgivningsmæssige, administrative eller andre foranstaltninger, som direkte påvirker betingelserne for markedsadgang og/eller operatørernes stilling på det relevante marked. Et eksempel på en retlig eller reguleringsmæssig hindring for markedsadgang er begrænsninger i antallet af virksomheder, som har adgang til frekvenser til levering af basistjenester. Andre eksempler på retlige eller reguleringsmæssige hindringer er priskontrol og andre prisrelaterede foranstaltninger, som pålægges virksomheder, og som ikke kun påvirker markedsadgangen, men også virksomhedernes stilling på markedet. Retlige eller reguleringsmæssige hindringer, som sandsynligvis vil bortfalde inden for den relevante tidshorisont, bør normalt ikke anses for at udgøre en hindring for markedsadgang af en art, der kan opfylde det første kriterium.

| (19) | Hindringer for markedsadgang kan også blive mindre relevante på innovationsdrevne markeder, som er kendetegnet ved en hurtig teknologisk udvikling. På disse markeder kan truslen om innovative tilbud fra potentielle konkurrenter, der endnu ikke er på markedet, skabe konkurrencepres. På innovationsdrevne markeder kan der forekomme dynamisk eller langsigtet konkurrence mellem virksomheder, som ikke nødvendigvis er konkurrenter på et eksisterende »statisk« marked. Denne henstilling udpeger markeder, hvor hindringer for markedsadgang forventes at bestå over et længere tidsrum. Ved vurderingen af, om hindringer for markedsadgang vil vedblive at bestå ved manglende regulering, er det nødvendigt at undersøge, om det pågældende erhverv hyppigt har oplevet vellykket markedsadgang, og om markedsadgangen har været eller fremover efter al sandsynlighed vil være tilstrækkelig umiddelbar og vedvarende til at begrænse en stærk markedsposition. Relevansen af hindringer for markedsadgang afhænger bl.a. af minimumsniveauet for en effektiv produktion og størrelsen af de irreversible omkostninger. |
| --- | --- |

(19)

Hindringer for markedsadgang kan også blive mindre relevante på innovationsdrevne markeder, som er kendetegnet ved en hurtig teknologisk udvikling. På disse markeder kan truslen om innovative tilbud fra potentielle konkurrenter, der endnu ikke er på markedet, skabe konkurrencepres. På innovationsdrevne markeder kan der forekomme dynamisk eller langsigtet konkurrence mellem virksomheder, som ikke nødvendigvis er konkurrenter på et eksisterende »statisk« marked. Denne henstilling udpeger markeder, hvor hindringer for markedsadgang forventes at bestå over et længere tidsrum. Ved vurderingen af, om hindringer for markedsadgang vil vedblive at bestå ved manglende regulering, er det nødvendigt at undersøge, om det pågældende erhverv hyppigt har oplevet vellykket markedsadgang, og om markedsadgangen har været eller fremover efter al sandsynlighed vil være tilstrækkelig umiddelbar og vedvarende til at begrænse en stærk markedsposition. Relevansen af hindringer for markedsadgang afhænger bl.a. af minimumsniveauet for en effektiv produktion og størrelsen af de irreversible omkostninger.

| (20) | Selv om et marked er kendetegnet ved store hindringer for markedsadgang, kan der være andre strukturelle faktorer, som betyder, at markedet alligevel tenderer i retning af reel konkurrence inden for den relevante tidshorisont. En tendens i retning af reel konkurrence, jf. det andet kriterium, betyder, at markedet enten vil nå reel konkurrence uden forhåndsregulering i løbet af undersøgelsesperioden eller vil gøre det efter denne periode, såfremt der er tydelige beviser på en positiv dynamik på markedet inden for undersøgelsesperioden. Markedsdynamik kan f.eks. forårsages af teknologisk udvikling eller ved konvergens mellem produkter og markeder, hvilket kan give anledning til, at der udøves konkurrencepres mellem operatører, der er aktive på hver sit produktmarked. Dette kan også være tilfældet på markeder, hvor et begrænset — men tilstrækkeligt stort — antal virksomheder har forskellige omkostningsstrukturer og står over for en priselastisk efterspørgsel. Der kan også være overskudskapacitet på markedet, hvilket normalt vil give konkurrerende virksomheder muligheder for at øge produktionen meget hurtigt i tilfælde af en prisstigning. På sådanne markeder kan markedsandelene ændre sig med tiden, og/eller der kan observeres faldende priser. |
| --- | --- |

(20)

Selv om et marked er kendetegnet ved store hindringer for markedsadgang, kan der være andre strukturelle faktorer, som betyder, at markedet alligevel tenderer i retning af reel konkurrence inden for den relevante tidshorisont. En tendens i retning af reel konkurrence, jf. det andet kriterium, betyder, at markedet enten vil nå reel konkurrence uden forhåndsregulering i løbet af undersøgelsesperioden eller vil gøre det efter denne periode, såfremt der er tydelige beviser på en positiv dynamik på markedet inden for undersøgelsesperioden. Markedsdynamik kan f.eks. forårsages af teknologisk udvikling eller ved konvergens mellem produkter og markeder, hvilket kan give anledning til, at der udøves konkurrencepres mellem operatører, der er aktive på hver sit produktmarked. Dette kan også være tilfældet på markeder, hvor et begrænset — men tilstrækkeligt stort — antal virksomheder har forskellige omkostningsstrukturer og står over for en priselastisk efterspørgsel. Der kan også være overskudskapacitet på markedet, hvilket normalt vil give konkurrerende virksomheder muligheder for at øge produktionen meget hurtigt i tilfælde af en prisstigning. På sådanne markeder kan markedsandelene ændre sig med tiden, og/eller der kan observeres faldende priser.

| (21) | Det tredje kriterium tjener til at vurdere, om de afhjælpende foranstaltninger, der kan pålægges i henhold til konkurrenceretten, er tilstrækkelige til at løse vedvarende markedssvigt, navnlig i betragtning af, at forhåndsregulering effektivt kan forhindre overtrædelser af konkurrencereglerne. Konkurrenceretlig indgriben vil efter al sandsynlighed ikke være tilstrækkelig, hvis f.eks. overholdelseskravene i forbindelse med en indgriben for at korrigere vedvarende markedssvigt er omfattende, eller hvis det er uomgængelig nødvendigt med hyppig og/eller rettidig indgriben. Derfor bør forhåndsregulering betragtes som et passende supplement til konkurrenceretten, når denne alene ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe konstaterede vedvarende markedssvigt. |
| --- | --- |

(21)

Det tredje kriterium tjener til at vurdere, om de afhjælpende foranstaltninger, der kan pålægges i henhold til konkurrenceretten, er tilstrækkelige til at løse vedvarende markedssvigt, navnlig i betragtning af, at forhåndsregulering effektivt kan forhindre overtrædelser af konkurrencereglerne. Konkurrenceretlig indgriben vil efter al sandsynlighed ikke være tilstrækkelig, hvis f.eks. overholdelseskravene i forbindelse med en indgriben for at korrigere vedvarende markedssvigt er omfattende, eller hvis det er uomgængelig nødvendigt med hyppig og/eller rettidig indgriben. Derfor bør forhåndsregulering betragtes som et passende supplement til konkurrenceretten, når denne alene ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe konstaterede vedvarende markedssvigt.

| (22) | Anvendelsen af disse tre kumulative kriterier bør begrænse antallet af markeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor der indføres forhåndsregulering, og derved bidrage til at opfylde et af regelsættets mål, nemlig målet om gradvis at reducere sektorspecifik forhåndsregulering, efterhånden som konkurrencen på markederne øges. Manglende opfyldelse af et af de tre kriterier ses som et tegn på, at det pågældende marked ikke bør udpeges som egnet til forhåndsregulering. |
| --- | --- |

(22)

Anvendelsen af disse tre kumulative kriterier bør begrænse antallet af markeder i den elektroniske kommunikationssektor, hvor der indføres forhåndsregulering, og derved bidrage til at opfylde et af regelsættets mål, nemlig målet om gradvis at reducere sektorspecifik forhåndsregulering, efterhånden som konkurrencen på markederne øges. Manglende opfyldelse af et af de tre kriterier ses som et tegn på, at det pågældende marked ikke bør udpeges som egnet til forhåndsregulering.

| (23) | Forhåndsregulering, der pålægges på engrosniveau, bør anses for tilstrækkelig til at afhjælpe potentielle konkurrenceproblemer på det eller de tilsvarende marked(er) i efterfølgende omsætningsled. Et marked i et efterfølgende omsætningsled bør kun underkastes forhåndsregulering, hvis konkurrencen på dette marked fortsat er kendetegnet ved SMP på trods af forhåndsregulering på det eller de tilsvarende engrosmarked(er) i foregående omsætningsled. I betragtning af den udvikling i konkurrencen, der er opnået gennem regulering, udpeger denne henstilling kun relevante markeder på engrosniveau. Det forventes, at regulering af disse markeder kan rette op på den mangel på reel konkurrence på engrosniveau, der giver anledning til markedssvigt på de tilsvarende detailmarkeder. Påviser NRM ikke desto mindre, at en indgriben på engrosmarkederne ikke har haft den tilsigtede virkning, kan det være berettiget at pålægge det relevante detailmarked forhåndsregulering, forudsat at den pågældende NRM har gennemført trekriterietesten som foreskrevet i denne henstilling og fastslået, at de tre kriterier er opfyldt. |
| --- | --- |

(23)

Forhåndsregulering, der pålægges på engrosniveau, bør anses for tilstrækkelig til at afhjælpe potentielle konkurrenceproblemer på det eller de tilsvarende marked(er) i efterfølgende omsætningsled. Et marked i et efterfølgende omsætningsled bør kun underkastes forhåndsregulering, hvis konkurrencen på dette marked fortsat er kendetegnet ved SMP på trods af forhåndsregulering på det eller de tilsvarende engrosmarked(er) i foregående omsætningsled. I betragtning af den udvikling i konkurrencen, der er opnået gennem regulering, udpeger denne henstilling kun relevante markeder på engrosniveau. Det forventes, at regulering af disse markeder kan rette op på den mangel på reel konkurrence på engrosniveau, der giver anledning til markedssvigt på de tilsvarende detailmarkeder. Påviser NRM ikke desto mindre, at en indgriben på engrosmarkederne ikke har haft den tilsigtede virkning, kan det være berettiget at pålægge det relevante detailmarked forhåndsregulering, forudsat at den pågældende NRM har gennemført trekriterietesten som foreskrevet i denne henstilling og fastslået, at de tre kriterier er opfyldt.

| (24) | Markederne i bilaget er blevet udpeget på grundlag af de ovennævnte tre kumulative kriterier. NRM bør tage udgangspunkt i en formodning om, at de tre kriterier er opfyldt for disse markeders vedkommende. Hvis en NRM imidlertid konkluderer, at det eller de afgrænsede detailmarked(er) udviser holdbar konkurrence uden forhåndsregulering på engrosniveau, bør den også konkludere, at forhåndsregulering ikke længere er nødvendig på engrosniveau. |
| --- | --- |

(24)

Markederne i bilaget er blevet udpeget på grundlag af de ovennævnte tre kumulative kriterier. NRM bør tage udgangspunkt i en formodning om, at de tre kriterier er opfyldt for disse markeders vedkommende. Hvis en NRM imidlertid konkluderer, at det eller de afgrænsede detailmarked(er) udviser holdbar konkurrence uden forhåndsregulering på engrosniveau, bør den også konkludere, at forhåndsregulering ikke længere er nødvendig på engrosniveau.

| (25) | For de markeder, der er anført i bilaget, kan en NRM alligevel på baggrund af særlige nationale forhold anse det for hensigtsmæssigt at gennemføre sin egen trekriterietest. En NRM kan i så fald konkludere, at de tre kriterier er opfyldt, eller at de ikke er opfyldt under de særlige nationale forhold. Hvis de tre kriterier ikke er opfyldt for et bestemt marked, som er opført i denne henstilling, bør de nationale tilsynsmyndigheder ikke indføre regulerende forpligtelser på dette marked. |
| --- | --- |

(25)

For de markeder, der er anført i bilaget, kan en NRM alligevel på baggrund af særlige nationale forhold anse det for hensigtsmæssigt at gennemføre sin egen trekriterietest. En NRM kan i så fald konkludere, at de tre kriterier er opfyldt, eller at de ikke er opfyldt under de særlige nationale forhold. Hvis de tre kriterier ikke er opfyldt for et bestemt marked, som er opført i denne henstilling, bør de nationale tilsynsmyndigheder ikke indføre regulerende forpligtelser på dette marked.

| (26) | NRM kan udpege andre markeder end dem, der er opført i denne henstilling, og anvende trekriterietesten. Hvis en NRM efter at have konkluderet, at der ikke opnås reel konkurrence på et detailmarked uden forhåndsregulering, agter at regulere det eller de tilsvarende engrosmarked(er), og dette/disse marked(er) er ikke opført i henstillingen, bør den altid gennemføre trekriterietesten. I så fald skal den først analysere det engrosmarked, der i forhold til det pågældende detailmarked befinder sig øverst i den vertikale forsyningskæde. Den pågældende NRM bør analysere de markeder, som befinder sig i de efterfølgende omsætningsled i forhold til et reguleret produkt, ét for ét, indtil den når til detailmarkedet/-markederne, for at afgøre, om der ville være reel konkurrence på disse markeder, hvis der blev indført regulering i det foregående led. |
| --- | --- |

(26)

NRM kan udpege andre markeder end dem, der er opført i denne henstilling, og anvende trekriterietesten. Hvis en NRM efter at have konkluderet, at der ikke opnås reel konkurrence på et detailmarked uden forhåndsregulering, agter at regulere det eller de tilsvarende engrosmarked(er), og dette/disse marked(er) er ikke opført i henstillingen, bør den altid gennemføre trekriterietesten. I så fald skal den først analysere det engrosmarked, der i forhold til det pågældende detailmarked befinder sig øverst i den vertikale forsyningskæde. Den pågældende NRM bør analysere de markeder, som befinder sig i de efterfølgende omsætningsled i forhold til et reguleret produkt, ét for ét, indtil den når til detailmarkedet/-markederne, for at afgøre, om der ville være reel konkurrence på disse markeder, hvis der blev indført regulering i det foregående led.

| (27) | NRM bør også anvende trekriterietesten på de markeder, der er opført i bilaget til Tilsynsmyndighedens henstilling af 14. juli 2004 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering (9) og til Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008, og som ikke længere er opført i bilaget til nærværende henstilling, hvis markederne i øjeblikket er underlagt regulering på grund de nationale forhold; ud fra trekriterietesten bør tilsynsmyndighederne vurdere, om der stadig er grund til at regulere disse markeder i lyset af de nationale forhold. |
| --- | --- |

(27)

NRM bør også anvende trekriterietesten på de markeder, der er opført i bilaget til Tilsynsmyndighedens henstilling af 14. juli 2004 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering (9) og til Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008, og som ikke længere er opført i bilaget til nærværende henstilling, hvis markederne i øjeblikket er underlagt regulering på grund de nationale forhold; ud fra trekriterietesten bør tilsynsmyndighederne vurdere, om der stadig er grund til at regulere disse markeder i lyset af de nationale forhold.

| (28) | Nye fremspirende markeder bør ikke pålægges urimelige forhåndsregulerende forpligtelser, selv om den første aktør på markedet indtager en fortrinsstilling, jf. rammedirektivet. Nye fremspirende markeder anses for at omfatte produkter eller tjenester, hvor det på grund af deres nyhedsværdi er meget vanskeligt at forudsige efterspørgselsforholdene eller markedsadgangs- og udbudsforholdene og dermed vanskeligt at anvende trekriterietesten. Formålet med ikke at pålægge nye fremspirende markeder urimelige forhåndsregulerende forpligtelser er at fremme innovation, således som det kræves i artikel 8 i rammedirektivet; samtidig bør markedsafskærmning på sådanne markeder fra markedslederens side forhindres, således som det anføres i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for markedsanalyse og beregning af SMP (10). Trinvise forbedringer af den bestående netværksinfrastruktur fører sjældent til et nyt eller fremspirende marked. Et produkts manglende substituérbarhed skal fastslås både fra et efterspørgsels- og et udbudssidesynspunkt, inden det kan konkluderes, at det ikke er en del af et allerede eksisterende marked. Fremkomsten af nye detailtjenester kan give anledning til et nyt afledt engrosmarked, for så vidt som sådanne detailtjenester ikke kan tilvejebringes ved brug af de eksisterende engrosprodukter. |
| --- | --- |

(28)

Nye fremspirende markeder bør ikke pålægges urimelige forhåndsregulerende forpligtelser, selv om den første aktør på markedet indtager en fortrinsstilling, jf. rammedirektivet. Nye fremspirende markeder anses for at omfatte produkter eller tjenester, hvor det på grund af deres nyhedsværdi er meget vanskeligt at forudsige efterspørgselsforholdene eller markedsadgangs- og udbudsforholdene og dermed vanskeligt at anvende trekriterietesten. Formålet med ikke at pålægge nye fremspirende markeder urimelige forhåndsregulerende forpligtelser er at fremme innovation, således som det kræves i artikel 8 i rammedirektivet; samtidig bør markedsafskærmning på sådanne markeder fra markedslederens side forhindres, således som det anføres i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for markedsanalyse og beregning af SMP (10). Trinvise forbedringer af den bestående netværksinfrastruktur fører sjældent til et nyt eller fremspirende marked. Et produkts manglende substituérbarhed skal fastslås både fra et efterspørgsels- og et udbudssidesynspunkt, inden det kan konkluderes, at det ikke er en del af et allerede eksisterende marked. Fremkomsten af nye detailtjenester kan give anledning til et nyt afledt engrosmarked, for så vidt som sådanne detailtjenester ikke kan tilvejebringes ved brug af de eksisterende engrosprodukter.

| (29) | En NRM skal stille de resultater af anvendelsen af trekriterietesten som udført i overensstemmelse med denne henstilling, der henhører under anvendelsesområdet for artikel 7, stk. 3, i rammedirektivet, til rådighed for Tilsynsmyndigheden og andre NRM i EØS. Manglende indberetning af et udkast til en foranstaltning, der påvirker samhandelen mellem EFTA-stater som beskrevet i betragtning 38 i rammedirektivet, kan føre til, at der indledes en overtrædelsesprocedure mod den pågældende EFTA-stat. |
| --- | --- |

(29)

En NRM skal stille de resultater af anvendelsen af trekriterietesten som udført i overensstemmelse med denne henstilling, der henhører under anvendelsesområdet for artikel 7, stk. 3, i rammedirektivet, til rådighed for Tilsynsmyndigheden og andre NRM i EØS. Manglende indberetning af et udkast til en foranstaltning, der påvirker samhandelen mellem EFTA-stater som beskrevet i betragtning 38 i rammedirektivet, kan føre til, at der indledes en overtrædelsesprocedure mod den pågældende EFTA-stat.

| (30) | Markederne i bilaget til henstillingen omfatter ikke længere to markeder, som var opført i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 (marked 1 og 2), da de ikke længere opfylder trekriterietesten. Da der kan være en vis grad af variation EFTA-staterne imellem i tempoet i den forventede eller forudsigelige markedsudvikling, der ligger til grund for denne konstatering på EØS-plan, kan særlige nationale forhold begrunde, at en NRM fastslår, at der ud fra et fremadrettet perspektiv uden passende og forholdsmæssigt afpassede afhjælpende foranstaltninger på engrosniveau endnu ikke hersker reel konkurrence på marked nr. 1 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 eller andre detailmarkeder i relation til marked nr. 2 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008. NRM kan således begrunde en fortsat forhåndsregulering på engrosniveau, forudsat at trekriterietesten er opfyldt, for så vidt angår de nationale forhold for den efterfølgende undersøgelsesperiode. Forholdene på de øvrige markeder i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 berettiger fortsat til forhåndsregulering, selv om afgrænsningen af marked 4, 5 og 6 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 er ændret. NRM bør tage hensyn til de særlige nationale forhold, når de afgrænser disse markeder. |
| --- | --- |

(30)

Markederne i bilaget til henstillingen omfatter ikke længere to markeder, som var opført i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 (marked 1 og 2), da de ikke længere opfylder trekriterietesten. Da der kan være en vis grad af variation EFTA-staterne imellem i tempoet i den forventede eller forudsigelige markedsudvikling, der ligger til grund for denne konstatering på EØS-plan, kan særlige nationale forhold begrunde, at en NRM fastslår, at der ud fra et fremadrettet perspektiv uden passende og forholdsmæssigt afpassede afhjælpende foranstaltninger på engrosniveau endnu ikke hersker reel konkurrence på marked nr. 1 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 eller andre detailmarkeder i relation til marked nr. 2 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008. NRM kan således begrunde en fortsat forhåndsregulering på engrosniveau, forudsat at trekriterietesten er opfyldt, for så vidt angår de nationale forhold for den efterfølgende undersøgelsesperiode. Forholdene på de øvrige markeder i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 berettiger fortsat til forhåndsregulering, selv om afgrænsningen af marked 4, 5 og 6 i Tilsynsmyndighedens henstilling af 2008 er ændret. NRM bør tage hensyn til de særlige nationale forhold, når de afgrænser disse markeder.

| (31) | Denne henstilling har været genstand for en offentlig høring og drøftelser med NRM og andre nationale myndigheder i EFTA-staterne (11) — |
| --- | --- |

(31)

Denne henstilling har været genstand for en offentlig høring og drøftelser med NRM og andre nationale myndigheder i EFTA-staterne (11) —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1. | Det henstilles, at NRM analyserer de produkt- og tjenestemarkeder, der er anført i bilaget, når de afgrænser relevante markeder i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i rammedirektivet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ved afgrænsningen af andre markeder end dem, der er anført i bilaget, bør NRM påvise, at nedenstående tre kriterier alle er opfyldt; Tilsynsmyndigheden vil kontrollere, om dette er tilfældet.






  a) | der er store og varige retlige eller reguleringsmæssige hindringer for markedsadgang |
| --- | --- | --- |

2.

a)

der er store og varige retlige eller reguleringsmæssige hindringer for markedsadgang

| b) | markedsstrukturen tenderer ikke mod en reel konkurrencesituation inden for den relevante tidshorisont, når der ses på stadet af infrastrukturbaseret og anden konkurrence bag adgangshindringerne |
| --- | --- |

b)

markedsstrukturen tenderer ikke mod en reel konkurrencesituation inden for den relevante tidshorisont, når der ses på stadet af infrastrukturbaseret og anden konkurrence bag adgangshindringerne

| c) | konkurrenceretten alene er ikke tilstrækkelig til at afhjælpe de konstaterede markedssvigt på tilfredsstillende vis. |
| --- | --- |

c)

konkurrenceretten alene er ikke tilstrækkelig til at afhjælpe de konstaterede markedssvigt på tilfredsstillende vis.

| 3. | Når det vurderes, at det på baggrund af de særlige nationale forhold ikke er berettiget at forhåndsregulere et eller flere af de markeder, der er opført i bilaget, bør NRM påvise, at mindst ét af de tre kriterier i nr. 2 ikke er opfyldt; Tilsynsmyndigheden vil kontrollere dette. |
| --- | --- |

3.

| 4. | NRM bør undersøge alle relevante former for konkurrencepres, uanset om de hidrører fra elektroniske kommunikationsnet, elektroniske kommunikationstjenester eller andre typer tjenester eller applikationer, der er sammenlignelige hermed set fra slutbrugerens synspunkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Denne henstilling berører ikke markedsafgrænsninger, resultater af markedsanalyser og regulerende forpligtelser, som er vedtaget af NRM i henhold til artikel 15, stk. 3, og artikel 16 i rammedirektivet inden datoen for vedtagelse af denne henstilling. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Denne henstilling er rettet til EFTA-staterne. |
| --- | --- |

6.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2016.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Sven Erik SVEDMAN

Formand

Frank BÜCHEL

Medlem af kollegiet

---

(1)  Herefter kaldet »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  
  EUT L 108 af 24.4.2002, s. 33.

2

(3)  EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling af 5. november 2008 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester), som tilpasset aftalen ved protokol 1 og sektortilpasningerne i bilag XI til denne aftale (EUT C 156 af 9.7.2009, s. 18, og EØS-tillæg nr. 36 af 9.7.2009, s. 1).

3

(4)  EFTA-Tilsynsmyndighedens retningslinjer af 14. juli 2004 for markedsanalyse og beregning af stærk markedsposition i henhold til EU-rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester som omhandlet i bilag XI til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EUT C 101 af 27.4.2006, s. 1 og EØS-tillæg nr. 21 af 27.4.2006, s. 1) herefter kaldet »Tilsynsmyndighedens retningslinjer for markedsanalyse og beregning af stærk markedsposition«.

4

(5)  Kommissionens henstilling 2014/710/EU af 9. oktober 2014 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, der kan forhåndsreguleres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (rammedirektivet) (EUT L 295 af 11.10.2014, s. 79).

5

(6)  Fjerde betragtning i præamblen til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

6

(7)  Punkt 20 i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for markedsanalyse og vurdering af stærk markedsposition. Se fodnote 4 ovenfor.

7

(8)  Som f.eks. over-the-top tjenester (»OTT«). I dag anses disse tjenester ganske vist ikke for en direkte erstatning for de tjenester, der udbydes af leverandører af elektroniske kommunikationstjenester, men det er sandsynligt, de i kraft af den teknologiske udvikling vil opleve en fortsat vækst i de kommende år.

8

(9)  EFTA-Tilsynsmyndighedens henstilling af 14. juli 2004 om relevante produkt- og tjenestemarkeder inden for den elektroniske kommunikationssektor, som er underlagt forhåndsregulering i overensstemmelse med den akt, hvortil der henvises i punkt 5cl i bilag XI til EØS-aftalen (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester) som inkorporeret i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og som vedtaget ved beslutning nr. 194/04/KOL.

9

(10)  Se fodnote 4 ovenfor.

10

(11)  Høringen fandt sted mellem 4. februar og 18. marts 2016.

11

---

BILAG

| Marked 1 | : | Engrosmarkedet for opkaldsterminering i individuelle offentlige telefonnet på et fast sted |
| --- | --- | --- |
| Marked 2 | : | Engrosmarkedet for terminering af taleopkald i individuelle mobiltelefonnet |
| Marked 3 | : | a) | Engrosmarkedet for lokal netadgang på et fast sted |

Marked 1

:

Engrosmarkedet for opkaldsterminering i individuelle offentlige telefonnet på et fast sted

Marked 2

:

Engrosmarkedet for terminering af taleopkald i individuelle mobiltelefonnet

Marked 3

:

a)

Engrosmarkedet for lokal netadgang på et fast sted

| b) | Engrosmarkedet for central netadgang på et fast sted, for så vidt angår masseforhandlede produkter |
| --- | --- |

b)

Engrosmarkedet for central netadgang på et fast sted, for så vidt angår masseforhandlede produkter

Marked 4

:

Engrosmarkedet for netadgang af særlig kvalitet på et fast sted

---