# Euroopa Liidu C 126/26.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 126 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide26. aprill 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 126

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide26. aprill 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014 |
| 2014/C 126/01 | Regioonide Komitee resolutsioon teemal Olukorrast Ukrainas | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014 |
| 2014/C 126/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks | 3 |
| 2014/C 126/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa pikaajalised investeerimisfondid | 8 |
| 2014/C 126/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Roheline raamat Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030 | 11 |
| 2014/C 126/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kõrgharidus maailmas | 17 |
| 2014/C 126/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Avatud haridusruum | 20 |
| 2014/C 126/07 | Regioonide Komitee arvamus teemal Tervisealane ebavõrdsus Euroopa Liidus | 26 |
| 2014/C 126/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde | 31 |
| 2014/C 126/09 | Regioonide Komitee arvamus teemal ELi suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta | 35 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

2014/C 126/01

Regioonide Komitee resolutsioon teemal Olukorrast Ukrainas

1

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

2014/C 126/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks

3

2014/C 126/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa pikaajalised investeerimisfondid

8

2014/C 126/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Roheline raamat Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030

11

2014/C 126/05

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa kõrgharidus maailmas

17

2014/C 126/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Avatud haridusruum

20

2014/C 126/07

Regioonide Komitee arvamus teemal Tervisealane ebavõrdsus Euroopa Liidus

26

2014/C 126/08

Regioonide Komitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde

31

2014/C 126/09

Regioonide Komitee arvamus teemal ELi suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta

35

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | REGIOONIDE KOMITEE |
| | Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014 |
| 2014/C 126/10 | Regioonide Komitee arvamus Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta | 37 |
| 2014/C 126/11 | Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: määrus, millega muudetakse jäätmesaadetiste määrust | 42 |
| 2014/C 126/12 | Regioonide Komitee arvamus teemal Naiades II pakett | 48 |
| 2014/C 126/13 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa elektroonilise side ühtne turg | 53 |

III   Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

2014/C 126/10

Regioonide Komitee arvamus Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta

37

2014/C 126/11

Regioonide Komitee arvamus teemal Ettepanek: määrus, millega muudetakse jäätmesaadetiste määrust

42

2014/C 126/12

Regioonide Komitee arvamus teemal Naiades II pakett

48

2014/C 126/13

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa elektroonilise side ühtne turg

53

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Regioonide komitee

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/1

---

Regioonide Komitee resolutsioon teemal „Olukorrast Ukrainas”

2014/C 126/01

REGIOONIDE KOMITEE,

tuginedes komitee presidendi aruandele, mis esitati täiskogule seoses Regioonide Komitee delegatsiooni viibimisega 22.-24. jaanuaril 2014 Kiievis,

| 1. | väljendab solidaarsust Ukraina rahvaga, kes rahumeelselt avaldab meelt riigi demokraatlike väärtuste, inimõiguste austamise ja põhivabaduste kaitseks; |
| --- | --- |

1.

väljendab solidaarsust Ukraina rahvaga, kes rahumeelselt avaldab meelt riigi demokraatlike väärtuste, inimõiguste austamise ja põhivabaduste kaitseks;

| 2. | mõistab teravalt hukka kogu vägivalla ja ähvardused. Poliitilist kriisi ei saa lahendada jõukasutuse teel. Komitee kutsub ELi institutsioone üles andma kindla vastulöögi inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete rikkumisele; |
| --- | --- |

2.

mõistab teravalt hukka kogu vägivalla ja ähvardused. Poliitilist kriisi ei saa lahendada jõukasutuse teel. Komitee kutsub ELi institutsioone üles andma kindla vastulöögi inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete rikkumisele;

| 3. | peab 16. jaanuaril 2014 vastu võetud repressiivsete, inimõigusi ja põhivabadusi piiravate ning rahvusvaheliste normidega vastuolus olevate õigusaktide kohest kehtetuks tunnistamist esimeseks sammuks teel õigusriigi taastamise poole Ukrainas. Komitee kutsub riigi presidenti üles jõustama otsuse kiiresti, kirjutades alla õigusaktide kehtetuks tunnistamise aktile; |
| --- | --- |

3.

peab 16. jaanuaril 2014 vastu võetud repressiivsete, inimõigusi ja põhivabadusi piiravate ning rahvusvaheliste normidega vastuolus olevate õigusaktide kohest kehtetuks tunnistamist esimeseks sammuks teel õigusriigi taastamise poole Ukrainas. Komitee kutsub riigi presidenti üles jõustama otsuse kiiresti, kirjutades alla õigusaktide kehtetuks tunnistamise aktile;

| 4. | kutsub kõigi valitsustasandite kõiki juhtpoliitikuid üles astuma otsustavaid samme olukorra leevendamiseks ja sillutamaks teed rahumeelsele lahendusele, mis kindlustaks Ukraina kodanikele demokraatia ja stabiilsuse ning tagaks riigi sõltumatuse, vabaduse ja terviklikkuse; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõigi valitsustasandite kõiki juhtpoliitikuid üles astuma otsustavaid samme olukorra leevendamiseks ja sillutamaks teed rahumeelsele lahendusele, mis kindlustaks Ukraina kodanikele demokraatia ja stabiilsuse ning tagaks riigi sõltumatuse, vabaduse ja terviklikkuse;

| 5. | mõistab hukka Ukraina kohalike omavalitsuste rahvakongressi nõukogu 23. jaanuari 2014 pöördumise, milles kiideti heaks hiljuti ülemraadas vastuvõetud demokraatiavastased seadused; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka Ukraina kohalike omavalitsuste rahvakongressi nõukogu 23. jaanuari 2014 pöördumise, milles kiideti heaks hiljuti ülemraadas vastuvõetud demokraatiavastased seadused;

| 6. | kutsub CORLEAPi (idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents) partneritest kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võitlema selle nimel, et Ukraina läheneks Euroopale. Need omavalitsused peaksid kasutama oma poliitilist mõjuvõimu Ukraina kodanike heaks; |
| --- | --- |

6.

kutsub CORLEAPi (idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverents) partneritest kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võitlema selle nimel, et Ukraina läheneks Euroopale. Need omavalitsused peaksid kasutama oma poliitilist mõjuvõimu Ukraina kodanike heaks;

| 7. | tuletab meelde, et CORLEAP loodi dialoogi pidamise hõlbustamiseks ELi ja idapartnerluse riikide kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel ning demokraatia, stabiilsuse ja õigusriigi toetamiseks. Komitee kavatseb kontrollida, kas loodud struktuurid on kõnealusteks eesmärkideks asjakohased, ja uurida võimalusi arutelu laiendamiseks, et kaasata sinna kõik sidusrühmad; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et CORLEAP loodi dialoogi pidamise hõlbustamiseks ELi ja idapartnerluse riikide kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel ning demokraatia, stabiilsuse ja õigusriigi toetamiseks. Komitee kavatseb kontrollida, kas loodud struktuurid on kõnealusteks eesmärkideks asjakohased, ja uurida võimalusi arutelu laiendamiseks, et kaasata sinna kõik sidusrühmad;

| 8. | rõhutab, et demokraatia ja inimõiguste austamine on kohaliku ja piirkondliku demokraatia eeltingimus. Komitee kiidab sellega seoses heaks Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi soovituse 348 (2013) Ukraina kohaliku ja piirkondliku demokraatia kohta. Komitee toetab eelkõige kongressi üleskutset Ukraina valitsusele kõrvaldada omavalitsuste pädevusele seatud põhiseaduslikud ja õiguslikud piirangud ja aidata neil saavutada suurem finantssõltumatus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et demokraatia ja inimõiguste austamine on kohaliku ja piirkondliku demokraatia eeltingimus. Komitee kiidab sellega seoses heaks Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi soovituse 348 (2013) Ukraina kohaliku ja piirkondliku demokraatia kohta. Komitee toetab eelkõige kongressi üleskutset Ukraina valitsusele kõrvaldada omavalitsuste pädevusele seatud põhiseaduslikud ja õiguslikud piirangud ja aidata neil saavutada suurem finantssõltumatus;

| 9. | toonitab, et Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhtimissuutlikkus on piiratud ja keskvalitsus seab rahastamisvõimalustele piirangud. Üha suurenevad erinevused piirkondade vahel võivad olukorda riigis tõsiselt destabiliseerida; |
| --- | --- |

9.

toonitab, et Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhtimissuutlikkus on piiratud ja keskvalitsus seab rahastamisvõimalustele piirangud. Üha suurenevad erinevused piirkondade vahel võivad olukorda riigis tõsiselt destabiliseerida;

| 10. | kutsub Ukrainat võtma täielikult omaks Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ja teostama haldusreforme, mis lubaks omavalitsustel kasutada kindlaksmääratud volitusi eesmärgiga tagada sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus. Komitee pakub Ukraina kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa partnerite oskusteavet ja kordab oma valmisolekut tihendada nendega koostööd, et jagada kogemusi hea valitsemistava ja territoriaalse koostöö alal; |
| --- | --- |

10.

kutsub Ukrainat võtma täielikult omaks Euroopa kohaliku omavalitsuse harta ja teostama haldusreforme, mis lubaks omavalitsustel kasutada kindlaksmääratud volitusi eesmärgiga tagada sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus. Komitee pakub Ukraina kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele Euroopa partnerite oskusteavet ja kordab oma valmisolekut tihendada nendega koostööd, et jagada kogemusi hea valitsemistava ja territoriaalse koostöö alal;

| 11. | kutsub kõiki ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on erilised sõprussidemed ja partnerlussuhted Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, tihendama neid sidemeid just nimelt praegu, et edastada Ukraina partneritele signaal oma solidaarsuse ja toetuse kohta; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki ELi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kellel on erilised sõprussidemed ja partnerlussuhted Ukraina kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, tihendama neid sidemeid just nimelt praegu, et edastada Ukraina partneritele signaal oma solidaarsuse ja toetuse kohta;

| 12. | kutsub ELi ja selle institutsioone üles astuma otsustavaid samme, et abistada pingete vähendamisel ja tagada rahumeelne lahendus, mis austaks täielikult Ukraina rahva õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi ja selle institutsioone üles astuma otsustavaid samme, et abistada pingete vähendamisel ja tagada rahumeelne lahendus, mis austaks täielikult Ukraina rahva õigusi ja vabadusi;

| 13. | võtab endale kohustuse abistada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning kodanikuühiskonda kriisile asjakohaste lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

13.

võtab endale kohustuse abistada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning kodanikuühiskonda kriisile asjakohaste lahenduste leidmisel;

| 14. | toetab ELi jätkuvat pühendumust Ukraina poliitilisele assotsieerimisele ja majanduslikule integratsioonile ühiste Euroopa väärtuste alusel ning ELi valmisolekut allkirjastada assotsieerimisleping. Sellega seoses nõuab komitee eeltingimusena poliitvangide, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide, sealhulgas Julia Tõmošenko vabastamist, kelle vangistamine on vastuolus Euroopa inimõiguste hartas ja asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud õiglus- ja õigusriigi normide ja standarditega; |
| --- | --- |

14.

toetab ELi jätkuvat pühendumust Ukraina poliitilisele assotsieerimisele ja majanduslikule integratsioonile ühiste Euroopa väärtuste alusel ning ELi valmisolekut allkirjastada assotsieerimisleping. Sellega seoses nõuab komitee eeltingimusena poliitvangide, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide, sealhulgas Julia Tõmošenko vabastamist, kelle vangistamine on vastuolus Euroopa inimõiguste hartas ja asjakohastes ELi õigusaktides sätestatud õiglus- ja õigusriigi normide ja standarditega;

| 15. | teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile Kreekale ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

15.

teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, Euroopa Komisjoni presidendile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile Kreekale ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale.

Brüssel, 31. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/3

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Uus ELi metsastrateegia metsade ja metsandussektori jaoks”

2014/C 126/02

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Positiivne samm Euroopa metsade mitmefunktsioonilisuse tunnustamiseks, säästvaks kasutamiseks ja kaitseks

| 1. | tervitab Euroopa Komisjoni teatist uue ELi metsastrateegia kohta, milles pakutakse välja metsade ja metsandussektori säästva majandamise kõigis aspektides terviklik ja tasakaalustatud lähenemisviis. Kuigi metsapoliitika rakendamine kuulub liikmesriikide pädevusse, võib see strateegia olla suunav vahend, mille abil tagada metsade säästev majandamine, kaitse, bioloogilise mitmekesisuse toetamine, nendega kui kliimamuutuste vastu võitlemise vahendiga arvestamine ja nende panus kliimamuutuste leevendamisse, samuti sektori jätkusuutlikkus üldisemalt. Komitee tervitab asjaolu, et analüüsitakse metsade majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet ning tunnistatakse nende tähtsust töökohtade allikana kohalike kogukondade jaoks, muu hulgas tänu konkreetset väärtusahelat luua suutvale metsandus- ja puidusektorile ning metsandusalase oskusteabe arendamisele; |
| --- | --- |

1.

tervitab Euroopa Komisjoni teatist uue ELi metsastrateegia kohta, milles pakutakse välja metsade ja metsandussektori säästva majandamise kõigis aspektides terviklik ja tasakaalustatud lähenemisviis. Kuigi metsapoliitika rakendamine kuulub liikmesriikide pädevusse, võib see strateegia olla suunav vahend, mille abil tagada metsade säästev majandamine, kaitse, bioloogilise mitmekesisuse toetamine, nendega kui kliimamuutuste vastu võitlemise vahendiga arvestamine ja nende panus kliimamuutuste leevendamisse, samuti sektori jätkusuutlikkus üldisemalt. Komitee tervitab asjaolu, et analüüsitakse metsade majanduslikku ja sotsiaalset mõõdet ning tunnistatakse nende tähtsust töökohtade allikana kohalike kogukondade jaoks, muu hulgas tänu konkreetset väärtusahelat luua suutvale metsandus- ja puidusektorile ning metsandusalase oskusteabe arendamisele;

| 2. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnustab metsade multifunktsionaalsuse tähtsust, kuigi komitee arvates tuleks multifunktsionaalsuse mõistet põhjalikumalt analüüsida, nii et Euroopa metsadel ja haldusel saaks teha vahet vastavalt funktsioonile, mida igal konkreetsel juhul soovitakse edendada. Komitee tervitab ka asjaolu, et komisjon viitab säästva tarbimise põhimõttele; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon tunnustab metsade multifunktsionaalsuse tähtsust, kuigi komitee arvates tuleks multifunktsionaalsuse mõistet põhjalikumalt analüüsida, nii et Euroopa metsadel ja haldusel saaks teha vahet vastavalt funktsioonile, mida igal konkreetsel juhul soovitakse edendada. Komitee tervitab ka asjaolu, et komisjon viitab säästva tarbimise põhimõttele;

| 3. | leiab, et käes on sobiv aeg uue strateegia kavandamiseks, sest kasvab surve metsadele: kliimamuutused koos asjaoluga, et vähese tasuvuse tõttu ei ole viimastel aastatel metsamajandamisega tegeletud, põhjustavad metsade omaduste ja liigilise koosseisu halvenemist, taastuvenergiaallikate alal seatud eesmärkide täitmiseks elluviidava poliitika tulemusel peaks metsa biomassi kasutamine suurenema (1) ja majanduskriis muudab inimtegevusest põhjustatud survetegureid. ELi metsade säästva majandamise mõõdetavate ja tõendatavate kriteeriumide väljatöötamine, nagu ka parandusmeetmete tõhustamine väheste ressursside ja taristusse tehtud investeeringutega aladel võib anda olulise panuse, et tagada Euroopa metsade parem kaitse ning pikas perspektiivis jätkusuutlikum kasutamine. See aspekt on eriti tähtis, sest kliima muutlikkus tekitab uusi survetegureid ning vähendab keskkonna- ja majandusprognooside täpsust; |
| --- | --- |

3.

leiab, et käes on sobiv aeg uue strateegia kavandamiseks, sest kasvab surve metsadele: kliimamuutused koos asjaoluga, et vähese tasuvuse tõttu ei ole viimastel aastatel metsamajandamisega tegeletud, põhjustavad metsade omaduste ja liigilise koosseisu halvenemist, taastuvenergiaallikate alal seatud eesmärkide täitmiseks elluviidava poliitika tulemusel peaks metsa biomassi kasutamine suurenema (1) ja majanduskriis muudab inimtegevusest põhjustatud survetegureid. ELi metsade säästva majandamise mõõdetavate ja tõendatavate kriteeriumide väljatöötamine, nagu ka parandusmeetmete tõhustamine väheste ressursside ja taristusse tehtud investeeringutega aladel võib anda olulise panuse, et tagada Euroopa metsade parem kaitse ning pikas perspektiivis jätkusuutlikum kasutamine. See aspekt on eriti tähtis, sest kliima muutlikkus tekitab uusi survetegureid ning vähendab keskkonna- ja majandusprognooside täpsust;

| 4. | leiab, et põlised/looduslikud metsamaad on olulised elupaigad ning neid tuleb hallata metsa- ja piirkondlikke seadusi järgides. Seepärast peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus otsustada mitte lubada geneetiliselt muundatud puu- ja taimeliikide istutamist; |
| --- | --- |

4.

leiab, et põlised/looduslikud metsamaad on olulised elupaigad ning neid tuleb hallata metsa- ja piirkondlikke seadusi järgides. Seepärast peaks liikmesriikidel ja piirkondadel olema võimalus otsustada mitte lubada geneetiliselt muundatud puu- ja taimeliikide istutamist;

| 5. | rõhutab, et EL peab austama metsanduspoliitika kuulumist liikmesriikide pädevusse. Tähtis on, et uus metsastrateegia võtab arvesse ELi liikmesriikide eripärasid ning samas austab ja täiendab liikmesriikide riiklikku metsanduspoliitikat; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et EL peab austama metsanduspoliitika kuulumist liikmesriikide pädevusse. Tähtis on, et uus metsastrateegia võtab arvesse ELi liikmesriikide eripärasid ning samas austab ja täiendab liikmesriikide riiklikku metsanduspoliitikat;

| 6. | nõuab, et strateegia eesmärkide hõlpsamaks järgimiseks täpsustaks komisjon, millised eesmärgid tulenevad liikmesriikide kohustustest metsandusvaldkonnas, eristades rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi kohustusi. Lisaks tuleks komitee arvates kõigil tasanditel rõhutada olemasolevate eksperdiorganite rolli ja vältida uute loomist; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et strateegia eesmärkide hõlpsamaks järgimiseks täpsustaks komisjon, millised eesmärgid tulenevad liikmesriikide kohustustest metsandusvaldkonnas, eristades rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi kohustusi. Lisaks tuleks komitee arvates kõigil tasanditel rõhutada olemasolevate eksperdiorganite rolli ja vältida uute loomist;

Inimtegevusest tulenev surve metsale avaldab mõju elanikkonnale, kelle teadlikkust sellest tuleb suurendada

| 7. | rõhutab, et majanduslikud tingimused avaldavad metsale nii kohest kui ka pikaajalisemat mõju, sest sageli ilmnevad tagajärjed alles pika aja pärast. Sellised nähtused nagu tulekahjud, muudatused maakasutuses, ebaseaduslik raie ja salaküttimine muutuvad järjest sagedasemaks. Seepärast tuleb kavandatud kasutuste puhul parandada järelevalvet ning teostada kontrolle ja tasuvusanalüüse, ent võtta ettevaatusabinõusid ka seoses võimalike pikaajaliste tagajärgedega. Kuna metsade kasutus ja ökoloogiline funktsioon on ELi piires väga erinev, tuleb seejuures arvesse võtta piirkondlikke tingimusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et majanduslikud tingimused avaldavad metsale nii kohest kui ka pikaajalisemat mõju, sest sageli ilmnevad tagajärjed alles pika aja pärast. Sellised nähtused nagu tulekahjud, muudatused maakasutuses, ebaseaduslik raie ja salaküttimine muutuvad järjest sagedasemaks. Seepärast tuleb kavandatud kasutuste puhul parandada järelevalvet ning teostada kontrolle ja tasuvusanalüüse, ent võtta ettevaatusabinõusid ka seoses võimalike pikaajaliste tagajärgedega. Kuna metsade kasutus ja ökoloogiline funktsioon on ELi piires väga erinev, tuleb seejuures arvesse võtta piirkondlikke tingimusi;

| 8. | väljendab muret seoses linnapiirkondade laienemise tendentsiga, mis kujutab endast ohtu looduskeskkonnale ja eelkõige linnalähedastele metsadele. Komitee kutsub üles töötama välja asjakohased teaduslikud vahendid selleks, et linnapiirkondade laiendamist kavandataks vajaliku hoolikusega; |
| --- | --- |

8.

väljendab muret seoses linnapiirkondade laienemise tendentsiga, mis kujutab endast ohtu looduskeskkonnale ja eelkõige linnalähedastele metsadele. Komitee kutsub üles töötama välja asjakohased teaduslikud vahendid selleks, et linnapiirkondade laiendamist kavandataks vajaliku hoolikusega;

| 9. | märgib, et vastavalt ÜRO andmetele ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiale ei ole saavutatud eesmärki alandada ajavahemikul 2002–2010 maailma tasandil märkimisväärselt mitmekesisuse vähenemise tempot. Lisaks sellele puudutab bioloogilise mitmekesisuse tõenäoline vähenemine esimesena ja kõige tuntavamalt kõige vaesemaid elanikkonnarühmi. Ent teadlikud kodanikud võivad aidata seda tendentsi muuta. Vaja on paremat arusaamist ökosüsteemide kvaliteedi ja säästva arengu vahelisest seosest – selleks tuleb eeskätt kodanikke ja sotsiaalpartnereid kaasa tõmmata ja teavitada. Teadusandmed tuleb nii suurte keskkonnasäästlikkuse teemaliste teabe- kui ka hariduskampaaniate abil avalikkusele paremini kättesaadavaks teha. Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid oma arengupoliitikas omistama metsandussektorile suuremat tähtsust ja rõhutama metsaõigusnormide ja metsamajanduse loomist ning metsade säästva kasutamise põhimõtet kolmandate riikidega sõlmitud arengukavades ja fondide kaudu toimuvas arengu rahastamises. See toetaks ELi arengupoliitika üldisi eesmärke ning liikmesriikide metsandusametitel, ülikoolidel ja metsandussektori organisatsioonidel oleks nende eesmärkide saavutamiseks palju eksperditeadmisi; |
| --- | --- |

9.

märgib, et vastavalt ÜRO andmetele ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiale ei ole saavutatud eesmärki alandada ajavahemikul 2002–2010 maailma tasandil märkimisväärselt mitmekesisuse vähenemise tempot. Lisaks sellele puudutab bioloogilise mitmekesisuse tõenäoline vähenemine esimesena ja kõige tuntavamalt kõige vaesemaid elanikkonnarühmi. Ent teadlikud kodanikud võivad aidata seda tendentsi muuta. Vaja on paremat arusaamist ökosüsteemide kvaliteedi ja säästva arengu vahelisest seosest – selleks tuleb eeskätt kodanikke ja sotsiaalpartnereid kaasa tõmmata ja teavitada. Teadusandmed tuleb nii suurte keskkonnasäästlikkuse teemaliste teabe- kui ka hariduskampaaniate abil avalikkusele paremini kättesaadavaks teha. Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid oma arengupoliitikas omistama metsandussektorile suuremat tähtsust ja rõhutama metsaõigusnormide ja metsamajanduse loomist ning metsade säästva kasutamise põhimõtet kolmandate riikidega sõlmitud arengukavades ja fondide kaudu toimuvas arengu rahastamises. See toetaks ELi arengupoliitika üldisi eesmärke ning liikmesriikide metsandusametitel, ülikoolidel ja metsandussektori organisatsioonidel oleks nende eesmärkide saavutamiseks palju eksperditeadmisi;

| 10. | märgib, et metsandussektor annab juba praegu olulise panuse ELi õitsengusse, pakkudes ainuüksi sekundaarsektoris ligikaudu 3,5 miljonit töökohta. Samuti märgib komitee, et on piirkondi, milles kõnealuse sektori jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusi ei ole veel täielikult ära kasutatud. Metsa säästev majandamine, meetmed oskuste omandamiseks, nt elukestva õppe raames pakutava koolituse kaudu, ning uute tehnoloogiate valdkonnas teadus- ja arendustegevuse toetamine avavad võimaluse suurendada tööhõivet mitte ainult sektori traditsioonilistes ametites, vaid ka loodavatel uutel kutsealadel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et metsandussektor annab juba praegu olulise panuse ELi õitsengusse, pakkudes ainuüksi sekundaarsektoris ligikaudu 3,5 miljonit töökohta. Samuti märgib komitee, et on piirkondi, milles kõnealuse sektori jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise võimalusi ei ole veel täielikult ära kasutatud. Metsa säästev majandamine, meetmed oskuste omandamiseks, nt elukestva õppe raames pakutava koolituse kaudu, ning uute tehnoloogiate valdkonnas teadus- ja arendustegevuse toetamine avavad võimaluse suurendada tööhõivet mitte ainult sektori traditsioonilistes ametites, vaid ka loodavatel uutel kutsealadel;

| 11. | toetab tarbimisviiside ja -harjumuste muutmise edendamist, iseäranis säästvatest metsadest pärit puidutoodete tarbimise edendamise kaudu. Puidu kasutamine ja töötlemisel palju CO2-heidet tekitavatest materjalidest tehtud toodete asendamine on märkimisväärne edusamm keskkonna parandamise ja väiksema süsinikuheitega majanduse saavutamise poole. Pidades silmas üleminekut taastuvenergiaallikatele, mille hulgast olulisim on metsa biomass, on tarvis tegelda tarbijate vastutustunde suurendamisega, et nende energiatarbimine põhineks võimalikult suurel määral ökoloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt säästval viisil toodetud energial; |
| --- | --- |

11.

toetab tarbimisviiside ja -harjumuste muutmise edendamist, iseäranis säästvatest metsadest pärit puidutoodete tarbimise edendamise kaudu. Puidu kasutamine ja töötlemisel palju CO2-heidet tekitavatest materjalidest tehtud toodete asendamine on märkimisväärne edusamm keskkonna parandamise ja väiksema süsinikuheitega majanduse saavutamise poole. Pidades silmas üleminekut taastuvenergiaallikatele, mille hulgast olulisim on metsa biomass, on tarvis tegelda tarbijate vastutustunde suurendamisega, et nende energiatarbimine põhineks võimalikult suurel määral ökoloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt säästval viisil toodetud energial;

| 12. | tunneb kahetsust selle pärast, et Euroopa Komisjon ei võta oma strateegias piisavalt arvesse metsa kasutamist puhke-eesmärgil ega käsitle vajadust leida metsavarude kasutamisel õige tasakaal puhke-, majanduslike ja keskkonnakaitseaspektide vahel, et viia säästva arengu põhimõtted ellu konkurentsivõime, keskkonnakaitse ja sotsiaalsete aspektide alusel; |
| --- | --- |

12.

tunneb kahetsust selle pärast, et Euroopa Komisjon ei võta oma strateegias piisavalt arvesse metsa kasutamist puhke-eesmärgil ega käsitle vajadust leida metsavarude kasutamisel õige tasakaal puhke-, majanduslike ja keskkonnakaitseaspektide vahel, et viia säästva arengu põhimõtted ellu konkurentsivõime, keskkonnakaitse ja sotsiaalsete aspektide alusel;

Kohalike kogukondade roll metsade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel

| 13. | kahetseb, et Euroopa Komisjon ei viita kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile strateegia rakendamisel. Nende osalus tagaks tasakaalu metsade üha intensiivsema majanduskasutamise ja säästva arengu vahel. Seepärast leiab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb aktiivsemalt kaasata strateegia väljatöötamisse, ja teeb ettepaneku, et nad oleksid esindatud meetmete kavandamise ametlikes organites, nt alalises metsakomitees ning metsanduse ja korgitootmise nõuanderühmas; |
| --- | --- |

13.

kahetseb, et Euroopa Komisjon ei viita kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rollile strateegia rakendamisel. Nende osalus tagaks tasakaalu metsade üha intensiivsema majanduskasutamise ja säästva arengu vahel. Seepärast leiab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb aktiivsemalt kaasata strateegia väljatöötamisse, ja teeb ettepaneku, et nad oleksid esindatud meetmete kavandamise ametlikes organites, nt alalises metsakomitees ning metsanduse ja korgitootmise nõuanderühmas;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et kommuunimets oma 20 miljoni hektarilise pindalaga on Euroopa metsaomandi tüüpide hulgas kolmandal kohal. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtaegu nii metsa omanikud kui ka paljude metsaga seotud meetmete rakendamise ja järelevalve eest vastutajad; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et kommuunimets oma 20 miljoni hektarilise pindalaga on Euroopa metsaomandi tüüpide hulgas kolmandal kohal. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtaegu nii metsa omanikud kui ka paljude metsaga seotud meetmete rakendamise ja järelevalve eest vastutajad;

| 15. | nendib, et kohalikud kogukonnad puutuvad metsadega otseselt kokku ja on esimesed, kes märkavad nendes ellu viidud meetmete mõju. Neil lasub vastutus metsade kaitsmise eest ja nad kannavad selle otsesed kulud, nemad võidavad metsade olemasolust ja hoolitsevad nende hea seisukorra eest, ent nad tunnevad esimesena ka metsade seisundi halvenemise tagajärgi. Samuti lasub kohalikel võimudel sageli vastutus andmete kogumise eest ja nad saavad ellu viidud meetmete mõju vahetult hinnata. Seega on selge, et kohalike kogukondade korrektne teavitamine tuleb seada prioriteediks, ent neile tuleb anda ka vahendid oma kohustuste täitmiseks. Teavet tuleks kohalike osalistega jagada detsentraliseeritult ja pidevalt, et kujundada metsast selline kontseptsioon, mille eesmärk oleks võtta kohalikul tasandil vastu mitmepoolne metsade arendamise poliitika, mida hakataks ka kohaldama; |
| --- | --- |

15.

nendib, et kohalikud kogukonnad puutuvad metsadega otseselt kokku ja on esimesed, kes märkavad nendes ellu viidud meetmete mõju. Neil lasub vastutus metsade kaitsmise eest ja nad kannavad selle otsesed kulud, nemad võidavad metsade olemasolust ja hoolitsevad nende hea seisukorra eest, ent nad tunnevad esimesena ka metsade seisundi halvenemise tagajärgi. Samuti lasub kohalikel võimudel sageli vastutus andmete kogumise eest ja nad saavad ellu viidud meetmete mõju vahetult hinnata. Seega on selge, et kohalike kogukondade korrektne teavitamine tuleb seada prioriteediks, ent neile tuleb anda ka vahendid oma kohustuste täitmiseks. Teavet tuleks kohalike osalistega jagada detsentraliseeritult ja pidevalt, et kujundada metsast selline kontseptsioon, mille eesmärk oleks võtta kohalikul tasandil vastu mitmepoolne metsade arendamise poliitika, mida hakataks ka kohaldama;

| 16. | kutsub liikmesriike üles võtma nõuetekohaselt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust metsavarude arendamisel puhke-eesmärgil, sundimata neile peale täiendavat ja mittevajalikku halduskoormust, kui nad kasutavad metsastatud alasid puhke-eesmärkidel, püüdes kohalike elanike ja turistide soove maksimaalselt rahuldada; |
| --- | --- |

16.

kutsub liikmesriike üles võtma nõuetekohaselt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsust metsavarude arendamisel puhke-eesmärgil, sundimata neile peale täiendavat ja mittevajalikku halduskoormust, kui nad kasutavad metsastatud alasid puhke-eesmärkidel, püüdes kohalike elanike ja turistide soove maksimaalselt rahuldada;

| 17. | toonitab, et metsamassiivide piirid ei lange kokku riigipiiridega – sama kehtib ka neist saadava kasu ja nendega seonduvate probleemide kohta; seepärast pooldab komitee iseäranis piiriülestel aladel laiaulatuslikku koostöö tugevdamist; |
| --- | --- |

17.

toonitab, et metsamassiivide piirid ei lange kokku riigipiiridega – sama kehtib ka neist saadava kasu ja nendega seonduvate probleemide kohta; seepärast pooldab komitee iseäranis piiriülestel aladel laiaulatuslikku koostöö tugevdamist;

| 18. | leiab, et Euroopa metsad erinevad nii oma omaduste kui ka metsade asukohaks olevate piirkondade eripärade ja metsi ähvardavate ohtude poolest, ning soovitab meetmeid selliselt diferentseerida, et neis võetaks parimate tulemuste saavutamiseks arvesse kohalikke tingimusi. Komitee soovitab ellu viia konkreetsed meetmed ja pakkuda praktilist abi kohalike ja piirkondlike metsakavade koostamisel selliste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetuseks, kus on objektiivselt eristuvaid tunnusjooni, nt hõredalt asustatud alad, äärepoolseimad piirkonnad, saared, eriliste ökosüsteemidega põhjapoolseimad piirkonnad ja vahemerelised metsad, kus kliimamuutustest tulenev surve on kõige tugevam; |
| --- | --- |

18.

leiab, et Euroopa metsad erinevad nii oma omaduste kui ka metsade asukohaks olevate piirkondade eripärade ja metsi ähvardavate ohtude poolest, ning soovitab meetmeid selliselt diferentseerida, et neis võetaks parimate tulemuste saavutamiseks arvesse kohalikke tingimusi. Komitee soovitab ellu viia konkreetsed meetmed ja pakkuda praktilist abi kohalike ja piirkondlike metsakavade koostamisel selliste kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetuseks, kus on objektiivselt eristuvaid tunnusjooni, nt hõredalt asustatud alad, äärepoolseimad piirkonnad, saared, eriliste ökosüsteemidega põhjapoolseimad piirkonnad ja vahemerelised metsad, kus kliimamuutustest tulenev surve on kõige tugevam;

Metsade majanduskasutus säästvuse aspektist

| 19. | leiab, et metsade ja metsandussektori kaitse, nagu ka nende asjakohane majandamine soodustab väga suure osa Natura 2000 võrgustiku alade ja seega ka Euroopa mitmekesisuse säilitamist; |
| --- | --- |

19.

leiab, et metsade ja metsandussektori kaitse, nagu ka nende asjakohane majandamine soodustab väga suure osa Natura 2000 võrgustiku alade ja seega ka Euroopa mitmekesisuse säilitamist;

| 20. | rõhutab, et avalik sektor ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui suure osa Euroopa metsade omanikud ja teenuste osutajad peavad tagama nende metsade multifunktsionaalsuse ja jätkusuutlikkuse, ja kõike seda nii, et metsaressursside korralik säästev majandamine muudab need ressursid nende alade majandusarengu põhiliseks elemendiks. Seepärast peavad nad panustama metsade säilitamisse ja majandamisse, niivõrd kui neile eraldatakse selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et avalik sektor ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui suure osa Euroopa metsade omanikud ja teenuste osutajad peavad tagama nende metsade multifunktsionaalsuse ja jätkusuutlikkuse, ja kõike seda nii, et metsaressursside korralik säästev majandamine muudab need ressursid nende alade majandusarengu põhiliseks elemendiks. Seepärast peavad nad panustama metsade säilitamisse ja majandamisse, niivõrd kui neile eraldatakse selleks vajalikud vahendid;

| 21. | nõustub, et tuleb tunnistada, et EL ei sõltu üksnes omatoodangust ja et tarbimine ELis avaldab metsadele mõju globaalselt. Lisaks kõigi ELi metsade säästva majandamise tagamisele peaks ühelt poolt eesmärgiks olema suurendada metsastatud alade pindala ja teiselt poolt Euroopa metsade tootlikkust, vähemalt metsades, mille jaoks tootmine on multifunktsionaalsuse raames peamine ülesanne; |
| --- | --- |

21.

nõustub, et tuleb tunnistada, et EL ei sõltu üksnes omatoodangust ja et tarbimine ELis avaldab metsadele mõju globaalselt. Lisaks kõigi ELi metsade säästva majandamise tagamisele peaks ühelt poolt eesmärgiks olema suurendada metsastatud alade pindala ja teiselt poolt Euroopa metsade tootlikkust, vähemalt metsades, mille jaoks tootmine on multifunktsionaalsuse raames peamine ülesanne;

| 22. | leiab lisaks sellele, et erametsade suur osakaal Euroopas loob tingimused, mida tuleb kontrollida, ent ka asjakohaselt ära kasutada. Metsastrateegia tähtsate aspektide hulka kuulub ka metsaomanike tegevuse kontrollimise ja koordineerimise ning neile mõeldud koolituse ja toetuse parandamine. Konkreetsemalt peavad liikmesriigid pakkuma stiimuleid erametsade heaks majandamiseks iseäranis seal, kus kaitsemeetmete puudumine ja metsarikkuste mittesäästlik kasutamine tekitavad ohte. Samuti peaksid liikmesriigid nõudma erametsaomanikelt oma metsade pikaajalist kaitsmist, rakendades selleks enda omandi haldamise kava, ja eeskätt metsade taastumisprotsesside tagamist. Metsaomanikele ja nende organisatsioonidele tuleks tagada võimalus osaleda metsandussektori otsustusprotsessis ja sellega seotud Euroopa, riigi ja kohaliku tasandi otsuste ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

22.

leiab lisaks sellele, et erametsade suur osakaal Euroopas loob tingimused, mida tuleb kontrollida, ent ka asjakohaselt ära kasutada. Metsastrateegia tähtsate aspektide hulka kuulub ka metsaomanike tegevuse kontrollimise ja koordineerimise ning neile mõeldud koolituse ja toetuse parandamine. Konkreetsemalt peavad liikmesriigid pakkuma stiimuleid erametsade heaks majandamiseks iseäranis seal, kus kaitsemeetmete puudumine ja metsarikkuste mittesäästlik kasutamine tekitavad ohte. Samuti peaksid liikmesriigid nõudma erametsaomanikelt oma metsade pikaajalist kaitsmist, rakendades selleks enda omandi haldamise kava, ja eeskätt metsade taastumisprotsesside tagamist. Metsaomanikele ja nende organisatsioonidele tuleks tagada võimalus osaleda metsandussektori otsustusprotsessis ja sellega seotud Euroopa, riigi ja kohaliku tasandi otsuste ettevalmistamisel;

| 23. | tuletab meelde nende piirkondade olukorda, kus metsade uuenemise protsess kujuneb keeruliseks kliima- ja mullatingimuste tõttu. Erilist tähelepanu tuleks osutada raskete looduslike oludega piirkondadele, kus sellest tulenevalt on keerulisem kasutada masinaid, või piirkondadele, mille kliima soosib pigem invasiivseid võõrliike kui metsastamiseks kasutatavaid liike. Sellistes piirkondades tuleks asjakohaste meetmete abil toetada erainvesteeringuid metsanduse restruktureerimisse, säilitamisse ja edasiarendamisse; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde nende piirkondade olukorda, kus metsade uuenemise protsess kujuneb keeruliseks kliima- ja mullatingimuste tõttu. Erilist tähelepanu tuleks osutada raskete looduslike oludega piirkondadele, kus sellest tulenevalt on keerulisem kasutada masinaid, või piirkondadele, mille kliima soosib pigem invasiivseid võõrliike kui metsastamiseks kasutatavaid liike. Sellistes piirkondades tuleks asjakohaste meetmete abil toetada erainvesteeringuid metsanduse restruktureerimisse, säilitamisse ja edasiarendamisse;

| 24. | leiab ka, et tuleb parandada avalike metsade majandamist, mis ei ole praegu majanduslikult tulus kas pakutavate toodete kvaliteedi või ebapiisava taristu tõttu. Selleks tuleb nendesse metsadesse investeerida, et parandada neid ja/või juurdepääsu nende ressurssidele; |
| --- | --- |

24.

leiab ka, et tuleb parandada avalike metsade majandamist, mis ei ole praegu majanduslikult tulus kas pakutavate toodete kvaliteedi või ebapiisava taristu tõttu. Selleks tuleb nendesse metsadesse investeerida, et parandada neid ja/või juurdepääsu nende ressurssidele;

| 25. | leiab, et puidu järjest suurema kasutamise põhimõte võib osutuda väga piiravaks, sest kõigil piirkondadel ei ole taristut ja ettevõtteid, mis võimaldaksid kasutada kõiki puidu töötlemise või kasutamise võimalusi. Seepärast oleks realistlikum, kui selleks, et tagada Euroopa metsade säästev majandamine, edendataks integreeritud lähenemisviisi abil ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhtimisel ressursside tõhusa kasutuse põhimõtet; |
| --- | --- |

25.

leiab, et puidu järjest suurema kasutamise põhimõte võib osutuda väga piiravaks, sest kõigil piirkondadel ei ole taristut ja ettevõtteid, mis võimaldaksid kasutada kõiki puidu töötlemise või kasutamise võimalusi. Seepärast oleks realistlikum, kui selleks, et tagada Euroopa metsade säästev majandamine, edendataks integreeritud lähenemisviisi abil ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste juhtimisel ressursside tõhusa kasutuse põhimõtet;

| 26. | tervitab komisjoni teatises metsandustööstuse konkurentsivõimele ja jätkusuutlikkusele omistatud rolli, pidades neid Euroopa metsade säästva majandamise edasiviivaks jõuks, ja on seisukohal, et lisaks säästva majandamise eesmärgile võivad metsandusettevõtted ettevõtjate sotsiaalse vastutuse raames aidata levitada laiema avalikkuse hulgas teavet metsandustoodetega seonduvate keskkonnaküsimuste kohta; |
| --- | --- |

26.

tervitab komisjoni teatises metsandustööstuse konkurentsivõimele ja jätkusuutlikkusele omistatud rolli, pidades neid Euroopa metsade säästva majandamise edasiviivaks jõuks, ja on seisukohal, et lisaks säästva majandamise eesmärgile võivad metsandusettevõtted ettevõtjate sotsiaalse vastutuse raames aidata levitada laiema avalikkuse hulgas teavet metsandustoodetega seonduvate keskkonnaküsimuste kohta;

| 27. | tervitab ja väärtustab vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide saavutusi ning soovitab neid ulatuslikult toetada teiste meetmete, sh rahaliste vahenditega. Sertifitseerimist võiks kasutada vahendina, mis aitab piirata kauplemist ebaseaduslikku päritolu puidu ja puidutoodetega; |
| --- | --- |

27.

tervitab ja väärtustab vabatahtliku sertifitseerimise süsteemide saavutusi ning soovitab neid ulatuslikult toetada teiste meetmete, sh rahaliste vahenditega. Sertifitseerimist võiks kasutada vahendina, mis aitab piirata kauplemist ebaseaduslikku päritolu puidu ja puidutoodetega;

| 28. | rõhutab, et kohalikul tasandil tegutsevate VKEde jaoks võivad võetavad meetmed tootmiskulude suurenemise tõttu konkurentsivõimet vähendada. Seepärast teeb komitee ettepaneku võtta selliseid meetmeid VKEde toetuseks, mille abil edendada kohapeal toodetud metsandustoodete tarbimist, vältides võimaluse korral meetmeid, mis võivad põhjustada bürokraatia suurenemist ja täiendavaid halduskulusid. Eritähelepanu tuleb pöörata kahepoolsete kokkulepete sõlmimisele kolmandate riikidega, et võtta arvesse võetud meetmete võimalikku mõju nende riikide metsapiirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kohalikul tasandil tegutsevate VKEde jaoks võivad võetavad meetmed tootmiskulude suurenemise tõttu konkurentsivõimet vähendada. Seepärast teeb komitee ettepaneku võtta selliseid meetmeid VKEde toetuseks, mille abil edendada kohapeal toodetud metsandustoodete tarbimist, vältides võimaluse korral meetmeid, mis võivad põhjustada bürokraatia suurenemist ja täiendavaid halduskulusid. Eritähelepanu tuleb pöörata kahepoolsete kokkulepete sõlmimisele kolmandate riikidega, et võtta arvesse võetud meetmete võimalikku mõju nende riikide metsapiirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule;

| 29. | leiab, et Euroopa metsade majandamiskavasid tuleb edendada eesmärgiga saavutada metsaressursside säästev kasutamine, pidades prioriteetsemaks selliste kavade koostamist vähem tootlike metsade jaoks, mida kliimamuutused mõjutavad rohkem ja millel on rohkem väärtusi, mida säilitada (Vahemere metsad, Natura 2000 võrgustiku metsad jm); |
| --- | --- |

29.

leiab, et Euroopa metsade majandamiskavasid tuleb edendada eesmärgiga saavutada metsaressursside säästev kasutamine, pidades prioriteetsemaks selliste kavade koostamist vähem tootlike metsade jaoks, mida kliimamuutused mõjutavad rohkem ja millel on rohkem väärtusi, mida säilitada (Vahemere metsad, Natura 2000 võrgustiku metsad jm);

Strateegia kannab vilja juhul, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ja koordineeritult

| 30. | märgib, et kavandatud strateegias ei esitata mingeid eesmärke, mõõdetavaid näitajaid ega selle rakendamise järelevalve mehhanisme ega strateegia ellurakendamise pikaajalist tegevuskava, kuigi seal viidatakse tervele reale poliitikameetmetele ja menetlustele Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Asjaolu, et ELil puudub selles valdkonnas pädevus, ei tohiks takistada strateegia rakendamise järelevalvet, sest metsad avaldavad mõju kogu kontinendile ja kaugemalegi; |
| --- | --- |

30.

märgib, et kavandatud strateegias ei esitata mingeid eesmärke, mõõdetavaid näitajaid ega selle rakendamise järelevalve mehhanisme ega strateegia ellurakendamise pikaajalist tegevuskava, kuigi seal viidatakse tervele reale poliitikameetmetele ja menetlustele Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Asjaolu, et ELil puudub selles valdkonnas pädevus, ei tohiks takistada strateegia rakendamise järelevalvet, sest metsad avaldavad mõju kogu kontinendile ja kaugemalegi;

| 31. | on veendunud, et piirkonna arenguks on tarvis integreeritud lähenemisviisi avaliku poliitika valdkonnas. Hoolimata 2014.–2020. aasta ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest puudub komisjoni teatisest mitmest fondist rahastamise lähenemisviis, samas kui Euroopa põllumajandusfondi raames eraldatud vahendid võivad osutuda ebapiisavaks, et vastata metsadega seotud väljakutsetele. Komitee teeb ettepaneku mitte piirata liikmesriikidele antud võimalust võtta vastu mitme rahastajaga (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond) rakenduskavasid ainult kogukonna juhitava kohaliku arenguga, vaid laiendada see ka integreeritud territoriaalsetele investeeringutele. Komitee kutsub sidusrühmi üles kasutama programmi „Horisont 2020”, milles on kindlaks määratud tingimused metsandustehnoloogia arendamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu; |
| --- | --- |

31.

on veendunud, et piirkonna arenguks on tarvis integreeritud lähenemisviisi avaliku poliitika valdkonnas. Hoolimata 2014.–2020. aasta ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest puudub komisjoni teatisest mitmest fondist rahastamise lähenemisviis, samas kui Euroopa põllumajandusfondi raames eraldatud vahendid võivad osutuda ebapiisavaks, et vastata metsadega seotud väljakutsetele. Komitee teeb ettepaneku mitte piirata liikmesriikidele antud võimalust võtta vastu mitme rahastajaga (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond) rakenduskavasid ainult kogukonna juhitava kohaliku arenguga, vaid laiendada see ka integreeritud territoriaalsetele investeeringutele. Komitee kutsub sidusrühmi üles kasutama programmi „Horisont 2020”, milles on kindlaks määratud tingimused metsandustehnoloogia arendamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu;

| 32. | soovitab Euroopa Komisjonil toetada teadusuuringuid ja algatusi, mille eesmärk on välja töötada puidu kasutamise ja tootmise tänapäevased tehnoloogiad, millel oleks väiksem keskkonnamõju kui traditsioonilistel meetoditel (sh puude istutamine energiatootmise eesmärgil) ning mis võimaldaksid edendada säästvat arengut ja vähendada samas ka halduskulusid; |
| --- | --- |

32.

soovitab Euroopa Komisjonil toetada teadusuuringuid ja algatusi, mille eesmärk on välja töötada puidu kasutamise ja tootmise tänapäevased tehnoloogiad, millel oleks väiksem keskkonnamõju kui traditsioonilistel meetoditel (sh puude istutamine energiatootmise eesmärgil) ning mis võimaldaksid edendada säästvat arengut ja vähendada samas ka halduskulusid;

| 33. | meenutab, et ELi juhtalgatuses „Ressursitõhus Euroopa” on määratletud raamistik tagamaks, et ELi pikaajaliste strateegiatega sellistes valdkondades nagu energia, kliimamuutused ja keskkonnapoliitika saavutatakse positiivne mõju ressursside tõhusa kasutamise alal. Lisaks sellele võib metsade ja metsandussektori jaoks kavandatud strateegia tagada asjaomaste eri meetmete järjepidevuse ja sidususe ning aidata saavutada tasakaalustatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset arengut, mis on ELi keskseid eesmärke; |
| --- | --- |

33.

meenutab, et ELi juhtalgatuses „Ressursitõhus Euroopa” on määratletud raamistik tagamaks, et ELi pikaajaliste strateegiatega sellistes valdkondades nagu energia, kliimamuutused ja keskkonnapoliitika saavutatakse positiivne mõju ressursside tõhusa kasutamise alal. Lisaks sellele võib metsade ja metsandussektori jaoks kavandatud strateegia tagada asjaomaste eri meetmete järjepidevuse ja sidususe ning aidata saavutada tasakaalustatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset arengut, mis on ELi keskseid eesmärke;

| 34. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema kõik, mis nende võimuses, et strateegias esitatud ettepanekud kohapeal tegelikkuseks muuta, töötades välja strateegia ellurakendamise pikaajalise tegevuskava, viies ellu majandamiskavad ja tegevusprogrammid ning tugevdades teabevahetust ja koostööd nii nende endi vahel kui ka sidusrühmadega. |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema kõik, mis nende võimuses, et strateegias esitatud ettepanekud kohapeal tegelikkuseks muuta, töötades välja strateegia ellurakendamise pikaajalise tegevuskava, viies ellu majandamiskavad ja tegevusprogrammid ning tugevdades teabevahetust ja koostööd nii nende endi vahel kui ka sidusrühmadega.

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  2020. aastal peab 20 % ELis tarbitavast energiast tulema taastuvatest energiaallikatest. Kui kõnealune eesmärk saavutatakse, on ELis energia tootmiseks kasutatava puidu kogus võrdne praegu toodetava puidu kogumahuga.

1

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/8

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa pikaajalised investeerimisfondid”

2014/C 126/03

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused määruse kohta

| 1. | tervitab kavandatavat määrust kui õiget sammu tulevase majanduse rahastamise suunas. Euroopa pikaajalistel investeerimisfondidel (ELTIFid) on potentsiaali aidata suurendada jätkusuutlikku majanduskasvu toetavatele pikaajalistele projektidele kättesaadavat kapitali; |
| --- | --- |

1.

tervitab kavandatavat määrust kui õiget sammu tulevase majanduse rahastamise suunas. Euroopa pikaajalistel investeerimisfondidel (ELTIFid) on potentsiaali aidata suurendada jätkusuutlikku majanduskasvu toetavatele pikaajalistele projektidele kättesaadavat kapitali;

| 2. | juhib tähelepanu asjaolule, et majanduskriisi ajal on Euroopas kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku sektori investeeringud järsult vähenenud, ning rõhutab seetõttu vajadust tagada, et ELTIFe ei vaadeldaks rahastamisallikana, mis võiks asendada riigi valitsuse vahendite eraldamist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu asjaolule, et majanduskriisi ajal on Euroopas kohaliku ja piirkondliku tasandi avaliku sektori investeeringud järsult vähenenud, ning rõhutab seetõttu vajadust tagada, et ELTIFe ei vaadeldaks rahastamisallikana, mis võiks asendada riigi valitsuse vahendite eraldamist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele;

| 3. | viitab Regioonide Komitee arvamusele „Soovitused raha paremaks kasutamiseks”, (1) milles rõhutatakse, kui olulised on kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarved avaliku sektori kulutustes Euroopa Liidus. Need moodustasid 2011. aastal 16,7 % SKPst ja 34 % kogu Euroopa Liidu avaliku sektori kulutustest. Neis eelarvetes on tähtis osa otseinvesteeringutel, mis on majanduse kiire elavdamise oluline tegur; |
| --- | --- |

3.

viitab Regioonide Komitee arvamusele „Soovitused raha paremaks kasutamiseks”, (1) milles rõhutatakse, kui olulised on kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarved avaliku sektori kulutustes Euroopa Liidus. Need moodustasid 2011. aastal 16,7 % SKPst ja 34 % kogu Euroopa Liidu avaliku sektori kulutustest. Neis eelarvetes on tähtis osa otseinvesteeringutel, mis on majanduse kiire elavdamise oluline tegur;

| 4. | rõhutab, et on väga oluline mõista ELTIFe strateegia „Euroopa 2020” kontekstis, eelkõige seda, kuidas arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu on võimalik pikaajalistesse varadesse investeerimisega edendada. Samuti võib strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise poole liikudes muutuda rohkem kapitali kättesaadavaks ning pikaajaline investeerimine kujuneda atraktiivsemaks väljavaateks; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on väga oluline mõista ELTIFe strateegia „Euroopa 2020” kontekstis, eelkõige seda, kuidas arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu on võimalik pikaajalistesse varadesse investeerimisega edendada. Samuti võib strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamise poole liikudes muutuda rohkem kapitali kättesaadavaks ning pikaajaline investeerimine kujuneda atraktiivsemaks väljavaateks;

| 5. | rõhutab, et määruse eelnõuga ei kehtestata ühtki olulist uut kohustust ja et sellest võiks selgelt kasu olla, ning leiab seepärast, et määruse eelnõu on subsidiaarsuse põhimõttega vastavuses; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et määruse eelnõuga ei kehtestata ühtki olulist uut kohustust ja et sellest võiks selgelt kasu olla, ning leiab seepärast, et määruse eelnõu on subsidiaarsuse põhimõttega vastavuses;

| 6. | toonitab, et määruse eelnõu eesmärk on luua ühtne toode, mille vastu on loodetavasti suur avalik huvi ja millega kehtestatakse alus ühisele, konkurentsivõimelisele ja kulutõhusale ELTIFide turule, ning arvab, et määruse eelnõu ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELTIFide ühise õigusraamistiku saavutamiseks; |
| --- | --- |

6.

toonitab, et määruse eelnõu eesmärk on luua ühtne toode, mille vastu on loodetavasti suur avalik huvi ja millega kehtestatakse alus ühisele, konkurentsivõimelisele ja kulutõhusale ELTIFide turule, ning arvab, et määruse eelnõu ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik ELTIFide ühise õigusraamistiku saavutamiseks;

| 7. | rõhutab, et omavalitsusüksused ja piirkonnad on potentsiaalsed kasusaajad pikaajalisest investeerimisest, et rahastada nii materiaalset vara (nt energia-, transpordi- ja sidetaristud, tööstus- ja teenindusrajatised, elamumajandus ja kliimamuutusega võitlemise ning ökoinnovatsiooni tehnoloogiad) kui ka immateriaalset vara (nt haridus ning teadus- ja arendustegevus); |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et omavalitsusüksused ja piirkonnad on potentsiaalsed kasusaajad pikaajalisest investeerimisest, et rahastada nii materiaalset vara (nt energia-, transpordi- ja sidetaristud, tööstus- ja teenindusrajatised, elamumajandus ja kliimamuutusega võitlemise ning ökoinnovatsiooni tehnoloogiad) kui ka immateriaalset vara (nt haridus ning teadus- ja arendustegevus);

| 8. | juhib tähelepanu Euroopa Komisjoni ettepanekuga seotud mõjuhinnangule (2), milles tõsteti esile mõnes Euroopa riigis kehtivaid õigussüsteeme. Praegu on Euroopa pikaajalistesse varadesse investeerimise turg killustatud, mis on nii põhjus toetada ELTIFide loomist kui ka takistus nende tõhusal rakendamisel. ELTIFid peavad saavutama tasakaalu pikaajalisi investeeringuid ligi tõmmates ja nende järele nõudlust tekitades ning tagades samal ajal investoritele valikuvõimalused. (ELTIFid soodustavad piiriüleseid pikaajalisi investeeringuid); |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu Euroopa Komisjoni ettepanekuga seotud mõjuhinnangule (2), milles tõsteti esile mõnes Euroopa riigis kehtivaid õigussüsteeme. Praegu on Euroopa pikaajalistesse varadesse investeerimise turg killustatud, mis on nii põhjus toetada ELTIFide loomist kui ka takistus nende tõhusal rakendamisel. ELTIFid peavad saavutama tasakaalu pikaajalisi investeeringuid ligi tõmmates ja nende järele nõudlust tekitades ning tagades samal ajal investoritele valikuvõimalused. (ELTIFid soodustavad piiriüleseid pikaajalisi investeeringuid);

| 9. | rõhutab, et määruse rakendamine vajab järelevalvet, sest tegu on veel ühe võimaliku vahendiga, mis pakub pikaajalist kapitali, aga ka sellepärast, et Euroopa pikaajalistesse varadesse investeerimise turg on praegu killustatud; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et määruse rakendamine vajab järelevalvet, sest tegu on veel ühe võimaliku vahendiga, mis pakub pikaajalist kapitali, aga ka sellepärast, et Euroopa pikaajalistesse varadesse investeerimise turg on praegu killustatud;

| 10. | on seisukohal, et ELTIFi määruse ettepanekuga peaksid kaasnema komisjoni ettepanekud fondide turustamise avalikustamise ja kaubandusdokumentide nõuete vastastikuse tunnustamise kohta liikmesriikide poolt; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ELTIFi määruse ettepanekuga peaksid kaasnema komisjoni ettepanekud fondide turustamise avalikustamise ja kaubandusdokumentide nõuete vastastikuse tunnustamise kohta liikmesriikide poolt;

| 11. | hoiatab, et liikmesriikide erinevad maksusüsteemid, eelkõige seoses eri maksusoodustuste ja kahekordse maksustamise ohuga, kui investorid asuvad fondi valitseja omast erinevas liikmesriigis, võib saada takistuseks kapitali kogumisele ELTIFidesse ja tõkestada nende arengut, eriti kui tegemist on piiriüleste projektidega; |
| --- | --- |

11.

hoiatab, et liikmesriikide erinevad maksusüsteemid, eelkõige seoses eri maksusoodustuste ja kahekordse maksustamise ohuga, kui investorid asuvad fondi valitseja omast erinevas liikmesriigis, võib saada takistuseks kapitali kogumisele ELTIFidesse ja tõkestada nende arengut, eriti kui tegemist on piiriüleste projektidega;

| 12. | toetab arvamust, et hoidmisperioodide puhul on vaja teatavat paindlikkust, ja arvab, et tuleks jätta iga üksiku ELTIFi varahalduri otsustada, kas on tarvis kindlaks määrata fondi potentsiaalne eluiga või tingimused, mille kohaselt saaks osaluse (ennetähtaegselt) tagasi võtta. Komitee arvab, et fondi eluea eelneva määratlemise kehtestamine läheks vastuollu fondi, investorite ja/või sihtinvesteeringute parimate huvidega; |
| --- | --- |

12.

toetab arvamust, et hoidmisperioodide puhul on vaja teatavat paindlikkust, ja arvab, et tuleks jätta iga üksiku ELTIFi varahalduri otsustada, kas on tarvis kindlaks määrata fondi potentsiaalne eluiga või tingimused, mille kohaselt saaks osaluse (ennetähtaegselt) tagasi võtta. Komitee arvab, et fondi eluea eelneva määratlemise kehtestamine läheks vastuollu fondi, investorite ja/või sihtinvesteeringute parimate huvidega;

| 13. | on seisukohal, et investorite ja varahaldurite huvi suurendamiseks ELTIFide vastu tuleks lubada teatavate konstrueerimismehhanismide, näiteks eriotstarbeliste rahastamisvahendite (3) kasutamist. Oluline on tagada, et fond jääks investoritele (sh omavalitsustele) atraktiivseks investeeringuks ning et see suudaks konkureerida muude investeeringutega. |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et investorite ja varahaldurite huvi suurendamiseks ELTIFide vastu tuleks lubada teatavate konstrueerimismehhanismide, näiteks eriotstarbeliste rahastamisvahendite (3) kasutamist. Oluline on tagada, et fond jääks investoritele (sh omavalitsustele) atraktiivseks investeeringuks ning et see suudaks konkureerida muude investeeringutega.

II   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 2

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 20

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tulu jaotamine | Tulu j
  Jaotamine |
| 1.   ELTIF võib investoritele regulaarselt välja maksta portfelli kuuluvate varade toodetava tulu. See tulu koosneb järgmisest: | 1.   ELTIF võib investoritele
  regulaarselt
  välja maksta portfelli kuuluvate varade toodetava tulu. See tulu koosneb järgmisest: |
| a) | varade regulaarselt toodetav mis tahes tulu; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Tulu jaotamine

Tulu j
  Jaotamine

1.   ELTIF võib investoritele regulaarselt välja maksta portfelli kuuluvate varade toodetava tulu. See tulu koosneb järgmisest:

1.   ELTIF võib investoritele
  regulaarselt
  välja maksta portfelli kuuluvate varade toodetava tulu. See tulu koosneb järgmisest:

a)

varade regulaarselt toodetav mis tahes tulu;

| b) | vara võõrandamisest saadud kapitali väärtuse suurenemine, millest on maha arvatud algselt võetud kapitalikohustus. |
| --- | --- |

b)

vara võõrandamisest saadud kapitali väärtuse suurenemine, millest on maha arvatud algselt võetud kapitalikohustus.

| a) | varade regulaarselt toodetav mis tahes tulu; |
| --- | --- |

a)

varade regulaarselt toodetav mis tahes tulu;

| b) | vara võõrandamisest saadud kapitali väärtuse suurenemine, millest on maha arvatud algselt võetud kapitalikohustus. |
| --- | --- |

b)

vara võõrandamisest saadud kapitali väärtuse suurenemine, millest on maha arvatud algselt võetud kapitalikohustus.

2.   Tulu ei jaotata juhul, kui seda on vaja ELTIFi tulevasteks kohustusteks.

2.   Sellist jaotamist ei toimu
  Tulu ei jaotata juhul, kui seda on vaja ELTIFi tulevasteks kohustusteks.

3.   ELTIF määrab fonditingimustes või põhikirjas kindlaks tulu jaotamise poliitika, mida ta fondi eluea jooksul kohaldab.

3.   ELTIF määrab fonditingimustes või põhikirjas kindlaks tulu jaotamise poliitika, mida ta fondi eluea jooksul kohaldab.

Motivatsioon

Varahalduritel peaks investorite ja alusvaraks olevate investeeringute huvides olema (ennetähtaegse) tagasivõtmise ja elueaga seoses teatav paindlikkus.

Muudatusettepanek 3

Artikli 21 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | mis tahes muu teave, mida pädevad asutused peavad vajalikuks käesoleva lõike 2 kohaldamiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

e)

mis tahes muu teave, mida pädevad asutused peavad vajalikuks käesoleva lõike 2 kohaldamiseks.

| e) | mis tahes muu teave, mida pädevad asutused peavad vajalikuks käesoleva lõike 2 kohaldamiseks. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muu teave, mida pädevad asutused peavad vajalikuks käesoleva lõike 2 kohaldamiseks.

Motivatsioon

Kogemused eurofondiga on näidanud, et neid lõiked kasutatakse sageli selleks, et takistada siseturu asjakohast toimimist.

Muudatusettepanek 4

Artikkel 28

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 28

  ESMA volitused ja pädevus

  1.   ESMA-le antakse vajalikud volitused talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks. | Artikkel 28

  ESMA volitused ja pädevus

  1.   ESMA-le antakse vajalikud volitused ja ressursid talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 28

ESMA volitused ja pädevus

1.   ESMA-le antakse vajalikud volitused talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks.

Artikkel 28

ESMA volitused ja pädevus

1.   ESMA-le antakse vajalikud volitused ja ressursid talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks.

Brüssel, 30. Jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR(2013) 3609.

1

(2)  SWD(2013) 231 final.

2

(3)  Eriotstarbeline rahastamisvahend.

3

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/11

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Roheline raamat „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030””

2014/C 126/04

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | rõhutab kohaliku ja piirkondliku tasandi keskset tähendust ja rolli kliimamuutusi ja tuleviku ühiskondi puudutavate lahenduste väljatöötamisel. Komitee tunneb seetõttu sügavat kahetsust, et rohelises raamatus ei mainita kordagi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja nende poolt kliima- ja energiaküsimustes juba võetud meetmeid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab kohaliku ja piirkondliku tasandi keskset tähendust ja rolli kliimamuutusi ja tuleviku ühiskondi puudutavate lahenduste väljatöötamisel. Komitee tunneb seetõttu sügavat kahetsust, et rohelises raamatus ei mainita kordagi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja nende poolt kliima- ja energiaküsimustes juba võetud meetmeid;

| 2. | ärgitab komisjoni toetama ja julgustama kohalikku ja piirkondlikku tasandit ning liikmesriike kliima- ja energiaküsimustele suunatud arengu- ja rahastamisprogrammide ning nende järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

2.

ärgitab komisjoni toetama ja julgustama kohalikku ja piirkondlikku tasandit ning liikmesriike kliima- ja energiaküsimustele suunatud arengu- ja rahastamisprogrammide ning nende järelevalve kaudu;

| 3. | peab vältimatult vajalikuks kliimamuutuste piiramist alla 2 oC võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu temperatuuriga; |
| --- | --- |

3.

peab vältimatult vajalikuks kliimamuutuste piiramist alla 2 oC võrreldes industriaalajastule eelnenud ajajärgu temperatuuriga;

| 4. | peab vältimatuks seda, et 2015. aastal toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul COP 21 jõutakse kliimakokkuleppe osas siduva rahvusvahelise konsensuseni, nagu otsustati 2011. aastal Durbanis toimunud konverentsi 17. istungjärgul COP 17; |
| --- | --- |

4.

peab vältimatuks seda, et 2015. aastal toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul COP 21 jõutakse kliimakokkuleppe osas siduva rahvusvahelise konsensuseni, nagu otsustati 2011. aastal Durbanis toimunud konverentsi 17. istungjärgul COP 17;

| 5. | soovitab, et ELi ühtne õiguslikult siduv eesmärk oleks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 50 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, ja eeldab, et heitkoguste vähendamise kohustuse jagamise osas lepivad liikmesriigid omavahel eraldi kokku; |
| --- | --- |

5.

soovitab, et ELi ühtne õiguslikult siduv eesmärk oleks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 50 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, ja eeldab, et heitkoguste vähendamise kohustuse jagamise osas lepivad liikmesriigid omavahel eraldi kokku;

| 6. | märgib, et ELi ühtne, õiguslikult siduv fossiilenergia tootmist käsitlev heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab üle 40 % liikmesriikide heitkogustest (ilma lennunduse heitkogustega kauplemise süsteemita). Heitkoguste jagunemise üle heitkogustega kauplemise süsteemi sees ja sellest väljaspool ning võimalike uute tegevusvaldkondade (nt maantee- ja meretransport) heitkogustega kauplemise süsteemi hõlmamise üle tuleb kokku leppida seoses heitkoguste vähendamise eesmärgi seadmisega. Praegusel kujul ei anna heitkogustega kauplemise süsteem oodatud tulemusi mitmete süsteemsete probleemide tõttu, mis viivad süsiniku ebapiisava hinnani; |
| --- | --- |

6.

märgib, et ELi ühtne, õiguslikult siduv fossiilenergia tootmist käsitlev heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab üle 40 % liikmesriikide heitkogustest (ilma lennunduse heitkogustega kauplemise süsteemita). Heitkoguste jagunemise üle heitkogustega kauplemise süsteemi sees ja sellest väljaspool ning võimalike uute tegevusvaldkondade (nt maantee- ja meretransport) heitkogustega kauplemise süsteemi hõlmamise üle tuleb kokku leppida seoses heitkoguste vähendamise eesmärgi seadmisega. Praegusel kujul ei anna heitkogustega kauplemise süsteem oodatud tulemusi mitmete süsteemsete probleemide tõttu, mis viivad süsiniku ebapiisava hinnani;

| 7. | väljendab sügavat kahetsust Euroopa Komisjoni teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastavahemikuks 2020–2030” (1) esitatud väga vähese ambitsioonikuse pärast ning peab oluliseks võtta lisaks heitkoguste üldise vähendamise eesmärgile kasutusele veel kaks siduvat alleesmärki, nimelt taastuvenergia (mitte ainult 27 % ELi eesmärk ja vabatahtlik sihtmärk liikmesriikide jaoks) ja energiatõhusus. Komitee rõhutab, et võimalus saavutada 2050. aastaks ELis taastuvenergia 100 % eesmärk nõuab ELilt selle eesmärgi saavutamiseks realistlike vahe-eesmärkide seadmist aastateks 2030 ja 2040; |
| --- | --- |

7.

väljendab sügavat kahetsust Euroopa Komisjoni teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastavahemikuks 2020–2030” (1) esitatud väga vähese ambitsioonikuse pärast ning peab oluliseks võtta lisaks heitkoguste üldise vähendamise eesmärgile kasutusele veel kaks siduvat alleesmärki, nimelt taastuvenergia (mitte ainult 27 % ELi eesmärk ja vabatahtlik sihtmärk liikmesriikide jaoks) ja energiatõhusus. Komitee rõhutab, et võimalus saavutada 2050. aastaks ELis taastuvenergia 100 % eesmärk nõuab ELilt selle eesmärgi saavutamiseks realistlike vahe-eesmärkide seadmist aastateks 2030 ja 2040;

| 8. | peab vältimatuks, et taastuvenergia osakaalu suurendamisele ja energiakasutuse vähendamisele suunatud kaks riiklikku alleesmärki muudetaks igas liikmesriigis siduvaks ning riigid toetaksid sel eesmärgil asjaomaste piirkondlike strateegiate väljatöötamist, sest sellega toetatakse kulutõhususe ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamist nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

8.

peab vältimatuks, et taastuvenergia osakaalu suurendamisele ja energiakasutuse vähendamisele suunatud kaks riiklikku alleesmärki muudetaks igas liikmesriigis siduvaks ning riigid toetaksid sel eesmärgil asjaomaste piirkondlike strateegiate väljatöötamist, sest sellega toetatakse kulutõhususe ja subsidiaarsuse põhimõtte rakendamist nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil;

| 9. | on väga mures kohaliku ja piirkondliku tasandi rahastamisvõimaluste ebapiisavuse ja majanduskriisi jätkumise pärast. Need raskendavad keskses rollis olevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust kliimamuutuste leevendamisel ja kohanemisvõimaluste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

9.

on väga mures kohaliku ja piirkondliku tasandi rahastamisvõimaluste ebapiisavuse ja majanduskriisi jätkumise pärast. Need raskendavad keskses rollis olevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust kliimamuutuste leevendamisel ja kohanemisvõimaluste väljatöötamisel;

| 10. | tervitab komisjoni ettepanekut arutleda konkurentsivõime kontekstis tööstuse energiasäästu eesmärgi kasulikkuse üle. Eesmärk põhineks energiamahukuse ja SKP või kogulisandväärtuse suhtel; |
| --- | --- |

10.

tervitab komisjoni ettepanekut arutleda konkurentsivõime kontekstis tööstuse energiasäästu eesmärgi kasulikkuse üle. Eesmärk põhineks energiamahukuse ja SKP või kogulisandväärtuse suhtel;

| 11. | märgib, et kui EL tahab saada tõeliselt konkurentsivõimeliseks, peab ta võtma täiel määral arvesse vähese CO2-heitega majandusele ülemineku pakutavaid majanduslikke, sotsiaalseid, tööhõive- ja keskkonnaalaseid võimalusi. Seepärast peab komitee vajalikuks loobuda taastumatu energia toetusmeetmetest ja suunata need ümber taastuvenergiale ja energiatõhususele ning seda, et heitkogustega kauplemise süsteemi jätkumisel suunatakse võimalikud oksjonitulud või süsinikdioksiidi maksu võimaliku kehtestamise tulud kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist tõhusalt edendavatesse liikmesriikide meetmetesse; |
| --- | --- |

11.

märgib, et kui EL tahab saada tõeliselt konkurentsivõimeliseks, peab ta võtma täiel määral arvesse vähese CO2-heitega majandusele ülemineku pakutavaid majanduslikke, sotsiaalseid, tööhõive- ja keskkonnaalaseid võimalusi. Seepärast peab komitee vajalikuks loobuda taastumatu energia toetusmeetmetest ja suunata need ümber taastuvenergiale ja energiatõhususele ning seda, et heitkogustega kauplemise süsteemi jätkumisel suunatakse võimalikud oksjonitulud või süsinikdioksiidi maksu võimaliku kehtestamise tulud kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist tõhusalt edendavatesse liikmesriikide meetmetesse;

| 12. | leiab, et energiasõltumatust ja varustuskindlust saaks parandada energia siseturu edasiarendamisega, näiteks uute võrkudevaheliste ühenduste, energia tarbijatepoolse väiketootmise, energia salvestamise ja arukate juhtimismehhanismide abil, ning et säästvate energiaallikate mitmekesisus toimib turuhinna kõikumiste puhvrina, vähendab energiasüsteemi haavatavust ja võib vähendada tarnehäireid. Energia siseturu rakendamisel tuleb silmas pidada seda, et see ei tohi piirata detsentraliseeritud piirkondlike ja kohalike energiavarustuste väljaehitamise võimalusi; |
| --- | --- |

12.

leiab, et energiasõltumatust ja varustuskindlust saaks parandada energia siseturu edasiarendamisega, näiteks uute võrkudevaheliste ühenduste, energia tarbijatepoolse väiketootmise, energia salvestamise ja arukate juhtimismehhanismide abil, ning et säästvate energiaallikate mitmekesisus toimib turuhinna kõikumiste puhvrina, vähendab energiasüsteemi haavatavust ja võib vähendada tarnehäireid. Energia siseturu rakendamisel tuleb silmas pidada seda, et see ei tohi piirata detsentraliseeritud piirkondlike ja kohalike energiavarustuste väljaehitamise võimalusi;

| 13. | on veendunud, et energia siseturu edasiarendamisel, näiteks uute võrkudevaheliste ühenduste loomisel tuleb saavutada kulude õiglane jaotamine piirkondade vahel ning arvestada tuleb ruumilise planeerimise nõudmistega. Vältida tuleb üksikute piirkondade ja paikkondade ebaproportsionaalset koormamist; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et energia siseturu edasiarendamisel, näiteks uute võrkudevaheliste ühenduste loomisel tuleb saavutada kulude õiglane jaotamine piirkondade vahel ning arvestada tuleb ruumilise planeerimise nõudmistega. Vältida tuleb üksikute piirkondade ja paikkondade ebaproportsionaalset koormamist;

| 14. | tuletab meelde, et ELi ja liikmesriikide poliitika kavandamisel tuleb silmas pidada energiahinna kujundamise mõistlikkust ja kodanike maksukoormuse haldamist. Komitee peab samuti kasulikuks soovitada liikmesriikidel võtta seoses energiahindadega erimeetmeid haavatavate perekondade ja tarbijate suhtes; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et ELi ja liikmesriikide poliitika kavandamisel tuleb silmas pidada energiahinna kujundamise mõistlikkust ja kodanike maksukoormuse haldamist. Komitee peab samuti kasulikuks soovitada liikmesriikidel võtta seoses energiahindadega erimeetmeid haavatavate perekondade ja tarbijate suhtes;

| 15. | on seisukohal, et taastumatust energiast loobumise pikaajalisi väliseid eeliseid, nagu näiteks rahvatervis või uued töökohad, tuleks praegusest paremini hinnata ja otsustamisel aluseks võtta; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et taastumatust energiast loobumise pikaajalisi väliseid eeliseid, nagu näiteks rahvatervis või uued töökohad, tuleks praegusest paremini hinnata ja otsustamisel aluseks võtta;

| 16. | täheldab, et kliima- ja energiapoliitika kõikehõlmavat raamistikku arutades tuleb käsitleda ka säästvalt talletatud süsiniku (nt puitehitus ja puidu- ning korgitooted) kasutamist heidet tekitavate toodete asemel. Lisaks tuleks kasutada kõiki looduslikke CO2 sidujaid, edendades metsaressursse, põllumajanduse/metsanduse/karjamaa tootmissüsteeme ning mahe- ja säästvat põllumajandust; |
| --- | --- |

16.

täheldab, et kliima- ja energiapoliitika kõikehõlmavat raamistikku arutades tuleb käsitleda ka säästvalt talletatud süsiniku (nt puitehitus ja puidu- ning korgitooted) kasutamist heidet tekitavate toodete asemel. Lisaks tuleks kasutada kõiki looduslikke CO2 sidujaid, edendades metsaressursse, põllumajanduse/metsanduse/karjamaa tootmissüsteeme ning mahe- ja säästvat põllumajandust;

| 17. | peab esmatähtsaks eri tarbija- ja elanikkonnarühmadele (vanus, sugu, kultuuritaust, sotsiaal-majanduslik olukord jne) suunatud nõustamist ja energiakasutuse eest vastutajate kutseoskuste parandamist; |
| --- | --- |

17.

peab esmatähtsaks eri tarbija- ja elanikkonnarühmadele (vanus, sugu, kultuuritaust, sotsiaal-majanduslik olukord jne) suunatud nõustamist ja energiakasutuse eest vastutajate kutseoskuste parandamist;

A.   
  Ruumiline planeerimine ja kliimamuutusteks valmistumine

| 18. | täheldab, et vallad, linnad ja piirkonnad vastutavad peamiselt pikaajalise maakasutuse planeerimise eest ja seeläbi tulevase ühiskonnastruktuuri eest – elanike ja ettevõtjate edaspidi kasutavate teenuste eest, nagu puhas vesi, reovee ja olmejäätmete käitlemine, energia tootmine ja tarne, IKT võrgud ning teed, ühistransport ja kergliikluse kasutamise võimalused. Selle põhitaristuga luuakse eeldused elanike ja ettevõtjate sihipärasele käitumisele heitkoguste vähendamiseks. |
| --- | --- |

18.

täheldab, et vallad, linnad ja piirkonnad vastutavad peamiselt pikaajalise maakasutuse planeerimise eest ja seeläbi tulevase ühiskonnastruktuuri eest – elanike ja ettevõtjate edaspidi kasutavate teenuste eest, nagu puhas vesi, reovee ja olmejäätmete käitlemine, energia tootmine ja tarne, IKT võrgud ning teed, ühistransport ja kergliikluse kasutamise võimalused. Selle põhitaristuga luuakse eeldused elanike ja ettevõtjate sihipärasele käitumisele heitkoguste vähendamiseks.

| 19. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur tähtsus ja roll kliimamuutuste leevendamisel, muutusteks valmistumisel ja nendega kohanemisel ning energiaküsimuste lahendamisel. Vallad, linnad ja piirkonnad on elanikele põhiteenuseid osutades ka ise energia kasutajad ja märkimisväärsed hangete korraldajad. Kohalik energiatootmine ja kohalikud investeeringud parandavad piirkonna majandust ja tööhõivet; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur tähtsus ja roll kliimamuutuste leevendamisel, muutusteks valmistumisel ja nendega kohanemisel ning energiaküsimuste lahendamisel. Vallad, linnad ja piirkonnad on elanikele põhiteenuseid osutades ka ise energia kasutajad ja märkimisväärsed hangete korraldajad. Kohalik energiatootmine ja kohalikud investeeringud parandavad piirkonna majandust ja tööhõivet;

| 20. | märgib, et piirkondlikel turgudel on ELi energiaturul ülitähtis roll, ja juhib tähelepanu nende panusele energia siseturu täielikku väljakujundamisse; |
| --- | --- |

20.

märgib, et piirkondlikel turgudel on ELi energiaturul ülitähtis roll, ja juhib tähelepanu nende panusele energia siseturu täielikku väljakujundamisse;

| 21. | tõdeb, et eri osalejad (üldsus, liikmesriigid, EL, rahvusvahelised institutsioonid ja organisatsioonid) juba peavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi peetakse tähtsaks kliimamuutustega kohanemise ja nendeks valmistumise praktilistes olukordades. Äärmuslikud ilmaolud, nagu näiteks üleujutused ja tormid koos nendega kaasneda võivate elektrikatkestustega, on kohalikud ja inimlikku kannatust tekitavad sündmused, mis toovad esile tuletõrje- ja päästeteenistuse ning energiavarustuse rolli. Kliimamuutuste leevendamine ja ühiskondade vastupanuvõime parandamine ei ole teineteise alternatiivid, vaid teineteist täiendavad tegevused; |
| --- | --- |

21.

tõdeb, et eri osalejad (üldsus, liikmesriigid, EL, rahvusvahelised institutsioonid ja organisatsioonid) juba peavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi peetakse tähtsaks kliimamuutustega kohanemise ja nendeks valmistumise praktilistes olukordades. Äärmuslikud ilmaolud, nagu näiteks üleujutused ja tormid koos nendega kaasneda võivate elektrikatkestustega, on kohalikud ja inimlikku kannatust tekitavad sündmused, mis toovad esile tuletõrje- ja päästeteenistuse ning energiavarustuse rolli. Kliimamuutuste leevendamine ja ühiskondade vastupanuvõime parandamine ei ole teineteise alternatiivid, vaid teineteist täiendavad tegevused;

B.   
  Kliimaeesmärk ja COP 21

| 22. | täheldab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change) 2013. aasta septembris avaldatud ajakohastatud andmed, mille kohaselt soojeneb kliima inimese tegevuse tõttu 2100. aastaks 5 oC võrra, on muret tekitavad. Põhjapooluse soojenemine võib olla keskmisest suurem ja igikeltsa sulamine tundra piirkondades võib veelgi kiirendada kliima soojenemist. Põudade sagenemine ja mujal sademete lisandumine ohustab toidutootmist ja kiirendab elanikkonna ümberasumist. Äärmuslikud ilmaolud põhjustavad inimlikku kannatust ja ulatuslikke kahjusid; |
| --- | --- |

22.

täheldab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change) 2013. aasta septembris avaldatud ajakohastatud andmed, mille kohaselt soojeneb kliima inimese tegevuse tõttu 2100. aastaks 5 oC võrra, on muret tekitavad. Põhjapooluse soojenemine võib olla keskmisest suurem ja igikeltsa sulamine tundra piirkondades võib veelgi kiirendada kliima soojenemist. Põudade sagenemine ja mujal sademete lisandumine ohustab toidutootmist ja kiirendab elanikkonna ümberasumist. Äärmuslikud ilmaolud põhjustavad inimlikku kannatust ja ulatuslikke kahjusid;

| 23. | leiab, et 2015. aastal toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul COP 21 tuleb jõuda ulatuslikule konsensusele Kyoto protokolli tuleviku osas. Kyoto protokolli teises lepinguperioodis 2013–2020 osalevate riikide heitkogused moodustavad 15 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. Lepingu ulatuse oluline laiendamine teistele märkimisväärselt tööstuslikele ja võimsalt arenevatele majandustele on määrav tegur selleks, et kliimakokkuleppe tulevik oleks usutav; |
| --- | --- |

23.

leiab, et 2015. aastal toimuval ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul COP 21 tuleb jõuda ulatuslikule konsensusele Kyoto protokolli tuleviku osas. Kyoto protokolli teises lepinguperioodis 2013–2020 osalevate riikide heitkogused moodustavad 15 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. Lepingu ulatuse oluline laiendamine teistele märkimisväärselt tööstuslikele ja võimsalt arenevatele majandustele on määrav tegur selleks, et kliimakokkuleppe tulevik oleks usutav;

| 24. | täheldab, et süsinikdioksiidi lekke võimalus tuleb otsustavalt kõrvaldada ning arvesse tuleb võtta mittesäästlike tarbimisharjumuste ülemaailmset mõju; |
| --- | --- |

24.

täheldab, et süsinikdioksiidi lekke võimalus tuleb otsustavalt kõrvaldada ning arvesse tuleb võtta mittesäästlike tarbimisharjumuste ülemaailmset mõju;

| 25. | märgib, et EL on kliimakokkuleppe märkimisväärne lepinguosaline, kelle osakaal maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest kokku moodustab 10–11 %. EL on 2030. aastaks võtnud sihikuks asjakohase säästvat, rohelist majanduskasvu ja vajalikke struktuurimuutusi toetava heitkoguste vähendamise eesmärgi. EL peab koos oma eesmärkidega olema valmis pidama läbirääkimisi kliimakokkuleppe jätkamise üle; |
| --- | --- |

25.

märgib, et EL on kliimakokkuleppe märkimisväärne lepinguosaline, kelle osakaal maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest kokku moodustab 10–11 %. EL on 2030. aastaks võtnud sihikuks asjakohase säästvat, rohelist majanduskasvu ja vajalikke struktuurimuutusi toetava heitkoguste vähendamise eesmärgi. EL peab koos oma eesmärkidega olema valmis pidama läbirääkimisi kliimakokkuleppe jätkamise üle;

C.   
  20–20–20 kogemused

| 26. | täheldab, et eesmärgini vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 20 % võrra pürgitakse ELi ühtse siduva heitkogustega kauplemise süsteemi, siduvate riiklike taastuvenergia kasutamise eesmärkide ja energiatõhususe eesmärkide abil ning tõstes biokütuste osakaalu transpordikütuste hulgas 10 %-ni. Lisaks sisaldub energia tegevuskavas aastani 2050 ühine nägemus vähendada heitkoguseid 80–95 % võrra. Strateegias „Euroopa 2020” on vähese süsinikdioksiidiheitega ja roheline majandus seatud kesksele kohale; |
| --- | --- |

26.

täheldab, et eesmärgini vähendada 2020. aastaks heitkoguseid 20 % võrra pürgitakse ELi ühtse siduva heitkogustega kauplemise süsteemi, siduvate riiklike taastuvenergia kasutamise eesmärkide ja energiatõhususe eesmärkide abil ning tõstes biokütuste osakaalu transpordikütuste hulgas 10 %-ni. Lisaks sisaldub energia tegevuskavas aastani 2050 ühine nägemus vähendada heitkoguseid 80–95 % võrra. Strateegias „Euroopa 2020” on vähese süsinikdioksiidiheitega ja roheline majandus seatud kesksele kohale;

| 27. | tuletab meelde, et energiatõhususe direktiiv on parajasti rakendamisel ning uute ja renoveeritavate hoonete energiatõhususe direktiiv on vastuvõtmisel. Uurimis- ja rahastamisprogrammides, nagu Intelligent Energy Europe, on energia ja kliimamuutused olnud ulatuslikult esindatud. Struktuurifondide järgmisel programmiperioodil pööratakse vähesele süsinikdioksiidiheitele suunatud piirkondlikule arengule erilist tähelepanu. Samuti on tehtud jõupingutusi investeeringute saamiseks Euroopa Investeerimispanga Euroopa kohaliku energiaabi fondi (ELENA) kaudu. Tarbijaseadmete omadustega on tegeldud ökodisaini ja energiamärgistuse direktiivi kaudu ja see on olnud tulemuslik; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et energiatõhususe direktiiv on parajasti rakendamisel ning uute ja renoveeritavate hoonete energiatõhususe direktiiv on vastuvõtmisel. Uurimis- ja rahastamisprogrammides, nagu Intelligent Energy Europe, on energia ja kliimamuutused olnud ulatuslikult esindatud. Struktuurifondide järgmisel programmiperioodil pööratakse vähesele süsinikdioksiidiheitele suunatud piirkondlikule arengule erilist tähelepanu. Samuti on tehtud jõupingutusi investeeringute saamiseks Euroopa Investeerimispanga Euroopa kohaliku energiaabi fondi (ELENA) kaudu. Tarbijaseadmete omadustega on tegeldud ökodisaini ja energiamärgistuse direktiivi kaudu ja see on olnud tulemuslik;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi on kaasatud tööstuse ja energiatootmise käitised, mis paiskavad õhku suurtes kogustes kasvuhoonegaase. Osa heitelubadest jaotatakse võrdlussüsteemi aluseks võttes tasuta. Seejuures eelistatakse süsinikdioksiidi lekke ohuga sektoreid (mille puhul valitseb risk, et toomine viiakse üle kolmandatesse riikidesse) ning soojuse- ja jahutuse tootmist koostootmisjaamades (soojuse ja elektri koostootmine). Heitkogustega kauplemise süsteemi kogumahtu vähendatakse aastas lineaarselt 1,74 % võrra. Kvootide oksjonitelt saadud tulud eraldatakse liikmesriikidele. Kuna praegu on ühe tonni kasvuhoonegaasi hind alla 5 euro, siis ei ole heitkogustega kauplemine kujunenud kliimapoliitiliselt nii suureks mõjuteguriks kui loodetud; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi on kaasatud tööstuse ja energiatootmise käitised, mis paiskavad õhku suurtes kogustes kasvuhoonegaase. Osa heitelubadest jaotatakse võrdlussüsteemi aluseks võttes tasuta. Seejuures eelistatakse süsinikdioksiidi lekke ohuga sektoreid (mille puhul valitseb risk, et toomine viiakse üle kolmandatesse riikidesse) ning soojuse- ja jahutuse tootmist koostootmisjaamades (soojuse ja elektri koostootmine). Heitkogustega kauplemise süsteemi kogumahtu vähendatakse aastas lineaarselt 1,74 % võrra. Kvootide oksjonitelt saadud tulud eraldatakse liikmesriikidele. Kuna praegu on ühe tonni kasvuhoonegaasi hind alla 5 euro, siis ei ole heitkogustega kauplemine kujunenud kliimapoliitiliselt nii suureks mõjuteguriks kui loodetud;

| 29. | tõdeb, et 2020. aastani kestev heitkogustega kauplemise süsteem on viinud viimastel kuudel kvootide selliste hindadeni, mis stimuleerivad investeerimist madala süsinikdioksiidisisaldusega tehnoloogiatesse vaid vähesel määral ning näeb sellest tulenevalt poliitilises kokkuleppes nn kohandamise (backloading) osas – millega nähakse ette liigsete süsinikdioksiidi kvootide ajaliselt piiratud kõrvaldamine – võimalust vastupidise mõju avaldamiseks. Sel moel on võimalik lühiajaliselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ajutiselt stabiliseerida; |
| --- | --- |

29.

tõdeb, et 2020. aastani kestev heitkogustega kauplemise süsteem on viinud viimastel kuudel kvootide selliste hindadeni, mis stimuleerivad investeerimist madala süsinikdioksiidisisaldusega tehnoloogiatesse vaid vähesel määral ning näeb sellest tulenevalt poliitilises kokkuleppes nn kohandamise (backloading) osas – millega nähakse ette liigsete süsinikdioksiidi kvootide ajaliselt piiratud kõrvaldamine – võimalust vastupidise mõju avaldamiseks. Sel moel on võimalik lühiajaliselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ajutiselt stabiliseerida;

| 30. | on siiski arvamusel, et hoolimata kohandamist (backloading) käsitlevast kokkuleppest on tarvis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi struktuurireformi. ELi kliimapoliitika ambitsioonikate eesmärkide abil ja saastekvootide samaaegse vähendamise kaudu on võimalik ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pikaajaliselt stabiliseerida. Lisaks tuleb leida ka lahendus liigsete süsinikdioksiidi kvootide püsivaks turult kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

30.

on siiski arvamusel, et hoolimata kohandamist (backloading) käsitlevast kokkuleppest on tarvis ELi heitkogustega kauplemise süsteemi struktuurireformi. ELi kliimapoliitika ambitsioonikate eesmärkide abil ja saastekvootide samaaegse vähendamise kaudu on võimalik ELi heitkogustega kauplemise süsteemi pikaajaliselt stabiliseerida. Lisaks tuleb leida ka lahendus liigsete süsinikdioksiidi kvootide püsivaks turult kõrvaldamiseks;

| 31. | märgib, et ELi tasandil 2020. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärke ollakse saavutamas. Energiakasutus on liikmesriikides vähenenud ja üle on mindud taastuvenergiale. Vahenditena on kasutatud riiklikke makse, investeeringutoetusi või soodustariife. Kahjuks kasutatakse maksustamist sageli esmajärjekorras riigieelarve tasakaalustamiseks ja seejärel energiakasutuse juhtimiseks. Majanduslangus ja tööstuse struktuurimuutused on vähendanud tarbimist ja heitkoguseid tööhõive arvelt; |
| --- | --- |

31.

märgib, et ELi tasandil 2020. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärke ollakse saavutamas. Energiakasutus on liikmesriikides vähenenud ja üle on mindud taastuvenergiale. Vahenditena on kasutatud riiklikke makse, investeeringutoetusi või soodustariife. Kahjuks kasutatakse maksustamist sageli esmajärjekorras riigieelarve tasakaalustamiseks ja seejärel energiakasutuse juhtimiseks. Majanduslangus ja tööstuse struktuurimuutused on vähendanud tarbimist ja heitkoguseid tööhõive arvelt;

| 32. | täheldab, et siduvad taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärgid peaksid üksteist vastastikku tugevdama. Kuna üldeesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, peaks energiasääst olema suunatud eelkõige fossiilenergia tarbimisele, kuid on selge, et isegi taastuvenergiat ei ole põhjust raisata ning et kõige odavam energia on kasutamata energia; |
| --- | --- |

32.

täheldab, et siduvad taastuvenergia ja energiatõhususe eesmärgid peaksid üksteist vastastikku tugevdama. Kuna üldeesmärk on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine, peaks energiasääst olema suunatud eelkõige fossiilenergia tarbimisele, kuid on selge, et isegi taastuvenergiat ei ole põhjust raisata ning et kõige odavam energia on kasutamata energia;

| 33. | väljendab muret võimalike tagajärgede pärast, mida võivad põhjustada heitkogustega kauplemise süsteemi puudutavad riigiabieeskirjad, millega antakse liikmesriikidele alates 2013. aastast võimalus hüvitada osa heitkogustega kauplemise süsteemi kaudsetest kuludest kõige elektrimahukamatele sektoritele. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kõnealust küsimust tuleb käsitleda energia- ja keskkonnaalaste riigiabieeskirjade 2013. aasta raamistikus; |
| --- | --- |

33.

väljendab muret võimalike tagajärgede pärast, mida võivad põhjustada heitkogustega kauplemise süsteemi puudutavad riigiabieeskirjad, millega antakse liikmesriikidele alates 2013. aastast võimalus hüvitada osa heitkogustega kauplemise süsteemi kaudsetest kuludest kõige elektrimahukamatele sektoritele. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et kõnealust küsimust tuleb käsitleda energia- ja keskkonnaalaste riigiabieeskirjade 2013. aasta raamistikus;

| 34. | märgib, et eesmärk edendada heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluva energiatootmise muutmist taastuvaks tuleb kooskõlastada teiste jõupingutustega innustada tarbijat investeerima ise oma taastuvenergiasse või tarbima vähem. Heitelubade hind peab olema piisavalt kõrge, et innustada tootmise üleminekut taastuvenergiale; |
| --- | --- |

34.

märgib, et eesmärk edendada heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluva energiatootmise muutmist taastuvaks tuleb kooskõlastada teiste jõupingutustega innustada tarbijat investeerima ise oma taastuvenergiasse või tarbima vähem. Heitelubade hind peab olema piisavalt kõrge, et innustada tootmise üleminekut taastuvenergiale;

D.   
  Siduv heitkoguste vähendamise eesmärk 2030. aastaks

| 35. | leiab, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgiks 2030. aastaks tuleb seada siduv 50 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Üldiste heitkoguste siduv eesmärk ning samuti energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid suurendavad kodanike, ettevõtjate ja otsustajate usaldust kasvuhoonegaaside heitkoguste asjakohasesse vähendamisse; |
| --- | --- |

35.

leiab, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgiks 2030. aastaks tuleb seada siduv 50 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Üldiste heitkoguste siduv eesmärk ning samuti energiatõhususe ja taastuvenergia eesmärgid suurendavad kodanike, ettevõtjate ja otsustajate usaldust kasvuhoonegaaside heitkoguste asjakohasesse vähendamisse;

| 36. | eeldab, et liikmesriigid peaksid jõudma konsensusele selle osas, kuidas jagada 2030. aasta heitkoguste vähendamise eesmärgi koormust. Koormus tuleb jagada õiglaselt, võttes arvesse liikmesriikide majandust, peamist heitestruktuuri ja juba võetud meetmeid ning keskkonnatingimusi. Osa vähendamise eesmärkidest võidakse ellu viia tänu ÜRO kliimakokkuleppele vastavate mehhanismide kasutamisele; |
| --- | --- |

36.

eeldab, et liikmesriigid peaksid jõudma konsensusele selle osas, kuidas jagada 2030. aasta heitkoguste vähendamise eesmärgi koormust. Koormus tuleb jagada õiglaselt, võttes arvesse liikmesriikide majandust, peamist heitestruktuuri ja juba võetud meetmeid ning keskkonnatingimusi. Osa vähendamise eesmärkidest võidakse ellu viia tänu ÜRO kliimakokkuleppele vastavate mehhanismide kasutamisele;

| 37. | leiab, et vaja on otsustada ka ELi ühtse siduva heitkogustega kauplemise süsteemi jätkumise üle pärast 2020. aastat ja eelkõige selle üle, millise suhtega jagada heitkoguste vähendamist heitkogustega kauplemise sektori ja muude tegevusvaldkondade vahel. Heitkogustega kauplemise süsteem mõjutab energia tootmist. Heitelubade oksjonitulud tuleb suunata kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist toetavatele meetmetele; |
| --- | --- |

37.

leiab, et vaja on otsustada ka ELi ühtse siduva heitkogustega kauplemise süsteemi jätkumise üle pärast 2020. aastat ja eelkõige selle üle, millise suhtega jagada heitkoguste vähendamist heitkogustega kauplemise sektori ja muude tegevusvaldkondade vahel. Heitkogustega kauplemise süsteem mõjutab energia tootmist. Heitelubade oksjonitulud tuleb suunata kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist toetavatele meetmetele;

E.   
  Riigipõhised alleesmärgid

| 38. | märgib, et taastuvenergiat ja energiatõhusust puudutavad riigipõhised alleesmärgid on heitkogustega kauplemise süsteemi kõrval vahendid ühtse siduva heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks. Riikide erinevuste tõttu tuleb need koostada viisil, mis pakub suunava valiku vahenditest. Sellega tagatakse kõige paremini kulutõhusus, otstarbekamate meetmete valik ja rakendamise järjekord. Nii välditakse erinevatest suunavatest meetmetest ja poliitikast, näiteks heitkogustega kauplemise süsteemist tuleneda võivaid kattuvusi ja vastuolusid; |
| --- | --- |

38.

märgib, et taastuvenergiat ja energiatõhusust puudutavad riigipõhised alleesmärgid on heitkogustega kauplemise süsteemi kõrval vahendid ühtse siduva heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks. Riikide erinevuste tõttu tuleb need koostada viisil, mis pakub suunava valiku vahenditest. Sellega tagatakse kõige paremini kulutõhusus, otstarbekamate meetmete valik ja rakendamise järjekord. Nii välditakse erinevatest suunavatest meetmetest ja poliitikast, näiteks heitkogustega kauplemise süsteemist tuleneda võivaid kattuvusi ja vastuolusid;

| 39. | tuletab meelde, et liikmesriikidel on erinevad eeldused taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, näiteks toorainete, keskkonnaolude ning energia tootmis- ja ülekandesüsteemide tõttu. Samuti esinevad suured erinevused hoonete energiatõhususes; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et liikmesriikidel on erinevad eeldused taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, näiteks toorainete, keskkonnaolude ning energia tootmis- ja ülekandesüsteemide tõttu. Samuti esinevad suured erinevused hoonete energiatõhususes;

| 40. | märgib, et riigipõhiste alleesmärkidega antakse liikmesriikide majandustele ja ettevõtjatele võimalus arendada neile kõige sobivamaid oskusteadmisi, tehnoloogiat, uusi innovatsioone, energia väiketootjate või oma tarbeks tootjate võrkudesse hõlmamise eeskirju ja kohalike loodusvarade kasutamist. Siseturu kaudu avalduvad tulemused ka teistele liikmesriikidele. See tagab ka subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise. |
| --- | --- |

40.

märgib, et riigipõhiste alleesmärkidega antakse liikmesriikide majandustele ja ettevõtjatele võimalus arendada neile kõige sobivamaid oskusteadmisi, tehnoloogiat, uusi innovatsioone, energia väiketootjate või oma tarbeks tootjate võrkudesse hõlmamise eeskirju ja kohalike loodusvarade kasutamist. Siseturu kaudu avalduvad tulemused ka teistele liikmesriikidele. See tagab ka subsidiaarsuse põhimõtte rakendamise.

F.   
  ELi kliima- ja energiapoliitika suunised

| 41. | leiab, et ELi kliima- ja energiapoliitika peaeesmärk peab olema ökoloogiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlik ning kindel ja turvaline energiavarustus. Selle saavutamiseks on vaja parandada energiatõhusust, kasutada omamaiseid energiaallikaid ning arendada ja rakendada uuenduslikke energiatehnoloogiaid. Need toetavad otseselt ja kaudselt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, parandavad rahvatervist ja keskkonna olukorda ning loovad ka uusi töökohti; |
| --- | --- |

41.

leiab, et ELi kliima- ja energiapoliitika peaeesmärk peab olema ökoloogiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutlik ning kindel ja turvaline energiavarustus. Selle saavutamiseks on vaja parandada energiatõhusust, kasutada omamaiseid energiaallikaid ning arendada ja rakendada uuenduslikke energiatehnoloogiaid. Need toetavad otseselt ja kaudselt kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, parandavad rahvatervist ja keskkonna olukorda ning loovad ka uusi töökohti;

| 42. | tuletab meelde, et energia kallineb maailmaturu fossiilenergia hindade, heitkogustega kauplemise süsteemi, ent ka energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia osakaalu suurendamiseks ning uue tehnoloogia edendamiseks mõeldud olemasolevate rahastamissüsteemide ja maksustamise või nende tegurite eri kombinatsioonide tõttu. Selline hinnatõus on üldiselt positiivne stiimul heitkoguste vähendamiseks ja alternatiivsete taastuvate energiaallikate arendamiseks ning energia säästmiseks, kuid seejuures tuleb jälgida, et kulutused ei osutuks haavatavamate ühiskonnarühmade või ettevõtjate seisukohalt vastuvõetamatuks. Tuleb hoolitseda selle eest, et hindade edasine tõus piirduks vältimatult vajaliku määraga, ja selleks tuleb energiamajanduses kasutada järjepidevalt tõhusaid, konkurentsile suunatud ja turupõhiseid mehhanisme; |
| --- | --- |

42.

tuletab meelde, et energia kallineb maailmaturu fossiilenergia hindade, heitkogustega kauplemise süsteemi, ent ka energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia osakaalu suurendamiseks ning uue tehnoloogia edendamiseks mõeldud olemasolevate rahastamissüsteemide ja maksustamise või nende tegurite eri kombinatsioonide tõttu. Selline hinnatõus on üldiselt positiivne stiimul heitkoguste vähendamiseks ja alternatiivsete taastuvate energiaallikate arendamiseks ning energia säästmiseks, kuid seejuures tuleb jälgida, et kulutused ei osutuks haavatavamate ühiskonnarühmade või ettevõtjate seisukohalt vastuvõetamatuks. Tuleb hoolitseda selle eest, et hindade edasine tõus piirduks vältimatult vajaliku määraga, ja selleks tuleb energiamajanduses kasutada järjepidevalt tõhusaid, konkurentsile suunatud ja turupõhiseid mehhanisme;

| 43. | palub Euroopa Komisjonil edendada meetmeid, mille abil soodustada energia mikrotootmise levikut ja selle integreerimist jaotusvõrkudesse, ning tagada, et selle tulemusena on taskukohane energia tarbijatele täielikult kättesaadav; |
| --- | --- |

43.

palub Euroopa Komisjonil edendada meetmeid, mille abil soodustada energia mikrotootmise levikut ja selle integreerimist jaotusvõrkudesse, ning tagada, et selle tulemusena on taskukohane energia tarbijatele täielikult kättesaadav;

| 44. | täheldab, et energiatarbija võib mõjutada oma energiakasutust ja valikuid. Individuaalne ja eri tarbijarühmi mobiliseeriv erapooletu nõustamine on seepärast väga oluline. Energiaauditid viitavad säästuvõimalustele, mida on võimalik saavutada parema hoolduse, remondi ja infosüsteemide kaudu. Lisaks võiks infosüsteemide abil jagada teavet saavutatud energiasäästust; |
| --- | --- |

44.

täheldab, et energiatarbija võib mõjutada oma energiakasutust ja valikuid. Individuaalne ja eri tarbijarühmi mobiliseeriv erapooletu nõustamine on seepärast väga oluline. Energiaauditid viitavad säästuvõimalustele, mida on võimalik saavutada parema hoolduse, remondi ja infosüsteemide kaudu. Lisaks võiks infosüsteemide abil jagada teavet saavutatud energiasäästust;

| 45. | leiab, et energiasõltumatus ja mitmekesisus on hinnamuutuste puhvriks, parandavad majanduslikku ja poliitilist sõltumatust ja toetavad majandustegevust. Taastuvenergia ja energiasäästu innovatsioonid loovad kohalikku elujõudu ja uut äritegevust; |
| --- | --- |

45.

leiab, et energiasõltumatus ja mitmekesisus on hinnamuutuste puhvriks, parandavad majanduslikku ja poliitilist sõltumatust ja toetavad majandustegevust. Taastuvenergia ja energiasäästu innovatsioonid loovad kohalikku elujõudu ja uut äritegevust;

| 46. | taotleb, et komisjoni pakutud meetmed oleksid piisavad, et suurendada tarbijate mõjuvõimu ning võidelda kütteostuvõimetusega, ning nõuab erilise tähelepanu pööramist haavatavate tarbijate toetamisele; |
| --- | --- |

46.

taotleb, et komisjoni pakutud meetmed oleksid piisavad, et suurendada tarbijate mõjuvõimu ning võidelda kütteostuvõimetusega, ning nõuab erilise tähelepanu pööramist haavatavate tarbijate toetamisele;

| 47. | tuletab meelde, et liikmesriikide energiaallikad on erinevad. Energiasõltumatust saab parandada energia siseturupoliitika arendamise abil. Eri riikide vahelisi põhivõrke ühendades on võimalik parandada elektrienergia varustuskindlust ja ühtlustada tarbimise tippaegu. Tuule- ja päikeseenergia osas võib arukate võrkude ühendamine või energia salvestamine aidata ühtlustada tootmise tippaegu; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et liikmesriikide energiaallikad on erinevad. Energiasõltumatust saab parandada energia siseturupoliitika arendamise abil. Eri riikide vahelisi põhivõrke ühendades on võimalik parandada elektrienergia varustuskindlust ja ühtlustada tarbimise tippaegu. Tuule- ja päikeseenergia osas võib arukate võrkude ühendamine või energia salvestamine aidata ühtlustada tootmise tippaegu;

| 48. | täheldab, et 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks on vaja ELi muude poliitikavaldkondade sidusust, ühendamist ja süvalaiendamist. Paljutõotav näide sellest on ERDFi järgmise, 2014–2020. aasta programmiperioodi osalemine vähese süsinikdioksiidiheitega ühiskonnale ülemineku jõupingutuses; |
| --- | --- |

48.

täheldab, et 2030. aastaks seatud heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks on vaja ELi muude poliitikavaldkondade sidusust, ühendamist ja süvalaiendamist. Paljutõotav näide sellest on ERDFi järgmise, 2014–2020. aasta programmiperioodi osalemine vähese süsinikdioksiidiheitega ühiskonnale ülemineku jõupingutuses;

G.   
  Kohaliku ja piirkondliku tasandi algatusvõimelisus

| 49. | rõhutab, et paljud Euroopa vallad ja linnad on koostanud jõulisi omaalgatuslikke programme ja võtnud praktilisi meetmeid kliimamuutuste aeglustamiseks. Rahvusvahelistest kohalikest kampaaniatest võib välja tuua 1992. aastal ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil käivitatud Agenda 21, mis on aidanud kahel viimasel aastakümnel ligi kümnel tuhandel kohalikul omavalitsusel rakendada säästva arengu poliitikat ja konkreetseid meetmeid keskkonna parandamiseks, kasvuhoonegaaside vähendamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks, samuti Climate-Alliance ja ICLEI algatuse Cities for Climate Protection. Energiaküsimustes teeb väärtuslikku tööd organisatsioon Energy Cities. Energiatõhusate omavalitsuste programm „European Energy Award” aitab omavalitsustel laiaulatuslikku lähenemisviisi kasutades saavutada suuremat energiatõhusust, kliimakaitset ja taastuvate energiaallikate aktiivsemat kasutamist. Programmist võtab osa juba üle 1 000 omavalitsuse. CEMR koostab kohaliku tasandi otsustajatele väljaannet „Save energy, Save climate and Save money”. Süsinikuneutraalsusele suunatud kohalikest algatustest võiks nimetada Rootsi Växjö lääni eesmärk jõuda 2030. aastaks süsinikdioksiidi vähendamisel 100 % eesmärgini. Soomes omakorda tegutsevad 14 süsinikuneutraalset HINKU valda kohalike ettevõtjate, poliitikute ja elanike koostöös. Nende eesmärk on vähendada heitkoguseid 80 % võrra, edendades samas rohelist majandust. Soome valdade kliimakampaanias (CCP-Finland) osaleb 53 valda ja 115 vallal on oma kliimastrateegia. Linnapeade pakt hõlmab tuhandeid valdu ja linnu, kes koostavad säästva energia tegevuskavasid ja heitkoguste vähendamise programme. Paljud ELi toetusel käivitatud kohalikud ja piirkondlikud energiaagentuurid võtavad tänaseks osa energianõustamisest; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et paljud Euroopa vallad ja linnad on koostanud jõulisi omaalgatuslikke programme ja võtnud praktilisi meetmeid kliimamuutuste aeglustamiseks. Rahvusvahelistest kohalikest kampaaniatest võib välja tuua 1992. aastal ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil käivitatud Agenda 21, mis on aidanud kahel viimasel aastakümnel ligi kümnel tuhandel kohalikul omavalitsusel rakendada säästva arengu poliitikat ja konkreetseid meetmeid keskkonna parandamiseks, kasvuhoonegaaside vähendamiseks ja kliimamuutustega kohanemiseks, samuti Climate-Alliance ja ICLEI algatuse Cities for Climate Protection. Energiaküsimustes teeb väärtuslikku tööd organisatsioon Energy Cities. Energiatõhusate omavalitsuste programm „European Energy Award” aitab omavalitsustel laiaulatuslikku lähenemisviisi kasutades saavutada suuremat energiatõhusust, kliimakaitset ja taastuvate energiaallikate aktiivsemat kasutamist. Programmist võtab osa juba üle 1 000 omavalitsuse. CEMR koostab kohaliku tasandi otsustajatele väljaannet „Save energy, Save climate and Save money”. Süsinikuneutraalsusele suunatud kohalikest algatustest võiks nimetada Rootsi Växjö lääni eesmärk jõuda 2030. aastaks süsinikdioksiidi vähendamisel 100 % eesmärgini. Soomes omakorda tegutsevad 14 süsinikuneutraalset HINKU valda kohalike ettevõtjate, poliitikute ja elanike koostöös. Nende eesmärk on vähendada heitkoguseid 80 % võrra, edendades samas rohelist majandust. Soome valdade kliimakampaanias (CCP-Finland) osaleb 53 valda ja 115 vallal on oma kliimastrateegia. Linnapeade pakt hõlmab tuhandeid valdu ja linnu, kes koostavad säästva energia tegevuskavasid ja heitkoguste vähendamise programme. Paljud ELi toetusel käivitatud kohalikud ja piirkondlikud energiaagentuurid võtavad tänaseks osa energianõustamisest;

| 50. | tõdeb, et tarbijapõhised energiatootmise ühistud, näiteks Luksemburgis Beckerichis, ja energia väiketootmine kodumajapidamiste või ettevõtjate oma tarbeks on näited uutest tegevusviisidest. See kohustab traditsioonilisi energiatootjaid muutuma. Muuta tuleb ka võrkudele juurdepääsu suhtes kehtivaid õigusnorme ning energia tootmise kulusid, mis nende uute viisidega seonduvad. Energia tarbijatest saavad ka tootjad. Näiteks võib elekter olemasolevate energiavõrkude kaudu liikuda mõlemas suunas; |
| --- | --- |

50.

tõdeb, et tarbijapõhised energiatootmise ühistud, näiteks Luksemburgis Beckerichis, ja energia väiketootmine kodumajapidamiste või ettevõtjate oma tarbeks on näited uutest tegevusviisidest. See kohustab traditsioonilisi energiatootjaid muutuma. Muuta tuleb ka võrkudele juurdepääsu suhtes kehtivaid õigusnorme ning energia tootmise kulusid, mis nende uute viisidega seonduvad. Energia tarbijatest saavad ka tootjad. Näiteks võib elekter olemasolevate energiavõrkude kaudu liikuda mõlemas suunas;

| 51. | toonitab vajadust suurendada olemasolevate kohaliku tasandi säästvat arengut edendavate ELi algatuste mõju. Need algatused on näiteks ELi linnapeade pakt, arukate linnade ja kogukondade algatus ja muud ELi rahastatavad projektid, Agenda 21 kohalik programm ning kliimamuutustega kohanemist käsitlevas ELi strateegias välja pakutud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohanemisvõrgustik. Sellega seoses tuleb teha intensiivsemalt tööd, et luua ühine metoodika kohanemiskavade rakendamiseks ning edendada kogemustevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

51.

toonitab vajadust suurendada olemasolevate kohaliku tasandi säästvat arengut edendavate ELi algatuste mõju. Need algatused on näiteks ELi linnapeade pakt, arukate linnade ja kogukondade algatus ja muud ELi rahastatavad projektid, Agenda 21 kohalik programm ning kliimamuutustega kohanemist käsitlevas ELi strateegias välja pakutud kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kohanemisvõrgustik. Sellega seoses tuleb teha intensiivsemalt tööd, et luua ühine metoodika kohanemiskavade rakendamiseks ning edendada kogemustevahetust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel;

H.   
  Hooned ja transport

| 52. | märgib, et hoonete osakaal energiatarbimises on ligikaudu 40 % ja tubli kolmandik ELi riikide süsinikdioksiidi heitkogustest. Rahalistel põhjustel või sellise perioodi lühendamiseks, mil ruumid on elamiskõlbmatud, tehakse renoveerimistöid spetsiaalselt etapi- ja hoonekaupa (step by step). Uued hooned peaksid energiatarbimiselt olema nullilähedasel tasemel ; |
| --- | --- |

52.

märgib, et hoonete osakaal energiatarbimises on ligikaudu 40 % ja tubli kolmandik ELi riikide süsinikdioksiidi heitkogustest. Rahalistel põhjustel või sellise perioodi lühendamiseks, mil ruumid on elamiskõlbmatud, tehakse renoveerimistöid spetsiaalselt etapi- ja hoonekaupa (step by step). Uued hooned peaksid energiatarbimiselt olema nullilähedasel tasemel ;

| 53. | täheldab, et uusehitiste ja renoveeritavate hoonete kavandamine, ehitamine ja järelevalve nõuavad erilist hoolt. Energiat võidakse raisata vale kasutuse või harjumuste tõttu. Asjatundlik energiasäästlik kasutus, nagu energiat tootvate ja tarbivate rajatiste korrapärane hooldus, renoveerimine ja järelevalve, on oluline. Esmatähtis on juhendada ruumide kasutajaid ja elanikke. Tuleb rõhutada, kui oluline on see, et ELi riigid jagaksid omavahel praktilisi näiteid; |
| --- | --- |

53.

täheldab, et uusehitiste ja renoveeritavate hoonete kavandamine, ehitamine ja järelevalve nõuavad erilist hoolt. Energiat võidakse raisata vale kasutuse või harjumuste tõttu. Asjatundlik energiasäästlik kasutus, nagu energiat tootvate ja tarbivate rajatiste korrapärane hooldus, renoveerimine ja järelevalve, on oluline. Esmatähtis on juhendada ruumide kasutajaid ja elanikke. Tuleb rõhutada, kui oluline on see, et ELi riigid jagaksid omavahel praktilisi näiteid;

| 54. | soovitab liikmesriikidel ning eeskätt kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta kasutusele programme, mis on suunatud energiatarbimise vähendamisele üldkasutatavates hoonetes. Need programmid peaksid lisaks energiarajatistele hõlmama ka meetodite loomist hoonete kasutajate kaasamiseks energiasäästu ja -tõhususe meetmetesse; |
| --- | --- |

54.

soovitab liikmesriikidel ning eeskätt kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võtta kasutusele programme, mis on suunatud energiatarbimise vähendamisele üldkasutatavates hoonetes. Need programmid peaksid lisaks energiarajatistele hõlmama ka meetodite loomist hoonete kasutajate kaasamiseks energiasäästu ja -tõhususe meetmetesse;

| 55. | leiab, et hoonestatud aladel kasutatavad keskküttemeetodid, näiteks kaugküte, ning kütte ja elektri koostootmine (CPH) on energiatõhusad ja kliimatingimuste seisukohalt soovitavad. Ruumide jahutamiseks on energiatõhusaim kaugjahutus, mis kasutab näiteks veekogude jahedamaid temperatuure. Hoonete või elamute eraldi jahutusseadmetega võrreldes säästab kaugjahutus märkimisväärselt elektrit. Oluline on sõnastada nõuded liginullenergiahoonetele nii, et sellega ei diskrimineeritaks niisuguseid ühiseid energiavarustuse süsteeme; |
| --- | --- |

55.

leiab, et hoonestatud aladel kasutatavad keskküttemeetodid, näiteks kaugküte, ning kütte ja elektri koostootmine (CPH) on energiatõhusad ja kliimatingimuste seisukohalt soovitavad. Ruumide jahutamiseks on energiatõhusaim kaugjahutus, mis kasutab näiteks veekogude jahedamaid temperatuure. Hoonete või elamute eraldi jahutusseadmetega võrreldes säästab kaugjahutus märkimisväärselt elektrit. Oluline on sõnastada nõuded liginullenergiahoonetele nii, et sellega ei diskrimineeritaks niisuguseid ühiseid energiavarustuse süsteeme;

| 56. | tuletab meelde, et taastuv puit ja töödeldud puidutooted asendavad ehitusmaterjalidena betooni ja terast, mille tootmine on tunduvalt energiamahukam, ning ka taastumatuid loodusvarasid, nagu kruus ja süsi. Puitehitis on pikaajaline süsinikdioksiidi siduja ja selle olelusringi heitkogused on väikesed; |
| --- | --- |

56.

tuletab meelde, et taastuv puit ja töödeldud puidutooted asendavad ehitusmaterjalidena betooni ja terast, mille tootmine on tunduvalt energiamahukam, ning ka taastumatuid loodusvarasid, nagu kruus ja süsi. Puitehitis on pikaajaline süsinikdioksiidi siduja ja selle olelusringi heitkogused on väikesed;

| 57. | märgib, et transpordi tekitatud kasvuhoonegaaside heitkogused moodustavad ELi liikmesriikides peaaegu 20 %. Nendest 60 % tuleneb erasõidukitest. Maanteetranspordi kütusevalik laieneb tänu komisjoni ettepanekule alternatiivsete jõuseadmete direktiivi kohta. Veel ei ole kindel, milline võimalik tehnoloogia või millised võimalikud tehnoloogiad osutuvad eri liikmesriikides toimiva(te)ks ja turustatava(te)ks. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad nõuda heitkoguseid vähendavate kütuste kasutamist ühistranspordis; |
| --- | --- |

57.

märgib, et transpordi tekitatud kasvuhoonegaaside heitkogused moodustavad ELi liikmesriikides peaaegu 20 %. Nendest 60 % tuleneb erasõidukitest. Maanteetranspordi kütusevalik laieneb tänu komisjoni ettepanekule alternatiivsete jõuseadmete direktiivi kohta. Veel ei ole kindel, milline võimalik tehnoloogia või millised võimalikud tehnoloogiad osutuvad eri liikmesriikides toimiva(te)ks ja turustatava(te)ks. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad nõuda heitkoguseid vähendavate kütuste kasutamist ühistranspordis;

| 58. | tuletab meelde, et üha olulisemaks peetakse maakasutuse jätkusuutlikku planeerimist, kus kliimamuutuste tõttu arvestatakse bioklimaatilisi tegureid seoses energiatarbimisega linnakeskustes ja liikluses, aga ka seoses kodanike elukvaliteediga; |
| --- | --- |

58.

tuletab meelde, et üha olulisemaks peetakse maakasutuse jätkusuutlikku planeerimist, kus kliimamuutuste tõttu arvestatakse bioklimaatilisi tegureid seoses energiatarbimisega linnakeskustes ja liikluses, aga ka seoses kodanike elukvaliteediga;

| 59. | juhib tähelepanu sellele, et lisaks vähese süsinikdioksiidi heitega kütuste arendamisele, alternatiivsetele jõuseadmetele ja ühistranspordivahendite kasutuse ümberhindamisele tuleb rohkem kaaluda linnaplaneerimisalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid meetmeid, mis toovad kaasa liikluse vähenemise (e-valitsus, kaugtöö) ja muutuse kodanike käitumises (ühisauto kasutamine, vabatahtlikud piirangud); |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu sellele, et lisaks vähese süsinikdioksiidi heitega kütuste arendamisele, alternatiivsetele jõuseadmetele ja ühistranspordivahendite kasutuse ümberhindamisele tuleb rohkem kaaluda linnaplaneerimisalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid meetmeid, mis toovad kaasa liikluse vähenemise (e-valitsus, kaugtöö) ja muutuse kodanike käitumises (ühisauto kasutamine, vabatahtlikud piirangud);

| 60. | tuletab meelde, et energiatootmise ja -jaotuse, aga ka ühistranspordi valdkonnas tuleks rohkem kasutada osalusmudeleid, et suurendada elanike poolehoidu ja kiirendada tarbimismudelite muutumist; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et energiatootmise ja -jaotuse, aga ka ühistranspordi valdkonnas tuleks rohkem kasutada osalusmudeleid, et suurendada elanike poolehoidu ja kiirendada tarbimismudelite muutumist;

| 61. | toonitab, kui oluline on arukate võrkude jätkuv arendamine ja energia kaugvarustuse kontseptsioonide edendamine, et tagada kontrollitud ja tõhus elektri-, soojus- ja jahutusenergia jaotus, |
| --- | --- |

61.

toonitab, kui oluline on arukate võrkude jätkuv arendamine ja energia kaugvarustuse kontseptsioonide edendamine, et tagada kontrollitud ja tõhus elektri-, soojus- ja jahutusenergia jaotus,

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCARCEL SISO

---

(1)  COM(2014) 15 final.

1

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/17

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa kõrgharidus maailmas”

2014/C 126/05

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Rahvusvahelistumine ja konkurentsivõime

| 1. | avaldab heameelt, et Euroopa Komisjon peab strateegia „Euroopa 2020” elluviimisel väga oluliseks kõrghariduse rahvusvahelistumist ja esitab ettepanekud sellest tulenevaks asjakohaseks strateegiliseks raamistikuks; |
| --- | --- |

1.

avaldab heameelt, et Euroopa Komisjon peab strateegia „Euroopa 2020” elluviimisel väga oluliseks kõrghariduse rahvusvahelistumist ja esitab ettepanekud sellest tulenevaks asjakohaseks strateegiliseks raamistikuks;

| 2. | leiab, et kõrghariduse rahvusvahelistumise tugevdamine ei ole esmatähtis mitte ainult strateegia „Euroopa 2020” raames, vaid see aitab mitmel viisil kaasa taas majanduskasvuni jõudmisel, seadmata samas küsimuse alla kohalikku ja piirkondlikku mõju; |
| --- | --- |

2.

leiab, et kõrghariduse rahvusvahelistumise tugevdamine ei ole esmatähtis mitte ainult strateegia „Euroopa 2020” raames, vaid see aitab mitmel viisil kaasa taas majanduskasvuni jõudmisel, seadmata samas küsimuse alla kohalikku ja piirkondlikku mõju;

| 3. | peab oluliseks, et rahvusvahelistumise valdkonnas on Euroopa kõrghariduses toimunud pidevalt märkimisväärne areng, kuna rahvusvaheline kogemus on mõnede elukutsete ja kursuste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

3.

peab oluliseks, et rahvusvahelistumise valdkonnas on Euroopa kõrghariduses toimunud pidevalt märkimisväärne areng, kuna rahvusvaheline kogemus on mõnede elukutsete ja kursuste lahutamatu osa;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et mitmekeelses ja mitmerahvuselises Euroopas võib olla väga oluline roll kõrgharidusasutustel, mis pakuvad haridust rohkem kui ühes keeles, sh vähemuskeeltes. Nimelt saavad üliõpilased sellises multikultuurses keskkonnas tutvuda vähemalt kahe Euroopa keelega ning selline mitmekeelsus võib need asutused välisüliõpilaste jaoks ligitõmbavamaks muuta; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et mitmekeelses ja mitmerahvuselises Euroopas võib olla väga oluline roll kõrgharidusasutustel, mis pakuvad haridust rohkem kui ühes keeles, sh vähemuskeeltes. Nimelt saavad üliõpilased sellises multikultuurses keskkonnas tutvuda vähemalt kahe Euroopa keelega ning selline mitmekeelsus võib need asutused välisüliõpilaste jaoks ligitõmbavamaks muuta;

| 5. | rõhutab seepärast keeleoskuse olulisust kõrghariduse rahvusvahelistumise nimel tehtavates pingutustes ning toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, kes saavad selliste oskuste omandamist lihtsustada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab seepärast keeleoskuse olulisust kõrghariduse rahvusvahelistumise nimel tehtavates pingutustes ning toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, kes saavad selliste oskuste omandamist lihtsustada;

| 6. | peab esmatähtsaks, et kõrghariduse rahvusvahelistumisel ei unustaks vastavad haridusasutused ja liikmesriigid Euroopa kõrghariduse tippsaavutusi filosoofias, humanitaarteadustes ja kunstis, mil on traditsiooniliselt olnud oluline osa kõrghariduse rahvusvahelistumises ja mis aitavad märkimisväärselt parandada nende piirkondade konkurentsivõimet, kus nende valdkondade prestiižsed ülikoolid asuvad; |
| --- | --- |

6.

peab esmatähtsaks, et kõrghariduse rahvusvahelistumisel ei unustaks vastavad haridusasutused ja liikmesriigid Euroopa kõrghariduse tippsaavutusi filosoofias, humanitaarteadustes ja kunstis, mil on traditsiooniliselt olnud oluline osa kõrghariduse rahvusvahelistumises ja mis aitavad märkimisväärselt parandada nende piirkondade konkurentsivõimet, kus nende valdkondade prestiižsed ülikoolid asuvad;

| 7. | jagab komisjoni arvamust, et Euroopa kõrghariduses senini saavutatud ühiseid edusamme ei ole tehtud mitte ainult tänu uuendus- ja teadustegevusele ja koolitusprogrammidele, vaid ka tänu Bologna protsessi sidusale elluviimisele, Euroopa ainepunktisüsteemile (ECTS), liikmesriikide paindlikele eeskirjadele sellise haridussüsteemi kasutuselevõtmise kohta, mis võimaldab anda välja ühiseid ja topeltkraade ning standardse diplomi lisa kasutuselevõtmisele ja levitamisele; |
| --- | --- |

7.

jagab komisjoni arvamust, et Euroopa kõrghariduses senini saavutatud ühiseid edusamme ei ole tehtud mitte ainult tänu uuendus- ja teadustegevusele ja koolitusprogrammidele, vaid ka tänu Bologna protsessi sidusale elluviimisele, Euroopa ainepunktisüsteemile (ECTS), liikmesriikide paindlikele eeskirjadele sellise haridussüsteemi kasutuselevõtmise kohta, mis võimaldab anda välja ühiseid ja topeltkraade ning standardse diplomi lisa kasutuselevõtmisele ja levitamisele;

| 8. | leiab, et Euroopa kõrgharidussüsteemi heade tavade ja standardlahenduste levitamisel naaberriikidesse ja ühinemiseks valmistuvatesse riikidesse on suur potentsiaal, sest see võimaldab suurendada nende riikide üliõpilaste liikuvust Euroopas suunal ja võib parandada ELi positsiooni talentide jahtimisel; |
| --- | --- |

8.

leiab, et Euroopa kõrgharidussüsteemi heade tavade ja standardlahenduste levitamisel naaberriikidesse ja ühinemiseks valmistuvatesse riikidesse on suur potentsiaal, sest see võimaldab suurendada nende riikide üliõpilaste liikuvust Euroopas suunal ja võib parandada ELi positsiooni talentide jahtimisel;

| 9. | on eelkõige nõus sellega, et juurdepääs uuenduslikematele digitaalsetele õpetamis- ja koolitamisviisidele võib märkimisväärselt aidata ühiskonda ja eelkõige tööturule integreerida äärepoolsete piirkondade elanikke, puuetega inimesi ja teisi ebasoodsas olukorras olevaid rühmi ning et selles kontekstis aitab konkurentsi parandada digitaalsete oskuste omandamine, rahvusvahelistumisega hoogu juurde saav digitaalsete ja Internetis kättesaadavate programmide ja ainete levimine ning informaalse õppe süsteemide loomine ja tunnustamine; |
| --- | --- |

9.

on eelkõige nõus sellega, et juurdepääs uuenduslikematele digitaalsetele õpetamis- ja koolitamisviisidele võib märkimisväärselt aidata ühiskonda ja eelkõige tööturule integreerida äärepoolsete piirkondade elanikke, puuetega inimesi ja teisi ebasoodsas olukorras olevaid rühmi ning et selles kontekstis aitab konkurentsi parandada digitaalsete oskuste omandamine, rahvusvahelistumisega hoogu juurde saav digitaalsete ja Internetis kättesaadavate programmide ja ainete levimine ning informaalse õppe süsteemide loomine ja tunnustamine;

| 10. | nõustub, et üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude liikuvus peab olema rahvusvahelistumise strateegiates kesksel kohal, arvestades eelkõige õppejõudude liikuvuse olulisust teadmussiirdes; |
| --- | --- |

10.

nõustub, et üliõpilaste, teadlaste ja õppejõudude liikuvus peab olema rahvusvahelistumise strateegiates kesksel kohal, arvestades eelkõige õppejõudude liikuvuse olulisust teadmussiirdes;

Poliitikavaldkondade sidusus

| 11. | rõhutab, et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne ja vastutus on viia praktikas ellu komisjoni soovitus anda kohalikele ja piirkondlikele partneritele rahvusvahelistumise strateegiate koostamisel konkreetne roll ning selleks tuleks luua vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesanne ja vastutus on viia praktikas ellu komisjoni soovitus anda kohalikele ja piirkondlikele partneritele rahvusvahelistumise strateegiate koostamisel konkreetne roll ning selleks tuleks luua vajalikud tingimused;

| 12. | soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel vastata koostöö tegemise taotlustele võimalikult avatult ja järjekindlalt. Nad peaksid olema teejuhiks ja arendama rahvusvahelistumiseks uuenduslikke lahendusi, et aidata nii tugevdada Euroopa kõrghariduse rahvusvahelist konkurentsivõimet, kasutada ära enda piirkonna suhtelised eelised ja muuta see ligitõmbavamaks; |
| --- | --- |

12.

soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel vastata koostöö tegemise taotlustele võimalikult avatult ja järjekindlalt. Nad peaksid olema teejuhiks ja arendama rahvusvahelistumiseks uuenduslikke lahendusi, et aidata nii tugevdada Euroopa kõrghariduse rahvusvahelist konkurentsivõimet, kasutada ära enda piirkonna suhtelised eelised ja muuta see ligitõmbavamaks;

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et kuigi liikmesriigid saavad ühise strateegilise raamistiku fondide programmitöös selgelt arvesse võtta programmide Horisont 2020 ja Erasmus+ eesmärke, ei ole kõnealuses teatises võimalik seda otseselt tuvastada kõrghariduse rahvusvahelistumise strateegiate puhul, kuigi ühtekuuluvuspoliitika ning kõrghariduse ning teadus- ja uuendustegevuse vahendid võivad pakkuda suurt lisaväärtust, kui nende riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes strateegilistes raamistikes võetakse arvesse ka territoriaalset mõõdet; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu sellele, et kuigi liikmesriigid saavad ühise strateegilise raamistiku fondide programmitöös selgelt arvesse võtta programmide Horisont 2020 ja Erasmus+ eesmärke, ei ole kõnealuses teatises võimalik seda otseselt tuvastada kõrghariduse rahvusvahelistumise strateegiate puhul, kuigi ühtekuuluvuspoliitika ning kõrghariduse ning teadus- ja uuendustegevuse vahendid võivad pakkuda suurt lisaväärtust, kui nende riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes strateegilistes raamistikes võetakse arvesse ka territoriaalset mõõdet;

| 14. | rõhutab, et kõrgharidusasutuste ja teadusinstituutide teadmussiirde võimaldamine on maaelu arengu ning põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori konkurentsivõime esmatähtis eeltingimus. See nähtub ka ühise põllumajanduspoliitika programmiperioodi 2014–2020 tervest reast vahenditest. Seetõttu on kõrghariduse rahvusvahelistumise jaoks meetmete kavandamisel ja elluviimisel kasulik võtta arvesse sünergiavõimalusi kõigil territoriaalsetel tasanditel ning kindlustada Euroopa juhtivat rolli; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kõrgharidusasutuste ja teadusinstituutide teadmussiirde võimaldamine on maaelu arengu ning põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektori konkurentsivõime esmatähtis eeltingimus. See nähtub ka ühise põllumajanduspoliitika programmiperioodi 2014–2020 tervest reast vahenditest. Seetõttu on kõrghariduse rahvusvahelistumise jaoks meetmete kavandamisel ja elluviimisel kasulik võtta arvesse sünergiavõimalusi kõigil territoriaalsetel tasanditel ning kindlustada Euroopa juhtivat rolli;

| 15. | tuletab meelde, et paljudel riikidel on veel palju teha, et saavutada „Euroopa 2020” eesmärgid teadus- ja arendustegevusele tehtud kulutuste osas ja rõhutab, et kõrghariduse rahvusvahelistumisega saadav lisasissetulek ei tohiks mingil juhul vabastada liikmesriike nende kohustustest selles valdkonnas või neid kohustusi vähendada; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et paljudel riikidel on veel palju teha, et saavutada „Euroopa 2020” eesmärgid teadus- ja arendustegevusele tehtud kulutuste osas ja rõhutab, et kõrghariduse rahvusvahelistumisega saadav lisasissetulek ei tohiks mingil juhul vabastada liikmesriike nende kohustustest selles valdkonnas või neid kohustusi vähendada;

| 16. | soovitab, et riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil partnerluses koostatud strateegiate eesmärkide ja vahendite puhul võiks lähtuda territoriaalse mõju eelanalüüsidest; |
| --- | --- |

16.

soovitab, et riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil partnerluses koostatud strateegiate eesmärkide ja vahendite puhul võiks lähtuda territoriaalse mõju eelanalüüsidest;

Mitmetasandilised partnerlused ja subsidiaarsus

| 17. | on pettunud, et komisjoni teatises ei selgitata piisavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumise protsessis. See oleks olnud kooskõlas U-Multirank süsteemi lähenemisviisiga, milles võetakse mh arvesse kõrgharidusasutuste piirkondlikke juuri; |
| --- | --- |

17.

on pettunud, et komisjoni teatises ei selgitata piisavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumise protsessis. See oleks olnud kooskõlas U-Multirank süsteemi lähenemisviisiga, milles võetakse mh arvesse kõrgharidusasutuste piirkondlikke juuri;

| 18. | avaldab heameelt selle üle, et komisjon on täpselt määratlenud tasandid, kus võiksid ELi meetmed olla õigustatud, sest nii sisemine kui välimine rahvusvahelistumine on valdkonnad, kus on ühiseid eesmärke arvestades vaja mitte ainult liikmesriikide meetmeid, vaid ka ELi meetmeid; |
| --- | --- |

18.

avaldab heameelt selle üle, et komisjon on täpselt määratlenud tasandid, kus võiksid ELi meetmed olla õigustatud, sest nii sisemine kui välimine rahvusvahelistumine on valdkonnad, kus on ühiseid eesmärke arvestades vaja mitte ainult liikmesriikide meetmeid, vaid ka ELi meetmeid;

| 19. | nõustub sellega, et liikmesriigid peaksid saama pakkuda asjakohast toetust kohalikule ja piirkondlikule tasandile ning arendada vajadusel ulatuslikke partnerlusi, sh piirkondlikul tasandil. Nii võivad nad aidata kõrgharidusasutustel kohaneda tõhusamalt asjaomase piirkonna majanduslike, sotsiaalsete ja halduslike vajaduste ja potentsiaaliga; |
| --- | --- |

19.

nõustub sellega, et liikmesriigid peaksid saama pakkuda asjakohast toetust kohalikule ja piirkondlikule tasandile ning arendada vajadusel ulatuslikke partnerlusi, sh piirkondlikul tasandil. Nii võivad nad aidata kõrgharidusasutustel kohaneda tõhusamalt asjaomase piirkonna majanduslike, sotsiaalsete ja halduslike vajaduste ja potentsiaaliga;

| 20. | rõhutab liikuvuse kahesuunalisuse olulisust. Nimelt peab liikuvus kooskõlas kaasava arengu põhimõttega teenima nii päritolu- kui ka vastuvõtva piirkonna huve, sest muidu võib tekkida rände-, demograafilisi ja konkurentsiprobleeme, mis ei vasta selgelt ühtekuuluvuse eesmärkidele ega solidaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

20.

rõhutab liikuvuse kahesuunalisuse olulisust. Nimelt peab liikuvus kooskõlas kaasava arengu põhimõttega teenima nii päritolu- kui ka vastuvõtva piirkonna huve, sest muidu võib tekkida rände-, demograafilisi ja konkurentsiprobleeme, mis ei vasta selgelt ühtekuuluvuse eesmärkidele ega solidaarsuse põhimõttele;

| 21. | rõhutab, et kõrghariduse rahvusvahelistumise valdkonnas on mitmetasandiliste partnerluste arendamine ja kasutamine sotsiaalselt uuenduslik protsess. Tänu partnerlustele saavad selles osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, valitsusvälised organisatsioonid ja erasektor mobiliseerida lisavahendeid ühiselt määratletud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kõrghariduse rahvusvahelistumise valdkonnas on mitmetasandiliste partnerluste arendamine ja kasutamine sotsiaalselt uuenduslik protsess. Tänu partnerlustele saavad selles osalevad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, valitsusvälised organisatsioonid ja erasektor mobiliseerida lisavahendeid ühiselt määratletud eesmärkide saavutamiseks;

| 22. | tuletab meelde, kui oluline on jõuda strateegiliste partnerluste arendamisel võimalikult ulatuslike kokkulepeteni ja hoolitseda eelkõige selle eest, et ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvad inimesed või mõnel juhul lausa (rassi, soo, usu, keele või etnilisse rühma kuulumise tõttu) tõrjutud rühmad ei satuks pärast rahvusvahelistumise strateegiate elluviimist veelgi ebasoodsamasse olukorda; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, kui oluline on jõuda strateegiliste partnerluste arendamisel võimalikult ulatuslike kokkulepeteni ja hoolitseda eelkõige selle eest, et ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse kuuluvad inimesed või mõnel juhul lausa (rassi, soo, usu, keele või etnilisse rühma kuulumise tõttu) tõrjutud rühmad ei satuks pärast rahvusvahelistumise strateegiate elluviimist veelgi ebasoodsamasse olukorda;

Tingimuste määratlemine

| 23. | tunnistab ja hindab Euroopa Komisjoni seniseid jõupingutusi kõrgharidusele ning uuendus- ja teadustegevusele antavate erinevate Euroopa toetuste ühtlustamisel, läbipaistvamaks muutmisel ja lihtsustamisel; |
| --- | --- |

23.

tunnistab ja hindab Euroopa Komisjoni seniseid jõupingutusi kõrgharidusele ning uuendus- ja teadustegevusele antavate erinevate Euroopa toetuste ühtlustamisel, läbipaistvamaks muutmisel ja lihtsustamisel;

| 24. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid arendama riiklikke või eriolukorras olevale konkreetsele piirkonnale suunatud toetusprogramme ja -mehhanisme, et aidata kohaliku ja piirkondliku tasandi kõrgharidusasutusi nende rahvusvahelistumise strateegiate elluviimisel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et liikmesriigid peaksid arendama riiklikke või eriolukorras olevale konkreetsele piirkonnale suunatud toetusprogramme ja -mehhanisme, et aidata kohaliku ja piirkondliku tasandi kõrgharidusasutusi nende rahvusvahelistumise strateegiate elluviimisel;

| 25. | toetab komisjoni viimase soovis edendada kõrghariduse rahvusvahelistumise valdkonnas teadusuuringutel ja nende tulemustel põhinevate otsuste võtmist ja sõnastamist, eelkõige siis, kui analüüsitakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja häid tavasid nii kõrghariduse ajakohastamise kui ka rahvusvahelistumise valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni viimase soovis edendada kõrghariduse rahvusvahelistumise valdkonnas teadusuuringutel ja nende tulemustel põhinevate otsuste võtmist ja sõnastamist, eelkõige siis, kui analüüsitakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli ja häid tavasid nii kõrghariduse ajakohastamise kui ka rahvusvahelistumise valdkonnas;

| 26. | leiab, et see ei ole piisav, et rahvusvahelistumine on kirjas ainult ülikoolide ja teiste kõrgharidusasutuste ülesannete ja eesmärkide kirjelduses ning peab esmatähtsaks seda, et iga kõrgharidusasutus püüaks sõltumata oma õiguslikust seisundist ja tegelikest pädevustest rahvusvahelistumise alal leida oma vajadustele kohandatud lahedusi ja arendaks oma juhtimis- ja kavandamisstruktuuri ning oma koostöökanaleid; |
| --- | --- |

26.

leiab, et see ei ole piisav, et rahvusvahelistumine on kirjas ainult ülikoolide ja teiste kõrgharidusasutuste ülesannete ja eesmärkide kirjelduses ning peab esmatähtsaks seda, et iga kõrgharidusasutus püüaks sõltumata oma õiguslikust seisundist ja tegelikest pädevustest rahvusvahelistumise alal leida oma vajadustele kohandatud lahedusi ja arendaks oma juhtimis- ja kavandamisstruktuuri ning oma koostöökanaleid;

| 27. | on arvamusel, et tuleks võtta meetmeid, et fondide juhitud või fondidena tegutsevad erakõrgharidusasutused saaksid sarnaselt avalik-õiguslike asutustega osaleda rahvusvahelistumise protsessis nii, et neile ei seataks ühtegi õigustamatut piirangut, ning et nad saaksid takistusteta osaleda nende toetamiseks mõeldud meetmetes; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et tuleks võtta meetmeid, et fondide juhitud või fondidena tegutsevad erakõrgharidusasutused saaksid sarnaselt avalik-õiguslike asutustega osaleda rahvusvahelistumise protsessis nii, et neile ei seataks ühtegi õigustamatut piirangut, ning et nad saaksid takistusteta osaleda nende toetamiseks mõeldud meetmetes;

| 28. | tuletab meelde, et ühise strateegilise raamistiku fondidest kaasrahastatud tehingute, investeeringute ja muude projektide puhul tuleks võtta arvesse vajadust soodustada kõrghariduse rahvusvahelistumise tugevdamist ning võtta arvesse kõrgharidusasutuste vajadusi ja tegelikke võimalusi; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et ühise strateegilise raamistiku fondidest kaasrahastatud tehingute, investeeringute ja muude projektide puhul tuleks võtta arvesse vajadust soodustada kõrghariduse rahvusvahelistumise tugevdamist ning võtta arvesse kõrgharidusasutuste vajadusi ja tegelikke võimalusi;

| 29. | soovitab eelkõige kandidaatriikide puhul, et ühinemiseelseid ja ühinemisvahendeid kasutataks ka nende riikide kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumisteks; |
| --- | --- |

29.

soovitab eelkõige kandidaatriikide puhul, et ühinemiseelseid ja ühinemisvahendeid kasutataks ka nende riikide kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumisteks;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et rahvusvahelistumise strateegiate elluviimine hoogustaks arengus mahajäänud piirkondade potentsiaali ja et kõige edukamalt rahvusvahelistunud asutuste strateegiates oleks meetmeid, millega edendatakse teadmussiiret nendele kõrgharidusasutustele, mille rahvusvahelistumise potentsiaal on praegu piiratum; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et rahvusvahelistumise strateegiate elluviimine hoogustaks arengus mahajäänud piirkondade potentsiaali ja et kõige edukamalt rahvusvahelistunud asutuste strateegiates oleks meetmeid, millega edendatakse teadmussiiret nendele kõrgharidusasutustele, mille rahvusvahelistumise potentsiaal on praegu piiratum;

| 31. | kutsub nõukogu üles võtma kiiresti vastu Euroopa Komisjoni ettepaneku direktiivi läbivaatamiseks, mis käsitleb sisserände-, rände- ja viisavaldkonnas meetmeid, mis võimaldaksid rahvusvahelist koostööd teadus- ja uuendustegevuse ja kõrghariduse valdkonnas korraldada konkreetselt, paindlikult ja läbipaistvalt, nii et see oleks samal ajal tõhus, juurdepääsetav ja kiire ning tagaks piisava turvalisuse. See peaks tooma endaga kaasa kõnealuse õigusvahendi õigeaegse ülevõtmise liikmesriikide poolt ja selle rakendamise koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. |
| --- | --- |

31.

kutsub nõukogu üles võtma kiiresti vastu Euroopa Komisjoni ettepaneku direktiivi läbivaatamiseks, mis käsitleb sisserände-, rände- ja viisavaldkonnas meetmeid, mis võimaldaksid rahvusvahelist koostööd teadus- ja uuendustegevuse ja kõrghariduse valdkonnas korraldada konkreetselt, paindlikult ja läbipaistvalt, nii et see oleks samal ajal tõhus, juurdepääsetav ja kiire ning tagaks piisava turvalisuse. See peaks tooma endaga kaasa kõnealuse õigusvahendi õigeaegse ülevõtmise liikmesriikide poolt ja selle rakendamise koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/20

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Avatud haridusruum”

2014/C 126/06

I.   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | Regioonide Komitee tervitab komisjoni teatist „Avatud haridusruum” ning leiab, et on õige aeg innustada kvaliteetseid ja innovaatilisi õpetamismeetodeid ning õppimisvorme uue tehnoloogia ja digitaalse infosisu abil. Komisjoni teatises käsitlevate panuste üldeesmärk on parandada tulemusi ja eesmärkide täitmist, sealhulgas suurema motivatsiooni ja tõhusamate õppeprotsesside kaudu. |
| --- | --- |

1.

Regioonide Komitee tervitab komisjoni teatist „Avatud haridusruum” ning leiab, et on õige aeg innustada kvaliteetseid ja innovaatilisi õpetamismeetodeid ning õppimisvorme uue tehnoloogia ja digitaalse infosisu abil. Komisjoni teatises käsitlevate panuste üldeesmärk on parandada tulemusi ja eesmärkide täitmist, sealhulgas suurema motivatsiooni ja tõhusamate õppeprotsesside kaudu.

| 2. | Dokumendis esile toodud prioriteedid seonduvad eelkõige järgmiste aspektidega:






  — | avatumad õpikeskkonnad uute tingimuste ja vormidega õppimise ja õpetamise jaoks digitaalkeskkonnas ning nendega hästi kursis õpetajad; |
| --- | --- | --- |

2.

Dokumendis esile toodud prioriteedid seonduvad eelkõige järgmiste aspektidega:

—

avatumad õpikeskkonnad uute tingimuste ja vormidega õppimise ja õpetamise jaoks digitaalkeskkonnas ning nendega hästi kursis õpetajad;

| — | avatud õppematerjalid, st parem juurdepääs teadmistele, õppevahenditele ja muudele veebis kättesaadavatele materjalidele; |
| --- | --- |

—

avatud õppematerjalid, st parem juurdepääs teadmistele, õppevahenditele ja muudele veebis kättesaadavatele materjalidele;

| — | võrgustike arendamine ning eri osalejate ja sidusrühmade ühised jõupingutused olukorra tutvustamiseks ning IKT-tehnoloogia hästi toimiva turu jaoks vajalike elementide innustamine ja edendamine. |
| --- | --- |

—

võrgustike arendamine ning eri osalejate ja sidusrühmade ühised jõupingutused olukorra tutvustamiseks ning IKT-tehnoloogia hästi toimiva turu jaoks vajalike elementide innustamine ja edendamine.

| 3. | Regioonide Komitee toetab komisjoni seisukohta, et „tänu avatud tehnoloogiale saavad kõik omandada haridust iseseisvalt sõltumata kohast, ajast ning kasutatavast seadmest”. Kuid Regioonide Komitee soovib rõhutada, et selle mõtte elluviimine nõuab kohalike ja piirkondlike tasandite võimalikult ulatuslikku kaasamist juba varases järgus. |
| --- | --- |

3.

Regioonide Komitee toetab komisjoni seisukohta, et „tänu avatud tehnoloogiale saavad kõik omandada haridust iseseisvalt sõltumata kohast, ajast ning kasutatavast seadmest”. Kuid Regioonide Komitee soovib rõhutada, et selle mõtte elluviimine nõuab kohalike ja piirkondlike tasandite võimalikult ulatuslikku kaasamist juba varases järgus.

| 4. | Regioonide Komitee nõustub komisjoni järgmiste järeldustega:






  — | Õppeasutuste raamtingimusi tuleb muuta nii, et oleks võimalik rakendada IKT-tehnoloogiat ja avatud õpikeskkondi hõlmavaid õpetamismeetodeid, sealhulgas nt eksamineerimis- ja hindamismeetodid. |
| --- | --- | --- |

4.

Regioonide Komitee nõustub komisjoni järgmiste järeldustega:

—

Õppeasutuste raamtingimusi tuleb muuta nii, et oleks võimalik rakendada IKT-tehnoloogiat ja avatud õpikeskkondi hõlmavaid õpetamismeetodeid, sealhulgas nt eksamineerimis- ja hindamismeetodid.

| — | Õpetajate koolitust tuleb ajakohastada ja see peab hõlmama digitaalset pedagoogikat. |
| --- | --- |

—

Õpetajate koolitust tuleb ajakohastada ja see peab hõlmama digitaalset pedagoogikat.

| — | Digitaalsed oskused tähendavad rohkemat kui arvuti tehnilise käsitsemise oskust. Suurel määral on tegemist selle loomingulise ja kriitilise kasutamise oskusega. |
| --- | --- |

—

Digitaalsed oskused tähendavad rohkemat kui arvuti tehnilise käsitsemise oskust. Suurel määral on tegemist selle loomingulise ja kriitilise kasutamise oskusega.

| — | Juurdepääs tasuta ja kvaliteetsetele õppematerjalidele on äärmiselt tähtis, samas kui piiriülesed autoriõiguse küsimused tuleb alles lahendada. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs tasuta ja kvaliteetsetele õppematerjalidele on äärmiselt tähtis, samas kui piiriülesed autoriõiguse küsimused tuleb alles lahendada.

| — | Lairibaühenduse strateegiline väljaehitamine on võtmeküsimus. |
| --- | --- |

—

Lairibaühenduse strateegiline väljaehitamine on võtmeküsimus.

| 5. | Suur väljakutse on toetada juurdepääsu avatud haridusvõimalustele (1). Selline areng on juba toimumas. Kuid on vaja põhjalikult kaaluda, kuidas muuta see süstemaatiliseks, hõlmates kõiki ja mitte üksnes neid, kes selle vastu spontaanset huvi üles näitavad. |
| --- | --- |

5.

Suur väljakutse on toetada juurdepääsu avatud haridusvõimalustele (1). Selline areng on juba toimumas. Kuid on vaja põhjalikult kaaluda, kuidas muuta see süstemaatiliseks, hõlmates kõiki ja mitte üksnes neid, kes selle vastu spontaanset huvi üles näitavad.

| 6. | Samuti on suur väljakutse innustada haridusteenuse pakkujaid, õpetajaid ja õpilasi süvendama digitaalset pädevust ning arendama seeläbi õpetamis- ja õppimisvorme. Seda arengut tuleb innustada, elavdada ja kiirendada. Juba praegu leidub õppemooduleid, mis on välja töötatud õpetajate ja koolijuhtide e-õppe toetamiseks. |
| --- | --- |

6.

Samuti on suur väljakutse innustada haridusteenuse pakkujaid, õpetajaid ja õpilasi süvendama digitaalset pädevust ning arendama seeläbi õpetamis- ja õppimisvorme. Seda arengut tuleb innustada, elavdada ja kiirendada. Juba praegu leidub õppemooduleid, mis on välja töötatud õpetajate ja koolijuhtide e-õppe toetamiseks.

| 7. | Regioonide Komitee ei sea kahtluse alla asjaolu, et areng iseenesest loob terve rea uusi tehnilisi võimalusi, mille võtavad kasutusele inimesed, kes spontaanselt ja kiirelt ise arenguga kaasas käivad. Regioonide Komitee arvates tuleb ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutseda selliste jätkusuutlike ja turvaliste süsteemide tagamiseks, millel oleks mõju hariduse valdkonnas tervikuna, ning panustada nende parimasse võimalikku toimesse õpiolukordades. Mitte kõik ei saa tehnoloogia pakutavaid võimalusi ühtmoodi kasutada ja sellepärast tuleb kaaluda erimeetmeid, et vältida lõhe suurenemist rühmade vahel. |
| --- | --- |

7.

Regioonide Komitee ei sea kahtluse alla asjaolu, et areng iseenesest loob terve rea uusi tehnilisi võimalusi, mille võtavad kasutusele inimesed, kes spontaanselt ja kiirelt ise arenguga kaasas käivad. Regioonide Komitee arvates tuleb ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutseda selliste jätkusuutlike ja turvaliste süsteemide tagamiseks, millel oleks mõju hariduse valdkonnas tervikuna, ning panustada nende parimasse võimalikku toimesse õpiolukordades. Mitte kõik ei saa tehnoloogia pakutavaid võimalusi ühtmoodi kasutada ja sellepärast tuleb kaaluda erimeetmeid, et vältida lõhe suurenemist rühmade vahel.

| 8. | Jõupingutused peavad olema süstemaatilised ja struktureeritud, et kõigil võiks neist kasu olla, sõltumata sellistest teguritest nagu kool, kooli tüüp, õpiolukord, sugu, vanus, sotsiaalne taust, rahvus ja elukoht. Lisaks sellele tuleb tehnikat kasutada nii, et oleks tagatud inimeste puutumatuse ja ühiste väärtushinnangute austamine. Õpetamise eesmärgil uue tehnoloogia kasutuselevõtul ning innovaatiliste õppimis- ja õpetamismeetodite arendamisel tuleb tagada üksikisiku puutumatuse ning õpetaja käsutuses olevate isikuandmete kaitse. |
| --- | --- |

8.

Jõupingutused peavad olema süstemaatilised ja struktureeritud, et kõigil võiks neist kasu olla, sõltumata sellistest teguritest nagu kool, kooli tüüp, õpiolukord, sugu, vanus, sotsiaalne taust, rahvus ja elukoht. Lisaks sellele tuleb tehnikat kasutada nii, et oleks tagatud inimeste puutumatuse ja ühiste väärtushinnangute austamine. Õpetamise eesmärgil uue tehnoloogia kasutuselevõtul ning innovaatiliste õppimis- ja õpetamismeetodite arendamisel tuleb tagada üksikisiku puutumatuse ning õpetaja käsutuses olevate isikuandmete kaitse.

| 9. | Arvutioskuste puhul on komisjoni seisukohast tegemist palju enamaga kui üksnes arvuti tehnilise käsitsemise oskus. See hõlmab muu hulgas kriitilist ja läbimõeldud suhtumist teabesse ning vastutustundlikkust interaktiivse meedia kasutamisel. Pädevust aitab arendada ka huvi osaleda kultuurilistel, sotsiaalsetel või ametialastel eesmärkidel võrkudes ja ühendustes. |
| --- | --- |

9.

Arvutioskuste puhul on komisjoni seisukohast tegemist palju enamaga kui üksnes arvuti tehnilise käsitsemise oskus. See hõlmab muu hulgas kriitilist ja läbimõeldud suhtumist teabesse ning vastutustundlikkust interaktiivse meedia kasutamisel. Pädevust aitab arendada ka huvi osaleda kultuurilistel, sotsiaalsetel või ametialastel eesmärkidel võrkudes ja ühendustes.

| 10. | Komisjoni algatuse üks peaeesmärke on algatada Euroopas ulatuslik arutelu juurdepääsu üle avatud õppematerjalidele, et arendada uusi innovaatilisi ja sihipärasemaid viise õppimiseks uue tehnoloogia abil ja selle loodavaid võimalusi ära kasutades, ning kasutada sellise õppimisega seonduvaid kontakte ja võrgustikke. |
| --- | --- |

10.

Komisjoni algatuse üks peaeesmärke on algatada Euroopas ulatuslik arutelu juurdepääsu üle avatud õppematerjalidele, et arendada uusi innovaatilisi ja sihipärasemaid viise õppimiseks uue tehnoloogia abil ja selle loodavaid võimalusi ära kasutades, ning kasutada sellise õppimisega seonduvaid kontakte ja võrgustikke.

| 11. | Regioonide Komitee toetab seda ning leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll taristu arendamise meetmete levitamisel ja ellurakendamisel ning aruteludes ja analüüsides nende üle. Jõupingutustesse tuleb seetõttu kaasata kõik juhtimistasandid – Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik tasand. |
| --- | --- |

11.

Regioonide Komitee toetab seda ning leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll taristu arendamise meetmete levitamisel ja ellurakendamisel ning aruteludes ja analüüsides nende üle. Jõupingutustesse tuleb seetõttu kaasata kõik juhtimistasandid – Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik tasand.

| 12. | Kõnealuse arenguga seonduvad küsimused puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nii ühiskondlike osalejate kui haridusteenuse pakkujatena olulisel määral. Vaja on ka haritud kodanikke, kellel on niitööeluks kui ühiskonnaeluks vajalikud pädevused, et tagada edasine areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

12.

Kõnealuse arenguga seonduvad küsimused puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nii ühiskondlike osalejate kui haridusteenuse pakkujatena olulisel määral. Vaja on ka haritud kodanikke, kellel on niitööeluks kui ühiskonnaeluks vajalikud pädevused, et tagada edasine areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

| 13. | Uue tehnoloogia kasutamisel tuleks tähelepanu koondada mitte üksnes õpetaja IT-pädevustele ja suhtumisele, vaid õpetaja tegevuse tausttingimustele tervikuna. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata juhtimistasandile, kus kooliprogrammide ja poolitikameetmete abil saaks veelgi edendada IT kasutamist õpetamisel. |
| --- | --- |

13.

Uue tehnoloogia kasutamisel tuleks tähelepanu koondada mitte üksnes õpetaja IT-pädevustele ja suhtumisele, vaid õpetaja tegevuse tausttingimustele tervikuna. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata juhtimistasandile, kus kooliprogrammide ja poolitikameetmete abil saaks veelgi edendada IT kasutamist õpetamisel.

Uuenduslik tegevus õpetamise valdkonnas

| 14. | Komisjoni teatises rõhutatakse, et areng Euroopas ei ole piisavalt kiire ning võib jääda maha teiste piirkondade arengust maailmas. Seega on komitee arvates põhjust analüüsida lähemalt neid tegureid, mille alusel näiteks USA ja teatud Aasia riigid investeerivad tõhusalt IKT-põhistesse strateegiatesse hariduse ümberkujundamiseks. |
| --- | --- |

14.

Komisjoni teatises rõhutatakse, et areng Euroopas ei ole piisavalt kiire ning võib jääda maha teiste piirkondade arengust maailmas. Seega on komitee arvates põhjust analüüsida lähemalt neid tegureid, mille alusel näiteks USA ja teatud Aasia riigid investeerivad tõhusalt IKT-põhistesse strateegiatesse hariduse ümberkujundamiseks.

| 15. | Regioonide Komitee toetab seega komisjoni ettepanekut toetada uute haridusprogrammide Erasmus+ ja Horisont 2020 kaudu haridusteenuse pakkujaid uute tegevus- ja haridusmudelite väljatöötamisel ning alustada tööd innovaatiliste õppemeetodite testimise, õppekavade väljatöötamise ja oskuste hindamisega. |
| --- | --- |

15.

Regioonide Komitee toetab seega komisjoni ettepanekut toetada uute haridusprogrammide Erasmus+ ja Horisont 2020 kaudu haridusteenuse pakkujaid uute tegevus- ja haridusmudelite väljatöötamisel ning alustada tööd innovaatiliste õppemeetodite testimise, õppekavade väljatöötamise ja oskuste hindamisega.

| 16. | Edu saavutamiseks uute innovaatiliste õppe- ja õpivormide rakendamisel on Regioonide Komitee arvates vaja arendada selliseid õpitulemuste hindamise aluseid, mis vastavad uutele õppe- ja õpivormidele ja -tingimustele. Seda küsimust on komisjon varem käsitlenud (2). |
| --- | --- |

16.

Edu saavutamiseks uute innovaatiliste õppe- ja õpivormide rakendamisel on Regioonide Komitee arvates vaja arendada selliseid õpitulemuste hindamise aluseid, mis vastavad uutele õppe- ja õpivormidele ja -tingimustele. Seda küsimust on komisjon varem käsitlenud (2).

| 17. | Teadusuuringute põhjal võib öelda, et haridustegevus on teadlikult või alateadlikult suunatud sellele, mida testitakse, st „eksamiküsimustele”. Kui säilitatakse riiklike testide või kirjalike eksamite tavapärased vormid, siis ei ole uute pädevuste levik eriti ulatuslik. Paljudes liiga tavapärastes õpikeskkondades suhtutakse IKT vahendite ja nutitelefonide kasutamisse kui pettusesse. |
| --- | --- |

17.

Teadusuuringute põhjal võib öelda, et haridustegevus on teadlikult või alateadlikult suunatud sellele, mida testitakse, st „eksamiküsimustele”. Kui säilitatakse riiklike testide või kirjalike eksamite tavapärased vormid, siis ei ole uute pädevuste levik eriti ulatuslik. Paljudes liiga tavapärastes õpikeskkondades suhtutakse IKT vahendite ja nutitelefonide kasutamisse kui pettusesse.

| 18. | Uued oskuste hindamise vormid tuleks vabastada tavapäraste õppeainete piirangutest ning nad peaksid olema kooskõlas eesmärkidega, mis tulenevad võtmeoskuste arendamise vajadusest. |
| --- | --- |

18.

Uued oskuste hindamise vormid tuleks vabastada tavapäraste õppeainete piirangutest ning nad peaksid olema kooskõlas eesmärkidega, mis tulenevad võtmeoskuste arendamise vajadusest.

| 19. | Regioonide Komitee näeb siin vajadust liikuda tavapäraste kokkuvõtlike testide juurest, mida on võimalik läbi viia arvuti abil, edasi testide juurde, mis saadavad õpilast kogu õppeprotsessi käigus, jäädvustades arengumuutusi ning andes järjepidevalt tagasisidet valesti mõistetud küsimuste või tehtud vigade kohta. Kui õpilased töötavad digikeskkonnas, on võimalik välja töötada vahendid selleks, et järjepidevalt koguda asjakohast teavet ja tagada tõhus tagasiside. Struktureeritum ja läbipaistvam jälgimisvõimalus tagab selle, et pedagoogil on kergem jälgida iga õpilast ning rakendada vajalikke meetmeid varakult – aspekt, mida rõhutatakse ka komisjoni teatises. |
| --- | --- |

19.

Regioonide Komitee näeb siin vajadust liikuda tavapäraste kokkuvõtlike testide juurest, mida on võimalik läbi viia arvuti abil, edasi testide juurde, mis saadavad õpilast kogu õppeprotsessi käigus, jäädvustades arengumuutusi ning andes järjepidevalt tagasisidet valesti mõistetud küsimuste või tehtud vigade kohta. Kui õpilased töötavad digikeskkonnas, on võimalik välja töötada vahendid selleks, et järjepidevalt koguda asjakohast teavet ja tagada tõhus tagasiside. Struktureeritum ja läbipaistvam jälgimisvõimalus tagab selle, et pedagoogil on kergem jälgida iga õpilast ning rakendada vajalikke meetmeid varakult – aspekt, mida rõhutatakse ka komisjoni teatises.

| 20. | Kõnealusesse konteksti paigutab ka komisjoni ettepanek, uurida ja katsetada koostöös sidusrühmade ja liikmesriikidega digitaalse pädevuse raamistikke ja enesehindamise juhiseid õppijatele, õpetajate ja asutustele. Ka siin soovib Regioonide Komitee rõhutada seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on kõnealuse tegevusega kohapeal seotud, tuleb varases järgus kaasata arengu- ja muutumisprotsesside võtmeosalejatena. |
| --- | --- |

20.

Kõnealusesse konteksti paigutab ka komisjoni ettepanek, uurida ja katsetada koostöös sidusrühmade ja liikmesriikidega digitaalse pädevuse raamistikke ja enesehindamise juhiseid õppijatele, õpetajate ja asutustele. Ka siin soovib Regioonide Komitee rõhutada seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on kõnealuse tegevusega kohapeal seotud, tuleb varases järgus kaasata arengu- ja muutumisprotsesside võtmeosalejatena.

| 21. | Üks valdkondadest, kus Regioonide Komitee arvates peaks komisjonil olema tähtis roll, on õppetegevuse eri viisidel toetamine üle riigi- ja keelepiiride uue tehnoloogia kasutamise ning loominguliste ja innovaatiliste õpetamismeetodite abil. Selline lähenemine võib sageli motiveerida ja innustada võõrkeelte õppimise protsessi, kuid see peaks samuti hõlmama selliseid ühiskonnaõpetusega seonduvaid aineid, kultuuri, esteetikat ja loodusteadusi. |
| --- | --- |

21.

Üks valdkondadest, kus Regioonide Komitee arvates peaks komisjonil olema tähtis roll, on õppetegevuse eri viisidel toetamine üle riigi- ja keelepiiride uue tehnoloogia kasutamise ning loominguliste ja innovaatiliste õpetamismeetodite abil. Selline lähenemine võib sageli motiveerida ja innustada võõrkeelte õppimise protsessi, kuid see peaks samuti hõlmama selliseid ühiskonnaõpetusega seonduvaid aineid, kultuuri, esteetikat ja loodusteadusi.

| 22. | Liikmesriikide ja haridusasutuste tasandil on oluline ülesanne toetada innovaatilist õpetamis- ja õpikeskkonda, mh ELi struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu. Samal ajal on riiklikul või asjaomasel seadusandlikul tasandil sageli vaja ülevaadet selle kohta, millised koolitöö nõuded on takistuseks õppimisele ja teadmiste edastamisele muudes vormides kui tavapärases klassitöö keskkonnas. Sellise ülevaate alusel võib olla vaja haridussüsteeme (ja nende nõudeid) ümber korraldada, et soodustada kaasaegse tehnoloogia suuremat kasutamist õppimises, õpetamises, kontrollimises ja hindamises. |
| --- | --- |

22.

Liikmesriikide ja haridusasutuste tasandil on oluline ülesanne toetada innovaatilist õpetamis- ja õpikeskkonda, mh ELi struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu. Samal ajal on riiklikul või asjaomasel seadusandlikul tasandil sageli vaja ülevaadet selle kohta, millised koolitöö nõuded on takistuseks õppimisele ja teadmiste edastamisele muudes vormides kui tavapärases klassitöö keskkonnas. Sellise ülevaate alusel võib olla vaja haridussüsteeme (ja nende nõudeid) ümber korraldada, et soodustada kaasaegse tehnoloogia suuremat kasutamist õppimises, õpetamises, kontrollimises ja hindamises.

| 23. | Komitee rõhutab, et piirkondliku arengu seisukohast tuleks hoolitseda selle eest, et kui vähendatakse digitaalset lõhet IKT-seadmetele juurdepääsul, ei tekiks sarnast lõhet nende seadmete kasutamisel. Selleks on vajalikud täiendavad programmid, eelkõige maapiirkondade või ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, et hoida ära niinimetatud teise digitaalse lõhe tekkimine või seda vähendada, kui see lõhe on juba tekkinud. |
| --- | --- |

23.

Komitee rõhutab, et piirkondliku arengu seisukohast tuleks hoolitseda selle eest, et kui vähendatakse digitaalset lõhet IKT-seadmetele juurdepääsul, ei tekiks sarnast lõhet nende seadmete kasutamisel. Selleks on vajalikud täiendavad programmid, eelkõige maapiirkondade või ebasoodsas olukorras olevate rühmade jaoks, et hoida ära niinimetatud teise digitaalse lõhe tekkimine või seda vähendada, kui see lõhe on juba tekkinud.

| 24. | Praegu on paljude IKT-põhiste õpivormide puhul tegemist kõrg- või ülikooliharidusega. Sellel tasandil on õppijad juba omandanud võime iseseisvalt õppida, otsida teavet ja seda töödelda. Praegusel ajal on võimalik õppida täiesti tasuta ja saada Stanfordi, MITi või Harvardi diplom ilma põhjalikke pädevus-, kvalifikatsiooni- või valikunõudeid täitmata. Miljoneid õppureid tuleb juurde ja see asjaolu muudab tavapärase ülikoolihariduse põhimudelit. |
| --- | --- |

24.

Praegu on paljude IKT-põhiste õpivormide puhul tegemist kõrg- või ülikooliharidusega. Sellel tasandil on õppijad juba omandanud võime iseseisvalt õppida, otsida teavet ja seda töödelda. Praegusel ajal on võimalik õppida täiesti tasuta ja saada Stanfordi, MITi või Harvardi diplom ilma põhjalikke pädevus-, kvalifikatsiooni- või valikunõudeid täitmata. Miljoneid õppureid tuleb juurde ja see asjaolu muudab tavapärase ülikoolihariduse põhimudelit.

| 25. | Oluline küsimus Regioonide Komitee jaoks on see, kas teatud kõrgetasemelised ülikoolid, mis tihti asuvad anglosaksi keeleruumis, võivad 15 aasta pärast kõrgharidussektoris domineerima jääda ning paljud riiklikud või piirkondlikud kõrgkoolid vähem ligitõmbavad näida, või jääb kõnealune nähtus üksnes marginaalseks. |
| --- | --- |

25.

Oluline küsimus Regioonide Komitee jaoks on see, kas teatud kõrgetasemelised ülikoolid, mis tihti asuvad anglosaksi keeleruumis, võivad 15 aasta pärast kõrgharidussektoris domineerima jääda ning paljud riiklikud või piirkondlikud kõrgkoolid vähem ligitõmbavad näida, või jääb kõnealune nähtus üksnes marginaalseks.

| 26. | Kasvav rahvusvaheline konkurents võib mõjutada eri õppeaineid erineval määral. Selliste tugeva rahvusliku suunitlusega õppeainete või õppeprogrammidega, nagu õigusteadus ja õpetajakoolitus, mille puhul nii õppeprogrammi sisu kui õpikud on võimalikult suures ulatuses riigipõhised, seonduvad muudatused on nõrgemad kui õppeainete puhul, mis on oma olemuselt rahvusvahelised, sealhulgas paljud tehnilised ja loodusteaduslikud õppeprogrammid, meditsiin ja kaasaegsed keeled. |
| --- | --- |

26.

Kasvav rahvusvaheline konkurents võib mõjutada eri õppeaineid erineval määral. Selliste tugeva rahvusliku suunitlusega õppeainete või õppeprogrammidega, nagu õigusteadus ja õpetajakoolitus, mille puhul nii õppeprogrammi sisu kui õpikud on võimalikult suures ulatuses riigipõhised, seonduvad muudatused on nõrgemad kui õppeainete puhul, mis on oma olemuselt rahvusvahelised, sealhulgas paljud tehnilised ja loodusteaduslikud õppeprogrammid, meditsiin ja kaasaegsed keeled.

| 27. | Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on üha suurem osatähtsus Euroopa ning piirkondliku ja kohaliku majanduskasvu jaoks. Üleilmne konkurents ja uued tehnoloogilised võimalused muudavad teadmiste ja pädevustega seonduvaid nõudmisi. |
| --- | --- |

27.

Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on üha suurem osatähtsus Euroopa ning piirkondliku ja kohaliku majanduskasvu jaoks. Üleilmne konkurents ja uued tehnoloogilised võimalused muudavad teadmiste ja pädevustega seonduvaid nõudmisi.

| 28. | Nii organisatsioonid kui üksikisikud peavad üha sagedamini ümber orienteeruma – õppima uusi asju ja õppima rohkem, et ka tulevikus sammu pidada. Seega on ettevõtete ja piirkondade jaoks üha olulisem arendada innovaatilisi viise kompetentsivõime tagamiseks edaspidi. Suurima takistusena nimetatakse asjakohaste teadmiste ja pädevuste puudumist. Regioonide Komitee arvates võiks parem juurdepääs avatud haridusele, sh nt e-kursused, olla oluliseks panuseks nende probleemide lahendamisel. |
| --- | --- |

28.

Nii organisatsioonid kui üksikisikud peavad üha sagedamini ümber orienteeruma – õppima uusi asju ja õppima rohkem, et ka tulevikus sammu pidada. Seega on ettevõtete ja piirkondade jaoks üha olulisem arendada innovaatilisi viise kompetentsivõime tagamiseks edaspidi. Suurima takistusena nimetatakse asjakohaste teadmiste ja pädevuste puudumist. Regioonide Komitee arvates võiks parem juurdepääs avatud haridusele, sh nt e-kursused, olla oluliseks panuseks nende probleemide lahendamisel.

| 29. | Eraldi pingutused on Regioonide Komitee arvates vajalikud selleks, et süstemaatiliselt ja kõikehõlmavalt toetada nooremate õpilaste arengut. Uurimused näitavad, et varases eas lapsed suudavad õppida väga hästi käsitsema tahvelarvuteid. Siin on tegemist ka kogemuste hankimisega selle kohta, kuidas õpetamine ja õppimine kaasaegse digitehnoloogia abil võib toetada lapsi varases eas. |
| --- | --- |

29.

Eraldi pingutused on Regioonide Komitee arvates vajalikud selleks, et süstemaatiliselt ja kõikehõlmavalt toetada nooremate õpilaste arengut. Uurimused näitavad, et varases eas lapsed suudavad õppida väga hästi käsitsema tahvelarvuteid. Siin on tegemist ka kogemuste hankimisega selle kohta, kuidas õpetamine ja õppimine kaasaegse digitehnoloogia abil võib toetada lapsi varases eas.

| 30. | Peaeesmärk on toetada paremini asjakohaste ja üksteisega seotud pädevuste arendamist, sh laste algatusoskust, oskust juhtida oma õppimist ning ise ennast hinnata. Selles valdkonnas leidub juba häid algatusi, kuid Regioonide Komitee rõhutab vajadust jätkata jõupingutusi tagamaks, et kõik õpilased neist võidavad. |
| --- | --- |

30.

Peaeesmärk on toetada paremini asjakohaste ja üksteisega seotud pädevuste arendamist, sh laste algatusoskust, oskust juhtida oma õppimist ning ise ennast hinnata. Selles valdkonnas leidub juba häid algatusi, kuid Regioonide Komitee rõhutab vajadust jätkata jõupingutusi tagamaks, et kõik õpilased neist võidavad.

| 31. | Euroopas toimub suur üldine väljaränne juba niigi hõredalt asustatud piirkondadest, maapiirkondadest, väiksematest ja keskmise suurusega linnadest suurlinnapiirkondadesse. Komitee arvates tuleks lähemalt uurida, kuidas uus tehnoloogia võib eelkõige toetada õppimist, teabekogumist, teabevahetust ja võrgustike loomist vähemasustatud piirkondades, kus õpilaste arv on väike, koole ähvardab sulgemine ja õpilaste sõiduaeg võib seetõttu pikaks venida. Uue tehnoloogia abil on vaevalt võimalik katta kohapeal vajadust koolitatud pedagoogide järele, kuid tuleb kaaluda ja levitada teavet selle kohta, kuidas IKT ja asjakohaste teadmistega varustatud pedagoogide abil on võimalik saavutada asjakohaste ja kõrgetasemeliste õppeprogrammide lai valik. |
| --- | --- |

31.

Euroopas toimub suur üldine väljaränne juba niigi hõredalt asustatud piirkondadest, maapiirkondadest, väiksematest ja keskmise suurusega linnadest suurlinnapiirkondadesse. Komitee arvates tuleks lähemalt uurida, kuidas uus tehnoloogia võib eelkõige toetada õppimist, teabekogumist, teabevahetust ja võrgustike loomist vähemasustatud piirkondades, kus õpilaste arv on väike, koole ähvardab sulgemine ja õpilaste sõiduaeg võib seetõttu pikaks venida. Uue tehnoloogia abil on vaevalt võimalik katta kohapeal vajadust koolitatud pedagoogide järele, kuid tuleb kaaluda ja levitada teavet selle kohta, kuidas IKT ja asjakohaste teadmistega varustatud pedagoogide abil on võimalik saavutada asjakohaste ja kõrgetasemeliste õppeprogrammide lai valik.

| 32. | Regioonide Komitee soovib samuti juhtida tähelepanu neile täiskasvanuõppe tingimustele, mida kõnealusest seisukohast lähtuvalt tuleks toetada ja arendada. Regioonide Komitee arvates pakuvad uus tehnoloogia ja õpetamismeetodid uusi võimalusi täiskasvanuõppe paindlikumate vormide arendamiseks, et täiskasvanud võiksid ühendada erineva haridustaseme õpinguid, selleks et kiiremini ja elukohast sõltumata saavutada tööeluks vajalik pädevus. |
| --- | --- |

32.

Regioonide Komitee soovib samuti juhtida tähelepanu neile täiskasvanuõppe tingimustele, mida kõnealusest seisukohast lähtuvalt tuleks toetada ja arendada. Regioonide Komitee arvates pakuvad uus tehnoloogia ja õpetamismeetodid uusi võimalusi täiskasvanuõppe paindlikumate vormide arendamiseks, et täiskasvanud võiksid ühendada erineva haridustaseme õpinguid, selleks et kiiremini ja elukohast sõltumata saavutada tööeluks vajalik pädevus.

| 33. | Seda on võimalik omakorda lihtsustada, kui kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil pakutakse võimalusi toetada inimesi individuaalsete õppekavade koostamisel, teadmiste valideerimisel ja juhendamise küsimustes ning võimalusi nende pädevuste tunnustamiseks, mis on omandatud väljaspool ametlikku haridussüsteemi või teises riigis nt valideerimise teel. Siin oleks vaja luua ülevaade, et kõrvaldada võimalikud takistused riiklikes eeskirjades ja luua stiimulid eri osalejate, nt kõrgkoolide koostööks ja osaluseks. |
| --- | --- |

33.

Seda on võimalik omakorda lihtsustada, kui kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil pakutakse võimalusi toetada inimesi individuaalsete õppekavade koostamisel, teadmiste valideerimisel ja juhendamise küsimustes ning võimalusi nende pädevuste tunnustamiseks, mis on omandatud väljaspool ametlikku haridussüsteemi või teises riigis nt valideerimise teel. Siin oleks vaja luua ülevaade, et kõrvaldada võimalikud takistused riiklikes eeskirjades ja luua stiimulid eri osalejate, nt kõrgkoolide koostööks ja osaluseks.

| 34. | Peab vajalikuks analüüsida ka digitehnoloogia ja interneti abil omandatud oskuste dokumenteerimist valideerimise teel kooskõlas selleks väljatöötatud riiklike ja Euroopa tasandi meetmetega. Selleks on äärmiselt oluline luua Euroopa oskuste ja kvalifikatsiooni ala. Seepärast ärgitab komitee Euroopa Komisjoni esitama selles valdkonnas kiiresti konkreetse ettepaneku. |
| --- | --- |

34.

Peab vajalikuks analüüsida ka digitehnoloogia ja interneti abil omandatud oskuste dokumenteerimist valideerimise teel kooskõlas selleks väljatöötatud riiklike ja Euroopa tasandi meetmetega. Selleks on äärmiselt oluline luua Euroopa oskuste ja kvalifikatsiooni ala. Seepärast ärgitab komitee Euroopa Komisjoni esitama selles valdkonnas kiiresti konkreetse ettepaneku.

| 35. | Regioonide Komitee rõhutab, et edukas õppeprotsess, mis hõlmab IKT kasutamist, tagab eeldused selleks, et õppijad suudaksid paremini vastata tänase ja homse tööturu vajadustele ja nõudmistele. See küsimus on eriti oluline kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks. |
| --- | --- |

35.

Regioonide Komitee rõhutab, et edukas õppeprotsess, mis hõlmab IKT kasutamist, tagab eeldused selleks, et õppijad suudaksid paremini vastata tänase ja homse tööturu vajadustele ja nõudmistele. See küsimus on eriti oluline kohaliku ja piirkondliku tasandi jaoks.

| 36. | Uued õpivormid mõjutavad ka oskuste profiile, mis sageli on vastuolus tavapäraste hariduse omandamise viiside, dokumenteerimise ja eksamineerimise vormidega. See tähendab, et tööelu jaoks oleks vaja arendada ja edendada eelnevat arusaamist sellest. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil võiks olla aktiivne roll tööandjate ning kohaliku ja/või piirkondliku tööelu esindajate toetamisel nendes küsimustes. |
| --- | --- |

36.

Uued õpivormid mõjutavad ka oskuste profiile, mis sageli on vastuolus tavapäraste hariduse omandamise viiside, dokumenteerimise ja eksamineerimise vormidega. See tähendab, et tööelu jaoks oleks vaja arendada ja edendada eelnevat arusaamist sellest. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil võiks olla aktiivne roll tööandjate ning kohaliku ja/või piirkondliku tööelu esindajate toetamisel nendes küsimustes.

Juurdepääs teadmistele. Võimalus kasutada avatud teadmisi.

| 37. | Regioonide Komitee soovib rõhutada, et tasuta ja kvaliteetsed õppematerjalid on eduka õppeprotsessi nurgakivi. Komisjoni teatises rõhutatakse seda, kui oluline on pakkuda avatud teadmisi, st et need on kättesaadavad kõigi jaoks juurdepääsetavate vahendite abil. |
| --- | --- |

37.

Regioonide Komitee soovib rõhutada, et tasuta ja kvaliteetsed õppematerjalid on eduka õppeprotsessi nurgakivi. Komisjoni teatises rõhutatakse seda, kui oluline on pakkuda avatud teadmisi, st et need on kättesaadavad kõigi jaoks juurdepääsetavate vahendite abil.

| 38. | Regioonide Komitee soovib sarnaselt komisjoniga rõhutada, et tegemist ei ole kaugõppega selle tavapärases vormis. Tegemist on pigem õppematerjali ühendamisega tavapärasemate õppevahenditega, mis võimaldab kombineerida statsionaarse õppe e-õppega. Vastavalt avaliku konsulteerimise järeldustele on selline haridus ikka veel liiga killustatud ja ebajärjekindel. |
| --- | --- |

38.

Regioonide Komitee soovib sarnaselt komisjoniga rõhutada, et tegemist ei ole kaugõppega selle tavapärases vormis. Tegemist on pigem õppematerjali ühendamisega tavapärasemate õppevahenditega, mis võimaldab kombineerida statsionaarse õppe e-õppega. Vastavalt avaliku konsulteerimise järeldustele on selline haridus ikka veel liiga killustatud ja ebajärjekindel.

| 39. | Lähtepunktiks on see, et õpilastel ja õpetajatel on juurdepääs asja- ja ajakohasele varustusele. Regioonide Komitee näeb juurdepääsus lairibaühendusele olulist tegurit kõigi inimeste kaasamiseks. Vastavalt OECD aruannetele on arvutil üksi üha ebaolulisem roll, samas kui internetiühenduse tähtsus üha kasvab (3). Selles küsimuses ei erine tingimused mitte üksnes liikmesriigiti. Ka liikmesriikide sees esineb olulisi erinevusi. |
| --- | --- |

39.

Lähtepunktiks on see, et õpilastel ja õpetajatel on juurdepääs asja- ja ajakohasele varustusele. Regioonide Komitee näeb juurdepääsus lairibaühendusele olulist tegurit kõigi inimeste kaasamiseks. Vastavalt OECD aruannetele on arvutil üksi üha ebaolulisem roll, samas kui internetiühenduse tähtsus üha kasvab (3). Selles küsimuses ei erine tingimused mitte üksnes liikmesriigiti. Ka liikmesriikide sees esineb olulisi erinevusi.

| 40. | Regioonide Komitee peab hädavajalikuks aidata arengus mahajäänud piirkondi, et kõigil õppuritel oleksid võrdsed tingimused tehnoloogia kasutamiseks. Lairibaühenduse strateegiline väljaehitamine on võtmeküsimus. Piirkondades ja aladel, mida lairibaühendus ei kata, jäävad noored eemale uutest õppetingimustest ja demokraatlikust kasvatusest, mille arendamiseks on mujal olemas kõik eeldused (4). |
| --- | --- |

40.

Regioonide Komitee peab hädavajalikuks aidata arengus mahajäänud piirkondi, et kõigil õppuritel oleksid võrdsed tingimused tehnoloogia kasutamiseks. Lairibaühenduse strateegiline väljaehitamine on võtmeküsimus. Piirkondades ja aladel, mida lairibaühendus ei kata, jäävad noored eemale uutest õppetingimustest ja demokraatlikust kasvatusest, mille arendamiseks on mujal olemas kõik eeldused (4).

| 41. | Regioonide Komitee jagab igati komisjoni seisukohta, et kõik koolid ja soovitatavalt kõik klassiruumid peaksid olema ühendatud kiire andmeedastusvõrguga ja neile peaks andma juurdepääsu avatud andmebaasidele. Selleks peaks kasutama struktuuri- ja investeerimisfondide ressursse. Regioonide Komitee meenutab oma varasemat seisukohta, et IKT-lahenduste ulatuslik kasutamine kõrgharidusasutustes võib aidata suurendada õppurite arvu kõnealusel haridustasemel hõredalt asustatud piirkondades, saartel, mägipiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades (5). |
| --- | --- |

41.

Regioonide Komitee jagab igati komisjoni seisukohta, et kõik koolid ja soovitatavalt kõik klassiruumid peaksid olema ühendatud kiire andmeedastusvõrguga ja neile peaks andma juurdepääsu avatud andmebaasidele. Selleks peaks kasutama struktuuri- ja investeerimisfondide ressursse. Regioonide Komitee meenutab oma varasemat seisukohta, et IKT-lahenduste ulatuslik kasutamine kõrgharidusasutustes võib aidata suurendada õppurite arvu kõnealusel haridustasemel hõredalt asustatud piirkondades, saartel, mägipiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades (5).

| 42. | Regioonide Komitee rõhutab, et 2013. aasta tasemel tehnoloogiast siiski ei piisa, kui see ei ole ühendatud 2013. aasta tasemel pedagoogikaga. Tavapärane arusaam haridusest on selline, et teadmised suurenevad, kui teave muutub kättesaadavamaks. Vastutus teadmiste eest langeb sellise seisukoha puhul õpilastele endile. Selline lähenemisviis ei ole tõhus. Seetõttu on oluline, et tehakse vahet teabele juurdepääsul ja protsessil, mille käigus teave muutub teadmisteks, mis alati seondub konkreetse inimesega. |
| --- | --- |

42.

Regioonide Komitee rõhutab, et 2013. aasta tasemel tehnoloogiast siiski ei piisa, kui see ei ole ühendatud 2013. aasta tasemel pedagoogikaga. Tavapärane arusaam haridusest on selline, et teadmised suurenevad, kui teave muutub kättesaadavamaks. Vastutus teadmiste eest langeb sellise seisukoha puhul õpilastele endile. Selline lähenemisviis ei ole tõhus. Seetõttu on oluline, et tehakse vahet teabele juurdepääsul ja protsessil, mille käigus teave muutub teadmisteks, mis alati seondub konkreetse inimesega.

| 43. | Teabe muutumine teadmisteks on tihedalt seotud konkreetse inimese eelduste, arusaamisvõime, huvi ja motivatsiooniga. Just selles valguses tuleb näha digiõppe ja selleks kohandatud pedagoogilise tegevuse võimalusi. Uue tehnoloogia abil võiks pakkuda eri õppevorme, mis sobivad kokku õppuri õppimisviisiga. Kõiki õppimisviise võib toetada digitehnoloogia abil palju suuremas ulatuses kui varem. |
| --- | --- |

43.

Teabe muutumine teadmisteks on tihedalt seotud konkreetse inimese eelduste, arusaamisvõime, huvi ja motivatsiooniga. Just selles valguses tuleb näha digiõppe ja selleks kohandatud pedagoogilise tegevuse võimalusi. Uue tehnoloogia abil võiks pakkuda eri õppevorme, mis sobivad kokku õppuri õppimisviisiga. Kõiki õppimisviise võib toetada digitehnoloogia abil palju suuremas ulatuses kui varem.

Lahendamist vajavad õigusalased küsimused

| 44. | Nn andmepilve kasutamine on üha tavapärasem paljudes eri valdkondades, sealhulgas ka otsese andmesalvestuse puhul. See tähendab, et tarnija pakub ettevõtetele ja organisatsioonidele ladustamisruumi, millele viimastel on juurdepääs interneti kaudu. Erinevaid internetirakendusi on kasutatud juba ca 10 aastat. Üks põhimõte seisneb selles, et kasutaja jaoks puudub erinevus selles, kas fail asub kohalikus serveris või on see mitme tuhande kilomeetri kaugusel asuvas üksuses. |
| --- | --- |

44.

Nn andmepilve kasutamine on üha tavapärasem paljudes eri valdkondades, sealhulgas ka otsese andmesalvestuse puhul. See tähendab, et tarnija pakub ettevõtetele ja organisatsioonidele ladustamisruumi, millele viimastel on juurdepääs interneti kaudu. Erinevaid internetirakendusi on kasutatud juba ca 10 aastat. Üks põhimõte seisneb selles, et kasutaja jaoks puudub erinevus selles, kas fail asub kohalikus serveris või on see mitme tuhande kilomeetri kaugusel asuvas üksuses.

| 45. | Komitee soovib tõstatada terve rea küsimusi seoses isikuandmete ja õpilaste toimikute säilitamisega sageli teises maailmaosas asuva eraettevõtja käes. Üks küsimus seisneb selles, kas need ettevõtjad on valmis sõlmima kasutajalepinguid paljude kohalike, piirkondlike või riiklike ametiasutustega eri riikides. Regioonide Komitee tervitaks siinkohal komisjoni terviklikumat panust. |
| --- | --- |

45.

Komitee soovib tõstatada terve rea küsimusi seoses isikuandmete ja õpilaste toimikute säilitamisega sageli teises maailmaosas asuva eraettevõtja käes. Üks küsimus seisneb selles, kas need ettevõtjad on valmis sõlmima kasutajalepinguid paljude kohalike, piirkondlike või riiklike ametiasutustega eri riikides. Regioonide Komitee tervitaks siinkohal komisjoni terviklikumat panust.

| 46. | Üks asjakohane küsimus seisneb selles, kellele kuulub õigus materjalile, mille loovad õpilased ja õpetajad koolitöö raames või väljaspool seda. Üha enam õpilasi loob omi õppematerjale lisaks teiste koostatud materjalidele, mida on võimalik muuta. Selleks on palju põhjuseid, miks omakoostatud õppematerjali hulk kasvab pidevalt – muuhulgas seetõttu, et tehniliste vahendite, nt arvutite, videokaamerate ja digikaamerate hinnad pidevalt langevad. |
| --- | --- |

46.

Üks asjakohane küsimus seisneb selles, kellele kuulub õigus materjalile, mille loovad õpilased ja õpetajad koolitöö raames või väljaspool seda. Üha enam õpilasi loob omi õppematerjale lisaks teiste koostatud materjalidele, mida on võimalik muuta. Selleks on palju põhjuseid, miks omakoostatud õppematerjali hulk kasvab pidevalt – muuhulgas seetõttu, et tehniliste vahendite, nt arvutite, videokaamerate ja digikaamerate hinnad pidevalt langevad.

| 47. | Tehnilised vahendid muutuvad ka üha kasutajasõbralikumaks, samas kui kasutajate teadmised kasvavad. Litsentsimenetluse abil võivad need, kes on õppematerjali ise koostanud, valida need õigused, mida soovitakse säilitada ja need, millest ollakse nõus loobuma. Tegemist võib olla digitaalse infosisuga, nt veebilehed, õppematerjal, muusika, filmid, fotod ja blogid, seonduvate seaduste selgitamisega. Mõnikord on tegemist litsentsidega, mida kohandatakse paljude riikide seadustele. Regioonide Komitee peab oluliseks, et komisjon annaks panuse tehniliste lahenduste ja jätkusuutliku õigusraamistiku määratlemisse kõnealuses kontekstis. |
| --- | --- |

47.

Tehnilised vahendid muutuvad ka üha kasutajasõbralikumaks, samas kui kasutajate teadmised kasvavad. Litsentsimenetluse abil võivad need, kes on õppematerjali ise koostanud, valida need õigused, mida soovitakse säilitada ja need, millest ollakse nõus loobuma. Tegemist võib olla digitaalse infosisuga, nt veebilehed, õppematerjal, muusika, filmid, fotod ja blogid, seonduvate seaduste selgitamisega. Mõnikord on tegemist litsentsidega, mida kohandatakse paljude riikide seadustele. Regioonide Komitee peab oluliseks, et komisjon annaks panuse tehniliste lahenduste ja jätkusuutliku õigusraamistiku määratlemisse kõnealuses kontekstis.

| 48. | Veel üks oluline küsimus, sh ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, on see, kui kaua võib avalikkusel olla juurdepääs hindamisdokumentidele ja sarnastele dokumentidele. |
| --- | --- |

48.

Veel üks oluline küsimus, sh ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks, on see, kui kaua võib avalikkusel olla juurdepääs hindamisdokumentidele ja sarnastele dokumentidele.

| 49. | Veel üks küsimus, millele komitee soovib kõnealuses kontekstis tähelepanu juhtida, seondub andmete hankimisega (data mining), st kuidas suhtuda sellesse, et ettevõte kasutab õpilaste ja koolipersonali andmeid nende edasi müümiseks. |
| --- | --- |

49.

Veel üks küsimus, millele komitee soovib kõnealuses kontekstis tähelepanu juhtida, seondub andmete hankimisega (data mining), st kuidas suhtuda sellesse, et ettevõte kasutab õpilaste ja koolipersonali andmeid nende edasi müümiseks.

Haridusalane koosmõju, võrgustik

| 50. | Euroopa eri piirkondade koosmõju võimaldamiseks, nagu Regioonide Komitee varem on rõhutanud, oleks vaja juhtida tähelepanu ebasoodsate tingimustega piirkondadele, et teistega võrreldes arengus mahajäänud Euroopa liikmesriigid ja piirkonnad saaksid struktuuri- ja investeerimisfondidest saadava toetuse abil arendada välja oma kohalikud IKT-struktuurid ning osaleda ühisprojektides koos teiste Euroopa koolidega, tagades neile selliselt juurdepääsu avatud õppematerjalile. |
| --- | --- |

50.

Euroopa eri piirkondade koosmõju võimaldamiseks, nagu Regioonide Komitee varem on rõhutanud, oleks vaja juhtida tähelepanu ebasoodsate tingimustega piirkondadele, et teistega võrreldes arengus mahajäänud Euroopa liikmesriigid ja piirkonnad saaksid struktuuri- ja investeerimisfondidest saadava toetuse abil arendada välja oma kohalikud IKT-struktuurid ning osaleda ühisprojektides koos teiste Euroopa koolidega, tagades neile selliselt juurdepääsu avatud õppematerjalile.

| 51. | Enamiku inimeste puhul muutub teadmiste omandamise protsess tänu koostöövõimalusele ja uute ideede arendamisele, kahtlemisele ja kriitilisele suhtumisele sügavamaks. Just seda liiki oskusi tuleks arendada tänase ja homse töö- ja ühiskondliku elu jaoks. Mudelite abil, mida arendatakse sotsiaalmeedia, arvuti- ja TV-mängude kaudu, ning üha ulatuslikuma omavahelise suhtlemise kaudu meediaühiskonnas peab kaasaegne õppeprotsess Regioonide Komitee seisukohast pakkuma just selliseid õppeplatvorme. |
| --- | --- |

51.

Enamiku inimeste puhul muutub teadmiste omandamise protsess tänu koostöövõimalusele ja uute ideede arendamisele, kahtlemisele ja kriitilisele suhtumisele sügavamaks. Just seda liiki oskusi tuleks arendada tänase ja homse töö- ja ühiskondliku elu jaoks. Mudelite abil, mida arendatakse sotsiaalmeedia, arvuti- ja TV-mängude kaudu, ning üha ulatuslikuma omavahelise suhtlemise kaudu meediaühiskonnas peab kaasaegne õppeprotsess Regioonide Komitee seisukohast pakkuma just selliseid õppeplatvorme.

| 52. | OECD eespool nimetatud uuringus (6) on samuti ära toodud kõige tavapärasemad IT-tegevuste liigid. Tegemist on sellega, et õpetaja valmistab õpilaste jaoks ette ülesandeid ning kasutab internetti tundide ja esitluste ettevalmistamiseks. Oluliselt vähem tuleb ette seda, et õpetaja suhtleb vanematega digikeskkonnas, et hinnata õpilaste arengut või e-õppe võimalusi. Regioonide Komitee arvates näitab see, kui oluline on laiendada ja arendada IKT-ga seonduvat pedagoogilist tegevust, kasutades seejuures ka suhtlemisvõimalusi teiste koolide, sealsete õpetajate ja õpilastega. |
| --- | --- |

52.

OECD eespool nimetatud uuringus (6) on samuti ära toodud kõige tavapärasemad IT-tegevuste liigid. Tegemist on sellega, et õpetaja valmistab õpilaste jaoks ette ülesandeid ning kasutab internetti tundide ja esitluste ettevalmistamiseks. Oluliselt vähem tuleb ette seda, et õpetaja suhtleb vanematega digikeskkonnas, et hinnata õpilaste arengut või e-õppe võimalusi. Regioonide Komitee arvates näitab see, kui oluline on laiendada ja arendada IKT-ga seonduvat pedagoogilist tegevust, kasutades seejuures ka suhtlemisvõimalusi teiste koolide, sealsete õpetajate ja õpilastega.

Ühendatud jõupingutused

| 53. | Regioonide Komitee arvates on oluline luua ühine Euroopa platvorm, mis on avatud eri sidusrühmadele, et arendada mõõtmisvahendeid ja näitajaid, mis võimaldavad lähemalt jälgida haridusteenuse pakkujate, koolide ja teiste õppekeskkondade tehtavaid edusamme IKT valdkonnas. |
| --- | --- |

53.

Regioonide Komitee arvates on oluline luua ühine Euroopa platvorm, mis on avatud eri sidusrühmadele, et arendada mõõtmisvahendeid ja näitajaid, mis võimaldavad lähemalt jälgida haridusteenuse pakkujate, koolide ja teiste õppekeskkondade tehtavaid edusamme IKT valdkonnas.

Regioonide Komitee erimärkused

| 54. | Regioonide Komitee juhib tähelepanu arenguvajadusele, mida rõhutatakse komisjoni teatises seoses vajadusega edendada uue tehnoloogia ja digitaalse infosisu abil kvaliteetseid ja innovaatilisi õppe- ja õpetamismeetodeid; kõnealune arenguvajadus puudutab olulisel määral ja eri moel kohalikku ja piirkondlikku tasandit: ametiasutustena, kes pakuvad haridusteenust ja paljudel juhtudel seda ellu viivad, ning tarbijatena, kes vajavad kvalifitseeritud tööjõudu ja kompetentseid kodanikke. Sellele vaatamata on viited kohalikule ja piirkondlikule tasandile teatises üsna napid. |
| --- | --- |

54.

Regioonide Komitee juhib tähelepanu arenguvajadusele, mida rõhutatakse komisjoni teatises seoses vajadusega edendada uue tehnoloogia ja digitaalse infosisu abil kvaliteetseid ja innovaatilisi õppe- ja õpetamismeetodeid; kõnealune arenguvajadus puudutab olulisel määral ja eri moel kohalikku ja piirkondlikku tasandit: ametiasutustena, kes pakuvad haridusteenust ja paljudel juhtudel seda ellu viivad, ning tarbijatena, kes vajavad kvalifitseeritud tööjõudu ja kompetentseid kodanikke. Sellele vaatamata on viited kohalikule ja piirkondlikule tasandile teatises üsna napid.

| 55. | Kohalik ja piirkondlik tasand tuleb selgemalt kaasata edasisse töösse, rõhutades selle tasandi tähtsust aruteluplatvormina, ning panust uue tehnoloogia rakendamisse õpetamiseks digitehnoloogiat kasutades, asjaomaste innovaatiliste õpetamismeetodite arendamiseks, juurdepääsu loomiseks avatud õppematerjalidele ning võrgustiku arendamiseks ja sellise õpetamismeetodi jaoks vajalike kontaktide loomiseks. |
| --- | --- |

55.

Kohalik ja piirkondlik tasand tuleb selgemalt kaasata edasisse töösse, rõhutades selle tasandi tähtsust aruteluplatvormina, ning panust uue tehnoloogia rakendamisse õpetamiseks digitehnoloogiat kasutades, asjaomaste innovaatiliste õpetamismeetodite arendamiseks, juurdepääsu loomiseks avatud õppematerjalidele ning võrgustiku arendamiseks ja sellise õpetamismeetodi jaoks vajalike kontaktide loomiseks.

Brüssel, 31. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Avatud haridusvõimalused on 2002. aastal sõnastatud UNESCO määratluse kohaselt „õpetamis-, õppimis- ja uurimismaterjalid, mis on avalikkusele kättesaadavad või välja antud intellektuaalomandi litsentsiga, mis võimaldab neid tasuta kasutada, kohandada ja levitada”. Avatud haridus on laiem mõiste, mis viitab ettevõtmistele ja organisatsioonidele, mille eesmärk on kaotada tõkked haridusellu sisenemiselt. Avatud haridusvõimalused on avatud hariduse osa, mis on saanud IKT kasutamisega tugeva tõuke.

1

(2)  COM(2012) 669.

2

(3)  OECD (2012) Connected minds. Technolology and Today’s learners. (Pariis).

3

(4)  CdR 3597/2013; CdR 2414/2012.

4

(5)  CdR 2392/2012.

5

(6)  OECD (2012) Connected minds. Technology and Today’s learners. (Pariis).

6

Connected minds. Technology and Today’s learners.

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/26

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Tervisealane ebavõrdsus Euroopa Liidus”

2014/C 126/07

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Sissejuhatus

| 1. | tervitab kõnealust aruannet, (1) mis on ülevaade 2009. aastal avaldatud teatise (2) rakendamise edusammudest. Nimetatud teatises esitati meetmete kava tervisealase ebavõrdsusega tegelemiseks. Komitee märgib, et aruanne on koostatud põhjalikult ja et tegemist on vahearuandega, ent leiab, et tasuks rõhutada konkreetsete meetmete edukust ja prioriseerida nende jätkamist ja lõpuleviimist; |
| --- | --- |

1.

tervitab kõnealust aruannet, (1) mis on ülevaade 2009. aastal avaldatud teatise (2) rakendamise edusammudest. Nimetatud teatises esitati meetmete kava tervisealase ebavõrdsusega tegelemiseks. Komitee märgib, et aruanne on koostatud põhjalikult ja et tegemist on vahearuandega, ent leiab, et tasuks rõhutada konkreetsete meetmete edukust ja prioriseerida nende jätkamist ja lõpuleviimist;

| 2. | leiab, et üksikisikute ja elanikkonna tervis ja heaolu on nende suurim vara. ELi põhiõiguste harta artiklist 35 olenemata peab komitee liikmesriikidevahelise ja -sisese tervisealase ebavõrdsuse määra väljakutseks ELi võetud kohustuste ees tagada solidaarsus, sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus, inimõigused ja võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

2.

leiab, et üksikisikute ja elanikkonna tervis ja heaolu on nende suurim vara. ELi põhiõiguste harta artiklist 35 olenemata peab komitee liikmesriikidevahelise ja -sisese tervisealase ebavõrdsuse määra väljakutseks ELi võetud kohustuste ees tagada solidaarsus, sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus, inimõigused ja võrdsed võimalused;

| 3. | tunnistab, et tervist mõjutavad tegurid hõlmavad väga ulatuslikke isiklikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnategureid, mille omavahelised suhted määravad üksikisikute ja elanikkonna tervise. Tervisealane ebavõrdsus tuleneb suuresti ebasoodsast sotsiaal-majanduslikust olukorrast. Lisaks mõjutavad tervist ja heaolu otseselt ka kõigi tasandite ametiasutuste langetatavad poliitikaotsused, elustiili ja kogukonnas osalemist puudutavad isiklikud otsused, bioloogilised ja geograafilised tegurid; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et tervist mõjutavad tegurid hõlmavad väga ulatuslikke isiklikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnategureid, mille omavahelised suhted määravad üksikisikute ja elanikkonna tervise. Tervisealane ebavõrdsus tuleneb suuresti ebasoodsast sotsiaal-majanduslikust olukorrast. Lisaks mõjutavad tervist ja heaolu otseselt ka kõigi tasandite ametiasutuste langetatavad poliitikaotsused, elustiili ja kogukonnas osalemist puudutavad isiklikud otsused, bioloogilised ja geograafilised tegurid;

| 4. | rõhutab, et mõjutegurite mitmekesisust arvestades ei saa tervisealast ebavõrdsust taandada ainult tervishoiusektorile, vaid see eeldab tegutsemist kõigilt, kelle töö edendab tervist ja heaolu. Seejuures toimub see kogu valitsemist hõlmavate integreeritud ja koordineeritud kavade, tervise küsimuse kõikidesse poliitikavaldkondadesse integreerimise ja ühiskonna laiema kaasatuse kaudu. Komitee toonitab, et selle edasiviimise ja rakendamise eeldus on poliitiline ja organisatoorne juhtkond, kes on pühendunud tervisealase ebavõrdsuse strateegilisele lahendamisele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et mõjutegurite mitmekesisust arvestades ei saa tervisealast ebavõrdsust taandada ainult tervishoiusektorile, vaid see eeldab tegutsemist kõigilt, kelle töö edendab tervist ja heaolu. Seejuures toimub see kogu valitsemist hõlmavate integreeritud ja koordineeritud kavade, tervise küsimuse kõikidesse poliitikavaldkondadesse integreerimise ja ühiskonna laiema kaasatuse kaudu. Komitee toonitab, et selle edasiviimise ja rakendamise eeldus on poliitiline ja organisatoorne juhtkond, kes on pühendunud tervisealase ebavõrdsuse strateegilisele lahendamisele;

| 5. | rõhutab ELi tervishoiusüsteemide erinevusi tunnistades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on põhiroll avalike tervishoiuteenuste pakkumisel, tervise edendamisel ja haiguste ennetamisel. Samuti on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste muude ülesannete hulgas tööhõive-, elamumajandus-, transpordi-, planeerimis-, keskkonna- ja avaliku julgeoleku poliitika, mis teeb nad peamisteks osalejateks rahvatervise edendamisel ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel. Komitee arvates on tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks otsustava tähtsusega valdkonnaüleste tegevuskavade väljatöötamine, rakendamine ja tulemuslik toimimine sageli sihipärasem ja tõhusam just kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab ELi tervishoiusüsteemide erinevusi tunnistades, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on põhiroll avalike tervishoiuteenuste pakkumisel, tervise edendamisel ja haiguste ennetamisel. Samuti on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste muude ülesannete hulgas tööhõive-, elamumajandus-, transpordi-, planeerimis-, keskkonna- ja avaliku julgeoleku poliitika, mis teeb nad peamisteks osalejateks rahvatervise edendamisel ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel. Komitee arvates on tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks otsustava tähtsusega valdkonnaüleste tegevuskavade väljatöötamine, rakendamine ja tulemuslik toimimine sageli sihipärasem ja tõhusam just kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 6. | on mures selle pärast, et praegune majanduslik olukord kujutab endast märkimisväärset ohtu, sest eelarvekärped tervishoius koos üldteada demograafilise vananemise probleemiga muudavad tervishoiuteenuste rahastamise veelgi keerulisemaks. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamist tuleb käsitleda otsustava sammuna, sest paljud liikmesriikide ametiasutused peavad reformima oma tervishoiusüsteemi, et muuta see tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

6.

on mures selle pärast, et praegune majanduslik olukord kujutab endast märkimisväärset ohtu, sest eelarvekärped tervishoius koos üldteada demograafilise vananemise probleemiga muudavad tervishoiuteenuste rahastamise veelgi keerulisemaks. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamist tuleb käsitleda otsustava sammuna, sest paljud liikmesriikide ametiasutused peavad reformima oma tervishoiusüsteemi, et muuta see tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks;

| 7. | märgib, et aruandes öeldakse lihtsalt, et teatud osa tervisealasest ebavõrdsusest tuleneb erinevustest ELi tervishoiuteenuste kvaliteedis ja tõhususes (3). Komitee leiab, et ELi tervisealast ebavõrdsust käsitleva Marmot' aruande (4) samaaegne avaldamine võis kinnitada seda väidet ja mõjutada aruande järeldusi; |
| --- | --- |

7.

märgib, et aruandes öeldakse lihtsalt, et teatud osa tervisealasest ebavõrdsusest tuleneb erinevustest ELi tervishoiuteenuste kvaliteedis ja tõhususes (3). Komitee leiab, et ELi tervisealast ebavõrdsust käsitleva Marmot' aruande (4) samaaegne avaldamine võis kinnitada seda väidet ja mõjutada aruande järeldusi;

Fakte ja näitajaid tervisealase ebavõrdsuse kohta

| 8. | väljendab kahetsust, et aruanne kinnitab seda, et liikmesriikide vahel ja sees on märkimisväärselt ja vastuvõetamatult suur tervisealane ebavõrdsus. Viimastel aastatel on ebavõrdsuse tase vähenenud mõne üksiku näitaja suhtes, ilma et teiste puhul oleks mingit muutust, ja mõne puhul on olukord halvenenud. Komitee juhib tähelepanu eelkõige äärmiselt suurtele liikmesriikidevahelistele erinevustele tervena elatud aastates – erinevused ulatuvad peaaegu 19 aastani. Seega kui oodatav eluiga võib tõusta, elavad inimesed kauem krooniliste haigustega; |
| --- | --- |

8.

väljendab kahetsust, et aruanne kinnitab seda, et liikmesriikide vahel ja sees on märkimisväärselt ja vastuvõetamatult suur tervisealane ebavõrdsus. Viimastel aastatel on ebavõrdsuse tase vähenenud mõne üksiku näitaja suhtes, ilma et teiste puhul oleks mingit muutust, ja mõne puhul on olukord halvenenud. Komitee juhib tähelepanu eelkõige äärmiselt suurtele liikmesriikidevahelistele erinevustele tervena elatud aastates – erinevused ulatuvad peaaegu 19 aastani. Seega kui oodatav eluiga võib tõusta, elavad inimesed kauem krooniliste haigustega;

| 9. | võtab rõõmuga teadmiseks, et suremus on vähenenud ja oodatav eluiga on tõusnud. Ent need edusammud on ohus, sest suurenenud on negatiivsed näitajad seoses ülekaalulisuse, diabeedi ja vähese kehalise aktiivsusega. Kroonilistesse haigustesse haigestumuse prognoositav kasv tõotab terviseprobleemide ja suurte kuludega tulevikku, kui asjaga ei tegelda; |
| --- | --- |

9.

võtab rõõmuga teadmiseks, et suremus on vähenenud ja oodatav eluiga on tõusnud. Ent need edusammud on ohus, sest suurenenud on negatiivsed näitajad seoses ülekaalulisuse, diabeedi ja vähese kehalise aktiivsusega. Kroonilistesse haigustesse haigestumuse prognoositav kasv tõotab terviseprobleemide ja suurte kuludega tulevikku, kui asjaga ei tegelda;

| 10. | takistused tervishoiuteenustele ligipääsul (sh kulud, kaugus ja ooteaeg) on mõnes liikmesriigis äärmiselt suured, lisaks sõltub arstiabi liik ja kvaliteet sageli sellest, millised teenused on kättesaadaval seal, kus inimene elab. Komitee juhib tähelepanu ühiskondlikule kasule, mida saadakse, kui motiveerida meditsiinitöötajaid ja teenusepakkujaid minema ebasoodsas olukorras olevatesse ja eraldatud piirkondadesse; |
| --- | --- |

10.

takistused tervishoiuteenustele ligipääsul (sh kulud, kaugus ja ooteaeg) on mõnes liikmesriigis äärmiselt suured, lisaks sõltub arstiabi liik ja kvaliteet sageli sellest, millised teenused on kättesaadaval seal, kus inimene elab. Komitee juhib tähelepanu ühiskondlikule kasule, mida saadakse, kui motiveerida meditsiinitöötajaid ja teenusepakkujaid minema ebasoodsas olukorras olevatesse ja eraldatud piirkondadesse;

| 11. | leiab, et arvestades sotsiaalse olukorra ja tervisliku seisundi vahelist seost, on tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel üks peamine tingimus pigem tervise taseme tõstmine, mitte tervisealaste erinevuste statistiline ühtlustamine. Eesmärk on parandada kõigi elanikkonnarühmade tervist selle tasemeni, mis on parema tervisega elanikkonnarühmadel; |
| --- | --- |

11.

leiab, et arvestades sotsiaalse olukorra ja tervisliku seisundi vahelist seost, on tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel üks peamine tingimus pigem tervise taseme tõstmine, mitte tervisealaste erinevuste statistiline ühtlustamine. Eesmärk on parandada kõigi elanikkonnarühmade tervist selle tasemeni, mis on parema tervisega elanikkonnarühmadel;

Edusammud algatuse „Solidaarsus ja tervishoid” rakendamisel

| 12. | väljendab heameelt 2011.–2014. aasta tervisealast ebavõrdsust käsitleva ühismeetme üle, milles osalevad 15 liikmesriiki. Komitee toetab selle algatuse laiendamist, millega tagatakse suurem pühendumus ja sihipärasus, arvestades vajadust olla järjepidev selle valdkonna prioriseerimisel ja toetuda saavutatud edusammudele. Samuti kutsub komitee üles kaaluma paindlikumaid kaasarahastamismehhanisme ühismeetme toimimiseks; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt 2011.–2014. aasta tervisealast ebavõrdsust käsitleva ühismeetme üle, milles osalevad 15 liikmesriiki. Komitee toetab selle algatuse laiendamist, millega tagatakse suurem pühendumus ja sihipärasus, arvestades vajadust olla järjepidev selle valdkonna prioriseerimisel ja toetuda saavutatud edusammudele. Samuti kutsub komitee üles kaaluma paindlikumaid kaasarahastamismehhanisme ühismeetme toimimiseks;

| 13. | julgustab piisavate ressurssidega horisontaalsete valdkondadevaheliste strateegiate kasutuselevõttu ja rakendamist asjakohastel valitsemistasanditel, sest tervisealase ebavõrdsuse vähendamine eeldab igal juhul pühendumust paljudelt ministeeriumidelt ja valitsemistasanditelt, kes sageli konkureerivad ressursside pärast ja tihti ei näe oma valdkondlikust perspektiivist kaugemale. Riigi tasandi strateegiad võivad aidata arendada kohaliku ja piirkondliku tasandi strateegiaid ja vastupidi; |
| --- | --- |

13.

julgustab piisavate ressurssidega horisontaalsete valdkondadevaheliste strateegiate kasutuselevõttu ja rakendamist asjakohastel valitsemistasanditel, sest tervisealase ebavõrdsuse vähendamine eeldab igal juhul pühendumust paljudelt ministeeriumidelt ja valitsemistasanditelt, kes sageli konkureerivad ressursside pärast ja tihti ei näe oma valdkondlikust perspektiivist kaugemale. Riigi tasandi strateegiad võivad aidata arendada kohaliku ja piirkondliku tasandi strateegiaid ja vastupidi;

Andme- ja teadmistebaasi parandamine

| 14. | toetab käimasolevaid programme edukate projektide raames kogunenud teadmiste edastamiseks, et kaotada lõhe teadusuuringute, poliitika ja praktika vahel ning julgustada sarnaseid projekte alustama. Arvestades poliitikute ja praktikute ees seisva teabe üleküllust, pooldab komitee teabe esitamist ligipääsetaval ja sisutihedal viisil. Eelkõige kutsub komitee üles edastama lühemaid sõnumeid koos edukate näidetega ning lisaks soovitab ta arendada ja edendada eraldi portaali teabele ligipääsuks; |
| --- | --- |

14.

toetab käimasolevaid programme edukate projektide raames kogunenud teadmiste edastamiseks, et kaotada lõhe teadusuuringute, poliitika ja praktika vahel ning julgustada sarnaseid projekte alustama. Arvestades poliitikute ja praktikute ees seisva teabe üleküllust, pooldab komitee teabe esitamist ligipääsetaval ja sisutihedal viisil. Eelkõige kutsub komitee üles edastama lühemaid sõnumeid koos edukate näidetega ning lisaks soovitab ta arendada ja edendada eraldi portaali teabele ligipääsuks;

| 15. | tervitab märkimisväärseid koostööpingutusi Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste agentuuride ja avaliku sektori sidusrühmade vahel ning soovitab poliitikameetmete kooskõlastamisel, ressursside jagamisel ja selliste algatuste edendamisel nagu „Healthy Cities”, Maailma Terviseorganisatsiooni võrgustik „Regions for Health Network” ja ülemaailmne võrgustik „Age-Friendly Cities and Communities” tagada kõige kõrgema tasandi partnerluse Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa bürooga (WHO Europe). Komitee toetab ka suuremat koostööd asjaomaste ELi ametite tööprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

15.

tervitab märkimisväärseid koostööpingutusi Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste agentuuride ja avaliku sektori sidusrühmade vahel ning soovitab poliitikameetmete kooskõlastamisel, ressursside jagamisel ja selliste algatuste edendamisel nagu „Healthy Cities”, Maailma Terviseorganisatsiooni võrgustik „Regions for Health Network” ja ülemaailmne võrgustik „Age-Friendly Cities and Communities” tagada kõige kõrgema tasandi partnerluse Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa bürooga (WHO Europe). Komitee toetab ka suuremat koostööd asjaomaste ELi ametite tööprogrammide kaudu;

| 16. | kutsub kõiki ametiasutusi üles jätkama tööd standardsete ELi põhiliste tervishoiunäitajate (ECHI) väljatöötamiseks, sest vajalike andmeteta on edusamme väga keeruline mõõta. Näitajad tuleks välja töötada tihedas koostöös kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega. Niivõrd kui võimalik, peaks see lihtsustama riigi tasandist allpool olevate tasandite jõupingutusi tervisealase ebavõrdsusega tegelemisel. Komitee rõhutab, et vältida tuleb andmekogumisega seotud halduskoormuste dubleerimist, arvestades mitmeid riiklikke ja rahvusvahelisi aruandekohustusi; |
| --- | --- |

16.

kutsub kõiki ametiasutusi üles jätkama tööd standardsete ELi põhiliste tervishoiunäitajate (ECHI) väljatöötamiseks, sest vajalike andmeteta on edusamme väga keeruline mõõta. Näitajad tuleks välja töötada tihedas koostöös kohaliku ja piirkondliku tasandi esindajatega. Niivõrd kui võimalik, peaks see lihtsustama riigi tasandist allpool olevate tasandite jõupingutusi tervisealase ebavõrdsusega tegelemisel. Komitee rõhutab, et vältida tuleb andmekogumisega seotud halduskoormuste dubleerimist, arvestades mitmeid riiklikke ja rahvusvahelisi aruandekohustusi;

| 17. | tervitab ELi tervisealase ebavõrdsuse uurimisprogrammi ja teeb ettepaneku, et tulevikus võiks uurida järgmisi teemasid: sekkumiste tõhusus tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel; tegurid, mis mõjutavad tervena elatud aastate arvu erinevusi; pikaajaliste uuringute põhjalikum analüüs, et paremini mõista tervisealase ebavõrdsuse tekitajaid; vaimse tervise näitajad; põhjused, miks mõnel suhteliselt väikse SKPga piirkonnal on head tervisenäitajad ja vastupidi; |
| --- | --- |

17.

tervitab ELi tervisealase ebavõrdsuse uurimisprogrammi ja teeb ettepaneku, et tulevikus võiks uurida järgmisi teemasid: sekkumiste tõhusus tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel; tegurid, mis mõjutavad tervena elatud aastate arvu erinevusi; pikaajaliste uuringute põhjalikum analüüs, et paremini mõista tervisealase ebavõrdsuse tekitajaid; vaimse tervise näitajad; põhjused, miks mõnel suhteliselt väikse SKPga piirkonnal on head tervisenäitajad ja vastupidi;

Kogu ühiskonna panuse suurendamine

| 18. | kinnitab taas, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel on äärmiselt oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, ning toob välja seose hea tervisega elanikkonna ja tootliku ja jätkusuutliku majanduse vahel. Samuti toonitab komitee, et kõrgel tasandil seatud eesmärgid tuleb käegakatsutavateks ja mõõdetavateks saavutusteks muuta kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

kinnitab taas, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel on äärmiselt oluline strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, ning toob välja seose hea tervisega elanikkonna ja tootliku ja jätkusuutliku majanduse vahel. Samuti toonitab komitee, et kõrgel tasandil seatud eesmärgid tuleb käegakatsutavateks ja mõõdetavateks saavutusteks muuta kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 19. | rõhutab, et elanikkonna tervise jaoks on hädavajalik saada inimesed tagasi tööle ja tagada tervisega arvestavad töökohad. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamise eeldusena on kaalukas prioriteet pikaajalise ja noorte tööpuuduse vähendamine. Komitee on mures füüsilisele ja vaimsele tervisele avalduvate praeguste ja pikaajaliste tagajärgede pärast nende puhul, kellel ei ole võimalik ühiskonda oma panust anda; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et elanikkonna tervise jaoks on hädavajalik saada inimesed tagasi tööle ja tagada tervisega arvestavad töökohad. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamise eeldusena on kaalukas prioriteet pikaajalise ja noorte tööpuuduse vähendamine. Komitee on mures füüsilisele ja vaimsele tervisele avalduvate praeguste ja pikaajaliste tagajärgede pärast nende puhul, kellel ei ole võimalik ühiskonda oma panust anda;

| 20. | tõstab esile vajaduse tugevate sotsiaalsete tugivõrgustike järele, sest toetus perekondadelt, sõpradelt ja kohalikelt kogukondadelt on seotud parema tervisega, sh parema vaimse tervisega. See kehtib eelkõige eakate inimeste puhul, kellel on probleeme eraldatuse, liikuvuse ja suhtlusega; |
| --- | --- |

20.

tõstab esile vajaduse tugevate sotsiaalsete tugivõrgustike järele, sest toetus perekondadelt, sõpradelt ja kohalikelt kogukondadelt on seotud parema tervisega, sh parema vaimse tervisega. See kehtib eelkõige eakate inimeste puhul, kellel on probleeme eraldatuse, liikuvuse ja suhtlusega;

| 21. | kuna tarbekaupade ja tarbijatele osutatavate teenuste reklaamieelarved jätavad kõrvale tervisealased sõnumid ja tervise parandamine eeldab laiema ühiskonna panust, peab oluliseks erasektori kaasamist. See võib toimuda ettevõtjate sotsiaalse vastutuse algatuste või õiguslike või maksualaste meetmete kaudu, et soodustada tervislikumalt toimivat ühiskonda, nt värske toidu jäätmete vähendamine, selgem märgistamine, energia hinnakujundus jne; |
| --- | --- |

21.

kuna tarbekaupade ja tarbijatele osutatavate teenuste reklaamieelarved jätavad kõrvale tervisealased sõnumid ja tervise parandamine eeldab laiema ühiskonna panust, peab oluliseks erasektori kaasamist. See võib toimuda ettevõtjate sotsiaalse vastutuse algatuste või õiguslike või maksualaste meetmete kaudu, et soodustada tervislikumalt toimivat ühiskonda, nt värske toidu jäätmete vähendamine, selgem märgistamine, energia hinnakujundus jne;

| 22. | toetab analüüsi selle kohta, kuidas saab kasutada fiskaalmeetmeid, et vähendada tubakatoodete tarbimist, alkoholi kuritarvitamist ja küllastunud rasvade, suhkru ja soola ülekasutust töödeldud toiduainetes, eesmärgiga kajastada paremini seetõttu elanike tervishoiule ja teistele avalikele teenustele tekkivaid kulusid. Samuti toetab komitee samalaadseid meetmeid tervislikumate toiduainete ja elustiilide soodustamiseks, et julgustada käitumise muutust; |
| --- | --- |

22.

toetab analüüsi selle kohta, kuidas saab kasutada fiskaalmeetmeid, et vähendada tubakatoodete tarbimist, alkoholi kuritarvitamist ja küllastunud rasvade, suhkru ja soola ülekasutust töödeldud toiduainetes, eesmärgiga kajastada paremini seetõttu elanike tervishoiule ja teistele avalikele teenustele tekkivaid kulusid. Samuti toetab komitee samalaadseid meetmeid tervislikumate toiduainete ja elustiilide soodustamiseks, et julgustada käitumise muutust;

| 23. | on seisukohal, et tervise tagamist riigi asjaomastes poliitikameetmetes tuleks kontrollida tervisemõju hindamiste kaudu, et parandada avaliku poliitika lõpptulemusena elanikkonna tervist ja heaolu, vähendades samal ajal tervisealast ebavõrdsust; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et tervise tagamist riigi asjaomastes poliitikameetmetes tuleks kontrollida tervisemõju hindamiste kaudu, et parandada avaliku poliitika lõpptulemusena elanikkonna tervist ja heaolu, vähendades samal ajal tervisealast ebavõrdsust;

Haavatavas olukorras olevate rühmade vajadustele vastamine

| 24. | on seisukohal, et lastele hea alguse andmine on esmatähtis, sest kõige õigem aeg sekkuda, et vähendada ebavõrdsust ja parandada tervist, on enne sündi ja varases lapsepõlves. Komitee soovitab ebavõrdsust vähendavates programmides pöörata eritähelepanu laste tervisele ning rõhutab kvaliteetse lastehoiu kättesaadavuse tähtsust. Sellised meetmed toovad palju suuremat kasu kui hilisem sekkumine; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et lastele hea alguse andmine on esmatähtis, sest kõige õigem aeg sekkuda, et vähendada ebavõrdsust ja parandada tervist, on enne sündi ja varases lapsepõlves. Komitee soovitab ebavõrdsust vähendavates programmides pöörata eritähelepanu laste tervisele ning rõhutab kvaliteetse lastehoiu kättesaadavuse tähtsust. Sellised meetmed toovad palju suuremat kasu kui hilisem sekkumine;

| 25. | juhib tähelepanu heale mõjule, mis tuleb tõenduspõhistest ja kulutõhusatest positiivsetest lapsekasvatusprogrammidest, (5) millega antakse lastevanematele praktilised strateegiad enda ja laste käitumise suunamiseks, ning kutsub üles tegema need programmid laiemalt kättesaadavaks eelkõige riskirühmades olevatele lastele ja lastevanematele; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu heale mõjule, mis tuleb tõenduspõhistest ja kulutõhusatest positiivsetest lapsekasvatusprogrammidest, (5) millega antakse lastevanematele praktilised strateegiad enda ja laste käitumise suunamiseks, ning kutsub üles tegema need programmid laiemalt kättesaadavaks eelkõige riskirühmades olevatele lastele ja lastevanematele;

| 26. | leiab, et laste ülekaalulisus on praegu üks suurimaid väljakutseid. Sotsiaal-majanduslik lõhe on näha juba varases eas ja lapsepõlve ülekaal tähendab suure tõenäosusega ülekaalu ka täiskasvanueas. See mõjutab arengut ja suurendab krooniliste haiguste mõju, olles ühtmoodi kurnav nii tervishoiu majandusolukorrale kui ka isiklikule tervisele. Komitee ootab, et Euroopa Komisjoni kavandatud tegevuskava tegeleks selle teemaga; |
| --- | --- |

26.

leiab, et laste ülekaalulisus on praegu üks suurimaid väljakutseid. Sotsiaal-majanduslik lõhe on näha juba varases eas ja lapsepõlve ülekaal tähendab suure tõenäosusega ülekaalu ka täiskasvanueas. See mõjutab arengut ja suurendab krooniliste haiguste mõju, olles ühtmoodi kurnav nii tervishoiu majandusolukorrale kui ka isiklikule tervisele. Komitee ootab, et Euroopa Komisjoni kavandatud tegevuskava tegeleks selle teemaga;

| 27. | on seisukohal, et kuna Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel tuleneb peaaegu 60 % haigustest seitsmest peamisest riskitegurist, (6) on nende riskiteguritega tegelemine ja tervisprognooside parandamine, eelkõige hariduse kaudu, äärmiselt oluline tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel. Komitee soovitab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalmeedia ja eeskujude abil suunata teave praegusest rohkem konkreetsetele sihtrühmadele, et teave tervise ja tervislike elustiilide kohta esitataks kättesaadavas ja usaldusväärses vormis, sest pikaajalised tagajärjed tervisele ei pruugi mõne jaoks olla kohene prioriteet; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kuna Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel tuleneb peaaegu 60 % haigustest seitsmest peamisest riskitegurist, (6) on nende riskiteguritega tegelemine ja tervisprognooside parandamine, eelkõige hariduse kaudu, äärmiselt oluline tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel. Komitee soovitab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sotsiaalmeedia ja eeskujude abil suunata teave praegusest rohkem konkreetsetele sihtrühmadele, et teave tervise ja tervislike elustiilide kohta esitataks kättesaadavas ja usaldusväärses vormis, sest pikaajalised tagajärjed tervisele ei pruugi mõne jaoks olla kohene prioriteet;

| 28. | kutsub komisjoni üles koguma kokku kogemused tervisealase hariduse ja tervislike elustiilide edendamise, samuti joomise, suitsetamise, söömisharjumuste, ülekaalulisuse ja uimastitega seotud ennetustöö, varase diagnoosimise ja ravi kohta. Lisaks kutsub komitee liikmesriikide ametiasutusi üles edendama füüsilise tegevuse, tervislike eluviiside ja elu põhioskuste programme (terviseteadlikkus, teaduse põhialused, teabe sõelumise suutlikkus, eelarve koostamine jne), keskendudes eelkõige noortele ja haavatavas olukorras olevatele rühmadele; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles koguma kokku kogemused tervisealase hariduse ja tervislike elustiilide edendamise, samuti joomise, suitsetamise, söömisharjumuste, ülekaalulisuse ja uimastitega seotud ennetustöö, varase diagnoosimise ja ravi kohta. Lisaks kutsub komitee liikmesriikide ametiasutusi üles edendama füüsilise tegevuse, tervislike eluviiside ja elu põhioskuste programme (terviseteadlikkus, teaduse põhialused, teabe sõelumise suutlikkus, eelarve koostamine jne), keskendudes eelkõige noortele ja haavatavas olukorras olevatele rühmadele;

| 29. | kuna vanemaid elanikke võib mõjutada mitu tegurit korraga, sh väike sissetulek, kroonilised haigused, eraldatus, liikumisprobleemid ja pikem eluiga, rõhutab, et oluline on saavutada täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärgid, ja toetab partnerluse tegevuskavade ulatuslikku elluviimist. Komitee soovib edendada ka 2013. aasta Dublini deklaratsiooni eakasõbralike linnade ja kogukondade kohta Euroopas (7); |
| --- | --- |

29.

kuna vanemaid elanikke võib mõjutada mitu tegurit korraga, sh väike sissetulek, kroonilised haigused, eraldatus, liikumisprobleemid ja pikem eluiga, rõhutab, et oluline on saavutada täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse eesmärgid, ja toetab partnerluse tegevuskavade ulatuslikku elluviimist. Komitee soovib edendada ka 2013. aasta Dublini deklaratsiooni eakasõbralike linnade ja kogukondade kohta Euroopas (7);

| 30. | rõhutab, et tervisealast ebavõrdsust vähendavad rahvatervise programmid võivad olla kulutõhusad, nt sõeluuringud, avastamine ja ravi riskirühmade hulgas, kus pärilikud soodumused võivad suurendada teatud haiguste puhkemist. Suurema tõhususe eesmärgil võib sellised programmid (nt emakakaelavähi sõeluuringute kättesaadavuse suurendamine väikese sissetulekuga naistele) prioriteediks seada; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et tervisealast ebavõrdsust vähendavad rahvatervise programmid võivad olla kulutõhusad, nt sõeluuringud, avastamine ja ravi riskirühmade hulgas, kus pärilikud soodumused võivad suurendada teatud haiguste puhkemist. Suurema tõhususe eesmärgil võib sellised programmid (nt emakakaelavähi sõeluuringute kättesaadavuse suurendamine väikese sissetulekuga naistele) prioriteediks seada;

| 31. | toonitab vajadust, et tervisealase ebavõrdsusega tegeleksid kohaliku tasandi ametiasutused ja talitused ning aktiivsed kogukonna arengu organisatsioonid, mis on kõige paremal positsioonil, et ühelt poolt mõista haavatavas olukorras olevate kohalike rühmade vajadusi ja teiselt poolt saavutada suurim osalus programmides; |
| --- | --- |

31.

toonitab vajadust, et tervisealase ebavõrdsusega tegeleksid kohaliku tasandi ametiasutused ja talitused ning aktiivsed kogukonna arengu organisatsioonid, mis on kõige paremal positsioonil, et ühelt poolt mõista haavatavas olukorras olevate kohalike rühmade vajadusi ja teiselt poolt saavutada suurim osalus programmides;

ELi poliitika panuse suurendamine

| 32. | arvestades, et liikmesriikide ametiasutused vastutavad tervishoiuteenuste korraldamise ja osutamise eest, võib aruande ja komisjoni meetmeid liikmeriikide jõupingutuste toetamiseks ja koordineerimiseks pidada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas olevaks. Komitee hindab seda, et paljudel ELi poliitikameetmetel ja rahastamisprogrammidel, sh sotsiaal-, teadus- ja innovatsiooni-, haridus-, energia-, maaelu arengu ja regionaalpoliitikas, on potentsiaal mõjutada tervist ja tervise tegureid ning aidata vähendada tervisealast ebavõrdsust; |
| --- | --- |

32.

arvestades, et liikmesriikide ametiasutused vastutavad tervishoiuteenuste korraldamise ja osutamise eest, võib aruande ja komisjoni meetmeid liikmeriikide jõupingutuste toetamiseks ja koordineerimiseks pidada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega kooskõlas olevaks. Komitee hindab seda, et paljudel ELi poliitikameetmetel ja rahastamisprogrammidel, sh sotsiaal-, teadus- ja innovatsiooni-, haridus-, energia-, maaelu arengu ja regionaalpoliitikas, on potentsiaal mõjutada tervist ja tervise tegureid ning aidata vähendada tervisealast ebavõrdsust;

| 33. | tervitab komisjoni seatud temaatilisi eemärke kuludele keskendumise vahendina ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kaasamist Euroopa Regionaalarengu Fondi investeeringute prioriteedina. Komitee leiab, et terviseaspektide kaasamine ELi erinevatesse programmidesse ja rahastamisallikatesse on samm edasi kõrgetasemeliste valdkondadevaheliste strateegiate väljatöötamiseks. Komitee kiidab heaks asjaomased eeltingimused ühissätete määruses ning leiab, et soovitud mõju saavutamiseks tuleb igasugust järgnevat strateegilist poliitikaraamistikku kohaldada sobival toimimistasandil; |
| --- | --- |

33.

tervitab komisjoni seatud temaatilisi eemärke kuludele keskendumise vahendina ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kaasamist Euroopa Regionaalarengu Fondi investeeringute prioriteedina. Komitee leiab, et terviseaspektide kaasamine ELi erinevatesse programmidesse ja rahastamisallikatesse on samm edasi kõrgetasemeliste valdkondadevaheliste strateegiate väljatöötamiseks. Komitee kiidab heaks asjaomased eeltingimused ühissätete määruses ning leiab, et soovitud mõju saavutamiseks tuleb igasugust järgnevat strateegilist poliitikaraamistikku kohaldada sobival toimimistasandil;

| 34. | väljendab muret selle pärast, et tervishoiusüsteemid ei suuda ligi tõmmata investeeringuid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks (8). Komitee rõhutab, et prioriteediks tuleb seada ELi rahaliste vahendite eduka ligitõmbamise ja investeerimise suutlikkuse suurendamine. Selle soodustamiseks toetab komitee selliste ressursside nagu võrdsusmeetme aruande „Applying EU Structural Funds” laiemat reklaamimist ja kinnitab taas vajadust seada liikmesriikides üles kontaktpunktid, millest laialt teavitatakse; |
| --- | --- |

34.

väljendab muret selle pärast, et tervishoiusüsteemid ei suuda ligi tõmmata investeeringuid tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks (8). Komitee rõhutab, et prioriteediks tuleb seada ELi rahaliste vahendite eduka ligitõmbamise ja investeerimise suutlikkuse suurendamine. Selle soodustamiseks toetab komitee selliste ressursside nagu võrdsusmeetme aruande „Applying EU Structural Funds” laiemat reklaamimist ja kinnitab taas vajadust seada liikmesriikides üles kontaktpunktid, millest laialt teavitatakse;

| 35. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide ja ametiasutuste kaasamise soodustamine on hädavajalik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmiperioodi kõigis etappides, et tagada tervishoiuarengu vajalik prioriseerimine, eelkõige tegevusprogrammide vabatahtlike elementide kohaldamisel, sest kõigis piirkondades on sageli konkreetsed puudust kannatavad kohad; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kohalike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide ja ametiasutuste kaasamise soodustamine on hädavajalik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmiperioodi kõigis etappides, et tagada tervishoiuarengu vajalik prioriseerimine, eelkõige tegevusprogrammide vabatahtlike elementide kohaldamisel, sest kõigis piirkondades on sageli konkreetsed puudust kannatavad kohad;

| 36. | väljendab pettumust, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ei ole eraldi eesmärk programmis „Tervis majanduskasvuks”. Laiemalt kutsub komitee üles leidma tasakaalu taristusse ja ennetavatesse tervishoiumeetmetesse investeerimisel. Taristusse investeerimise raames pooldab komitee tasakaalu suuremahulise haiglate arendamise (kus võimalik) ja paremini kättesaadava integreeritud kogukonnapõhise hoolekande vahel. Samuti toob komitee välja vajaduse hinnata ELi kulutusi, keskendudes mõjule, jätkusuutlikkusele ja investeeringute tasuvusele; |
| --- | --- |

36.

väljendab pettumust, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ei ole eraldi eesmärk programmis „Tervis majanduskasvuks”. Laiemalt kutsub komitee üles leidma tasakaalu taristusse ja ennetavatesse tervishoiumeetmetesse investeerimisel. Taristusse investeerimise raames pooldab komitee tasakaalu suuremahulise haiglate arendamise (kus võimalik) ja paremini kättesaadava integreeritud kogukonnapõhise hoolekande vahel. Samuti toob komitee välja vajaduse hinnata ELi kulutusi, keskendudes mõjule, jätkusuutlikkusele ja investeeringute tasuvusele;

| 37. | kutsub ametiasutusi ja organisatsioone üles kasutama partnerluste arendamisel Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse võimalust, et lihtsustada tervisealase ebavõrdsuse vähendamise piiriüleseid projekte, näiteks infrastruktuuri valdkonnas ja ligipääsu tagamiseks uusimale meditsiinivarustusele; |
| --- | --- |

37.

kutsub ametiasutusi ja organisatsioone üles kasutama partnerluste arendamisel Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse võimalust, et lihtsustada tervisealase ebavõrdsuse vähendamise piiriüleseid projekte, näiteks infrastruktuuri valdkonnas ja ligipääsu tagamiseks uusimale meditsiinivarustusele;

Järeldused

| 38. | üha suurema demograafilise ja eelarvesurve tingimustes väljendab komitee heameelt ELi ulatuslikumate algatuste üle aidata liikmesriikide ametiasutustel töötada välja jätkusuutlikud ja tõhusad tervishoiusüsteemid, eelkõige investeerides ennetavasse tervishoidu, et vähendada tulevasi pikaajalisi kulusid ja korraldada ümber tervishoiusüsteemid, et tagada võrdne ligipääs kvaliteetsele tervishoiule; |
| --- | --- |

38.

üha suurema demograafilise ja eelarvesurve tingimustes väljendab komitee heameelt ELi ulatuslikumate algatuste üle aidata liikmesriikide ametiasutustel töötada välja jätkusuutlikud ja tõhusad tervishoiusüsteemid, eelkõige investeerides ennetavasse tervishoidu, et vähendada tulevasi pikaajalisi kulusid ja korraldada ümber tervishoiusüsteemid, et tagada võrdne ligipääs kvaliteetsele tervishoiule;

| 39. | tervitab komisjoni meetmete edusamme tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel ja rõhutab, et kõigil valitsemistasanditel tuleb rohkem ära teha. Näiteks pakub Euroopa poolaasta võimalusi tuua välja tervisealase ebavõrdsuse küsimused liikmesriikides. Samuti suudavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võtta kasutusele ja rakendada strateegiaid ebavõrdsuse vähendamiseks oma tasandil tõenduspõhiste ja kulutõhusate meetmete abil, suunates ressursid kõige haavatavamatele rühmadele; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni meetmete edusamme tervisealase ebavõrdsuse vähendamisel ja rõhutab, et kõigil valitsemistasanditel tuleb rohkem ära teha. Näiteks pakub Euroopa poolaasta võimalusi tuua välja tervisealase ebavõrdsuse küsimused liikmesriikides. Samuti suudavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võtta kasutusele ja rakendada strateegiaid ebavõrdsuse vähendamiseks oma tasandil tõenduspõhiste ja kulutõhusate meetmete abil, suunates ressursid kõige haavatavamatele rühmadele;

| 40. | arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusvaldkondi, soovib komitee osaleda Euroopa Komisjoni asjaomastes algatustes ning on valmis sel eesmärgil oma ressursse pakkuma. Komitee ootaks Euroopa Komisjonilt järgmise kolme aasta jooksul veel ühte eduaruannet, et anda edusammudest ajakohastatud ülevaade. |
| --- | --- |

40.

arvestades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vastutusvaldkondi, soovib komitee osaleda Euroopa Komisjoni asjaomastes algatustes ning on valmis sel eesmärgil oma ressursse pakkuma. Komitee ootaks Euroopa Komisjonilt järgmise kolme aasta jooksul veel ühte eduaruannet, et anda edusammudest ajakohastatud ülevaade.

Brüssel, 31. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Report on Health Inequalities in the European Union, SWD(2013) 328.

1

(2)  Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus, COM(2009) 567.

2

(3)  SWD(2013) 328, lk 20.

3

(4)  Marmot, M. et al, Report on health inequalities in the EU, Euroopa Komisjon (avaldamisel).

4

Report on health inequalities in the EU

(5)  Näiteks http://www.triplep.net/glo-en/home.

5

(6)  Kõrge vererõhk, tubaka tarvitamine, alkoholi kuritarvitamine, kõrge kolesteroolitase, ülekaalulisus, vähene puu- ja juurvilja tarbimine ja vähene füüsiline aktiivsus. Mortality and burden of disease attributable to selected major health risks – WHO Global Health Risks, 2009.

6

Mortality and burden of disease attributable to selected major health risks – WHO Global Health Risks

(7)  http://www.ahaconference2013.ie/dublin_declaration/dublin_declaration_text.

7

(8)  SWD(2013), lk 16.

8

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/31

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde”

2014/C 126/08

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta. Teatis koostati Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta istungjärgul kinnitatud majandus- ja rahaliidu lõpuleviimise tegevuskava raames; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta. Teatis koostati Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta istungjärgul kinnitatud majandus- ja rahaliidu lõpuleviimise tegevuskava raames;

| 2. | leiab, et kõnealune teatis on esimene kasulik samm, mis peaks võimaldama luua aluse majandus- ja rahaliidu tõelisele sotsiaalsele sambale teatises sisalduvate ettepanekute põhjal; |
| --- | --- |

2.

leiab, et kõnealune teatis on esimene kasulik samm, mis peaks võimaldama luua aluse majandus- ja rahaliidu tõelisele sotsiaalsele sambale teatises sisalduvate ettepanekute põhjal;

| 3. | rõhutab sellega seoses, et 19.–20. detsembri 2013. aasta Euroopa Ülemkogu kiitis ametlikult heaks põhinäitajate kasutamise sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas2014. aasta Euroopa poolaasta raames, ent avaldab kahetsust, et nende ülesanne piirdub vaid sotsiaalvaldkonna arengute analüüsimisega. Komitee kordab oma üleskutset võtta majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet arvesse majanduspoliitika juhtimisel, kooskõlastamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

3.

rõhutab sellega seoses, et 19.–20. detsembri 2013. aasta Euroopa Ülemkogu kiitis ametlikult heaks põhinäitajate kasutamise sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas2014. aasta Euroopa poolaasta raames, ent avaldab kahetsust, et nende ülesanne piirdub vaid sotsiaalvaldkonna arengute analüüsimisega. Komitee kordab oma üleskutset võtta majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet arvesse majanduspoliitika juhtimisel, kooskõlastamisel ja järelevalves;

| 4. | toetab komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on asuda seni peamiselt stabiilsuse ja kasvu paktile ning majanduse juhtimise seadusandlikule paketile (kuue seadusandliku akti pakett) keskendunud euroala uuesti tasakaalustamise juurde ning kaitsta ideed lisada majandus- ja rahaliidu praegustele sammastele (majanduslik, eelarveline, panganduslik ja poliitiline) sotsiaalne sammas; |
| --- | --- |

4.

toetab komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on asuda seni peamiselt stabiilsuse ja kasvu paktile ning majanduse juhtimise seadusandlikule paketile (kuue seadusandliku akti pakett) keskendunud euroala uuesti tasakaalustamise juurde ning kaitsta ideed lisada majandus- ja rahaliidu praegustele sammastele (majanduslik, eelarveline, panganduslik ja poliitiline) sotsiaalne sammas;

| 5. | kinnitab, et majandus- ja rahaliidu tulevane sotsiaalne sammas peab tingimata olema valdkonnaülene, et võtta paremini arvesse majandus- ja rahaliidu majandusjuhtimise sotsiaalset mõõdet ja sotsiaalseid mõjusid. Tegemist on määrava väljakutsega ühelt poolt majandus- ja rahaliidu keskpikas ja pikas perspektiivis asjakohase toimimise ja usaldusväärsuse seisukohast ja teiselt poolt Euroopa integratsiooniprotsessi õiguspärasuse seisukohast; |
| --- | --- |

5.

kinnitab, et majandus- ja rahaliidu tulevane sotsiaalne sammas peab tingimata olema valdkonnaülene, et võtta paremini arvesse majandus- ja rahaliidu majandusjuhtimise sotsiaalset mõõdet ja sotsiaalseid mõjusid. Tegemist on määrava väljakutsega ühelt poolt majandus- ja rahaliidu keskpikas ja pikas perspektiivis asjakohase toimimise ja usaldusväärsuse seisukohast ja teiselt poolt Euroopa integratsiooniprotsessi õiguspärasuse seisukohast;

| 6. | tuletab meelde, et ühisraha kasutava ala asjakohane toimimine nõuab sellesse kuuluvate riikide majanduse teatud sümmeetrilisust, et minimeerida asümmeetriliste šokkide kordumist ja tagajärgi. Komitee leiab, et liikmesriikide sotsiaalse konkurentsi oht selliste šokkide korral on praeguseks ilmnenud ja et alates 2007-2008. aastast võime täheldada sellise nähtuse nagu kihistumise teket keskosa ja äärepoolsete alade vahel, eelkõige tööhõive osas; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et ühisraha kasutava ala asjakohane toimimine nõuab sellesse kuuluvate riikide majanduse teatud sümmeetrilisust, et minimeerida asümmeetriliste šokkide kordumist ja tagajärgi. Komitee leiab, et liikmesriikide sotsiaalse konkurentsi oht selliste šokkide korral on praeguseks ilmnenud ja et alates 2007-2008. aastast võime täheldada sellise nähtuse nagu kihistumise teket keskosa ja äärepoolsete alade vahel, eelkõige tööhõive osas;

| 7. | tunnistab, et sotsiaalse mõõtme süvendamine peaks vähendama sotsiaalse konkurentsi ohtu, mis võib tuleneda sellistest majandusliku kohandamise vahenditest nagu vahetuskursside kaotamine või maksupoliitika Euroopa raamistiku kehtestamine kriisi tagajärgede ja kokkuhoiupoliitika negatiivsete mõjude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et sotsiaalse mõõtme süvendamine peaks vähendama sotsiaalse konkurentsi ohtu, mis võib tuleneda sellistest majandusliku kohandamise vahenditest nagu vahetuskursside kaotamine või maksupoliitika Euroopa raamistiku kehtestamine kriisi tagajärgede ja kokkuhoiupoliitika negatiivsete mõjude hüvitamiseks;

| 8. | on veendunud, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku õiguspärasuse puudust on võimalik lahendada vaid juhul, kui Euroopa kodanikud on kindlad, et selle kaudu kaitstakse ka sotsiaalse progressi põhimõtet ning et tööhõivet ja sotsiaalseid standardeid ei käsitleta ainult makromajandusliku kohandamisprotsessi lisasoodustustena; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku õiguspärasuse puudust on võimalik lahendada vaid juhul, kui Euroopa kodanikud on kindlad, et selle kaudu kaitstakse ka sotsiaalse progressi põhimõtet ning et tööhõivet ja sotsiaalseid standardeid ei käsitleta ainult makromajandusliku kohandamisprotsessi lisasoodustustena;

| 9. | rõhutab sellega seoses, et praktiliselt kõik olulised sotsiaalsed näitajad on ületanud seninägematud künnised, olgu tegemist noorte töötuse määraga, mis küündib 23 %ni, pikaajaliste töötute arvuga, mis on enamikus liikmesriikides kasvanud, või sotsiaalse tõrjutuse ohus oleva Euroopa elanikkonna osakaaluga, mis on jõudnud 25 %ni; |
| --- | --- |

9.

rõhutab sellega seoses, et praktiliselt kõik olulised sotsiaalsed näitajad on ületanud seninägematud künnised, olgu tegemist noorte töötuse määraga, mis küündib 23 %ni, pikaajaliste töötute arvuga, mis on enamikus liikmesriikides kasvanud, või sotsiaalse tõrjutuse ohus oleva Euroopa elanikkonna osakaaluga, mis on jõudnud 25 %ni;

| 10. | toonitab, et kriis on pea peale pööranud piirkondliku SKP (elaniku kohta) ja töötuse taseme lähendamise Euroopa Liidus ning praegu kasvab sotsiaalne ebavõrdsus majandus- ja rahaliidu sees kiiremini kui ülejäänud ELis, avaldades survet majandus- ja rahaliidu majanduslikule tulemuslikkusele ja sellesse kuuluvate riikide poliitilisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

10.

toonitab, et kriis on pea peale pööranud piirkondliku SKP (elaniku kohta) ja töötuse taseme lähendamise Euroopa Liidus ning praegu kasvab sotsiaalne ebavõrdsus majandus- ja rahaliidu sees kiiremini kui ülejäänud ELis, avaldades survet majandus- ja rahaliidu majanduslikule tulemuslikkusele ja sellesse kuuluvate riikide poliitilisele stabiilsusele;

| 11. | järeldab sellest, et euroala ei kannata mitte ainult riikide eelarvepuudujääkide tõttu, vaid ka liikmesriikide ja piirkondade sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse lõhe tõttu, ning et tingimata tuleb majandus- ja rahaliidu sotsiaalsele mõõtmele omistada sama suur tähtsus kui majanduspoliitika kooskõlastamisele. Seejuures peaks esiplaanil olema struktuuriliste probleemide kõrvaldamine; |
| --- | --- |

11.

järeldab sellest, et euroala ei kannata mitte ainult riikide eelarvepuudujääkide tõttu, vaid ka liikmesriikide ja piirkondade sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse lõhe tõttu, ning et tingimata tuleb majandus- ja rahaliidu sotsiaalsele mõõtmele omistada sama suur tähtsus kui majanduspoliitika kooskõlastamisele. Seejuures peaks esiplaanil olema struktuuriliste probleemide kõrvaldamine;

| 12. | ärgitab säilitama majandus- ja rahaliidu sotsiaalses mõõtmes riikides kehtivaid erinevaid sotsiaalseid mudeleid ja võimaldama nende kooseksisteerimist ning tuletab meelde, et eesmärk ei ole viia läbi sotsiaalset ühtlustamist, vaid põhimõtte „ühtsus mitmekesisuses” säilitamine; |
| --- | --- |

12.

ärgitab säilitama majandus- ja rahaliidu sotsiaalses mõõtmes riikides kehtivaid erinevaid sotsiaalseid mudeleid ja võimaldama nende kooseksisteerimist ning tuletab meelde, et eesmärk ei ole viia läbi sotsiaalset ühtlustamist, vaid põhimõtte „ühtsus mitmekesisuses” säilitamine;

| 13. | on veendunud, et Euroopa tasandi ülesanne seisneb eelkõige sotsiaalpoliitiliste eesmärkide ja põhiõiguste edasiarendamises, õiguslikult siduvate ja kogu ELi hõlmavate miinimumstandardite kehtestamises ning seejuures liikmesriikide sotsiaalpoliitiliste tegutsemisvõimaluste jälgimises; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et Euroopa tasandi ülesanne seisneb eelkõige sotsiaalpoliitiliste eesmärkide ja põhiõiguste edasiarendamises, õiguslikult siduvate ja kogu ELi hõlmavate miinimumstandardite kehtestamises ning seejuures liikmesriikide sotsiaalpoliitiliste tegutsemisvõimaluste jälgimises;

| 14. | kutsub üles kavandama euroala sotsiaalse mõõtme süvendamist avatud ja tihedama koostöö vaimus, mis võimaldaks kaasata lisaks majandus- ja rahaliidu praegustele liikmesriikidele ka need, kes on otsustanud asutamislepingu alusel euroga ühineda, ning ka teised ELi liikmesriigid, kuna sotsiaalse mõõtme süvendamine tuleb tingimata läbi viia Euroopa Liidus tervikuna; |
| --- | --- |

14.

kutsub üles kavandama euroala sotsiaalse mõõtme süvendamist avatud ja tihedama koostöö vaimus, mis võimaldaks kaasata lisaks majandus- ja rahaliidu praegustele liikmesriikidele ka need, kes on otsustanud asutamislepingu alusel euroga ühineda, ning ka teised ELi liikmesriigid, kuna sotsiaalse mõõtme süvendamine tuleb tingimata läbi viia Euroopa Liidus tervikuna;

| 15. | kordab oma üleskutset majandus- ja sotsiaalpoliitikat ELi ja riigi tasandil Euroopa poolaasta raames paremini kooskõlastada ning taotleb, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasataks rohkem sellesse kooskõlastamisse (1); |
| --- | --- |

15.

kordab oma üleskutset majandus- ja sotsiaalpoliitikat ELi ja riigi tasandil Euroopa poolaasta raames paremini kooskõlastada ning taotleb, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kaasataks rohkem sellesse kooskõlastamisse (1);

| 16. | rõhutab, et sotsiaalpoliitika kooskõlastamise protsessis tuleb jälgida seda, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi toetataks nende jõupingutustes asjakohase tööhõive- ja sotsiaalpoliitika elluviimisel. See lähenemisviis eeldab tegelemist piirkondade konkreetsete väljakutsetega kõnealustes valdkondades ja heade tavade tutvustamise lihtsustamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et sotsiaalpoliitika kooskõlastamise protsessis tuleb jälgida seda, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi toetataks nende jõupingutustes asjakohase tööhõive- ja sotsiaalpoliitika elluviimisel. See lähenemisviis eeldab tegelemist piirkondade konkreetsete väljakutsetega kõnealustes valdkondades ja heade tavade tutvustamise lihtsustamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 17. | jagab komisjoni eesmärke, milleks on „majandus- ja rahaliidu riikide tööhõive ja sotsiaalarengu seire teostamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamine”, „ELi meetmete ja rahaliste vahendite kasutuselevõtt tööpuuduse (sealhulgas noorte tööpuudus) ja sotsiaalse kitsikuse vähendamiseks tõhusal ja jätkusuutlikul viisil”, „vastutuse ja majandusdistsipliini suurendamiseks võetavate meetmete ühendamine suurema solidaarsuse ja rahalise toetusega”, „tööjõu piiriülest liikuvust ELis takistavate asjaolude vähendamine” ja „sotsiaaldialoogi osatähtsuse suurendamine”; |
| --- | --- |

17.

jagab komisjoni eesmärke, milleks on „majandus- ja rahaliidu riikide tööhõive ja sotsiaalarengu seire teostamiseks vajaliku suutlikkuse suurendamine”, „ELi meetmete ja rahaliste vahendite kasutuselevõtt tööpuuduse (sealhulgas noorte tööpuudus) ja sotsiaalse kitsikuse vähendamiseks tõhusal ja jätkusuutlikul viisil”, „vastutuse ja majandusdistsipliini suurendamiseks võetavate meetmete ühendamine suurema solidaarsuse ja rahalise toetusega”, „tööjõu piiriülest liikuvust ELis takistavate asjaolude vähendamine” ja „sotsiaaldialoogi osatähtsuse suurendamine”;

| 18. | kordab oma taotlust komisjonile käsitleda põhjalikumalt avaliku sektori kulude kvaliteedi küsimust, hinnates eelkõige võimalust eristada eelarvepuudujäägi arvutamisel jooksvaid kulusid investeeringukuludest, et vältida selliste avaliku sektori investeeringute takistamist, mis tooksid pikas perspektiivis olulist kasu; |
| --- | --- |

18.

kordab oma taotlust komisjonile käsitleda põhjalikumalt avaliku sektori kulude kvaliteedi küsimust, hinnates eelkõige võimalust eristada eelarvepuudujäägi arvutamisel jooksvaid kulusid investeeringukuludest, et vältida selliste avaliku sektori investeeringute takistamist, mis tooksid pikas perspektiivis olulist kasu;

| 19. | leiab samuti, et sotsiaalsete investeeringute arvestamine eelarvepuudujäägi arvutamisel peaks toimuma kaalutud viisil; |
| --- | --- |

19.

leiab samuti, et sotsiaalsete investeeringute arvestamine eelarvepuudujäägi arvutamisel peaks toimuma kaalutud viisil;

Konkreetsed märkused

Peamisi sotsiaal- ja tööhõivealaseid näitajaid käsitlev tulemustabel

| 20. | toetab komisjoni seisukohti seoses peamisi sotsiaal- ja tööhõivealaseid näitajaid käsitleva uue tulemustabeli kasutuselevõtuga ning uute sotsiaal- ja tööhõivealaste näitajate lisamist makromajandusliku ebavõrdsuse ja häiremehhanismi jälgimismenetlusse; |
| --- | --- |

20.

toetab komisjoni seisukohti seoses peamisi sotsiaal- ja tööhõivealaseid näitajaid käsitleva uue tulemustabeli kasutuselevõtuga ning uute sotsiaal- ja tööhõivealaste näitajate lisamist makromajandusliku ebavõrdsuse ja häiremehhanismi jälgimismenetlusse;

| 21. | leiab, et sellise mehhanismi loomine sotsiaalsete erinevuste kindlakstegemiseks euroalas märgib edusammu solidaarse integratsiooni suunas ja tähistab majandus- ja sotsiaalpoliitika vajaliku uuesti tasakaalustamise algust Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

21.

leiab, et sellise mehhanismi loomine sotsiaalsete erinevuste kindlakstegemiseks euroalas märgib edusammu solidaarse integratsiooni suunas ja tähistab majandus- ja sotsiaalpoliitika vajaliku uuesti tasakaalustamise algust Euroopa poolaasta raames;

| 22. | avaldab siiski kahetsust, et komisjoni väljapakutud näitajate skaala on liiga piiratud, et võtta täielikult arvesse sotsiaalset olukorda ja selle arengut liikmesriikides, ning et esitatud näitajate valikut ei ole piisavalt selgitatud. Komitee kutsub komisjoni üles andma põhjalikuma selgituse, enne kui on võimalik võtta lõplik seisukoht selles, millised näitajad on kõige asjakohasemad; |
| --- | --- |

22.

avaldab siiski kahetsust, et komisjoni väljapakutud näitajate skaala on liiga piiratud, et võtta täielikult arvesse sotsiaalset olukorda ja selle arengut liikmesriikides, ning et esitatud näitajate valikut ei ole piisavalt selgitatud. Komitee kutsub komisjoni üles andma põhjalikuma selgituse, enne kui on võimalik võtta lõplik seisukoht selles, millised näitajad on kõige asjakohasemad;

| 23. | teeb samuti ettepaneku võtta sotsiaalvaldkonna tulemustabeli koostamisel arvesse ka üle 65-aastaseid inimesi ehk pensionäre, kes moodustavad teatud liikmesriikides märkimisväärse osa vaeste kategoorias; |
| --- | --- |

23.

teeb samuti ettepaneku võtta sotsiaalvaldkonna tulemustabeli koostamisel arvesse ka üle 65-aastaseid inimesi ehk pensionäre, kes moodustavad teatud liikmesriikides märkimisväärse osa vaeste kategoorias;

| 24. | soovitab seega komisjonil sotsiaalvaldkonna tulemustabelit edasi arendada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et kaasata juba olemasolevaid kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke näitajaid, aga ka võimalikke lisanäitajaid nagu laste vaesuse määr, inimväärse töö indeks ja miinimumsissetuleku indeks, ning väljendada andmeid nii statistiliselt kui ka rahas (tuues välja näiteks selle, millise protsendina SKPst lähevad maksma mittetöötavad ja mitteõppivad inimesed), et anda edasi täpsem pilt sotsiaalsete väljavaadete ja tööhõive majanduslikest tagajärgedest ning edastada poliitilistele otsustajatele jõulisem ja selgem sõnum; |
| --- | --- |

24.

soovitab seega komisjonil sotsiaalvaldkonna tulemustabelit edasi arendada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et kaasata juba olemasolevaid kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke näitajaid, aga ka võimalikke lisanäitajaid nagu laste vaesuse määr, inimväärse töö indeks ja miinimumsissetuleku indeks, ning väljendada andmeid nii statistiliselt kui ka rahas (tuues välja näiteks selle, millise protsendina SKPst lähevad maksma mittetöötavad ja mitteõppivad inimesed), et anda edasi täpsem pilt sotsiaalsete väljavaadete ja tööhõive majanduslikest tagajärgedest ning edastada poliitilistele otsustajatele jõulisem ja selgem sõnum;

| 25. | teeb ettepaneku lisada kinnitatud näitajatele ja eriti töötuse määrale, mittetöötavate ja mitteõppivate noorte määrale, noorte tööhõive määrale ja vaesuse ohus olevate isikute määrale sooline mõõde, et sotsiaalsetes raskustes olevate meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse tunnistamine aitaks võtta sihipärasemaid ja seeläbi ka tõhusamaid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

25.

teeb ettepaneku lisada kinnitatud näitajatele ja eriti töötuse määrale, mittetöötavate ja mitteõppivate noorte määrale, noorte tööhõive määrale ja vaesuse ohus olevate isikute määrale sooline mõõde, et sotsiaalsetes raskustes olevate meeste ja naiste vahelise ebavõrdsuse tunnistamine aitaks võtta sihipärasemaid ja seeläbi ka tõhusamaid poliitikameetmeid;

| 26. | soovitab komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et tulemustabelis kinnitatud näitajatega seotud asjakohased statistilised andmed muudetaks aegsasti kättesaadavaks. See võimaldaks saada asjakohasemat teavet kiiremini; |
| --- | --- |

26.

soovitab komisjonil teha täiendavaid jõupingutusi tagamaks, et tulemustabelis kinnitatud näitajatega seotud asjakohased statistilised andmed muudetaks aegsasti kättesaadavaks. See võimaldaks saada asjakohasemat teavet kiiremini;

| 27. | väljendab muret, et kuna tulemustabel koostatakse riiklike näitajate alusel, ei pruugi see kajastada piirkondlikul tasandil esineda võivaid erinevusi. Seepärast soovitab komitee kasutada riigi tasandist madalama tasandi erinevuste hindamiseks sobivamaid vahendeid; (2) |
| --- | --- |

27.

väljendab muret, et kuna tulemustabel koostatakse riiklike näitajate alusel, ei pruugi see kajastada piirkondlikul tasandil esineda võivaid erinevusi. Seepärast soovitab komitee kasutada riigi tasandist madalama tasandi erinevuste hindamiseks sobivamaid vahendeid; (2)

| 28. | avaldab kahetsust, et häirekünniste kindlaksmääramiseks ei ole esitatud ühtegi arvulist viidet. Komitee rõhutab sellega seoses, et nii sotsiaalkaitse tunnustatud miinimumtaseme puudumine kui ka komisjoni teatises igasuguse viite puudumine ühtsetele sotsiaalsetele standarditele ei võimalda praeguses etapis prognoosida, milliseid künniseid komisjon kavandab; |
| --- | --- |

28.

avaldab kahetsust, et häirekünniste kindlaksmääramiseks ei ole esitatud ühtegi arvulist viidet. Komitee rõhutab sellega seoses, et nii sotsiaalkaitse tunnustatud miinimumtaseme puudumine kui ka komisjoni teatises igasuguse viite puudumine ühtsetele sotsiaalsetele standarditele ei võimalda praeguses etapis prognoosida, milliseid künniseid komisjon kavandab;

| 29. | leiab, et häirekünnised tuleb igal juhul kindlaks määrata tihedas koostöös sotsiaalpartneritega; |
| --- | --- |

29.

leiab, et häirekünnised tuleb igal juhul kindlaks määrata tihedas koostöös sotsiaalpartneritega;

| 30. | tuletab komisjonile meelde, et tulemustabel on üksnes tagantjärele kasutatav statistiline vahend ja oluline on seda täiendada käimasoleva sotsiaalse arengu tulevikku suunatud ja prognoosiva analüüsiga, et oleks võimalik võtta ennetus- ja mitte ainult parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

30.

tuletab komisjonile meelde, et tulemustabel on üksnes tagantjärele kasutatav statistiline vahend ja oluline on seda täiendada käimasoleva sotsiaalse arengu tulevikku suunatud ja prognoosiva analüüsiga, et oleks võimalik võtta ennetus- ja mitte ainult parandusmeetmeid;

| 31. | palub komisjonil täpsustada, et sotsiaalvaldkonnas ei too võitlus ebavõrdsuse vastu automaatselt kaasa karistuste rakendamist juhul, kui häirekünniseid ületatakse. Vastupidi, see tähendab toetumist lähenemist soodustavale stiimulimehhanismile, mille aluseks on ühised eesmärgid, ja olemasolevate heade tavade tutvustamise edendamist; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil täpsustada, et sotsiaalvaldkonnas ei too võitlus ebavõrdsuse vastu automaatselt kaasa karistuste rakendamist juhul, kui häirekünniseid ületatakse. Vastupidi, see tähendab toetumist lähenemist soodustavale stiimulimehhanismile, mille aluseks on ühised eesmärgid, ja olemasolevate heade tavade tutvustamise edendamist;

| 32. | kutsub seetõttu komisjoni üles selgitama, milliseid mehhanisme rakendada, kui üks liikmesriik ületab teatud häiretaseme; |
| --- | --- |

32.

kutsub seetõttu komisjoni üles selgitama, milliseid mehhanisme rakendada, kui üks liikmesriik ületab teatud häiretaseme;

Tööhõive ja tööjõu liikuvuse meetmete tugevdamine

| 33. | tunnistab praeguses majanduskliimas töötajate majandus- ja rahaliidus liikumise määravat tähtsust ja toonitab seega selle olulist panust säästva ja kaasava arengu edendamisse; |
| --- | --- |

33.

tunnistab praeguses majanduskliimas töötajate majandus- ja rahaliidus liikumise määravat tähtsust ja toonitab seega selle olulist panust säästva ja kaasava arengu edendamisse;

| 34. | jagab komisjoni seisukohta, et liikuvate töötajate arv Euroopas on ikka veel liiga madal selleks, et oleks võimalik rääkida tõelisest Euroopa tööturust, ning tuletab meelde, et tööalaselt liikuda soovivatele kodanikele tuleb pakkuda usaldusväärsemat ja kvaliteetsemat teavet ja isiklikku tuge; |
| --- | --- |

34.

jagab komisjoni seisukohta, et liikuvate töötajate arv Euroopas on ikka veel liiga madal selleks, et oleks võimalik rääkida tõelisest Euroopa tööturust, ning tuletab meelde, et tööalaselt liikuda soovivatele kodanikele tuleb pakkuda usaldusväärsemat ja kvaliteetsemat teavet ja isiklikku tuge;

| 35. | täheldab, et sihipärasemad keelekoolitused võiksid aidata kaasa tööalase liikuvusega seotud käitumise muutumisele. Lisaks on oluline luua nii üliõpilastele kui ka töötajatele suunatud koolituskursusi ja õpipoisiõpet edendavaid mehhanisme, et ergutada liikuvust Euroopa piirkondades; |
| --- | --- |

35.

täheldab, et sihipärasemad keelekoolitused võiksid aidata kaasa tööalase liikuvusega seotud käitumise muutumisele. Lisaks on oluline luua nii üliõpilastele kui ka töötajatele suunatud koolituskursusi ja õpipoisiõpet edendavaid mehhanisme, et ergutada liikuvust Euroopa piirkondades;

| 36. | kutsub komisjoni üles töötama aktiivselt selle nimel, et kõrvaldada töötajate piiriülese liikuvusega seonduvad takistused ELis. See kehtib eelkõige õiguslikku (nt riiklike sotsiaalkaitsesüsteemide koostoime) ja faktilist laadi takistuste (nt võõrkeeleoskus, kultuuridevaheline haridus) kohta; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles töötama aktiivselt selle nimel, et kõrvaldada töötajate piiriülese liikuvusega seonduvad takistused ELis. See kehtib eelkõige õiguslikku (nt riiklike sotsiaalkaitsesüsteemide koostoime) ja faktilist laadi takistuste (nt võõrkeeleoskus, kultuuridevaheline haridus) kohta;

| 37. | rõhutab, et EURESi teenuse (mis luuakse alates 2015. aastast) riiklik kooskõlastamine peab toimuma tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on võtmeroll töötajate liikuvuse edendamisel. Komitee viitab sellele, et EURESi võrgustiku väljaarendamine üleeuroopaliseks kontaktpunktiks värbamis- ja töövahendusteenuse toetamiseks ei tohi asendada ega piirata nõustamisülesandeid. Üha enam peavad ka tulevikus esiplaanil olema EURESi nõustajate teenused välismaal töötamise ja sotsiaalse kindlustatusega seonduvates praktilistes küsimustes (nt töötus, haigus, ajutise töö iseärasused, taasintegreerimise meetmed, invaliidsuse ja tööõnnetuste vastu kindlustamine ning täiendusõppe võimalused). EURESi piiriüleste partnerluste nõustamistegevusel on just piiriäärsetes piirkondades väga oluline roll ning see annab panuse liikuvusse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et EURESi teenuse (mis luuakse alates 2015. aastast) riiklik kooskõlastamine peab toimuma tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, kellel on võtmeroll töötajate liikuvuse edendamisel. Komitee viitab sellele, et EURESi võrgustiku väljaarendamine üleeuroopaliseks kontaktpunktiks värbamis- ja töövahendusteenuse toetamiseks ei tohi asendada ega piirata nõustamisülesandeid. Üha enam peavad ka tulevikus esiplaanil olema EURESi nõustajate teenused välismaal töötamise ja sotsiaalse kindlustatusega seonduvates praktilistes küsimustes (nt töötus, haigus, ajutise töö iseärasused, taasintegreerimise meetmed, invaliidsuse ja tööõnnetuste vastu kindlustamine ning täiendusõppe võimalused). EURESi piiriüleste partnerluste nõustamistegevusel on just piiriäärsetes piirkondades väga oluline roll ning see annab panuse liikuvusse;

| 38. | tunnistab siiski, et ei ole mõtet luua illusiooni, justkui oleks töötajate liikuvus piisavalt jõuline vahend euroala ebavõrdsuse ja asümmeetriliste šokkide tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

38.

tunnistab siiski, et ei ole mõtet luua illusiooni, justkui oleks töötajate liikuvus piisavalt jõuline vahend euroala ebavõrdsuse ja asümmeetriliste šokkide tasakaalustamiseks;

Rahastamisvahendite tugevdamine solidaarsuse edendamiseks

| 39. | tuletab meelde vajadust olla solidaarne liikmesriikidega, keda praegune kriis kõige rohkem rõhub, kuna liikmesriigid on üksteisest sõltuvad mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses mõttes; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde vajadust olla solidaarne liikmesriikidega, keda praegune kriis kõige rohkem rõhub, kuna liikmesriigid on üksteisest sõltuvad mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses mõttes;

| 40. | toetab komisjoni ettepanekut, millega soovitakse välja töötada toimivamad aktiivse kaasamise strateegiad ning kasutada tõhusamalt sotsiaalvaldkonna eelarveid. Lisaks tuleks eelkõige Euroopa Sotsiaalfondile tuginedes parandada ELi rahastamise sihipärasemat suunamist sotsiaalvaldkonda, tehes seda partnerluslepingute ja 2014–2020. aasta rakenduskavade raames. Komitee tuletab meelde, et on samuti järjepidevalt toetanud uut tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi, Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja noorte tööhõive algatust; |
| --- | --- |

40.

toetab komisjoni ettepanekut, millega soovitakse välja töötada toimivamad aktiivse kaasamise strateegiad ning kasutada tõhusamalt sotsiaalvaldkonna eelarveid. Lisaks tuleks eelkõige Euroopa Sotsiaalfondile tuginedes parandada ELi rahastamise sihipärasemat suunamist sotsiaalvaldkonda, tehes seda partnerluslepingute ja 2014–2020. aasta rakenduskavade raames. Komitee tuletab meelde, et on samuti järjepidevalt toetanud uut tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi, Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja noorte tööhõive algatust;

| 41. | avaldab siiski kahetsust, et selles küsimuses piirduvad komisjoni ettepanekud vaid sellega, et aktiveeritakse juba olemasolevaid vahendeid, mille eesmärgid ja ulatus ei ole tingimata kohandatud majandus- ja rahaliidu konkreetsete probleemidega. Sellest tulenevalt soovitab komitee komisjonil kaaluda stiimulimehhanismide loomise võimalust majandus- ja rahaliidu riikidele, kes viivad läbi reforme strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

41.

avaldab siiski kahetsust, et selles küsimuses piirduvad komisjoni ettepanekud vaid sellega, et aktiveeritakse juba olemasolevaid vahendeid, mille eesmärgid ja ulatus ei ole tingimata kohandatud majandus- ja rahaliidu konkreetsete probleemidega. Sellest tulenevalt soovitab komitee komisjonil kaaluda stiimulimehhanismide loomise võimalust majandus- ja rahaliidu riikidele, kes viivad läbi reforme strateegia „Euroopa 2020” sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks ja sotsiaalse ebavõrdsuse vastu võitlemiseks;

| 42. | täpsustab, et majandus- ja sotsiaalpoliitika juhtimis- ja kooskõlastamismehhanismid ei võimalda kunagi kaotada asümmeetriliste šokkide, mis tuleneb igale liikmesriigile iseloomulikest majanduslikest ja tööstuslikest iseärasustest; |
| --- | --- |

42.

täpsustab, et majandus- ja sotsiaalpoliitika juhtimis- ja kooskõlastamismehhanismid ei võimalda kunagi kaotada asümmeetriliste šokkide, mis tuleneb igale liikmesriigile iseloomulikest majanduslikest ja tööstuslikest iseärasustest;

| 43. | järeldab sellest, et majandus- ja rahaliidul peaksid olema eraldi vahendid ja mehhanismid, mis võimaldaksid tal tänu ennetavale tegevusele ära hoida või leevendada sellistele šokkide mõju liikmesriikide tööhõivele ja sotsiaalsetele poliitikameetmetele; |
| --- | --- |

43.

järeldab sellest, et majandus- ja rahaliidul peaksid olema eraldi vahendid ja mehhanismid, mis võimaldaksid tal tänu ennetavale tegevusele ära hoida või leevendada sellistele šokkide mõju liikmesriikide tööhõivele ja sotsiaalsetele poliitikameetmetele;

| 44. | märgib, et ülikoolides on koostatud mitmeid uuringuid, stsenaariume ja simulatsioone automaatsete stabilisaatorite kohta, ning tuletab meelde, et muud rahaliidud, näiteks Ameerika Ühendriigid, on loonud oma automaatsed stabilisaatorid, mis on osutunud tõhusaks. Komitee täheldab, et komisjon ei läinud sel teemal piisavalt kaugele, isegi kui see oleks nõudnud asutamislepingute muutmist. Sellega seoses palub komitee komisjonil koostada roheline raamat euroala automaatsete stabilisaatorite kohta, et teha olemasolevate uuringute, stsenaariumide ja simulatsioonide hulgast kindlaks need, mis võiksid euroalale kõige paremini sobida; |
| --- | --- |

44.

märgib, et ülikoolides on koostatud mitmeid uuringuid, stsenaariume ja simulatsioone automaatsete stabilisaatorite kohta, ning tuletab meelde, et muud rahaliidud, näiteks Ameerika Ühendriigid, on loonud oma automaatsed stabilisaatorid, mis on osutunud tõhusaks. Komitee täheldab, et komisjon ei läinud sel teemal piisavalt kaugele, isegi kui see oleks nõudnud asutamislepingute muutmist. Sellega seoses palub komitee komisjonil koostada roheline raamat euroala automaatsete stabilisaatorite kohta, et teha olemasolevate uuringute, stsenaariumide ja simulatsioonide hulgast kindlaks need, mis võiksid euroalale kõige paremini sobida;

| 45. | rõhutab sellega seoses, et asümmeetriliste šokkide stabiliseerimiseks mõeldud stabiliseerimisskeem ei kujuta endast tingimata solidaarsuse vahendit ühepoolseteks ülekanneteks keskosast äärealadele, vaid see võiks toimida hoopis kindlustussüsteemina, mille eesmärk on kaitsta kõiki majandus- ja rahaliidu riike, kes on euroalast tulenevalt ühiselt haavatavad; |
| --- | --- |

45.

rõhutab sellega seoses, et asümmeetriliste šokkide stabiliseerimiseks mõeldud stabiliseerimisskeem ei kujuta endast tingimata solidaarsuse vahendit ühepoolseteks ülekanneteks keskosast äärealadele, vaid see võiks toimida hoopis kindlustussüsteemina, mille eesmärk on kaitsta kõiki majandus- ja rahaliidu riike, kes on euroalast tulenevalt ühiselt haavatavad;

| 46. | kordab oma üleskutset komisjonile uurida, kuivõrd teostatav on Euroopa Liidu tööstuskindlustussüsteem, mis võiks majandus- ja rahaliidu tasandil toimida automaatse stabilisaatorina. (3) See süsteem võiks tugineda lühiajalise töötuse määral, mida mõjutavad konjunktuurilised arengud eriti tugevalt ja mis peaks seega võimaldama vältida ühesuunalisi eelarveülekandeid. Samuti peaks selline süsteem põhinema rangel tingimuslikkusel, nagu näiteks aktiivse poliitika elluviimine töötuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

46.

kordab oma üleskutset komisjonile uurida, kuivõrd teostatav on Euroopa Liidu tööstuskindlustussüsteem, mis võiks majandus- ja rahaliidu tasandil toimida automaatse stabilisaatorina. (3) See süsteem võiks tugineda lühiajalise töötuse määral, mida mõjutavad konjunktuurilised arengud eriti tugevalt ja mis peaks seega võimaldama vältida ühesuunalisi eelarveülekandeid. Samuti peaks selline süsteem põhinema rangel tingimuslikkusel, nagu näiteks aktiivse poliitika elluviimine töötuse vastu võitlemiseks;

Sotsiaalse ja territoriaalse dialoogi tugevdamine

| 47. | tervitab komisjoni ettepanekuid, millega soovitakse parandada sotsiaalpartnerite kaasatust majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamisse ja Euroopa poolaastasse; |
| --- | --- |

47.

tervitab komisjoni ettepanekuid, millega soovitakse parandada sotsiaalpartnerite kaasatust majandus- ja tööhõivepoliitika kooskõlastamisse ja Euroopa poolaastasse;

| 48. | ärgitab komisjoni tungivalt tegema sarnaseid jõupingutusi ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on nimelt väga suur roll sotsiaal- ja tööhõivepoliitika elluviimisel. Samuti oleks nende ainulaadseid kogemusi ja eksperditeadmisi võimalik kasutada majandus- ja rahaliidu sotsiaalsete arengute paremini kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

48.

ärgitab komisjoni tungivalt tegema sarnaseid jõupingutusi ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on nimelt väga suur roll sotsiaal- ja tööhõivepoliitika elluviimisel. Samuti oleks nende ainulaadseid kogemusi ja eksperditeadmisi võimalik kasutada majandus- ja rahaliidu sotsiaalsete arengute paremini kindlakstegemiseks.

Brüssel, 31. jaanuar 2014.

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Regioonide Komitee resolutsioon „Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogrammil põhinevad Regioonide Komitee 2013. aasta prioriteedid” (CDR2204-2012_00_00_TRA_RES).

1

(2)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Edu mõõtmine – SKP täiendamine” (CdR 163/2010 fin).

2

(3)  Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi sotsiaalsete investeeringute pakett”, punkt 20 (ECOS-V-042, 9.10.2013).

3

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/35

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta”

2014/C 126/09

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on praeguseks käivitanud konsultatsiooni raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamiseks, mis on suuresti avatud kõigile sidusrühmadele ja milles esitatakse teatud võimalused. Samas avaldab komitee kahetsust selle pärast, et Regioonide Komiteele ei esitatud ametlikku konsulteerimistaotlust ja selle piiratud konsultatsiooni tihe ajakava näeb konsulteerimiseks ette vaid kuus nädalat; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et Euroopa Komisjon on praeguseks käivitanud konsultatsiooni raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste läbivaatamiseks, mis on suuresti avatud kõigile sidusrühmadele ja milles esitatakse teatud võimalused. Samas avaldab komitee kahetsust selle pärast, et Regioonide Komiteele ei esitatud ametlikku konsulteerimistaotlust ja selle piiratud konsultatsiooni tihe ajakava näeb konsulteerimiseks ette vaid kuus nädalat;

| 2. | viitab rahuloluga konkurentsivoliniku 7. novembri 2013. aasta üksikasjalikule kirjalikule vastusele Regioonide Komitee eelmisele arvamusele (1) raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ning tunneb heameelt, et uues suuniste eelnõus võeti mõningaid Regioonide Komitee soovitusi arvesse, sealhulgas järgmiseid ettepanekuid:






  i. | välja on jäetud ettepanek piirata suuniste kohaldamisala äriühingutele, kelle suhtes on algatatud ametlik maksevõimetuse menetlus (eelnõu peatükk 2.2); |
| --- | --- | --- |

2.

viitab rahuloluga konkurentsivoliniku 7. novembri 2013. aasta üksikasjalikule kirjalikule vastusele Regioonide Komitee eelmisele arvamusele (1) raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ning tunneb heameelt, et uues suuniste eelnõus võeti mõningaid Regioonide Komitee soovitusi arvesse, sealhulgas järgmiseid ettepanekuid:

i.

välja on jäetud ettepanek piirata suuniste kohaldamisala äriühingutele, kelle suhtes on algatatud ametlik maksevõimetuse menetlus (eelnõu peatükk 2.2);

| ii. | rohkem on arvesse võetud käitumuslikke meetmeid, nagu näiteks laienemis- ja soetamiskulude tegemise keeld, reklaamikeeld, dividendide maksmise keeld (eelnõu punktid 86–88); |
| --- | --- |

ii.

rohkem on arvesse võetud käitumuslikke meetmeid, nagu näiteks laienemis- ja soetamiskulude tegemise keeld, reklaamikeeld, dividendide maksmise keeld (eelnõu punktid 86–88);

| iii. | karmistatud on läbipaistvuse nõudeid, muutes kohustuslikuks avalikustada internetis kogu asjakohase teabe antud abi kohta (eelnõu punkt 101); |
| --- | --- |

iii.

karmistatud on läbipaistvuse nõudeid, muutes kohustuslikuks avalikustada internetis kogu asjakohase teabe antud abi kohta (eelnõu punkt 101);

| iv. | selgitatud on raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteemi suhet üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele (SGEI) antava riigiabiga, täpsustades eriti, et „[...] kulude jagamise kindlaksmääramisel ei võta komisjon seetõttu arvesse avalike teenuste hüvitisi, mis vastavad SGEI raamistikus [...] sätestatud nõuetele” (punkt 106); |
| --- | --- |

iv.

selgitatud on raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteemi suhet üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele (SGEI) antava riigiabiga, täpsustades eriti, et „[...] kulude jagamise kindlaksmääramisel ei võta komisjon seetõttu arvesse avalike teenuste hüvitisi, mis vastavad SGEI raamistikus [...] sätestatud nõuetele” (punkt 106);

| 3. | kordab oma veendumust, et riigiabi süsteemi ajakohastamise protsess peab olema suunatud sellise abi keelustamisele, mis võib avaldada tegelikku ja märkimisväärset mõju siseturule, ning vähendama asjaomaste sidusrühmade halduskoormust; |
| --- | --- |

3.

kordab oma veendumust, et riigiabi süsteemi ajakohastamise protsess peab olema suunatud sellise abi keelustamisele, mis võib avaldada tegelikku ja märkimisväärset mõju siseturule, ning vähendama asjaomaste sidusrühmade halduskoormust;

| 4. | tervitab kinnitust, et komisjon on kõrvale jätnud riigiabi kvantitatiivse ja eranditeta vähendamise eesmärgi, ent leiab, et eelnõus toetatakse seda kinnitust vaid ebapiisava märkusega, et „läbivaatamisel võetakse arvesse ka [...] strateegiat „Euroopa 2020”” (eelnõu punkt 5); |
| --- | --- |

4.

tervitab kinnitust, et komisjon on kõrvale jätnud riigiabi kvantitatiivse ja eranditeta vähendamise eesmärgi, ent leiab, et eelnõus toetatakse seda kinnitust vaid ebapiisava märkusega, et „läbivaatamisel võetakse arvesse ka [...] strateegiat „Euroopa 2020”” (eelnõu punkt 5);

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et kavas on lisada ajutise ümberkorraldusabi kontseptsioon. Komitee taotleb selle maksimaalse kestvuse pikendamist 18 kuuni, et vältida olukorda, et selline abi ei kata kogu eelarveaastat; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt selle üle, et kavas on lisada ajutise ümberkorraldusabi kontseptsioon. Komitee taotleb selle maksimaalse kestvuse pikendamist 18 kuuni, et vältida olukorda, et selline abi ei kata kogu eelarveaastat;

| 6. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku koostada mittetäielik nimekiri sotsiaalprobleemidest või turutõrgetest, mis põhjendavad abi andmist üldsuse huvides, näiteks kui asjaomase piirkonna töötuse määr on ELi või riigi keskmisest kõrgem või kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise järjepidevus on katkemise ohus (eelnõu punkt 45). Komitee palub komisjonil täpsustada, milline on selliste tõrgete statistika eesmärkidel mõõtmise asjakohane territoriaalne tasand; |
| --- | --- |

6.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku koostada mittetäielik nimekiri sotsiaalprobleemidest või turutõrgetest, mis põhjendavad abi andmist üldsuse huvides, näiteks kui asjaomase piirkonna töötuse määr on ELi või riigi keskmisest kõrgem või kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise järjepidevus on katkemise ohus (eelnõu punkt 45). Komitee palub komisjonil täpsustada, milline on selliste tõrgete statistika eesmärkidel mõõtmise asjakohane territoriaalne tasand;

| 7. | avaldab kahetsust kategoorilise kinnituse pärast, mille kohaselt „praeguses märkimisväärse liigse tootmisvõimsuse olukorras Euroopas ja ülemaailmselt ei ole raskustes olevate teraseettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks riigiabi andmine õigustatud” (eelnõu punkt 15). Selline analüüs näib puhtalt kvantitatiivne ja lühiajaline, samas kui Euroopa terasetööstuse eelised seisnevad tegevuse ümbersuunamises kvaliteetsema ja rohkem spetsialiseerunud tootmise suunas. Samuti tuleks võtta arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringus esitatud hinnanguid, mille järgi peaks terasenõudlus suurenema 1,4 miljardilt tonnilt 2013. aastal 2,3 miljardi tonnini 2025. aastal. Samuti tundub komisjoni analüüs olevat vastuolus Euroopa terasetööstuse tegevuskavaga (2), milles väidetakse, et terasesektori ettevõtted võivad saada avaliku sektori toetust riigiabi eeskirjade alusel. Sellest tulenevalt teeb komitee ettepaneku koostada terasesektori jaoks eraldi suunised; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust kategoorilise kinnituse pärast, mille kohaselt „praeguses märkimisväärse liigse tootmisvõimsuse olukorras Euroopas ja ülemaailmselt ei ole raskustes olevate teraseettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks riigiabi andmine õigustatud” (eelnõu punkt 15). Selline analüüs näib puhtalt kvantitatiivne ja lühiajaline, samas kui Euroopa terasetööstuse eelised seisnevad tegevuse ümbersuunamises kvaliteetsema ja rohkem spetsialiseerunud tootmise suunas. Samuti tuleks võtta arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringus esitatud hinnanguid, mille järgi peaks terasenõudlus suurenema 1,4 miljardilt tonnilt 2013. aastal 2,3 miljardi tonnini 2025. aastal. Samuti tundub komisjoni analüüs olevat vastuolus Euroopa terasetööstuse tegevuskavaga (2), milles väidetakse, et terasesektori ettevõtted võivad saada avaliku sektori toetust riigiabi eeskirjade alusel. Sellest tulenevalt teeb komitee ettepaneku koostada terasesektori jaoks eraldi suunised;

| 8. | toetab kulude jagamise puhul esimest võimalust, milles pakutakse välja paindlikum lähenemisviis, sätestades, et suurosanike ja kreeditoride panus määratakse kindlaks vastavalt maksejõuetusega tõenäoliselt kaasnevale kahjumile (peatükk 3.5.2). Komitee kordab siiski oma taotlust seada ettevõtte omapanuse ülempiiriks 50 %, nagu see kehtib praeguses süsteemis keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

8.

toetab kulude jagamise puhul esimest võimalust, milles pakutakse välja paindlikum lähenemisviis, sätestades, et suurosanike ja kreeditoride panus määratakse kindlaks vastavalt maksejõuetusega tõenäoliselt kaasnevale kahjumile (peatükk 3.5.2). Komitee kordab siiski oma taotlust seada ettevõtte omapanuse ülempiiriks 50 %, nagu see kehtib praeguses süsteemis keskmise suurusega ettevõtetele;

| 9. | kordab ettepanekut hõlmata ettevõtte alltöövõtjate või töötajate panused ettevõtte omapanuse arvutamisse tingimusel, et need on igasugusest abist selgelt eristatud ja näitavad ettevõttes toimijate usaldust oma ettevõtmise vastu; |
| --- | --- |

9.

kordab ettepanekut hõlmata ettevõtte alltöövõtjate või töötajate panused ettevõtte omapanuse arvutamisse tingimusel, et need on igasugusest abist selgelt eristatud ja näitavad ettevõttes toimijate usaldust oma ettevõtmise vastu;

| 10. | taotleb ühekordse abi põhimõtte ajavahemiku lühendamist kümnelt aastalt viiele, nagu see kehtib juba põllumajandussaaduste esmatootjatele kohaldatavas süsteemis. Ajavahemiku lühendamine viiele aastale võimaldaks ka tagada sidususe kehtiva struktuurifondide üldmääruse artiklis 57 määratletud toimingute kestvuse klausliga, mis võimaldab toetuste sissenõudmist juhul, kui investeeringut ei säilitata viie aasta või VKEde puhul kolme aasta jooksul. Komitee kordab oma taotlust, et struktuurifondide puhul sätestatud majandustegevuse üleviimise vastast klauslit kohaldataks ka raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteemi puhul; |
| --- | --- |

10.

taotleb ühekordse abi põhimõtte ajavahemiku lühendamist kümnelt aastalt viiele, nagu see kehtib juba põllumajandussaaduste esmatootjatele kohaldatavas süsteemis. Ajavahemiku lühendamine viiele aastale võimaldaks ka tagada sidususe kehtiva struktuurifondide üldmääruse artiklis 57 määratletud toimingute kestvuse klausliga, mis võimaldab toetuste sissenõudmist juhul, kui investeeringut ei säilitata viie aasta või VKEde puhul kolme aasta jooksul. Komitee kordab oma taotlust, et struktuurifondide puhul sätestatud majandustegevuse üleviimise vastast klauslit kohaldataks ka raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi süsteemi puhul;

| 11. | ei mõista, miks komisjon ei esita raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antavat abi käsitlevas osas võimalust valida kulude jagamisel 2. võimalus (eelnõu punkt 106); |
| --- | --- |

11.

ei mõista, miks komisjon ei esita raskustes olevatele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatele antavat abi käsitlevas osas võimalust valida kulude jagamisel 2. võimalus (eelnõu punkt 106);

| 12. | peab eriti kahetsusväärseks komisjoni ettepanekut langetada ilma mõjuva põhjenduseta ühele ja samale ettevõttele suunatud päästmis- ja ümberkorraldusabi kavale eraldatavat maksimaalset summat 5 miljonile eurole, ehkki 2007. aastal kinnitati selleks summaks 10 miljoni eurot ning Regioonide Komitee taotles selle tõstmist 15 miljoni euroni, et võtta arvesse inflatsiooni ja muid asjakohaseid tegureid (eriti mõju SKPle ja töötusele); |
| --- | --- |

12.

peab eriti kahetsusväärseks komisjoni ettepanekut langetada ilma mõjuva põhjenduseta ühele ja samale ettevõttele suunatud päästmis- ja ümberkorraldusabi kavale eraldatavat maksimaalset summat 5 miljonile eurole, ehkki 2007. aastal kinnitati selleks summaks 10 miljoni eurot ning Regioonide Komitee taotles selle tõstmist 15 miljoni euroni, et võtta arvesse inflatsiooni ja muid asjakohaseid tegureid (eriti mõju SKPle ja töötusele);

| 13. | palub komisjonil koostada muude OECD riikide raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kehtivate raamistike analüüs. |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil koostada muude OECD riikide raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kehtivate raamistike analüüs.

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Regioonide Komitee 11. aprilli 2013. aasta arvamus teemal „ELi suuniseid raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta” (CDR240-2013_AC).

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku terasetööstuse tegevuskava”, COM(2013) 407.

2

---

III Ettevalmistavad aktid

REGIOONIDE KOMITEE

Täiskogu 105. istungjärk 30.–31. jaanuaril 2014

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/37

---

Regioonide Komitee arvamus „Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa Prokuratuuri asutamise kohta”

2014/C 126/10

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab asjaolu, et ettepanekuga asutada Euroopa Prokuratuur esitas komisjon ulatusliku reeglistiku Lissaboni lepingu rakendamiseks süüdistuse esitamisel ELi finantshuvide vastaste kuritegude eest. Ettepanek võimaldab sihipärast arutelu; |
| --- | --- |

1.

tervitab asjaolu, et ettepanekuga asutada Euroopa Prokuratuur esitas komisjon ulatusliku reeglistiku Lissaboni lepingu rakendamiseks süüdistuse esitamisel ELi finantshuvide vastaste kuritegude eest. Ettepanek võimaldab sihipärast arutelu;

| 2. | tervitab ettepaneku eesmärki uurida ELile kahju tekitavaid kuritegusid, mis hõlmavad mitut liikmesriiki ja kahjustavad ELi finantshuve, oma institutsiooni abil, sest Euroopa Liit oma iseseisva õigusvõime ja finantsressurssidega ei sõltuks siis enam ainuüksi riigi tasandi õiguskaitseasutustest. Praeguseni ei ole liidul oma huvide kaitseks mingit võrreldavat mehhanismi; |
| --- | --- |

2.

tervitab ettepaneku eesmärki uurida ELile kahju tekitavaid kuritegusid, mis hõlmavad mitut liikmesriiki ja kahjustavad ELi finantshuve, oma institutsiooni abil, sest Euroopa Liit oma iseseisva õigusvõime ja finantsressurssidega ei sõltuks siis enam ainuüksi riigi tasandi õiguskaitseasutustest. Praeguseni ei ole liidul oma huvide kaitseks mingit võrreldavat mehhanismi;

| 3. | tervitab seda eesmärki ka seepärast, et järjekindel süüdistuse esitamine pettuste ja kuritarvituste eest parandab maksukuulekust ning tugevdab seega Euroopa Liidu ja liikmesriikide finantssuutlikkust; |
| --- | --- |

3.

tervitab seda eesmärki ka seepärast, et järjekindel süüdistuse esitamine pettuste ja kuritarvituste eest parandab maksukuulekust ning tugevdab seega Euroopa Liidu ja liikmesriikide finantssuutlikkust;

| 4. | rõhutab, et iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaatenurgast on Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmine vajalik, sest suur osa uuritavatest kuritegudest on seotud struktuurifondide kasutamisega ning Euroopa toetusvahendite tõhusal ja sihipärasel kasutamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetusmeetmete kaudu on määrav tähtsus; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaatenurgast on Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmine vajalik, sest suur osa uuritavatest kuritegudest on seotud struktuurifondide kasutamisega ning Euroopa toetusvahendite tõhusal ja sihipärasel kasutamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetusmeetmete kaudu on määrav tähtsus;

| 5. | toonitab, et väga oluline on kaitsta piirkondi (majandusliku) kahju eest ja võidelda otsustavalt Euroopa toetusvahendite väära kasutamise vastu; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et väga oluline on kaitsta piirkondi (majandusliku) kahju eest ja võidelda otsustavalt Euroopa toetusvahendite väära kasutamise vastu;

| 6. | tervitab selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni avaldust, et asjaomaste kuritegude eest tõhusalt süüdistuse esitamise eesmärgil intensiivistatakse õigusala töötajate välja- ja täiendusõpet; |
| --- | --- |

6.

tervitab selgesõnaliselt Euroopa Komisjoni avaldust, et asjaomaste kuritegude eest tõhusalt süüdistuse esitamise eesmärgil intensiivistatakse õigusala töötajate välja- ja täiendusõpet;

| 7. | hoolimata mõjust riikide suveräänsusele ühes kõige tundlikumas valdkonnas ei ole komiteel subsidiaarsuse põhimõtte aspektist põhimõttelisi kahtlusi selle suhtes, kui ELi toimimise lepingu artikli 86 kohaselt antakse ELi kahjustavate kuritegude puhul süüdistuse esitamise pädevus Euroopa Prokuratuurile; |
| --- | --- |

7.

hoolimata mõjust riikide suveräänsusele ühes kõige tundlikumas valdkonnas ei ole komiteel subsidiaarsuse põhimõtte aspektist põhimõttelisi kahtlusi selle suhtes, kui ELi toimimise lepingu artikli 86 kohaselt antakse ELi kahjustavate kuritegude puhul süüdistuse esitamise pädevus Euroopa Prokuratuurile;

| 8. | seoses sellega võtab teadmiseks kahtlused, mille sõnastasid riiklikud parlamendid subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli raames, ning nende näidatud nn kollase kaardi, mis kohustab komisjoni oma ettepanekut uuesti käsitlema ja vajaduse korral ümber töötama; rõhutab, et üks osa väljendatud kahtlustest on seotud subsidiaarsuse küsimustega ja teise osa puhul kritiseeritakse kavandatud meetmete proportsionaalsust või menetlust; |
| --- | --- |

8.

seoses sellega võtab teadmiseks kahtlused, mille sõnastasid riiklikud parlamendid subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli raames, ning nende näidatud nn kollase kaardi, mis kohustab komisjoni oma ettepanekut uuesti käsitlema ja vajaduse korral ümber töötama; rõhutab, et üks osa väljendatud kahtlustest on seotud subsidiaarsuse küsimustega ja teise osa puhul kritiseeritakse kavandatud meetmete proportsionaalsust või menetlust;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et juba praegu kuulub Euroopa Liidu huve kahjustavate kuritegude eest süüdistuse esitamine riiklike ja/või piirkondlike õiguskaitseasutuste vastutusalasse, ning toonitab seoses sellega oma huvi ja valmisolekut edasises menetluses aktiivselt osaleda; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et juba praegu kuulub Euroopa Liidu huve kahjustavate kuritegude eest süüdistuse esitamine riiklike ja/või piirkondlike õiguskaitseasutuste vastutusalasse, ning toonitab seoses sellega oma huvi ja valmisolekut edasises menetluses aktiivselt osaleda;

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni teatise, milles käsitletakse riikide parlamentide ja parlamendi kodade põhjendatud arvamusi (1); tuletab komisjonile meelde tema põhimõttelist kohustust esitada seadusandlike aktide eelnõudes põhjendused subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast ning kutsub komisjoni üles tegema asjaomased üksikasjalikud põhjendused kõigile menetluses osalejatele õigeaegselt kättesaadavaks. Komitee täheldab, et kõnealuses teatises ei käsitle komisjon liikmesriikide meetmete piisavuse kontrollimisel asjakohaselt kohalikku ja piirkondlikku mõõdet. Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte puhul eristatakse selgelt riigi, piirkonna ja kohalikku tasandit. Komitee kutsub komisjoni üles subsidiaarsuse kohalikku ja piirkondlikku mõõdet edaspidi asjakohaselt arvesse võtma; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni teatise, milles käsitletakse riikide parlamentide ja parlamendi kodade põhjendatud arvamusi (1); tuletab komisjonile meelde tema põhimõttelist kohustust esitada seadusandlike aktide eelnõudes põhjendused subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte seisukohast ning kutsub komisjoni üles tegema asjaomased üksikasjalikud põhjendused kõigile menetluses osalejatele õigeaegselt kättesaadavaks. Komitee täheldab, et kõnealuses teatises ei käsitle komisjon liikmesriikide meetmete piisavuse kontrollimisel asjakohaselt kohalikku ja piirkondlikku mõõdet. Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte puhul eristatakse selgelt riigi, piirkonna ja kohalikku tasandit. Komitee kutsub komisjoni üles subsidiaarsuse kohalikku ja piirkondlikku mõõdet edaspidi asjakohaselt arvesse võtma;

Seadusandlik menetlus

| 11. | toonitab, et Euroopa Liidu finantshuvide kaitse peab olema tagatud eranditeta kõigis liikmesriikides ning seepärast võivad riigiülene korraldus ja institutsioon anda riikide õiguskaitsealaste jõupingutustega võrreldes lisaväärtust; |
| --- | --- |

11.

toonitab, et Euroopa Liidu finantshuvide kaitse peab olema tagatud eranditeta kõigis liikmesriikides ning seepärast võivad riigiülene korraldus ja institutsioon anda riikide õiguskaitsealaste jõupingutustega võrreldes lisaväärtust;

| 12. | juhib lisaks sellele tähelepanu asjaolule, et Euroopa Prokuratuuri asutamise lisaväärtus oleks suurim juhul, kui selles osalevad võimalikult kõik liikmesriigid ja mitte mõned üksikud, sest Euroopa Liidu finantshuvide kaitse peab olema tagatud eranditeta kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

juhib lisaks sellele tähelepanu asjaolule, et Euroopa Prokuratuuri asutamise lisaväärtus oleks suurim juhul, kui selles osalevad võimalikult kõik liikmesriigid ja mitte mõned üksikud, sest Euroopa Liidu finantshuvide kaitse peab olema tagatud eranditeta kõigis liikmesriikides;

| 13. | kahetseb seepärast, et Euroopa Prokuratuuri asutamine tugevdatud koostöö kaudu võib liikmesriikide jaoks tähendada märksa suuremaid kulusid, sest senised struktuurid (Euroopa Pettustevastane Amet – OLAF, Eurojust) tuleb säilitada laiendatud kujul; |
| --- | --- |

13.

kahetseb seepärast, et Euroopa Prokuratuuri asutamine tugevdatud koostöö kaudu võib liikmesriikide jaoks tähendada märksa suuremaid kulusid, sest senised struktuurid (Euroopa Pettustevastane Amet – OLAF, Eurojust) tuleb säilitada laiendatud kujul;

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõne riigi parlamendis on väljendatud kahtlusi seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega, ja eeldab, et ettepaneku edasise menetlemise käigus on võimalik need kahtlused ümber lükata; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et mõne riigi parlamendis on väljendatud kahtlusi seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega, ja eeldab, et ettepaneku edasise menetlemise käigus on võimalik need kahtlused ümber lükata;

Asutamine ja ülesehitus

| 15. | tervitab põhimõtteliselt komisjoni ettepaneku kontseptsiooni asutada Euroopa Prokuratuuri põhistruktuur, volitades liikmesriikides prokuröre, kes Euroopa delegaatprokuröridena asuksid tegutsema nii Euroopa Liidu kui ka oma riigi kriminaalõiguslikus topeltpädevuses; |
| --- | --- |

15.

tervitab põhimõtteliselt komisjoni ettepaneku kontseptsiooni asutada Euroopa Prokuratuuri põhistruktuur, volitades liikmesriikides prokuröre, kes Euroopa delegaatprokuröridena asuksid tegutsema nii Euroopa Liidu kui ka oma riigi kriminaalõiguslikus topeltpädevuses;

| 16. | soovitab siiski ettepanekut selliselt täiendada, et igal liikmesriigil oleks ka Euroopa Prokuratuuri asukohas vähemalt üks riigi ja/või piirkondlikku tasandit esindav liige, et uurimistegevuse ja uurimismeetmete käigus oleks võimalik kasutada riigi ja/või piirkonna keelte ja õigusalaseid eriteadmisi; |
| --- | --- |

16.

soovitab siiski ettepanekut selliselt täiendada, et igal liikmesriigil oleks ka Euroopa Prokuratuuri asukohas vähemalt üks riigi ja/või piirkondlikku tasandit esindav liige, et uurimistegevuse ja uurimismeetmete käigus oleks võimalik kasutada riigi ja/või piirkonna keelte ja õigusalaseid eriteadmisi;

| 17. | tervitab asjaolu, et süüdistuse esitamine keeruliste juhtumite puhul tehakse ülesandeks riigi ja/või piirkondliku tasandit esindavatele kogenud Euroopa delegaatprokuröridele, kes tunnevad kohapealseid tingimusi ja olusid, et menetlus kiirelt ja edukalt lõpule viia; |
| --- | --- |

17.

tervitab asjaolu, et süüdistuse esitamine keeruliste juhtumite puhul tehakse ülesandeks riigi ja/või piirkondliku tasandit esindavatele kogenud Euroopa delegaatprokuröridele, kes tunnevad kohapealseid tingimusi ja olusid, et menetlus kiirelt ja edukalt lõpule viia;

| 18. | tunneb heameelt selle üle, et ettepanekus võetakse Euroopa prokuröri juhiste puhul Euroopa delegaatprokuröridele arvesse asjaolu, et Euroopa delegaatprokurörid on ka riigiprokurörid, ning eeldab, et Euroopa prokurör peab juhiste andmisel silmas ka riikide ja/või piirkondade õiguskaitseasutuste huve; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt selle üle, et ettepanekus võetakse Euroopa prokuröri juhiste puhul Euroopa delegaatprokuröridele arvesse asjaolu, et Euroopa delegaatprokurörid on ka riigiprokurörid, ning eeldab, et Euroopa prokurör peab juhiste andmisel silmas ka riikide ja/või piirkondade õiguskaitseasutuste huve;

Euroopa Prokuratuuri koostöö liikmesriikide õigusasutustega

| 19. | toonitab vajadust tiheda ja usaldusliku koostöö järele riiklike ja/või piirkondlike õiguskaitseasutuste ja Euroopa Prokuratuuri vahel, et teostada uurimist edukalt ning piirkondlikke protsesse ja olusid tundes; |
| --- | --- |

19.

toonitab vajadust tiheda ja usaldusliku koostöö järele riiklike ja/või piirkondlike õiguskaitseasutuste ja Euroopa Prokuratuuri vahel, et teostada uurimist edukalt ning piirkondlikke protsesse ja olusid tundes;

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Prokuratuuri pädevus tuleb piirata teatud rikkumistele, mis kahjustavad Euroopa Liidu huve või on nendega lahutamatult seotud, et võtta arvesse subsidiaarsuse osas väljendatud kahtlusi; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Prokuratuuri pädevus tuleb piirata teatud rikkumistele, mis kahjustavad Euroopa Liidu huve või on nendega lahutamatult seotud, et võtta arvesse subsidiaarsuse osas väljendatud kahtlusi;

| 21. | pooldab õigusnormide ja menetluste selguse huvides Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvate süütegude täpset ja ühemõttelist määratlemist kavandatud määruse lisas; |
| --- | --- |

21.

pooldab õigusnormide ja menetluste selguse huvides Euroopa Prokuratuuri pädevusse kuuluvate süütegude täpset ja ühemõttelist määratlemist kavandatud määruse lisas;

| 22. | leiab, et kiire ja mõjus uurimistegevus on oluline ning et oleks asjakohane käsitleda praegusi täideviimise puudujääke, kutsudes liikmesriike üles suurendama oma jõupingutusi, et võidelda kriminaalõiguse abil pettuste ja kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

22.

leiab, et kiire ja mõjus uurimistegevus on oluline ning et oleks asjakohane käsitleda praegusi täideviimise puudujääke, kutsudes liikmesriike üles suurendama oma jõupingutusi, et võidelda kriminaalõiguse abil pettuste ja kuritarvitamise vastu;

| 23. | leiab, et Euroopa Prokuratuuri kavandatud ainupädevus esitada süüdistus Euroopa Liidu huve kahjustavate õigusrikkumiste korral läheb liiga kaugele, ning pooldab liikmesriikide ja Euroopa Prokuratuuri konkureerivat pädevust, andes samas Euroopa Prokuratuurile võimaluse menetlus üle võtta (süüdistatava väljakutsumine), kui riigiprokurörid juba asja uurivad ja kaalul on Euroopa Liidu finantshuvid; |
| --- | --- |

23.

leiab, et Euroopa Prokuratuuri kavandatud ainupädevus esitada süüdistus Euroopa Liidu huve kahjustavate õigusrikkumiste korral läheb liiga kaugele, ning pooldab liikmesriikide ja Euroopa Prokuratuuri konkureerivat pädevust, andes samas Euroopa Prokuratuurile võimaluse menetlus üle võtta (süüdistatava väljakutsumine), kui riigiprokurörid juba asja uurivad ja kaalul on Euroopa Liidu finantshuvid;

Euroopa kriminaalmenetlus – õigusriigile omaste normide järgimine ja põhiõiguste kaitse

| 24. | toonitab vajadust järgida seadusandlikus protsessis õigusriigile omaseid norme ning tagada menetlussätete puhul põhiõigused ja menetluspoolte kehtivad riiklikud õigused; |
| --- | --- |

24.

toonitab vajadust järgida seadusandlikus protsessis õigusriigile omaseid norme ning tagada menetlussätete puhul põhiõigused ja menetluspoolte kehtivad riiklikud õigused;

| 25. | rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri pädevustes ja tegevuses tuleb kinni pidada Euroopa põhiõigustest, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja liikmesriikide põhiseaduslikes traditsioonides; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri pädevustes ja tegevuses tuleb kinni pidada Euroopa põhiõigustest, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja liikmesriikide põhiseaduslikes traditsioonides;

| 26. | tõstab esile, et määruse kohaldamisel on liikmesriigid – niivõrd kui seejuures kohaldatakse nende endi siseriiklikku õigust – seotud ka asjaomases liikmesriigis tagatud põhiõiguste ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

26.

tõstab esile, et määruse kohaldamisel on liikmesriigid – niivõrd kui seejuures kohaldatakse nende endi siseriiklikku õigust – seotud ka asjaomases liikmesriigis tagatud põhiõiguste ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| 27. | näeb seoses sellega iseäranis vajadust reguleerida asjakohaselt isikuandmete ja isikustatud teabe edastamine Euroopa Prokuratuuri poolt liikmesriikide pädevatele asutustele eesmärgiga kuritegude eest süüdistus esitada ja neid ennetada või siis vältida vahetut tõsist ohtu avalikule korrale. Seejuures tuleb arvesse võtta andmekaitse nõudeid vastavalt ettepanekule võtta vastu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012) 10 final); |
| --- | --- |

27.

näeb seoses sellega iseäranis vajadust reguleerida asjakohaselt isikuandmete ja isikustatud teabe edastamine Euroopa Prokuratuuri poolt liikmesriikide pädevatele asutustele eesmärgiga kuritegude eest süüdistus esitada ja neid ennetada või siis vältida vahetut tõsist ohtu avalikule korrale. Seejuures tuleb arvesse võtta andmekaitse nõudeid vastavalt ettepanekule võtta vastu direktiiv üksikisikute kaitse kohta seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumise kohta (COM(2012) 10 final);

| 28. | leiab, et selleks sobib Euroopa Prokuratuuri ja liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete edastamise ja täiendava töötlemise standard, mis esitati nõukogu raamotsuses 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, ent sellele vaatamata ei tohi välistada muid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

28.

leiab, et selleks sobib Euroopa Prokuratuuri ja liikmesriikide vahel vahetatavate isikuandmete edastamise ja täiendava töötlemise standard, mis esitati nõukogu raamotsuses 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, ent sellele vaatamata ei tohi välistada muid kaitsemeetmeid;

| 29. | peab lisaks sellele vajalikuks tagada vastavate eeskirjade abil, et liikmesriikide kriminaalmenetluste käigus saadud teavet ja isikuandmeid ei saaks edastava asutuse selge loata kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ega muudele kolmandatele osapooltele edastada; |
| --- | --- |

29.

peab lisaks sellele vajalikuks tagada vastavate eeskirjade abil, et liikmesriikide kriminaalmenetluste käigus saadud teavet ja isikuandmeid ei saaks edastava asutuse selge loata kolmandatele riikidele, rahvusvahelistele organisatsioonidele ega muudele kolmandatele osapooltele edastada;

| 30. | peab vajalikuks kiiresti reguleerida määruses ühelt poolt Euroopa Prokuratuuri konkreetsed suuremat sekkumist nõudvad uurimispädevused ja teiselt poolt kaitstavad menetlusõiguslikud miinimumstandardid; |
| --- | --- |

30.

peab vajalikuks kiiresti reguleerida määruses ühelt poolt Euroopa Prokuratuuri konkreetsed suuremat sekkumist nõudvad uurimispädevused ja teiselt poolt kaitstavad menetlusõiguslikud miinimumstandardid;

| 31. | peab seoses sellega õigeks, et kõigi suuremat sekkumist nõudvate uurimismeetmete puhul seatakse tingimuseks kohtu loa olemasolu ja et tõendite vastuvõetavus piiratakse Euroopa Prokuratuuri teostatavatele menetlustele; |
| --- | --- |

31.

peab seoses sellega õigeks, et kõigi suuremat sekkumist nõudvate uurimismeetmete puhul seatakse tingimuseks kohtu loa olemasolu ja et tõendite vastuvõetavus piiratakse Euroopa Prokuratuuri teostatavatele menetlustele;

| 32. | juhib tähelepanu asjaolule, et määruse ettepaneku järgi lõpeb Euroopa Prokuratuuri pädevus otsuse jõustumisega, ent praegu ei sisalda see ettepanek mingeid sätteid karistuse täideviimise kohta ja seega tuleb asjaomased sätted kehtestada; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu asjaolule, et määruse ettepaneku järgi lõpeb Euroopa Prokuratuuri pädevus otsuse jõustumisega, ent praegu ei sisalda see ettepanek mingeid sätteid karistuse täideviimise kohta ja seega tuleb asjaomased sätted kehtestada;

| 33. | pooldab menetlus- ja täideviimiskulude kohta eeskirja kehtestamist; |
| --- | --- |

33.

pooldab menetlus- ja täideviimiskulude kohta eeskirja kehtestamist;

| 34. | on seisukohal, et kui mitut kuritegu hõlmavatel juhtumitel, mille puhul kahjustati ka mõne liikmesriigi või liikmesriigis asuva muu riigisisese õigusorgani finantshuve, lõpetatakse uurimismenetlus otstarbekuse kaalutlusel kokkuleppega, siis on selleks lisaks kahtlusaluse nõusolekule nõutav ka asjaomase liikmesriigi nõusolek; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et kui mitut kuritegu hõlmavatel juhtumitel, mille puhul kahjustati ka mõne liikmesriigi või liikmesriigis asuva muu riigisisese õigusorgani finantshuve, lõpetatakse uurimismenetlus otstarbekuse kaalutlusel kokkuleppega, siis on selleks lisaks kahtlusaluse nõusolekule nõutav ka asjaomase liikmesriigi nõusolek;

| 35. | on seisukohal, et juhul kui menetlus lõpetatakse rahatrahvi määramise teel, peaks see rahatrahv minema riigile, kes menetluses osaleb; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et juhul kui menetlus lõpetatakse rahatrahvi määramise teel, peaks see rahatrahv minema riigile, kes menetluses osaleb;

| 36. | peab oluliseks, et süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanud saaksid esitada oma nõuded oma liikmesriigi materiaal- ja menetlusõiguse kohaselt ning oma liikmesriigis. |
| --- | --- |

36.

peab oluliseks, et süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanud saaksid esitada oma nõuded oma liikmesriigi materiaal- ja menetlusõiguse kohaselt ning oma liikmesriigis.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikli 6 lõike 2 teine (ja uus kolmas) lause

Motivatsioon

Igal liikmesriigil peaks Euroopa Prokuratuuri koosseisus selle asukohas olema vähemalt üks riigi ja/või piirkondlikku tasandit esindav liige, et uurimistegevuse ja uurimismeetmete käigus oleks võimalik kasutada riigi ja/või piirkonna keelelisi ja õigustehnilisi eriteadmisi.

Muudatusettepanek 2

Artikli 9 lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Valiku tegemiseks korraldatakse avalik kandideerimismenetlus, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille järel Euroopa Komisjon koostab ja esitab Euroopa prokuröri heakskiidul Euroopa Parlamendile ja nõukogule kandidaatide lõpliku nimekirja, mis kajastab liikmesriikide demograafilist ja geograafilist spektrit. | Valiku tegemiseks korraldatakse avalik kandideerimismenetlus, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille järel Euroopa Komisjon koostab ja esitab Euroopa prokuröri heakskiidul Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga liikmesriigi kandidaatide lõpliku nimekirja, mis kajastab liikmesriikide demograafilist ja geograafilist spektrit. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Valiku tegemiseks korraldatakse avalik kandideerimismenetlus, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille järel Euroopa Komisjon koostab ja esitab Euroopa prokuröri heakskiidul Euroopa Parlamendile ja nõukogule kandidaatide lõpliku nimekirja, mis kajastab liikmesriikide demograafilist ja geograafilist spektrit.

Valiku tegemiseks korraldatakse avalik kandideerimismenetlus, millest teatatakse Euroopa Liidu Teatajas ning mille järel Euroopa Komisjon koostab ja esitab Euroopa prokuröri heakskiidul Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga liikmesriigi kandidaatide lõpliku nimekirja, mis kajastab liikmesriikide demograafilist ja geograafilist spektrit.

Motivatsioon

Euroopa aseprokuröride valikumenetlust tuleb kohandada vastavalt ettepanekule nimetada igast liikmesriigist vähemalt üks Euroopa aseprokurör (vt muudatusettepanek 1).

Muudatusettepanek 3

Artikli 29 lõike 1 teine (ja uus kolmas) lause

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui kahtlustatav ettepanekuga nõustub, maksab ta liidule ühekordse trahvi. | Kui kahtlustatav ettepanekuga nõustub, maksab ta liidule ühekordse trahvi. Kui uurimisaluste kuritegudega kahjustati ka mõne liikmesriigi või liikmesriigis asuva muu riigisisese õigusorgani finantshuve, on lisaks kahtlusaluse nõusolekule nõutav ka asjaomase liikmesriigi nõusolek. Liit kannab selle summa üle liikmesriigile või liikmesriikidele proportsionaalselt sellega, mil määral riigi või riikide õiguskaitse- ja õigusasutused menetluses osalesid või osalevad. Kui liikmesriike oli mitu, lähtutakse summa nende vahel jaotamisel õiguskaitse- ja õigusasutuste osaluse määrast. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kui kahtlustatav ettepanekuga nõustub, maksab ta liidule ühekordse trahvi.

Kui kahtlustatav ettepanekuga nõustub, maksab ta liidule ühekordse trahvi. Kui uurimisaluste kuritegudega kahjustati ka mõne liikmesriigi või liikmesriigis asuva muu riigisisese õigusorgani finantshuve, on lisaks kahtlusaluse nõusolekule nõutav ka asjaomase liikmesriigi nõusolek. Liit kannab selle summa üle liikmesriigile või liikmesriikidele proportsionaalselt sellega, mil määral riigi või riikide õiguskaitse- ja õigusasutused menetluses osalesid või osalevad. Kui liikmesriike oli mitu, lähtutakse summa nende vahel jaotamisel õiguskaitse- ja õigusasutuste osaluse määrast.

Motivatsioon

Uurimismenetluse otstarbekuse kaalutlusel kokkuleppega lõpetamisel on mitut kuritegu hõlmavatel juhtumitel võimalik, et kahjustati ka mõne liikmesriigi või liikmesriigis asuva muu riigisisese õigusorgani finantshuve. Sellisel juhul tuleks kahjustatud liikmesriikidele või liikmesriikidele, kus asuvad kahjustatud muud riigisisesed õigusorganid, anda sõnaõigus menetluse lõpetamisel.

Kuna üldjuhul osalevad kriminaalmenetluses olulisel määral ka liikmesriikide õiguskaitse- ja õigusasutused, on asjakohane, et nad saavad proportsionaalselt osa menetluse võimalikest tuludest.

Muudatusettepanek 4

Artikli 69 lõiked 3a (uus) ja 4

| Komisjoni ettepanek | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 3 a.   Süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanud võivad esitada oma nõuded oma liikmesriigi materiaal- ja menetlusõiguse kohaselt ning oma liikmesriigis. |
| 4.   Lõiget 3 kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on tekitanud Euroopa delegaatprokuröri viga oma kohustuste täitmisel. | 4.   Lõik
  geid
  t 3 ja 3a kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on tekitanud Euroopa delegaatprokuröri viga oma kohustuste täitmisel. |

Komisjoni ettepanek

Regioonide Komitee muudatusettepanek

—

3 a.   Süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanud võivad esitada oma nõuded oma liikmesriigi materiaal- ja menetlusõiguse kohaselt ning oma liikmesriigis.

4.   Lõiget 3 kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on tekitanud Euroopa delegaatprokuröri viga oma kohustuste täitmisel.

4.   Lõik
  geid
  t 3 ja 3a kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on tekitanud Euroopa delegaatprokuröri viga oma kohustuste täitmisel.

Motivatsioon

Terminoloogilistele erinevustele vaatamata peaks määruse ettepaneku artikli 69 lõikeid 3 ja 4 olema võimalik tõlgendada selliselt, et nõudeid saab esitada ka siis, kui need ei ole seotud võimaliku veaga. Siinkohal näib vastuvõetamatu viidata Euroopa Prokuratuuri süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanute puhul nende jaoks tundmatule õigusele ja vajadusele pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse. Seepärast peab süüdistuse esitamise menetluse tõttu kahju kannatanutel olema võimalus esitada oma nõuded oma liikmesriigi materiaal- ja menetlusõiguse kohaselt ning oma liikmesriigis.

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja riikide parlamentidele Euroopa Prokuratuuri asutamist käsitleva nõukogu määruse ettepaneku läbivaatamise kohta seoses subsidiaarsuse põhimõttega vastavalt protokollile 2, COM (2013) 851.

1

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/42

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Ettepanek: määrus, millega muudetakse jäätmesaadetiste määrust”

2014/C 126/11

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldine taust

| 1. | usub, et jäätmesaadetised on jäätmeõigusaktide üks kõige olulisemaid valdkondi, kus on vaja tugevamat jõustamist. Mõnes liikmesriigis on jäätmesaadetiste kontroll piisav, ent see ei ole sugugi nii teistes riikides, mistõttu toimub nn sadamavahetus. On selgeid tõendeid Baseli konventsiooni ja jäätmesaadetiste määrusega otse vastuollu minevatest ebaseaduslikest, eelkõige ohtlike jäätmete (nagu elektri- ja elektroonikaseadmete romud) saadetistest väljapoole OECD riike korduskasutamise sildi all ning tavajäätmete ekspordist arengumaadesse, kus need kõrvaldatakse või neid käideldakse keskkonda mitte arvestaval viisil; |
| --- | --- |

1.

usub, et jäätmesaadetised on jäätmeõigusaktide üks kõige olulisemaid valdkondi, kus on vaja tugevamat jõustamist. Mõnes liikmesriigis on jäätmesaadetiste kontroll piisav, ent see ei ole sugugi nii teistes riikides, mistõttu toimub nn sadamavahetus. On selgeid tõendeid Baseli konventsiooni ja jäätmesaadetiste määrusega otse vastuollu minevatest ebaseaduslikest, eelkõige ohtlike jäätmete (nagu elektri- ja elektroonikaseadmete romud) saadetistest väljapoole OECD riike korduskasutamise sildi all ning tavajäätmete ekspordist arengumaadesse, kus need kõrvaldatakse või neid käideldakse keskkonda mitte arvestaval viisil;

| 2. | märgib, et võrgustiku IMPEL-tfs (1) tehtud ühiskontrollist tuli välja, et 3 454 jäätmesaadetise hulgas tuvastasid 22 liikmesriiki 863 rikkumist, st nõuete rikkumise kogumäär oli 25 %. |
| --- | --- |

2.

märgib, et võrgustiku IMPEL-tfs (1) tehtud ühiskontrollist tuli välja, et 3 454 jäätmesaadetise hulgas tuvastasid 22 liikmesriiki 863 rikkumist, st nõuete rikkumise kogumäär oli 25 %.

| 3. | rõhutab, et jäätmesaadetiste määruse tõhus täitmine annaks panuse järgmistes aspektides:






  — | majanduslik kasu tänu sellele, et ära jäävad puhastamise ja ümberpaigutamisega seotud kulud; |
| --- | --- | --- |

3.

rõhutab, et jäätmesaadetiste määruse tõhus täitmine annaks panuse järgmistes aspektides:

—

majanduslik kasu tänu sellele, et ära jäävad puhastamise ja ümberpaigutamisega seotud kulud;

| — | ringlussevõtu rangete standardite osas võrdsed tingimused Euroopas ja maailmas; |
| --- | --- |

—

ringlussevõtu rangete standardite osas võrdsed tingimused Euroopas ja maailmas;

| — | sihtriikides ebaseaduslike jäätmesaadetiste keskkonda viimisest ja nõuetele mittevastavast käitlemisest tulenevate tõsiste keskkonna- ja terviseohtude ärahoidmine; |
| --- | --- |

—

sihtriikides ebaseaduslike jäätmesaadetiste keskkonda viimisest ja nõuetele mittevastavast käitlemisest tulenevate tõsiste keskkonna- ja terviseohtude ärahoidmine;

| — | jäätmete, sh ohtlike jäätmete kvaliteetse sorteerimise ja ringlussevõtu edendamine ELis, aidates saavutada ELi ressursitõhusa algatuse eesmärke ja soodustades majanduskasvu ja töökohtade loomist ELi jäätmekäitlussektoris; |
| --- | --- |

—

jäätmete, sh ohtlike jäätmete kvaliteetse sorteerimise ja ringlussevõtu edendamine ELis, aidates saavutada ELi ressursitõhusa algatuse eesmärke ja soodustades majanduskasvu ja töökohtade loomist ELi jäätmekäitlussektoris;

| — | väärtuslike teiseste toorainete ebaseadusliku ekspordi vältimine, sest see on vastuolus ELi toorainete algatuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

väärtuslike teiseste toorainete ebaseadusliku ekspordi vältimine, sest see on vastuolus ELi toorainete algatuse eesmärkidega;

| — | ELi kogumis-, taaskasutus- ja ringlussevõtu koguseliste eesmärkide (nt elektri- ja elektroonikaseadmete romude, romusõidukite, pakendi- või patareidirektiivides sätestatud eesmärkide) saavutamise tagamine; |
| --- | --- |

—

ELi kogumis-, taaskasutus- ja ringlussevõtu koguseliste eesmärkide (nt elektri- ja elektroonikaseadmete romude, romusõidukite, pakendi- või patareidirektiivides sätestatud eesmärkide) saavutamise tagamine;

| 4. | peab kasulikuks eelkontrolli jäätmetootjate ja -kogujate juures, et vähendada survet sadamatele; |
| --- | --- |

4.

peab kasulikuks eelkontrolli jäätmetootjate ja -kogujate juures, et vähendada survet sadamatele;

| 5. | kutsub üles jäätme- ja ressursikäitlussektori tugevale ja aktiivsele koostööle, sest ebaseaduslike saadetiste piiramine toob kasu ELi käitlusettevõtjatele, kes kasutavad nõuetekohaseid keskkonnakaitse meetodeid; |
| --- | --- |

5.

kutsub üles jäätme- ja ressursikäitlussektori tugevale ja aktiivsele koostööle, sest ebaseaduslike saadetiste piiramine toob kasu ELi käitlusettevõtjatele, kes kasutavad nõuetekohaseid keskkonnakaitse meetodeid;

| 6. | toob välja esitatud muudatuste kohta tehtud avaliku konsultatsiooni tulemuse, mille kohaselt väljendas 90 % sidusrühmadest toetust ELi jäätmesaadetiste seadusandlikule algatusele; |
| --- | --- |

6.

toob välja esitatud muudatuste kohta tehtud avaliku konsultatsiooni tulemuse, mille kohaselt väljendas 90 % sidusrühmadest toetust ELi jäätmesaadetiste seadusandlikule algatusele;

Jäätmesaadetiste kontrolli kavandamine

| 7. | väljendab heameelt ettepaneku üle, millega sätestatakse kohustuslikud kontrollikavad ja määratletakse üleeuroopaliselt nende kohustuslik sisu, et edendada regulaarset ja järjepidevat kontrolli kavandamist kõigis liikmesriikides. Nõuetekohane kontrolli kavandamine aitab ametiasutustel parandada oma võimet teostada tõhusat kontrolli; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt ettepaneku üle, millega sätestatakse kohustuslikud kontrollikavad ja määratletakse üleeuroopaliselt nende kohustuslik sisu, et edendada regulaarset ja järjepidevat kontrolli kavandamist kõigis liikmesriikides. Nõuetekohane kontrolli kavandamine aitab ametiasutustel parandada oma võimet teostada tõhusat kontrolli;

| 8. | märgib, et nõuete vähene täitmine ühes liikmesriigis võib viia lisatöö ja -kuluni teises liikmesriigis, mistõttu on ühine huvi töötada välja ühtlustatud kontrollimenetlused, tagada parem koostöö ja andmete jagamine piiriüleselt; |
| --- | --- |

8.

märgib, et nõuete vähene täitmine ühes liikmesriigis võib viia lisatöö ja -kuluni teises liikmesriigis, mistõttu on ühine huvi töötada välja ühtlustatud kontrollimenetlused, tagada parem koostöö ja andmete jagamine piiriüleselt;

| 9. | tuletab meelde, et kontrollikavad on keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustiku (IMPEL) jäätmesaadetiste kontrolli suuniste (2) üks põhielement, ent hoiatab, et kontrolli kavandamisele eraldatava personali tõttu ei tohiks väheneda kontrolli teostav personal; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kontrollikavad on keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustiku (IMPEL) jäätmesaadetiste kontrolli suuniste (2) üks põhielement, ent hoiatab, et kontrolli kavandamisele eraldatava personali tõttu ei tohiks väheneda kontrolli teostav personal;

| 10. | toetab ettepanekut, et kontrollikavad peaksid hõlmama asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala, ent soovitab sõnastust täiendada, et seda oleks võimalik teha piirkondlikult; |
| --- | --- |

10.

toetab ettepanekut, et kontrollikavad peaksid hõlmama asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala, ent soovitab sõnastust täiendada, et seda oleks võimalik teha piirkondlikult;

| 11. | kutsub lisama kavadesse mõõdetavad eesmärgid kooskõlas olemasolevate heade tavadega, et otsuste langetajad saaksid tulemusi hinnata; |
| --- | --- |

11.

kutsub lisama kavadesse mõõdetavad eesmärgid kooskõlas olemasolevate heade tavadega, et otsuste langetajad saaksid tulemusi hinnata;

| 12. | väljendab suurt toetust sättele, mille kohaselt sisaldavad kontrollikavad mõjuhinnangut konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, kasutades politseiametite kinnitatud luureandmeid. Komitee kutsub pädevaid ametiasutusi üles kohaldama seejuures IMPELi soovitusi, et piiratud kontrolliressursside kasutust paremini prioriseerida; |
| --- | --- |

12.

väljendab suurt toetust sättele, mille kohaselt sisaldavad kontrollikavad mõjuhinnangut konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, kasutades politseiametite kinnitatud luureandmeid. Komitee kutsub pädevaid ametiasutusi üles kohaldama seejuures IMPELi soovitusi, et piiratud kontrolliressursside kasutust paremini prioriseerida;

| 13. | leiab, et vastavalt IMPELi soovitustele peaks kontrollikavadesse kuuluma ka veetransport; |
| --- | --- |

13.

leiab, et vastavalt IMPELi soovitustele peaks kontrollikavadesse kuuluma ka veetransport;

| 14. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele tollikoodide ja jäätmekoodide teisendamistabeli, et tolliasutuste kasutatavate rahvusvaheliste tariifikoodide alusel saaks valida suure riskiga saadetised, mida on tarvis kontrollida; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles võtma kasutusele tollikoodide ja jäätmekoodide teisendamistabeli, et tolliasutuste kasutatavate rahvusvaheliste tariifikoodide alusel saaks valida suure riskiga saadetised, mida on tarvis kontrollida;

Kontrollikavade avaldamine

| 15. | jagab nõukogu (3) muret, et kontrollikavade avaldamine võib tuua kasu ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud isikutele. Seetõttu tuleks komitee arvates avaldada kontrollikavade strateegiline, mitte tegevuslik aspekt; |
| --- | --- |

15.

jagab nõukogu (3) muret, et kontrollikavade avaldamine võib tuua kasu ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud isikutele. Seetõttu tuleks komitee arvates avaldada kontrollikavade strateegiline, mitte tegevuslik aspekt;

| 16. | tunnistab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kohustus tagada oma kodanikele, et nende juurde korduskasutuseks, ringlussevõtuks, taaskasutuseks või kõrvaldamiseks toodud materjale käideldakse viisil, mis arvestab keskkonna ja inimtervisega. Kodanike aktiivset koostööd ringlussevõtu ja jäätmesüsteemidega mõjutab negatiivselt teadlikkus ebaseaduslike jäätmesaadetiste keskkonnale ohtlikust käitlusest; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on kohustus tagada oma kodanikele, et nende juurde korduskasutuseks, ringlussevõtuks, taaskasutuseks või kõrvaldamiseks toodud materjale käideldakse viisil, mis arvestab keskkonna ja inimtervisega. Kodanike aktiivset koostööd ringlussevõtu ja jäätmesüsteemidega mõjutab negatiivselt teadlikkus ebaseaduslike jäätmesaadetiste keskkonnale ohtlikust käitlusest;

| 17. | kutsub seetõttu üles avaldama aastaaruannet teostatud kontrollide, nende tulemuste ja kehtestatud karistuste kohta; |
| --- | --- |

17.

kutsub seetõttu üles avaldama aastaaruannet teostatud kontrollide, nende tulemuste ja kehtestatud karistuste kohta;

Tõendamiskohustuse ümberpööramine

| 18. | kiidab heaks ettepaneku nõuda saatjalt tõendust, et väidetavalt korduskasutuseks eksporditav artikkel on täielikult toimiv. See kehtib elektri- ja elektroonikaseadmete (mitte elektri- ja elektroonikaseadmete romude) ning sõidukite (mitte romusõidukite) kohta. Tõendamiskohustuse ümberpööramine peaks aitama kontrolliasutustel avastada ebaseaduslikult eksporditavad mittetoimivad artiklid, st jäätmed, mis muidu võidakse saata nõuetele mittevastavaks ringlussevõetuks või käitluseks väljapoole ELi. Sellised artiklid tuleks käidelda ELi käitluskohtades, et vältida väärtuslike toorainete kaotust ja kaitsta keskkonda ja inimtervist kolmandates riikides; |
| --- | --- |

18.

kiidab heaks ettepaneku nõuda saatjalt tõendust, et väidetavalt korduskasutuseks eksporditav artikkel on täielikult toimiv. See kehtib elektri- ja elektroonikaseadmete (mitte elektri- ja elektroonikaseadmete romude) ning sõidukite (mitte romusõidukite) kohta. Tõendamiskohustuse ümberpööramine peaks aitama kontrolliasutustel avastada ebaseaduslikult eksporditavad mittetoimivad artiklid, st jäätmed, mis muidu võidakse saata nõuetele mittevastavaks ringlussevõetuks või käitluseks väljapoole ELi. Sellised artiklid tuleks käidelda ELi käitluskohtades, et vältida väärtuslike toorainete kaotust ja kaitsta keskkonda ja inimtervist kolmandates riikides;

| 19. | tervitab ettepanekut, et ebaseaduslikkuses kahtlustatavate taaskasutuseks määratud saadetiste puhul võib pädev asutus nõuda saatjalt tõendit sihtriigi taaskasutuskohas kohaldatavate jäätmekäitlusmeetodite, tehnoloogia ja standardite kohta. Samuti leiab komitee, et see tuleks kehtestada kõigile asjaomastele saadetistele, millele kohaldatakse jäätmesaadetiste määrust, ning et avaldada tuleks kõigi ringlussevõetavate artiklite lõppsihtkoht, et suurendada läbipaistvust ja avalikkuse usaldust jäätme- ja ressursiahela vastu; |
| --- | --- |

19.

tervitab ettepanekut, et ebaseaduslikkuses kahtlustatavate taaskasutuseks määratud saadetiste puhul võib pädev asutus nõuda saatjalt tõendit sihtriigi taaskasutuskohas kohaldatavate jäätmekäitlusmeetodite, tehnoloogia ja standardite kohta. Samuti leiab komitee, et see tuleks kehtestada kõigile asjaomastele saadetistele, millele kohaldatakse jäätmesaadetiste määrust, ning et avaldada tuleks kõigi ringlussevõetavate artiklite lõppsihtkoht, et suurendada läbipaistvust ja avalikkuse usaldust jäätme- ja ressursiahela vastu;

Elektrooniline andmevahetus

| 20. | toetab jäätmesaadetiste puhul elektroonilise andmevahetuse arendamist, sest see võib tagada turvalise andmebaasi saadetiste e-deklaratsioonidest, mis sisaldavad teavet saatja, transportija, kauplejate ja materjali lõppsihtkoha kohta. Komitee rõhutab, et selle ettevalmistamisel on vaja ulatuslikku konsultatsiooni kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja teiste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

20.

toetab jäätmesaadetiste puhul elektroonilise andmevahetuse arendamist, sest see võib tagada turvalise andmebaasi saadetiste e-deklaratsioonidest, mis sisaldavad teavet saatja, transportija, kauplejate ja materjali lõppsihtkoha kohta. Komitee rõhutab, et selle ettevalmistamisel on vaja ulatuslikku konsultatsiooni kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja teiste sidusrühmadega;

| 21. | leiab, et selline andmepank peaks olema kättesaadav kõigile asjaomastele avaliku sektori asutustele (keskkonnainspektsioon, tolliamet, politsei) ning sisaldama kontrollide tulemusi, et aidata asutusi oma kontrollide suunamisel; |
| --- | --- |

21.

leiab, et selline andmepank peaks olema kättesaadav kõigile asjaomastele avaliku sektori asutustele (keskkonnainspektsioon, tolliamet, politsei) ning sisaldama kontrollide tulemusi, et aidata asutusi oma kontrollide suunamisel;

| 22. | märgib, et juba neli riiki kasutavad jäätmetest teavitamisel elektroonilist andmevahetust, (4) mille kohaldamine kogu ELis aitaks ettevõtetel hinnangute kohaselt hoida halduskoormuse pealt kokku üle 40 miljoni euro aastas (5). Halduskoormust käsitlev kõrgetasemeline töörühm on kutsunud üles võtma selle kasutusele kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

22.

märgib, et juba neli riiki kasutavad jäätmetest teavitamisel elektroonilist andmevahetust, (4) mille kohaldamine kogu ELis aitaks ettevõtetel hinnangute kohaselt hoida halduskoormuse pealt kokku üle 40 miljoni euro aastas (5). Halduskoormust käsitlev kõrgetasemeline töörühm on kutsunud üles võtma selle kasutusele kõigis liikmesriikides;

Muud küsimused

| 23. | kinnitab taas, et lisaks jäätmesaadetiste määruse muutmisele on oluline täiendav meede võrgustiku IMPEL tugevdamine, tagades sellele piisava pikaajalise rahalise toetuse, et suurendada võrgustiku vastastikuste eksperdihinnangute süstemaatilist kasutust ja tegevust heade tavade määratlemisel ja tutvustamisel, laiendades seda edasi kohalikule ja piirkondlikule tasandile (6); |
| --- | --- |

23.

kinnitab taas, et lisaks jäätmesaadetiste määruse muutmisele on oluline täiendav meede võrgustiku IMPEL tugevdamine, tagades sellele piisava pikaajalise rahalise toetuse, et suurendada võrgustiku vastastikuste eksperdihinnangute süstemaatilist kasutust ja tegevust heade tavade määratlemisel ja tutvustamisel, laiendades seda edasi kohalikule ja piirkondlikule tasandile (6);

| 24. | kordab oma ülekutset Euroopa Komisjonile viia sisse ELi üldine keskkonnakontrolli ja -järelevalve õigusraamistik, sh määrates kontrollipädevuse Euroopa Komisjonile, et toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ELi keskkonnaõigusaktide rakendamisel, vähendada teistsugusest või puuduvast kontrollirežiimist tingitud ebaausat konkurentsi ja tagada võrdsus kohtumenetluses (7); |
| --- | --- |

24.

kordab oma ülekutset Euroopa Komisjonile viia sisse ELi üldine keskkonnakontrolli ja -järelevalve õigusraamistik, sh määrates kontrollipädevuse Euroopa Komisjonile, et toetada kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ELi keskkonnaõigusaktide rakendamisel, vähendada teistsugusest või puuduvast kontrollirežiimist tingitud ebaausat konkurentsi ja tagada võrdsus kohtumenetluses (7);

Subsidiaarsus, proportsionaalsus ja parem õiguslik reguleerimine

| 25. | meenutab, et keskkonnapoliitika on valdkond, kus pädevus on jaotatud ELi ja liikmesriikide vahel, mistõttu kehtib subsidiaarsuse põhimõte; |
| --- | --- |

25.

meenutab, et keskkonnapoliitika on valdkond, kus pädevus on jaotatud ELi ja liikmesriikide vahel, mistõttu kehtib subsidiaarsuse põhimõte;

| 26. | märgib, et jäätmesaadetised on rahvusvahelised. See tähendab, et kui liikmesriikides ei rakendata ega jõustata õigusakte samamoodi, siis ei saa tekkida võrdsed tingimused ega ole võimalik juhtida inimtervise ja keskkonnariske. Seetõttu leiab komitee, et vaja on tegutsemist ELi tasandil; |
| --- | --- |

26.

märgib, et jäätmesaadetised on rahvusvahelised. See tähendab, et kui liikmesriikides ei rakendata ega jõustata õigusakte samamoodi, siis ei saa tekkida võrdsed tingimused ega ole võimalik juhtida inimtervise ja keskkonnariske. Seetõttu leiab komitee, et vaja on tegutsemist ELi tasandil;

| 27. | rõhutab, et komisjoni delegeeritud aktide kaudu elektroonilise andmevahetuse sisseviimisel tuleb täiel määral arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusele avalduvat mõju. Seetõttu tuleb enne ühegi delegeeritud akti esitamist konsulteerida otse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste või nende esindajatega. |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et komisjoni delegeeritud aktide kaudu elektroonilise andmevahetuse sisseviimisel tuleb täiel määral arvesse võtta kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusele avalduvat mõju. Seetõttu tuleb enne ühegi delegeeritud akti esitamist konsulteerida otse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste või nende esindajatega.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

COM(2013) 516 final, artikli 1 lõige 2 – määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 26 uus lõige 5

Motivatsioon

Asjakohaseid konsultatsioone tuleb teostada ka pädevate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eksperditasandil. On olemas tollideklaratsioonide ühtne liides ja meretranspordi ühtne liides. Teave peab olema kättesaadav kõigile vajalikele osalejatele, st politseile, tolliametile, inspektsioonidele ja sadamaasutustele.

Muudatusettepanek 2

COM(2013) 516 final, artikli 1 lõike 3 punkt b – määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lisatav lõige 2a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad kontrollikavad, mille eesmärk on kontrollida vastavust käesolevale määrusele. Kavad hõlmavad asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala ja neid kohaldatakse kõigi lõike 2 kohaselt korraldatud jäätmesaadetiste kontrollide suhtes, sh käitluskohtade ja ettevõtjate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste kontrollimine. Need kavad hõlmavad järgmist: | Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad kontrollikavad, mille eesmärk on kontrollida vastavust käesolevale määrusele. Kavad hõlmavad asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala asjaomastel tasanditel, tagades kavade koordineerimise, kui sätestatud on mitu kontrollikava, ja neid kohaldatakse kõigi lõike 2 kohaselt korraldatud jäätmesaadetiste kontrollide suhtes, sh käitluskohtade ja ettevõtjate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste kontrollimine. Need kavad hõlmavad järgmist: |
| (a) | jäätmesaadetiste kontrolli strateegia ja eesmärgid, viidates vajalikele inim-, finants- ja muudele ressurssidele; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad kontrollikavad, mille eesmärk on kontrollida vastavust käesolevale määrusele. Kavad hõlmavad asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala ja neid kohaldatakse kõigi lõike 2 kohaselt korraldatud jäätmesaadetiste kontrollide suhtes, sh käitluskohtade ja ettevõtjate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste kontrollimine. Need kavad hõlmavad järgmist:

Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused kehtestavad kontrollikavad, mille eesmärk on kontrollida vastavust käesolevale määrusele. Kavad hõlmavad asjaomase liikmesriigi kogu geograafilist ala asjaomastel tasanditel, tagades kavade koordineerimise, kui sätestatud on mitu kontrollikava, ja neid kohaldatakse kõigi lõike 2 kohaselt korraldatud jäätmesaadetiste kontrollide suhtes, sh käitluskohtade ja ettevõtjate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste kontrollimine. Need kavad hõlmavad järgmist:

(a)

jäätmesaadetiste kontrolli strateegia ja eesmärgid, viidates vajalikele inim-, finants- ja muudele ressurssidele;

| (a) | jäätmesaadetiste kontrolli strateegia ja eesmärgid koos mõõdetavate sihtidega, viidates vajalikele inim-, finants- ja muudele ressurssidele; |
| --- | --- |

(a)

jäätmesaadetiste kontrolli strateegia ja eesmärgid koos mõõdetavate sihtidega, viidates vajalikele inim-, finants- ja muudele ressurssidele;

| (b) | mõjuhinnang konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, võttes arvesse luureandmeid, mis pärinevad nt politseiuuringutest või kriminaaltegevuse analüüsimisest; |
| --- | --- |

(b)

mõjuhinnang konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, võttes arvesse luureandmeid, mis pärinevad nt politseiuuringutest või kriminaaltegevuse analüüsimisest;

| (b) | mõjuhinnang konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, võttes arvesse luureandmeid, mis pärinevad nt politseiuuringutest või kriminaaltegevuse analüüsimisest; |
| --- | --- |

(b)

mõjuhinnang konkreetsete jäätmevoogude ja ebaseaduslike saadetiste allikate kohta, võttes arvesse luureandmeid, mis pärinevad nt politseiuuringutest või kriminaaltegevuse analüüsimisest;

| (c) | prioriteedid ja nende valimise kirjeldus, võttes arvesse strateegiaid, eesmärke ja riskihindamist; |
| --- | --- |

(c)

prioriteedid ja nende valimise kirjeldus, võttes arvesse strateegiaid, eesmärke ja riskihindamist;

| (c) | prioriteedid ja nende valimise kirjeldus, võttes arvesse strateegiaid, eesmärke ja riskihindamist; |
| --- | --- |

(c)

prioriteedid ja nende valimise kirjeldus, võttes arvesse strateegiaid, eesmärke ja riskihindamist;

| (d) | teave jäätmehoidlate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste suhtes kavandatud kontrollide arvu ja tüübi kohta; |
| --- | --- |

(d)

teave jäätmehoidlate, maantee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste suhtes kavandatud kontrollide arvu ja tüübi kohta;

| (d) | teave jäätmehoidlate, maantee-, õhu-, vee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste suhtes kavandatud kontrollide arvu ja tüübi kohta tulenevalt riskihindamisest ja prioriteetidest; |
| --- | --- |

(d)

teave jäätmehoidlate, maantee-, õhu-, vee- ja raudteetranspordi ning sadamasaadetiste suhtes kavandatud kontrollide arvu ja tüübi kohta tulenevalt riskihindamisest ja prioriteetidest;

| (e) | ülesannete määramine kõigile jäätmesaadetiste kontrolliga seotud asutustele; |
| --- | --- |

(e)

ülesannete määramine kõigile jäätmesaadetiste kontrolliga seotud asutustele;

| (e) | ülesannete määramine kõigile jäätmesaadetiste kontrolliga seotud asutustele; |
| --- | --- |

(e)

ülesannete määramine kõigile jäätmesaadetiste kontrolliga seotud asutustele;

| (f) | koostöövormid kontrolliga seotud asutuste vahel ning |
| --- | --- |

(f)

koostöövormid kontrolliga seotud asutuste vahel ning

| (f) | tõhusa ja toimiva koostöö vormid kontrolliga seotud asutuste vahel; ning |
| --- | --- |

(f)

tõhusa ja toimiva koostöö vormid kontrolliga seotud asutuste vahel; ning

| (g) | kontrollijate koolitusvajadus jäätmekäitluse ja jäätmesaadetistega seotud tehniliste ja õiguslike küsimuste alal ning korrapäraste koolituskavade pakkumine. |
| --- | --- |

(g)

kontrollijate koolitusvajadus jäätmekäitluse ja jäätmesaadetistega seotud tehniliste ja õiguslike küsimuste alal ning korrapäraste koolituskavade pakkumine.

| (g) | kontrollijate koolitusvajadus jäätmekäitluse ja jäätmesaadetistega seotud tehniliste ja õiguslike küsimuste alal ning korrapäraste koolituskavade pakkumine; |
| --- | --- |

(g)

kontrollijate koolitusvajadus jäätmekäitluse ja jäätmesaadetistega seotud tehniliste ja õiguslike küsimuste alal ning korrapäraste koolituskavade pakkumine;

| (h) | teabevahetus- ja vastavuse edendamise strateegia, et kaasata määruste sihtrühmad ja üldsus ning |
| --- | --- |

(h)

teabevahetus- ja vastavuse edendamise strateegia, et kaasata määruste sihtrühmad ja üldsus ning

| (i) | teave selle kohta, kuidas määruste sihtrühmad ja üldsus saavad määratud asutusele edastada teavet rikkumiste kohta. |
| --- | --- |

(i)

teave selle kohta, kuidas määruste sihtrühmad ja üldsus saavad määratud asutusele edastada teavet rikkumiste kohta.

Kavad vaadatakse üle ja vajaduse korral ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas. Ülevaatamise käigus hinnatakse, mil määral on kavade eesmärgid ja muud elemendid rakendatud.

Kavad vaadatakse üle ja vajaduse korral ajakohastatakse vähemalt üks kord aastas. Ülevaatamise käigus hinnatakse, mil määral on kavade eesmärgid ja muud elemendid rakendatud.

Pädev asutus teeb kavad avalikkusele kättesaadavaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (8).

Pädev asutus teeb kavade strateegilise ülevaate avalikkusele püsivalt, sh elektrooniliselt kättesaadavaks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (9).

Liikmesriigid tagavad, et käesolevas artiklis viidatud kavade kohaselt teostatud kontrollide tulemus, asjaomaste ametiasutuste võetud kontrollijärgsed parandusmeetmed, ebaseaduslike saadetistega seotud ettevõtjate nimed ja teave kehtestatud karistuste kohta on üldsusele püsivalt, sh elektrooniliselt kättesaadavad.

Motivatsioon

Mõnes liikmesriigis vastutab iga piirkond oma kontrollikava väljatöötamise eest, mistõttu tuleks neid kavasid koordineerida, et hõlmataks kogu geograafiline ala. Mõõdetavate sihtide lisamine oleks kooskõlas liikmesriikide praeguste heade tavadega ja aitaks tagada, et otsuste langetajad saaksid hinnata kontrollikava tõhusust. Lisada tuleb ka vee- ja õhutransport, sest ka seda kasutatakse jäätmete transportimiseks. Jäätmesaadetiste määruste nõuete täitmise tagamisel on roll nii jäätme- ja ressursitööstusel kui ka üldsusel ning neil peaks olema võimalus edastada üldsuse huvides asjaomasele asutusele teavet rikkumiste kohta, ilma et nad peaksid kartma ahistamist või tagakiusamist. Eraldi tuleks välja tuua see, et kontrollide arv ja tüüp peab tulenema riskihindamisest ja prioriteetidest, nagu viidatud punktides b ja c. Kontrollide tulemuste avaldamine on vajalik, et näidata määruse elluviimist ja säilitada avalikkuse usaldus jäätmekäitluse vastu. Avaldada tuleks ainult kontrollikavade strateegiline ülevaade, sest üksikasjalikum teave võib tuua kasu neile, kes üritavad saadetiste kontrollist kõrvale hoida.

Muudatusettepanek 3

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lõige 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon ei esita ettepanekut määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lõike 5 praeguse sõnastuse muutmiseks. | Ettepanek määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lõike 5 praeguse sõnastuse muutmiseks:

  Ebaseaduslike saadetiste ennetamiseks ja avastamiseks teevad liikmesriigid kahe- või
  ja mitmepoolset koostööd. Nad vahetavad teavet jäätmesaadetiste kohta ja jagavad teadmisi jõustamismeetmete alal. Sel eesmärgil loob komisjon ühise platvormi, mis hõlmab kõiki liikmesriike. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Komisjon ei esita ettepanekut määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lõike 5 praeguse sõnastuse muutmiseks.

Ettepanek määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 50 lõike 5 praeguse sõnastuse muutmiseks:

Ebaseaduslike saadetiste ennetamiseks ja avastamiseks teevad liikmesriigid kahe- või
  ja mitmepoolset koostööd. Nad vahetavad teavet jäätmesaadetiste kohta ja jagavad teadmisi jõustamismeetmete alal. Sel eesmärgil loob komisjon ühise platvormi, mis hõlmab kõiki liikmesriike.

Motivatsioon

Praegune koostöö on vabatahtlik ja selles ei osale teatud olulised liikmesriigid. Ebaseaduslike piiriüleste saadetiste vastu saab võidelda ainult juhul, kui kõik liikmesriigid töötavad koos, mistõttu tuleks luua ühine platvorm.

Brüssel, 30. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrgustiku (IMPEL) riikidevaheliste jäätmesaadetiste klaster (tfs).

1

(2)  IMPEL, Doing the right thing for waste shipment inspections, 2012.

2

Doing the right thing for waste shipment inspections

(3)  Keskkonna nõukogu, 14. oktoober 2013.

3

(4)  Euroopa andmevahetus jäätmetest teavitamiseks (European Date Interchange for waste notification, EUDIN).

4

(5)  Euroopa Komisjoni halduskoormuse küsimust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm: „Kõrgetasemeline töörühma arvamus: halduskoormuse vähendamine, keskkonna prioriteetne valdkond”, 2009.

5

(6)  CdR1119/2012 fin.

6

(7)  CdR 593/2013 fin, CdR 1119/2012 fin, CdR164/2010 fin.

7

(8)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

8

(9)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

9

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/48

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Naiades II pakett”

2014/C 126/12

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab NAIADES II paketti kui loogilist jätku NAIADES I paketile, mis oli esimene integreeritud siseveetranspordi arengu käsitlus ELi tasandil; toetab täielikult komisjoni püüet anda uus hoog siseveetranspordi sektorile ja suurendada selle osakaalu kogu transpordis, et sektori kõiki võimalusi täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

1.

tervitab NAIADES II paketti kui loogilist jätku NAIADES I paketile, mis oli esimene integreeritud siseveetranspordi arengu käsitlus ELi tasandil; toetab täielikult komisjoni püüet anda uus hoog siseveetranspordi sektorile ja suurendada selle osakaalu kogu transpordis, et sektori kõiki võimalusi täielikult ära kasutada;

| 2. | toetab maanteeveolt raudtee-, sisevee- ja mereveole ülemineku esmatähtsaks seadmist komisjoni poolt, nõudes samas väliskulude sisestamist kõikide veoliikide puhul; |
| --- | --- |

2.

toetab maanteeveolt raudtee-, sisevee- ja mereveole ülemineku esmatähtsaks seadmist komisjoni poolt, nõudes samas väliskulude sisestamist kõikide veoliikide puhul;

| 3. | kiidab heaks siseveetranspordi sektori arendamise ja usub, et seeläbi saab lahendada maanteeummikute probleemi; märgib, et tänu oma turvalisusele ja keskkonnamõjule on siseveetransport usaldusväärne, ohutu ja säästev transpordiliik; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks siseveetranspordi sektori arendamise ja usub, et seeläbi saab lahendada maanteeummikute probleemi; märgib, et tänu oma turvalisusele ja keskkonnamõjule on siseveetransport usaldusväärne, ohutu ja säästev transpordiliik;

| 4. | tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli maakasutuse ja vedude kavandamisel, sest tõhusa ruumilise planeerimise abil saab lihtsustada majandustegevuste koondamist, luua integreeritud klastreid, mis vähendavad transpordivajadust ja muudavad mitmeliigilise transpordi atraktiivsemaks; lisaks sellele kinnitab transpordiinfrastruktuuri tähtsust piirkonna majandusarengule, siseveesadamate rolli majanduskeskustena ning nende panust meresadamate ja muude transpordisüsteemide ülekoormatuse vähendamisse; soovib rõhutada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlul lasuvad märkimisväärsed kulud põhiliste infrastruktuurivarade arendamise ja haldamise eest ning siseveetranspordi võimsuse maksimaalse kasutamise püüded peavad olema neile suunatud; |
| --- | --- |

4.

tõstab esile kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli maakasutuse ja vedude kavandamisel, sest tõhusa ruumilise planeerimise abil saab lihtsustada majandustegevuste koondamist, luua integreeritud klastreid, mis vähendavad transpordivajadust ja muudavad mitmeliigilise transpordi atraktiivsemaks; lisaks sellele kinnitab transpordiinfrastruktuuri tähtsust piirkonna majandusarengule, siseveesadamate rolli majanduskeskustena ning nende panust meresadamate ja muude transpordisüsteemide ülekoormatuse vähendamisse; soovib rõhutada, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õlul lasuvad märkimisväärsed kulud põhiliste infrastruktuurivarade arendamise ja haldamise eest ning siseveetranspordi võimsuse maksimaalse kasutamise püüded peavad olema neile suunatud;

| 5. | osutab, et erinevalt teistest transporditeedest leiavad siseveeteed lisaks vedudele kasutamist ka veega varustamise, üleujutuskaitse, energiatootmise, puhkuse ja turismi valdkonnas, neil on oluline koht ökosüsteemidena ning põllumajanduse ja kalanduse jaoks; sellega seoses innustab siseveetranspordi sektorit hoidma oma juhtpositsiooni keskkonnasõbralike transpordiliikide seas ja säilitama kohase tasakaalu transporditeenuse osutamise ja veeteede muude (mõnikord konkureerivate) kasutuste vahel; |
| --- | --- |

5.

osutab, et erinevalt teistest transporditeedest leiavad siseveeteed lisaks vedudele kasutamist ka veega varustamise, üleujutuskaitse, energiatootmise, puhkuse ja turismi valdkonnas, neil on oluline koht ökosüsteemidena ning põllumajanduse ja kalanduse jaoks; sellega seoses innustab siseveetranspordi sektorit hoidma oma juhtpositsiooni keskkonnasõbralike transpordiliikide seas ja säilitama kohase tasakaalu transporditeenuse osutamise ja veeteede muude (mõnikord konkureerivate) kasutuste vahel;

| 6. | toetab riiklikke meetmeid sektori töötingimuste, infrastruktuuri, keskkonnatoime, innovatsiooni ja logistikaahelasse integreerimise parandamiseks; kuna siseveetransport on liberaliseeritud ja toimib sisetranspordi turul, leiab, et sellist avaliku sektori investeeringut saab pidada õigustatuks, võttes ühelt poolt arvesse majanduskriisi tohutut mõju selles sektoris ning teiselt poolt selle kaudu saadavat sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnaalast kasu; |
| --- | --- |

6.

toetab riiklikke meetmeid sektori töötingimuste, infrastruktuuri, keskkonnatoime, innovatsiooni ja logistikaahelasse integreerimise parandamiseks; kuna siseveetransport on liberaliseeritud ja toimib sisetranspordi turul, leiab, et sellist avaliku sektori investeeringut saab pidada õigustatuks, võttes ühelt poolt arvesse majanduskriisi tohutut mõju selles sektoris ning teiselt poolt selle kaudu saadavat sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnaalast kasu;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 7. | leiab, et NAIADES II pakett on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

7.

leiab, et NAIADES II pakett on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

Konkreetsed märkused teatise kohta

| 8. | nõustub komisjoni üldhinnanguga siseveetranspordi sektorile: omanikest käitajate ülekaal ja tarnete killustatus; nõrgenev positsioon transpordisektori teiste käitajate suhtes ning sektori osakaalu pikaajaline ja stabiilne vähenemine võrreldes maanteetranspordiga; ülevõimsus ja sellest tulenev hinnakonkurents; suutmatus reinvesteerida ja uuendada; vähene edu oluliste infrastruktuuripuudujääkide ja kitsaskohtadega tegelemisel ning konkurentsivõime langus, mille ELi majanduse aeglustumine on sektoris põhjustanud; |
| --- | --- |

8.

nõustub komisjoni üldhinnanguga siseveetranspordi sektorile: omanikest käitajate ülekaal ja tarnete killustatus; nõrgenev positsioon transpordisektori teiste käitajate suhtes ning sektori osakaalu pikaajaline ja stabiilne vähenemine võrreldes maanteetranspordiga; ülevõimsus ja sellest tulenev hinnakonkurents; suutmatus reinvesteerida ja uuendada; vähene edu oluliste infrastruktuuripuudujääkide ja kitsaskohtadega tegelemisel ning konkurentsivõime langus, mille ELi majanduse aeglustumine on sektoris põhjustanud;

| 9. | toetab seega NAIADES II paketi peamisi sekkumisvaldkondi ja selle eesmärki muuta siseveetranspordi sektor kvaliteetseks transpordiliigiks, mis oleks hästi juhitud, tõhus, ohutu, integreeritud mitmeliigilisse transpordiahelasse, mida iseloomustavad head töökohad, kus töötavad kõrge kvalifikatsiooniga töötajad, ning rangetest keskkonnastandarditest kinnipidamine; on täiesti veendunud, et siseveetranspordi sektor saab anda märkimisväärse panuse ja peab olema piisavalt integreeritud Euroopa transpordipoliitikasse; |
| --- | --- |

9.

toetab seega NAIADES II paketi peamisi sekkumisvaldkondi ja selle eesmärki muuta siseveetranspordi sektor kvaliteetseks transpordiliigiks, mis oleks hästi juhitud, tõhus, ohutu, integreeritud mitmeliigilisse transpordiahelasse, mida iseloomustavad head töökohad, kus töötavad kõrge kvalifikatsiooniga töötajad, ning rangetest keskkonnastandarditest kinnipidamine; on täiesti veendunud, et siseveetranspordi sektor saab anda märkimisväärse panuse ja peab olema piisavalt integreeritud Euroopa transpordipoliitikasse;

| 10. | rõhutab, et praegu on eelkõige vaja liikmesriikide täielikku pühendumist põhieesmärkide elluviimisele, aga siseveetranspordi sektor peaks ka ise proaktiivsemalt ja sidusamalt käsitlema sektori teatavaid põhimõttelisi puudujääke; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et praegu on eelkõige vaja liikmesriikide täielikku pühendumist põhieesmärkide elluviimisele, aga siseveetranspordi sektor peaks ka ise proaktiivsemalt ja sidusamalt käsitlema sektori teatavaid põhimõttelisi puudujääke;

| 11. | tunnistab NAIADES I paketi vajakajäämisi ja teeb ettepaneku, et NAIADES II paketi tõhustamiseks peaks Euroopa Komisjon – vajaduse korral PLATINA programmis (1) saadaolevaid ressursse kaasates – koostama selge tegevuskava rakendamise kohta, esitades sihid ja vahe-eesmärgid, lähenedes sidusamalt rahastamis- ja muude vahendite hankimisele; |
| --- | --- |

11.

tunnistab NAIADES I paketi vajakajäämisi ja teeb ettepaneku, et NAIADES II paketi tõhustamiseks peaks Euroopa Komisjon – vajaduse korral PLATINA programmis (1) saadaolevaid ressursse kaasates – koostama selge tegevuskava rakendamise kohta, esitades sihid ja vahe-eesmärgid, lähenedes sidusamalt rahastamis- ja muude vahendite hankimisele;

(a)   Kvaliteetne infrastruktuur

| 12. | hoiatab, et siseveetranspordi sektorit ei tohi vaadelda eraldatult teistest transpordiliikidest, ja usub, et kui suurendada siseveetranspordi ühendatust teiste transpordiliikidega, aitab see kaasa sektori turuosa suurendamisele ja kogu sektori tugevdamisele; |
| --- | --- |

12.

hoiatab, et siseveetranspordi sektorit ei tohi vaadelda eraldatult teistest transpordiliikidest, ja usub, et kui suurendada siseveetranspordi ühendatust teiste transpordiliikidega, aitab see kaasa sektori turuosa suurendamisele ja kogu sektori tugevdamisele;

| 13. | tervitab asjaolu, et siseveeteed on kaasatud TEN-T põhivõrgu üheksast koridorist kuude, ja loodab, et nende koridoride rakendamis- ja juhtimisstruktuurides on piisavalt esindatud kõik liigid ning et TEN-T võrkudes võetakse kohaselt arvesse siseveetranspordi võimalusi ja spetsiifikat, pöörates küllaldast tähelepanu siseveeteede peamistele kitsaskohtadele ja puuduvatele lülidele; |
| --- | --- |

13.

tervitab asjaolu, et siseveeteed on kaasatud TEN-T põhivõrgu üheksast koridorist kuude, ja loodab, et nende koridoride rakendamis- ja juhtimisstruktuurides on piisavalt esindatud kõik liigid ning et TEN-T võrkudes võetakse kohaselt arvesse siseveetranspordi võimalusi ja spetsiifikat, pöörates küllaldast tähelepanu siseveeteede peamistele kitsaskohtadele ja puuduvatele lülidele;

| 14. | loodab, et pikaajaline pühendumine tuumik- ja üldvõrgule aitab mõningal määral kaasa stabiilse õigusraamistiku loomisele, mis peaks omakorda aitama meelitada uusi investeeringuid siseveetranspordi sektorisse; |
| --- | --- |

14.

loodab, et pikaajaline pühendumine tuumik- ja üldvõrgule aitab mõningal määral kaasa stabiilse õigusraamistiku loomisele, mis peaks omakorda aitama meelitada uusi investeeringuid siseveetranspordi sektorisse;

| 15. | innustab asjaomaseid liikmesriike üheskoos kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste asjakohaste sidusrühmadega jälgima kohustuste täitmist ja esitama komisjonile üksikasjalikke ettepanekuid siseveeteede ja sadamate projektide kohta, et saada selliste projektide puhul kasu Euroopa Ühendamise Rahastust ja võimalikust kaasrahastamise suurenemisest (kuni 40 %); leiab, et investeerimine nii nn kõvasse kui ka pehmesse infrastruktuuri aitab sektoril oma potentsiaali saavutada; |
| --- | --- |

15.

innustab asjaomaseid liikmesriike üheskoos kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste asjakohaste sidusrühmadega jälgima kohustuste täitmist ja esitama komisjonile üksikasjalikke ettepanekuid siseveeteede ja sadamate projektide kohta, et saada selliste projektide puhul kasu Euroopa Ühendamise Rahastust ja võimalikust kaasrahastamise suurenemisest (kuni 40 %); leiab, et investeerimine nii nn kõvasse kui ka pehmesse infrastruktuuri aitab sektoril oma potentsiaali saavutada;

| 16. | kutsub asjaomaseid liikmesriike üles võtma siseveetransporti ka edaspidi investeerimisraamistike ja riiklike kavandamisvahendite väljatöötamisel asjakohaselt arvesse ning viima võetud kohustused ellu, et toetada majandustegevuse piirkondlike keskuste kujunemist ja arengut; |
| --- | --- |

16.

kutsub asjaomaseid liikmesriike üles võtma siseveetransporti ka edaspidi investeerimisraamistike ja riiklike kavandamisvahendite väljatöötamisel asjakohaselt arvesse ning viima võetud kohustused ellu, et toetada majandustegevuse piirkondlike keskuste kujunemist ja arengut;

| 17. | rõhutab, et tähtis on tagada vajaduse korral väiksemate laevateede korrashoid ja ajakohastamine navigeerimiseks, et säilitada ulatuslik võrk ja samuti tagada sektori väikekäitajate elujõulisus; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et tähtis on tagada vajaduse korral väiksemate laevateede korrashoid ja ajakohastamine navigeerimiseks, et säilitada ulatuslik võrk ja samuti tagada sektori väikekäitajate elujõulisus;

(b)   Kvaliteet innovatsiooni kaudu

| 18. | kinnitab innovatsioonikultuuri puudumist ja selle peamisi põhjuseid siseveetranspordi sektoris ning nõustub komisjoniga, et sektor peab võtma teadus- ja arengutegevuse ning innovatsiooniga seoses suurema vastutuse, määrama edasised prioriteedid ja suhtuma võimaluste uurimisse proaktiivsemalt; |
| --- | --- |

18.

kinnitab innovatsioonikultuuri puudumist ja selle peamisi põhjuseid siseveetranspordi sektoris ning nõustub komisjoniga, et sektor peab võtma teadus- ja arengutegevuse ning innovatsiooniga seoses suurema vastutuse, määrama edasised prioriteedid ja suhtuma võimaluste uurimisse proaktiivsemalt;

| 19. | viitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda panuse innovatsiooni juurutamisse sektoris, toetades kohandatud innovatsioonipoliitikat ning ressursside ja finantsvahendite oludele sobivat kasutamist; |
| --- | --- |

19.

viitab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad anda panuse innovatsiooni juurutamisse sektoris, toetades kohandatud innovatsioonipoliitikat ning ressursside ja finantsvahendite oludele sobivat kasutamist;

(c)   Turu tõrgeteta toimimine

| 20. | toetab komisjoni püüdeid vähendada killustatust ja soodustada sünergiat turuosaliste vahel; tõdeb, et siseveetranspordi sektorit reguleerivad teatud eeskirjad kehtestatakse endiselt piirkondlikul või liikmesriikide tasandil, ning leiab, et subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes peab komisjon lubama ühtlustamisprotsessi käigus nii palju paindlikkust kui võimalik; |
| --- | --- |

20.

toetab komisjoni püüdeid vähendada killustatust ja soodustada sünergiat turuosaliste vahel; tõdeb, et siseveetranspordi sektorit reguleerivad teatud eeskirjad kehtestatakse endiselt piirkondlikul või liikmesriikide tasandil, ning leiab, et subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes peab komisjon lubama ühtlustamisprotsessi käigus nii palju paindlikkust kui võimalik;

| 21. | toetab väliskulude arvesse võtmist kõigi transpordiliikide puhul, kuid seda ei tohiks kasutada transpordikulude suurendamise vahendina; leiab, et välismõjude hinna õige kalkuleerimine aitab kõiki transpordiliike omavahel paremini võrrelda, mis võib suunata keskkonnasõbralikumate viiside kasutamisele, motiveerida sektorit väliskulusid käsitlema ja tuleks eelkõige kasuks veetranspordile; |
| --- | --- |

21.

toetab väliskulude arvesse võtmist kõigi transpordiliikide puhul, kuid seda ei tohiks kasutada transpordikulude suurendamise vahendina; leiab, et välismõjude hinna õige kalkuleerimine aitab kõiki transpordiliike omavahel paremini võrrelda, mis võib suunata keskkonnasõbralikumate viiside kasutamisele, motiveerida sektorit väliskulusid käsitlema ja tuleks eelkõige kasuks veetranspordile;

| 22. | arvab seevastu, et infrastruktuuri tasusid uute või olemasolevate infrastruktuurivajaduste rahuldamiseks tuleb hoolikalt kaaluda, kuna need oleksid täiendavaks finantskoormaks siseveetranspordile, samuti tuleb käsitleda veeteede muudelt kasutajatelt tasude küsimust; |
| --- | --- |

22.

arvab seevastu, et infrastruktuuri tasusid uute või olemasolevate infrastruktuurivajaduste rahuldamiseks tuleb hoolikalt kaaluda, kuna need oleksid täiendavaks finantskoormaks siseveetranspordile, samuti tuleb käsitleda veeteede muudelt kasutajatelt tasude küsimust;

| 23. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku hinnata siseveesadamate arengut takistavaid asjaolusid ja näeks hea meelega enne seadusandliku menetlusega alustamist edasisi sellealaseid konsultatsioone asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku hinnata siseveesadamate arengut takistavaid asjaolusid ja näeks hea meelega enne seadusandliku menetlusega alustamist edasisi sellealaseid konsultatsioone asjaomaste kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

(d)   Parem keskkond tänu väiksematele heidetele

| 24. | toetab jõupingutusi laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmiseks ja õhusaasteainete vähendamiseks ning toonitab, et lähenemisviis peaks olema tehnoloogiliselt neutraalne mootoritehnoloogia ja kütusevaliku seisukohast ning pakkuma parimat kulude ja tulude suhet; |
| --- | --- |

24.

toetab jõupingutusi laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmiseks ja õhusaasteainete vähendamiseks ning toonitab, et lähenemisviis peaks olema tehnoloogiliselt neutraalne mootoritehnoloogia ja kütusevaliku seisukohast ning pakkuma parimat kulude ja tulude suhet;

| 25. | teeb siiski ettepaneku, et tegemaks kindlaks, millist võimalikku kasu annab laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmine energia ja süsinikdioksiidi heite osas, tuleb läbi viia hoolikas analüüs, võttes arvesse laeva vanust, olemasoleva mootori talitlust ja laeva lasti omadusi, aga samuti mõista tohutut hulka energiat, mida on uute mootorite käitamiseks vaja; seoses sellega taotleb, et tehtaks suuremaid jõupingutusi seadmete ajakohastamise majandusliku teostatavuse ja standardimise parandamiseks, et vähendada kõigi olemasolevate laevade kulusid ja heidet; |
| --- | --- |

25.

teeb siiski ettepaneku, et tegemaks kindlaks, millist võimalikku kasu annab laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmine energia ja süsinikdioksiidi heite osas, tuleb läbi viia hoolikas analüüs, võttes arvesse laeva vanust, olemasoleva mootori talitlust ja laeva lasti omadusi, aga samuti mõista tohutut hulka energiat, mida on uute mootorite käitamiseks vaja; seoses sellega taotleb, et tehtaks suuremaid jõupingutusi seadmete ajakohastamise majandusliku teostatavuse ja standardimise parandamiseks, et vähendada kõigi olemasolevate laevade kulusid ja heidet;

| 26. | leiab, et praegu jääb puudu motiveerimisest õigusaktide ja/või finantsmeetmete kaudu, et aidata siseveetranspordi sektoril edukalt heidet vähendada; pooldab seepärast terviklikku lähenemisviisi, mille puhul laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmise eesmärgi saavutamiseks saaks kasutada mitmeid eri fonde või programme nagu LIFE+, TEN-T ja Horisont 2020. Et tegeleda õhusaasteprobleemiga tekkekohas, jääb komitee ootama suurtelt ja väikestelt, olemasolevatelt ja uutelt laevadele pärit saaste piiramiseks kavandatud erinevate alternatiivide mõju hindamist; |
| --- | --- |

26.

leiab, et praegu jääb puudu motiveerimisest õigusaktide ja/või finantsmeetmete kaudu, et aidata siseveetranspordi sektoril edukalt heidet vähendada; pooldab seepärast terviklikku lähenemisviisi, mille puhul laevastiku keskkonnasõbralikumaks muutmise eesmärgi saavutamiseks saaks kasutada mitmeid eri fonde või programme nagu LIFE+, TEN-T ja Horisont 2020. Et tegeleda õhusaasteprobleemiga tekkekohas, jääb komitee ootama suurtelt ja väikestelt, olemasolevatelt ja uutelt laevadele pärit saaste piiramiseks kavandatud erinevate alternatiivide mõju hindamist;

| 27. | peab küsitavaks töödokumendis esitatud oletust, et veeldatud maagaas (2) on ainus lahendus õhukvaliteeti mõjutava saaste puhul ja et tehnoloogiliste lahenduste ühelt transpordiliigilt teisele ülekandmine näib lihtne, ehkki jätkuvad arutelud selle üle, milline tehnoloogiline lahendus tagab sektoris parima kooskõla standarditega; märgib, et veeldatud maagaas on paljulubav alternatiiv, kuid siiski vaid üks võimalike hulgast, ja et rakendamise ajakava tundub ebareaalne; |
| --- | --- |

27.

peab küsitavaks töödokumendis esitatud oletust, et veeldatud maagaas (2) on ainus lahendus õhukvaliteeti mõjutava saaste puhul ja et tehnoloogiliste lahenduste ühelt transpordiliigilt teisele ülekandmine näib lihtne, ehkki jätkuvad arutelud selle üle, milline tehnoloogiline lahendus tagab sektoris parima kooskõla standarditega; märgib, et veeldatud maagaas on paljulubav alternatiiv, kuid siiski vaid üks võimalike hulgast, ja et rakendamise ajakava tundub ebareaalne;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasõbralike sisetransporditeede arendamist on raske toetada, kui sidusrühmad ise ei ole sellesse asjakohaselt kaasatud; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et keskkonnasõbralike sisetransporditeede arendamist on raske toetada, kui sidusrühmad ise ei ole sellesse asjakohaselt kaasatud;

(e)   Kvalifitseeritud töötajad ja paremad töökohad

| 29. | toetab komisjoni seisukohta, et sektoris on vaja parandada oskusi ja kutsekvalifikatsioone, mis aitaksid parandada tööturule juurdepääsu ja liikuvust, suurendada ohutust ja töökohtade kvaliteeti ning luua võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

29.

toetab komisjoni seisukohta, et sektoris on vaja parandada oskusi ja kutsekvalifikatsioone, mis aitaksid parandada tööturule juurdepääsu ja liikuvust, suurendada ohutust ja töökohtade kvaliteeti ning luua võrdsed tingimused;

(f)   Siseveetranspordi integreerimine mitmeliigilisse logistikaahelasse

| 30. | viitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikule rollile, integreerimaks siseveetranspordil põhinevat logistikat paremini oma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse; |
| --- | --- |

30.

viitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võimalikule rollile, integreerimaks siseveetranspordil põhinevat logistikat paremini oma säästva linnalise liikumiskeskkonna kavadesse;

| 31. | pooldab teiste transpordiliikide kohta käivate asjassepuutuvate infovoogude integreerimist jõeteabeteenustesse (RIS), kui see on otstarbekas; leiab, et ehkki jätkuvalt esineb probleeme a) potentsiaalselt tundliku äriteabe jagamisel ja b) käitajatele koormavate investeeringutega arukatesse transpordisüsteemidesse, võib muudetud RIS osutuda väärtuslikuks vahendiks tarneahela haldamisel, kaubavoogude optimeerimisel ning kulude ja heite vähendamisel; |
| --- | --- |

31.

pooldab teiste transpordiliikide kohta käivate asjassepuutuvate infovoogude integreerimist jõeteabeteenustesse (RIS), kui see on otstarbekas; leiab, et ehkki jätkuvalt esineb probleeme a) potentsiaalselt tundliku äriteabe jagamisel ja b) käitajatele koormavate investeeringutega arukatesse transpordisüsteemidesse, võib muudetud RIS osutuda väärtuslikuks vahendiks tarneahela haldamisel, kaubavoogude optimeerimisel ning kulude ja heite vähendamisel;

| 32. | ootab RISi käimasoleva hindamise tulemusi ja loodab, et komisjon saab esitada ettepanekud RISi direktiivi muutmiseks, kuna komitee arvates aitavad arukad transpordisüsteemid oluliselt kaasa tõhusa mitmeliigilise transpordi hõlbustamisele, siseveeteede sujuvale toimimisele ja halduskoormuse vähendamisele, mh seoses keerukate piiriüleste nõuetega ELi ja kolmandate riikide suhetes; |
| --- | --- |

32.

ootab RISi käimasoleva hindamise tulemusi ja loodab, et komisjon saab esitada ettepanekud RISi direktiivi muutmiseks, kuna komitee arvates aitavad arukad transpordisüsteemid oluliselt kaasa tõhusa mitmeliigilise transpordi hõlbustamisele, siseveeteede sujuvale toimimisele ja halduskoormuse vähendamisele, mh seoses keerukate piiriüleste nõuetega ELi ja kolmandate riikide suhetes;

Juhtimine

| 33. | toetab kavatsust kehtestada siseveetranspordi sektoris uus lähenemisviis juhtimisele, et lahendada õigussätete kattuvuse probleeme ja käsitleda pädevusi; tervitab sellega seoses liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ja Reini jõel navigeerimise keskkomisjoni (CCNR) vahelise halduskokkuleppe sõlmimist, millega pakutakse parandatud koostööraamistikku, et toetada siseveetranspordi sektori arengut; jääb ootama sarnaste lepingu sõlmimist teiste jõgede komisjonidega; |
| --- | --- |

33.

toetab kavatsust kehtestada siseveetranspordi sektoris uus lähenemisviis juhtimisele, et lahendada õigussätete kattuvuse probleeme ja käsitleda pädevusi; tervitab sellega seoses liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ja Reini jõel navigeerimise keskkomisjoni (CCNR) vahelise halduskokkuleppe sõlmimist, millega pakutakse parandatud koostööraamistikku, et toetada siseveetranspordi sektori arengut; jääb ootama sarnaste lepingu sõlmimist teiste jõgede komisjonidega;

| 34. | innustab siseveetranspordi sektori asutusi tõhustama kooskõlastamist – et parandada sektori kuvandit – ja võtma otsese vastutuse osade NAIADES II paketis püstitatud eesmärkide eest; |
| --- | --- |

34.

innustab siseveetranspordi sektori asutusi tõhustama kooskõlastamist – et parandada sektori kuvandit – ja võtma otsese vastutuse osade NAIADES II paketis püstitatud eesmärkide eest;

| 35. | tõstab esile Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia potentsiaali vesikonna integreeritud arengu ja juhtimise valdkonnas ning leiab, et nimetatud strateegia rakendamine võib suuresti parandada veetransporti Doonaul, kus on märkimisväärseid võimalusi suurendada veomahtusid; |
| --- | --- |

35.

tõstab esile Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia potentsiaali vesikonna integreeritud arengu ja juhtimise valdkonnas ning leiab, et nimetatud strateegia rakendamine võib suuresti parandada veetransporti Doonaul, kus on märkimisväärseid võimalusi suurendada veomahtusid;

Rahastamine

| 36. | märgib, et teatises esitatakse viiteid mitmele ELi rahastamisprogrammile (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Ühendamise Rahastu, Horisont 2020), kuid puudu näib jäävat sidusast ja süsteemsest käsitlusest, kuidas nende vahendite abil eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

36.

märgib, et teatises esitatakse viiteid mitmele ELi rahastamisprogrammile (Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Ühendamise Rahastu, Horisont 2020), kuid puudu näib jäävat sidusast ja süsteemsest käsitlusest, kuidas nende vahendite abil eesmärke saavutada;

| 37. | nõuab, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti lubatud talituste töödokumendi (SWD) NAIADES II paketi rahastamise kohta; soovitab lisaks siseveetranspordi sektori investeerimisvajaduste ja summade määratlemisele pöörata tähelepanu ka sektorile selgete juhiste esitamisele selle kohta, kuidas rahastamisele ligi pääseda; töödokument peaks samuti andma olulise panuse rakendamise ajakavasse (vt punktis 11 esitatud soovitus); |
| --- | --- |

37.

nõuab, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti lubatud talituste töödokumendi (SWD) NAIADES II paketi rahastamise kohta; soovitab lisaks siseveetranspordi sektori investeerimisvajaduste ja summade määratlemisele pöörata tähelepanu ka sektorile selgete juhiste esitamisele selle kohta, kuidas rahastamisele ligi pääseda; töödokument peaks samuti andma olulise panuse rakendamise ajakavasse (vt punktis 11 esitatud soovitus);

| 38. | leiab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid saavad toetada NAIADES II paketi põhieesmärke, kuid on mures selle pärast, et nende fondide, eelkõige aga Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi tulemuslikkust mõõtvad peamised näitajad käsitlevad üksnes maantee- ja raudteeinfrastruktuure, näides õhutavat pigem investeeringuid neisse transpordiliikidesse kui siseveeteedesse, kui selline variant on olemas; |
| --- | --- |

38.

leiab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid saavad toetada NAIADES II paketi põhieesmärke, kuid on mures selle pärast, et nende fondide, eelkõige aga Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi tulemuslikkust mõõtvad peamised näitajad käsitlevad üksnes maantee- ja raudteeinfrastruktuure, näides õhutavat pigem investeeringuid neisse transpordiliikidesse kui siseveeteedesse, kui selline variant on olemas;

| 39. | tõdeb viiteid finantsvahenditele ja leiab, et siseveetranspordi sektoris oleks võimalik pakkuda ka Euroopa Investeerimispanga rahastamist; |
| --- | --- |

39.

tõdeb viiteid finantsvahenditele ja leiab, et siseveetranspordi sektoris oleks võimalik pakkuda ka Euroopa Investeerimispanga rahastamist;

Konkreetsed märkused määruse ettepaneku kohta

| 40. | toetab ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat käsitleva määruse muutmise aluseks olevat loogikat, sest jõustumise korral hõlbustab määrus reservfondi kasutamist, et rahastada lisameetmeid siseveetranspordi edendamiseks kooskõlas NAIADES II paketi eesmärkidega; |
| --- | --- |

40.

toetab ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat käsitleva määruse muutmise aluseks olevat loogikat, sest jõustumise korral hõlbustab määrus reservfondi kasutamist, et rahastada lisameetmeid siseveetranspordi edendamiseks kooskõlas NAIADES II paketi eesmärkidega;

Konkreetsed märkused direktiivi ettepaneku kohta

| 41. | toetab kavandatud direktiivi eesmärki lahutada tehnilised standardid menetluslikest aspektidest, millega peaks saama ühtlustada selliste standardite ajakohastamise protsessi ning pakkuda sektoris suuremat selgust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

41.

toetab kavandatud direktiivi eesmärki lahutada tehnilised standardid menetluslikest aspektidest, millega peaks saama ühtlustada selliste standardite ajakohastamise protsessi ning pakkuda sektoris suuremat selgust ja läbipaistvust;

| 42. | toetab välja pakutud pragmaatilist ja paindlikku lähenemist, lubades teatud tsoonides (liikmesriigid) kohaldada vähendatud nõudeid või kohaldada tehnilisi nõudeid osaliselt, sõltuvalt konkreetsetest siseveeteedest. |
| --- | --- |

42.

toetab välja pakutud pragmaatilist ja paindlikku lähenemist, lubades teatud tsoonides (liikmesriigid) kohaldada vähendatud nõudeid või kohaldada tehnilisi nõudeid osaliselt, sõltuvalt konkreetsetest siseveeteedest.

II   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

COM(2013) 621 final

Põhjendus 2

Motivatsioon

Määruse põhjenduses 2 käsitletakse laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule. Regioonide Komitee soovitab lisada viite innovatsioonile seoses eesmärgiga muuta laevad keskkonnasõbralikumateks, mis on ju üks NAIADES II paketi peaeesmärkidest.

Muudatusettepanek 2

COM(2013) 621 final

Artikkel 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määruse (EÜ) nr 718/1999 artikkel 8 asendatakse järgmisega: | Määruse (EÜ) nr 718/1999 artikkel 8 asendatakse järgmisega: |
| „Artikkel 8
  Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, võib iga liikmesriik võtta meetmeid eelkõige selleks, et:






  — | hõlbustada siseveetranspordi alalt lahkuvatel ettevõtjatel ennetähtaegse vanaduspensioni saamist või muu majandustegevuse juurde siirdumist; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Määruse (EÜ) nr 718/1999 artikkel 8 asendatakse järgmisega:

Määruse (EÜ) nr 718/1999 artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, võib iga liikmesriik võtta meetmeid eelkõige selleks, et:

—

hõlbustada siseveetranspordi alalt lahkuvatel ettevõtjatel ennetähtaegse vanaduspensioni saamist või muu majandustegevuse juurde siirdumist;

| — | korraldada tööalast koolitust või ümberõpet nendele laevapere liikmetele, kes sellest tööstussektorist lahkuvad; |
| --- | --- |

—

korraldada tööalast koolitust või ümberõpet nendele laevapere liikmetele, kes sellest tööstussektorist lahkuvad;

| — | parandada kutseoskusi siseveelaevanduse valdkonnas, et tagada kutseala areng ja tulevik; |
| --- | --- |

—

parandada kutseoskusi siseveelaevanduse valdkonnas, et tagada kutseala areng ja tulevik;

| — | julgustada ettevõtjaid kutseühingutega liituma, et tugevdada siseveetransporti esindavaid organisatsioone liidu tasandil; |
| --- | --- |

—

julgustada ettevõtjaid kutseühingutega liituma, et tugevdada siseveetransporti esindavaid organisatsioone liidu tasandil;

| — | soodustada laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule, et parandada töötingimusi ja edendada ohutust; |
| --- | --- |

—

soodustada laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule, et parandada töötingimusi ja edendada ohutust;

| — | soodustada laevade innovaatilisemaks muutmist ja kohandamist tehnika arenguga, arvestades keskkonnaaspekte.” |
| --- | --- |

—

soodustada laevade innovaatilisemaks muutmist ja kohandamist tehnika arenguga, arvestades keskkonnaaspekte.”

„Artikkel 8

Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, võib iga liikmesriik võtta meetmeid eelkõige selleks, et:

| — | hõlbustada siseveetranspordi alalt lahkuvatel ettevõtjatel ennetähtaegse vanaduspensioni saamist või muu majandustegevuse juurde siirdumist; |
| --- | --- |

—

hõlbustada siseveetranspordi alalt lahkuvatel ettevõtjatel ennetähtaegse vanaduspensioni saamist või muu majandustegevuse juurde siirdumist;

| — | korraldada tööalast koolitust või ümberõpet nendele laevapere liikmetele, kes sellest tööstussektorist lahkuvad; |
| --- | --- |

—

korraldada tööalast koolitust või ümberõpet nendele laevapere liikmetele, kes sellest tööstussektorist lahkuvad;

| — | parandada kutseoskusi siseveelaevanduse valdkonnas, et tagada kutseala areng ja tulevik; |
| --- | --- |

—

parandada kutseoskusi siseveelaevanduse valdkonnas, et tagada kutseala areng ja tulevik;

| — | toetada
  julgustada ettevõtjaid kutseühingutega liituma, et tugevdada siseveetransporti esindavaid organisatsioone liidu tasandil; |
| --- | --- |

—

toetada
  julgustada ettevõtjaid kutseühingutega liituma, et tugevdada siseveetransporti esindavaid organisatsioone liidu tasandil;

| — | edendada
  soodustada laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule, et parandada töötingimusi ja edendada ohutust; |
| --- | --- |

—

edendada
  soodustada laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule, et parandada töötingimusi ja edendada ohutust;

| — | soodustada laevade innovaatilisemaks muutmist ja kohandamist tehnika arenguga, arvestades keskkonnaaspekte.” |
| --- | --- |

—

soodustada laevade innovaatilisemaks muutmist ja kohandamist tehnika arenguga, arvestades keskkonnaaspekte.”

Võtta võib ka muid meetmeid eeldusel, et need on kooskõlas NAIADES II paketi eesmärkidega ja aitavad kaasa nende saavutamisele.

Võtta võib ka muid meetmeid eeldusel, et need on kooskõlas NAIADES II paketi eesmärkidega ja aitavad kaasa nende saavutamisele.

Motivatsioon

Motivatsioon

Regioonide Komitee sooviks näha reservfondi proaktiivset kasutamist, et aidata saavutada NAIADES II paketis sätestatud eesmärgid. Lisaks on komitee arvamusel, et sõnakasutust tuleks muuta, et anda lausetele jõulisem sisu ja tagada liikmesriikide kaasavam tegutsemine.

Brüssel, 31. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  PLATINA – programm NAIADESe paketi rakendamiseks seitsmenda raamprogrammi kaudu.

1

(2)  Ingliskeelne lühend LNG ehk liquefied natural gas.

2

liquefied natural gas.

---

| 26.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 126/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 126/53

---

Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa elektroonilise side ühtne turg”

2014/C 126/13

I   POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tervitab komisjoni ettepaneku üldeesmärki liikuda elektroonilise side ühtse turu loomise poole. Sellel turul on kodanikel ja ettevõtjatel ilma piiriüleste piirangute või põhjendamatute lisakuludeta juurdepääs kõikjal liidus pakutavatele elektroonilise side teenustele ning elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad võivad tegutseda ja neid teenuseid pakkuda olenemata nende endi või klientide asukohast ELis; |
| --- | --- |

1.

tervitab komisjoni ettepaneku üldeesmärki liikuda elektroonilise side ühtse turu loomise poole. Sellel turul on kodanikel ja ettevõtjatel ilma piiriüleste piirangute või põhjendamatute lisakuludeta juurdepääs kõikjal liidus pakutavatele elektroonilise side teenustele ning elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad võivad tegutseda ja neid teenuseid pakkuda olenemata nende endi või klientide asukohast ELis;

| 2. | rõhutab strateegiaga „Euroopa 2020” ja Euroopa digitaalse tegevuskavaga taotletavat eesmärki saavutada kasvav, edukas ja dünaamiline digitaalne ühtne turg, mis tuleb kasuks kõigile majandusharudele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab strateegiaga „Euroopa 2020” ja Euroopa digitaalse tegevuskavaga taotletavat eesmärki saavutada kasvav, edukas ja dünaamiline digitaalne ühtne turg, mis tuleb kasuks kõigile majandusharudele;

| 3. | toonitab elektroonilise side võrkude ühenduvuse ja tugevama turu integratsiooni olulisust ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ning tõstab esile suuri võimalusi, mida digitaalne ühtne turg Euroopa ühiskonna jaoks tervikuna pakub; |
| --- | --- |

3.

toonitab elektroonilise side võrkude ühenduvuse ja tugevama turu integratsiooni olulisust ettevõtjate ja tarbijate jaoks, ning tõstab esile suuri võimalusi, mida digitaalne ühtne turg Euroopa ühiskonna jaoks tervikuna pakub;

| 4. | juhib samas tähelepanu sellele, et elektroonilise side Euroopa õigusraamistiku kohandamisel tuleb piisaval määral arvesse võtta liikmesriikide ja piirkondade tegelikke ja õiguslikke tingimusi; |
| --- | --- |

4.

juhib samas tähelepanu sellele, et elektroonilise side Euroopa õigusraamistiku kohandamisel tuleb piisaval määral arvesse võtta liikmesriikide ja piirkondade tegelikke ja õiguslikke tingimusi;

| 5. | palub arvesse võtta, et tingituna ELi sisesest digitaalsest lõhest, puudulikust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristust, erinevatest lähtetingimustest, tugevatest erinevustest majanduslikus ja sissetulekute olukorras liikmesriikide sees ja nende vahel on võimalik digitaalset ühiskonda edasi arendada ja järkjärgulist lähenemist saavutada vaid erinevate kiirustega järkjärgulise tegutsemise kaudu; |
| --- | --- |

5.

palub arvesse võtta, et tingituna ELi sisesest digitaalsest lõhest, puudulikust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristust, erinevatest lähtetingimustest, tugevatest erinevustest majanduslikus ja sissetulekute olukorras liikmesriikide sees ja nende vahel on võimalik digitaalset ühiskonda edasi arendada ja järkjärgulist lähenemist saavutada vaid erinevate kiirustega järkjärgulise tegutsemise kaudu;

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis on juba eeskirjad, mille eesmärk on kaotada lairibaühenduse kättesaadavuse erinevus linnade ja maapiirkondade vahel; kogu ELi hõlmavate eeskirjade puhul tuleb arvesse võtta liikmesriikide lähteolukordade erisugusust; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu sellele, et mõnes liikmesriigis on juba eeskirjad, mille eesmärk on kaotada lairibaühenduse kättesaadavuse erinevus linnade ja maapiirkondade vahel; kogu ELi hõlmavate eeskirjade puhul tuleb arvesse võtta liikmesriikide lähteolukordade erisugusust;

| 7. | meenutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll võrdse juurdepääsu tagamisel taskukohase hinnaga lairibaühendusele piirkondades, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, katseprojektide läbiviimisel digitaalse lõhe ületamiseks, ning uute kodanikukesksete avalike e-teenuste l arendamisel; |
| --- | --- |

7.

meenutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on võtmeroll võrdse juurdepääsu tagamisel taskukohase hinnaga lairibaühendusele piirkondades, kus turumehhanismid seda tagada ei suuda, katseprojektide läbiviimisel digitaalse lõhe ületamiseks, ning uute kodanikukesksete avalike e-teenuste l arendamisel;

| 8. | tuletab meelde, et maapiirkondades, mida eraettevõtjad käsitavad vähe tulutoovana, on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sunnitud osalema digitaalse taristu rahastamises; Selleks, et tagada kõigile kodanikele kõigis piirkondades võrdne juurdepääs uuele tehnoloogiale, kutsub komitee komisjoni üles toetama omavalitusi nende rahastamispüüdlustes, lubades ühelt poolt struktuurifondide kasutamist digitaalse taristu rahastamiseks kõigis ELi piirkondades ning teiselt poolt käsitlema digitaalse juurdepääsu projekte hõredalt asutatud maapiirkondades üldist majandushuvi pakkuvate teenustena; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et maapiirkondades, mida eraettevõtjad käsitavad vähe tulutoovana, on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused sunnitud osalema digitaalse taristu rahastamises; Selleks, et tagada kõigile kodanikele kõigis piirkondades võrdne juurdepääs uuele tehnoloogiale, kutsub komitee komisjoni üles toetama omavalitusi nende rahastamispüüdlustes, lubades ühelt poolt struktuurifondide kasutamist digitaalse taristu rahastamiseks kõigis ELi piirkondades ning teiselt poolt käsitlema digitaalse juurdepääsu projekte hõredalt asutatud maapiirkondades üldist majandushuvi pakkuvate teenustena;

| 9. | kritiseerib sellega seoses Euroopa ühendamise rahastu raames aastateks 2014–2020 lairibaühenduse väljaehitamisele eraldatud vahendite vähesust; |
| --- | --- |

9.

kritiseerib sellega seoses Euroopa ühendamise rahastu raames aastateks 2014–2020 lairibaühenduse väljaehitamisele eraldatud vahendite vähesust;

| 10. | nendib, et ka kiudoptiliste võrkude kiire väljaehitamine viimases etapis on hädavajalik samm selleks, et võimaldada ka mobiilsidevõrkudes andmeedastuse koormuse juhtimist vastavate ruuterite kaudu püsivõrkudesse; |
| --- | --- |

10.

nendib, et ka kiudoptiliste võrkude kiire väljaehitamine viimases etapis on hädavajalik samm selleks, et võimaldada ka mobiilsidevõrkudes andmeedastuse koormuse juhtimist vastavate ruuterite kaudu püsivõrkudesse;

| 11. | on seisukohal, et kogu ELi hõlmava reguleerimisega ei tohi tekitada halvemaid konkurentsitingimusi suhteliselt väikese rahvaarvu ja pindalaga liikmesriikidele; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et kogu ELi hõlmava reguleerimisega ei tohi tekitada halvemaid konkurentsitingimusi suhteliselt väikese rahvaarvu ja pindalaga liikmesriikidele;

| 12. | kinnitab oma seisukohta, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, mis on kõigile avatud infoühiskonna alus, peaks vastama kõigi kodanike, sh sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

12.

kinnitab oma seisukohta, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, mis on kõigile avatud infoühiskonna alus, peaks vastama kõigi kodanike, sh sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadustele;

| 13. | rõhutab, et kõnealuses määruses sätestatud isikuandmete töötlemine peaks toimuma kooskõlas kehtivate Euroopa Liidu ja riikide õigusaktidega, sealhulgas eeskätt vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kõnealuses määruses sätestatud isikuandmete töötlemine peaks toimuma kooskõlas kehtivate Euroopa Liidu ja riikide õigusaktidega, sealhulgas eeskätt vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ;

| 14. | peab kahetsusväärseks, et määruse ettepaneku üle ei toimunud avalikku konsultatsiooni, kus kõik osalised oleksid saanud konkreetselt kavandatavate õiguslike muudatuste kohta oma arvamust avaldada; |
| --- | --- |

14.

peab kahetsusväärseks, et määruse ettepaneku üle ei toimunud avalikku konsultatsiooni, kus kõik osalised oleksid saanud konkreetselt kavandatavate õiguslike muudatuste kohta oma arvamust avaldada;

| 15. | on veendunud, et ulatuslikke ettepanekuid on vaja põhjalikult kontrollida ja peab seetõttu Euroopa Komisjoni ajakava, mille kohaselt hakatakse määrust rakendama 1. juulist 2014, äärmiselt ambitsioonikaks; |
| --- | --- |

15.

on veendunud, et ulatuslikke ettepanekuid on vaja põhjalikult kontrollida ja peab seetõttu Euroopa Komisjoni ajakava, mille kohaselt hakatakse määrust rakendama 1. juulist 2014, äärmiselt ambitsioonikaks;

ELi ühtne luba

| 16. | tervitab põhimõtteliselt ELi ühtse üldloa kehtestamist, millega soovitakse lihtsustada eri riikide killustatud loa andmise menetlust, et saavutada õiguslik terviklikkus ja prognoositavus asjaomaste ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

16.

tervitab põhimõtteliselt ELi ühtse üldloa kehtestamist, millega soovitakse lihtsustada eri riikide killustatud loa andmise menetlust, et saavutada õiguslik terviklikkus ja prognoositavus asjaomaste ettevõtjate jaoks;

| 17. | palub tagada, et ELi ühtse loa andmise menetlus ei suurendaks õiguslikku ebakindlust ega vähendaks regulatiivsete meetmete prognoositavust; |
| --- | --- |

17.

palub tagada, et ELi ühtse loa andmise menetlus ei suurendaks õiguslikku ebakindlust ega vähendaks regulatiivsete meetmete prognoositavust;

| 18. | märgib, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühist reguleerivat raamistikku käsitleva direktiivi 2002/21/EÜ kavandatav muutmine tähendab pädevuste ulatuslikku üleandmist Euroopa Liidule, mis koormab riikide reguleerivaid asutusi; eeskätt Euroopa Komisjoni õigus nõuda riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõude tagasivõtmist, piirab tugevalt nende tegutsemisvõimalusi; |
| --- | --- |

18.

märgib, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühist reguleerivat raamistikku käsitleva direktiivi 2002/21/EÜ kavandatav muutmine tähendab pädevuste ulatuslikku üleandmist Euroopa Liidule, mis koormab riikide reguleerivaid asutusi; eeskätt Euroopa Komisjoni õigus nõuda riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõude tagasivõtmist, piirab tugevalt nende tegutsemisvõimalusi;

| 19. | palub tagada, et ainult päritoluliikmesriigi reguleerivale asutusele kuuluv õigus peatada või tühistada Euroopa elektroonilise side ettevõtja õigused (artikli 6 lõige 1) ei tooks kaasa allapoole suunatud reguleerimise võidujooksu ega süvendaks meelepärase kohtualluvuse valimise nähtust; |
| --- | --- |

19.

palub tagada, et ainult päritoluliikmesriigi reguleerivale asutusele kuuluv õigus peatada või tühistada Euroopa elektroonilise side ettevõtja õigused (artikli 6 lõige 1) ei tooks kaasa allapoole suunatud reguleerimise võidujooksu ega süvendaks meelepärase kohtualluvuse valimise nähtust;

Raadiospektri kasutamise koordineerimine

| 20. | rõhutab, et raadiospekter on napp avalik hüve; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et raadiospekter on napp avalik hüve;

| 21. | jagab komisjoni seisukohta, et raadiospektri tõhus haldamine on oluline teenusepakkujatele juurdepääsu lihtsustamiseks ning innovatsiooni ja kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks; |
| --- | --- |

21.

jagab komisjoni seisukohta, et raadiospektri tõhus haldamine on oluline teenusepakkujatele juurdepääsu lihtsustamiseks ning innovatsiooni ja kultuurilise mitmekesisuse edendamiseks;

| 22. | märgib, et Euroopa Komisjonile antav õigus kehtestada raadiospektri haldamise siduvaid ajakavasid, samuti komisjoni õigus nõuda riikide reguleerivatelt asutustelt kavandatavate parandusmeetmete tagasivõtmist, tähendab raadiospektri haldamise raames ulatuslikku pädevuste üleandmist Euroopa Liidule; |
| --- | --- |

22.

märgib, et Euroopa Komisjonile antav õigus kehtestada raadiospektri haldamise siduvaid ajakavasid, samuti komisjoni õigus nõuda riikide reguleerivatelt asutustelt kavandatavate parandusmeetmete tagasivõtmist, tähendab raadiospektri haldamise raames ulatuslikku pädevuste üleandmist Euroopa Liidule;

| 23. | kordab oma juba 2008. aastal telekommunikatsioonisektori reformipaketi puhul väljendatud kahtlusi – mida praegune määruse eelnõu ei ole suutnud kõrvaldada – , kas ELile raadiospektri haldamise osas täiendavate pädevuste üleandmine on õige samm |
| --- | --- |

23.

kordab oma juba 2008. aastal telekommunikatsioonisektori reformipaketi puhul väljendatud kahtlusi – mida praegune määruse eelnõu ei ole suutnud kõrvaldada – , kas ELile raadiospektri haldamise osas täiendavate pädevuste üleandmine on õige samm

| 24. | tuletab meelde, et raadiospektripoliitka programmi meetmed, sh inventuur aastaks 2015, ei ole veel lõpule viidud ning neid tuleks esmalt hinnata; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et raadiospektripoliitka programmi meetmed, sh inventuur aastaks 2015, ei ole veel lõpule viidud ning neid tuleks esmalt hinnata;

| 25. | märgib, et raadiospektri kasutuse Euroopa tasandi regulatsiooni takistavad liikmesriikide õiguslikud ja tehnilised kohustused, mille kaotamine on võimalik vaid keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

25.

märgib, et raadiospektri kasutuse Euroopa tasandi regulatsiooni takistavad liikmesriikide õiguslikud ja tehnilised kohustused, mille kaotamine on võimalik vaid keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et raadiospektri ja raadiospektri eraldamise menetluse üle-euroopalise ümberkorralduse puhul tuleb arvesse võtta litsentsilepinguid, mille kehtivusaeg on kuni 20 aastat; |
| --- | --- |

26.

juhib tähelepanu sellele, et raadiospektri ja raadiospektri eraldamise menetluse üle-euroopalise ümberkorralduse puhul tuleb arvesse võtta litsentsilepinguid, mille kehtivusaeg on kuni 20 aastat;

| 27. | kuna mõnedes liikmesriikides on nn digitaalse dividendi II raadiospektri eraldamine juba kavandamisel ja see toimub eeldatavasti 2014. aasta lõpus/2015. aasta alguses, leiab komitee, et enne määruse kehtestamist on vaja liikmesriikide vastavates asutustes seda teemat kindlasti veel selgitada; |
| --- | --- |

27.

kuna mõnedes liikmesriikides on nn digitaalse dividendi II raadiospektri eraldamine juba kavandamisel ja see toimub eeldatavasti 2014. aasta lõpus/2015. aasta alguses, leiab komitee, et enne määruse kehtestamist on vaja liikmesriikide vastavates asutustes seda teemat kindlasti veel selgitada;

| 28. | rõhutab, et liikmesriikidel ja piirkondadel peab olema piisav raadiospektri reserv innovaatiliste rakenduste jaoks; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et liikmesriikidel ja piirkondadel peab olema piisav raadiospektri reserv innovaatiliste rakenduste jaoks;

| 29. | peab oluliseks kasutada ära tehnoloogilised ja õiguslikud võimalused spektri ühiskasutuseks, innovaatilised uued tehnoloogiad, nagu kognitiivne raadio, ultralairiba ja valge spekter, et saavutada sel viisil raadiospektri tõhusam kasutus; |
| --- | --- |

29.

peab oluliseks kasutada ära tehnoloogilised ja õiguslikud võimalused spektri ühiskasutuseks, innovaatilised uued tehnoloogiad, nagu kognitiivne raadio, ultralairiba ja valge spekter, et saavutada sel viisil raadiospektri tõhusam kasutus;

| 30. | väljendab muret selle üle, et õigusraamistiku kavandatav muutmine võib kaasa tuua raadiospektri eraldamise viivituse järgneva 12–18 kuu vältel; |
| --- | --- |

30.

väljendab muret selle üle, et õigusraamistiku kavandatav muutmine võib kaasa tuua raadiospektri eraldamise viivituse järgneva 12–18 kuu vältel;

| 31. | sellest kahtlusest tingituna ei toeta komitee Euroopa Komisjon kavandatavaid meetmeid raadiospektri haldamise ühtlustamiseks ning juhib tähelepanu sellele, et austades liikmesriikide suveräänsust raadiospektri valdkonnas, on võimalik tagada raadiospektri kooskõlastatud haldamine rahvusvaheliste lepingute teel; |
| --- | --- |

31.

sellest kahtlusest tingituna ei toeta komitee Euroopa Komisjon kavandatavaid meetmeid raadiospektri haldamise ühtlustamiseks ning juhib tähelepanu sellele, et austades liikmesriikide suveräänsust raadiospektri valdkonnas, on võimalik tagada raadiospektri kooskõlastatud haldamine rahvusvaheliste lepingute teel;

| 32. | kutsub üles enne Euroopa raadiospektri korra kehtestamist esmalt välja selgitama raadiospektri eraldamise vastavate kavade ning tähtaegade praeguse olukorra kogu ELis, et töötada selle teabe põhjal välja raadiospektri eraldamise pikaajaline ühtne menetlus; |
| --- | --- |

32.

kutsub üles enne Euroopa raadiospektri korra kehtestamist esmalt välja selgitama raadiospektri eraldamise vastavate kavade ning tähtaegade praeguse olukorra kogu ELis, et töötada selle teabe põhjal välja raadiospektri eraldamise pikaajaline ühtne menetlus;

| 33. | soovitab, et sealjuures määratletaks esmalt kogu ELi hõlmava võrgutaristu poliitika jaoks strateegilise tähtsusega raadiospektripoliitika põhivaldkond, ning teeb ettepaneku keskenduda mobiilsidevõrkudele, vastavatele võrgujuurdepääsu võimalustele, nagu WLAN, ja kogu ELi hõlmavale LTE võrgule; |
| --- | --- |

33.

soovitab, et sealjuures määratletaks esmalt kogu ELi hõlmava võrgutaristu poliitika jaoks strateegilise tähtsusega raadiospektripoliitika põhivaldkond, ning teeb ettepaneku keskenduda mobiilsidevõrkudele, vastavatele võrgujuurdepääsu võimalustele, nagu WLAN, ja kogu ELi hõlmavale LTE võrgule;

| 34. | näeb mobiilsidespektrile keskendumises ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimist, kuna siis eraldatakse ELi üleselt vaid selliseid raadiospektreid, mille puhul on selle tegevuse tulemusena oodata tegelikku tõhususe suurenemist; |
| --- | --- |

34.

näeb mobiilsidespektrile keskendumises ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimist, kuna siis eraldatakse ELi üleselt vaid selliseid raadiospektreid, mille puhul on selle tegevuse tulemusena oodata tegelikku tõhususe suurenemist;

| 35. | tervitab kindlalt ettepanekut lihtsustada avalike RLAN-ühenduste kasutamist, mis toob kaasa üldkasutatavate internetiühenduste ulatuslikuma leviku; |
| --- | --- |

35.

tervitab kindlalt ettepanekut lihtsustada avalike RLAN-ühenduste kasutamist, mis toob kaasa üldkasutatavate internetiühenduste ulatuslikuma leviku;

| 36. | märgib, et silmatorkamatute väikese levialaga traadita pääsupunktide pakkumise ja käitamise üldloasüsteem – komisjoni tehniliste näitajate määratluse järgi – piirab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mõju avaldamise võimalusi; |
| --- | --- |

36.

märgib, et silmatorkamatute väikese levialaga traadita pääsupunktide pakkumise ja käitamise üldloasüsteem – komisjoni tehniliste näitajate määratluse järgi – piirab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mõju avaldamise võimalusi;

Võrgu neutraalsus ja lõppkasutajate õigused

| 37. | tervitab komisjoni kavatsust tagada elektroonilise side teenuste lõppkasutajate õiguste ühtlustamise kaudu see, et kogu ELi kodanikel ja pakkujatel oleksid võrreldavad õigused ja kohustused ning et nad saaksid võrreldavatel tingimustel teenuseid piiriüleselt pakkuda ja kasutada; |
| --- | --- |

37.

tervitab komisjoni kavatsust tagada elektroonilise side teenuste lõppkasutajate õiguste ühtlustamise kaudu see, et kogu ELi kodanikel ja pakkujatel oleksid võrreldavad õigused ja kohustused ning et nad saaksid võrreldavatel tingimustel teenuseid piiriüleselt pakkuda ja kasutada;

| 38. | nõustub seatud eesmärgiga võimaldada lõppkasutajatele mittediskrimineerivat juurdepääsu sidevõrkudele ja -teenustele, mida pakuvad teises liikmesriigis asuvad ettevõtjad; |
| --- | --- |

38.

nõustub seatud eesmärgiga võimaldada lõppkasutajatele mittediskrimineerivat juurdepääsu sidevõrkudele ja -teenustele, mida pakuvad teises liikmesriigis asuvad ettevõtjad;

| 39. | tervitab komisjoni jõupingutusi tugevdada tarbijakaitset ja kasutajate õigusi elektroonilise side valdkonnas sellega, et tarbijaid teavitatakse põhjalikult hindadest ja teenuste osutamise tingimustest; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni jõupingutusi tugevdada tarbijakaitset ja kasutajate õigusi elektroonilise side valdkonnas sellega, et tarbijaid teavitatakse põhjalikult hindadest ja teenuste osutamise tingimustest;

| 40. | on seisukohal, et võrgu neutraalsuse põhimõte on oluline eeltingimus, et võimaldada innovaatilist internetti, millel on avatud, dünaamiline ja terviklik struktuur, ja tagada ühesugused võimalused Euroopa kodanike ja ettevõtjate huvides; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et võrgu neutraalsuse põhimõte on oluline eeltingimus, et võimaldada innovaatilist internetti, millel on avatud, dünaamiline ja terviklik struktuur, ja tagada ühesugused võimalused Euroopa kodanike ja ettevõtjate huvides;

| 41. | jagab Euroopa Parlamendi seisukohta, et võrgu neutraalsuse valdkonna lahendusettepanekuid on võimalik ellu viia vaid Euroopa ühtse lähenemisviisi abil, ja tervitab seepärast põhimõtteliselt Euroopa Komisjoni algatust esitada ettepanekud kõnealuse valdkonna reguleerimiseks; |
| --- | --- |

41.

jagab Euroopa Parlamendi seisukohta, et võrgu neutraalsuse valdkonna lahendusettepanekuid on võimalik ellu viia vaid Euroopa ühtse lähenemisviisi abil, ja tervitab seepärast põhimõtteliselt Euroopa Komisjoni algatust esitada ettepanekud kõnealuse valdkonna reguleerimiseks;

| 42. | rõhutab, et interneti avatus on keskne konkurentsivõimet, majanduskasvu, sotsiaalset arengut ja innovatsiooni soodustav tegur, mis on toonud kaasa internetipõhiste rakenduste, sisu ja teenuste erakordse arengutaseme ning seeläbi ka sisu ja teenuste pakkumise ning nõudluse märkimisväärse kasvu, ning et internet on teadmiste, ideede ja teabe vaba liikumise väga oluline kiirendaja, sh riikides, kus juurdepääs sõltumatutele massiteabevahenditele on piiratud; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et interneti avatus on keskne konkurentsivõimet, majanduskasvu, sotsiaalset arengut ja innovatsiooni soodustav tegur, mis on toonud kaasa internetipõhiste rakenduste, sisu ja teenuste erakordse arengutaseme ning seeläbi ka sisu ja teenuste pakkumise ning nõudluse märkimisväärse kasvu, ning et internet on teadmiste, ideede ja teabe vaba liikumise väga oluline kiirendaja, sh riikides, kus juurdepääs sõltumatutele massiteabevahenditele on piiratud;

| 43. | nõustub Euroopa Parlamendiga täiesti selles, et võrgu neutraalsusest ja parima võimaliku edastuse põhimõttest kõrvalekaldumine võib tuua mitmesuguseid negatiivseid tagajärgi – nt konkurentsivastane käitumine, innovatsiooni takistamine, arvamusvabaduse ja meedia pluralismi piiramine, tarbijate vähene teadlikkus ja eraelu puutumatuse rikkumine – ning see kahjustaks majandust, tarbijaid ja demokraatlikku ühiskonda tervikuna; |
| --- | --- |

43.

nõustub Euroopa Parlamendiga täiesti selles, et võrgu neutraalsusest ja parima võimaliku edastuse põhimõttest kõrvalekaldumine võib tuua mitmesuguseid negatiivseid tagajärgi – nt konkurentsivastane käitumine, innovatsiooni takistamine, arvamusvabaduse ja meedia pluralismi piiramine, tarbijate vähene teadlikkus ja eraelu puutumatuse rikkumine – ning see kahjustaks majandust, tarbijaid ja demokraatlikku ühiskonda tervikuna;

| 44. | on veendunud, et Euroopa Komisjoni ettepaneku artikkel 23 ei vasta selliselt mõistetavale võrgu neutraalsuse põhimõttele, ja soovitab need eeskirjad põhjalikult ümber töötada; |
| --- | --- |

44.

on veendunud, et Euroopa Komisjoni ettepaneku artikkel 23 ei vasta selliselt mõistetavale võrgu neutraalsuse põhimõttele, ja soovitab need eeskirjad põhjalikult ümber töötada;

| 45. | juhib tungivalt tähelepanu ohule, et juurdepääsu ja sisu pakkujate vaheliste kokkulepetega kõrgema teenusekvaliteediga eriteenuste osutamise kohta võidakse piirata võrgu neutraalust; |
| --- | --- |

45.

juhib tungivalt tähelepanu ohule, et juurdepääsu ja sisu pakkujate vaheliste kokkulepetega kõrgema teenusekvaliteediga eriteenuste osutamise kohta võidakse piirata võrgu neutraalust;

| 46. | kardab, et artikli 23 lõike 2 kohaldamine toob kaasa finantsiliselt tugevate ettevõtjate eelistava kohtlemise või siis halvemad tingimused väiksematele sisu pakkujatele ja lõppkasutajatele. Komitee hoiatab selle eest, et ei rikutaks e-juurdepääsetavuse kui interneti arhitektuuri aluspõhimõtet, ei piirataks interneti innovaatilist potentsiaali ega ohustaks kultuurilist mitmekesisust võrgus; |
| --- | --- |

46.

kardab, et artikli 23 lõike 2 kohaldamine toob kaasa finantsiliselt tugevate ettevõtjate eelistava kohtlemise või siis halvemad tingimused väiksematele sisu pakkujatele ja lõppkasutajatele. Komitee hoiatab selle eest, et ei rikutaks e-juurdepääsetavuse kui interneti arhitektuuri aluspõhimõtet, ei piirataks interneti innovaatilist potentsiaali ega ohustaks kultuurilist mitmekesisust võrgus;

| 47. | toetab nõudmist, et internetiteenuste pakkujad ei blokeeri, ei diskrimineeri, ei riku ega halvenda ühegi kasutaja võimalusi kasutada juurdepääsuteenust, et kasutada, saata, postitada, vastu võtta või pakkuda mis tahes sisu, rakendust või teenust algallikast või sihtkohast sõltumatult; |
| --- | --- |

47.

toetab nõudmist, et internetiteenuste pakkujad ei blokeeri, ei diskrimineeri, ei riku ega halvenda ühegi kasutaja võimalusi kasutada juurdepääsuteenust, et kasutada, saata, postitada, vastu võtta või pakkuda mis tahes sisu, rakendust või teenust algallikast või sihtkohast sõltumatult;

| 48. | tervitab seepärast kindlalt teatava sisu, rakenduste või teenuste blokeerimise, aeglustamise, halvendamise või diskrimineerimise keeldu (artikli 23 lõige 5), ent juhib tähelepanu sellele, et kavandatud erandid oma ebamäärasuse ja õigusliku ebaselgusega muudavad selle põhimõtte tõenäoliselt suuremas osas tähendusetuks; |
| --- | --- |

48.

tervitab seepärast kindlalt teatava sisu, rakenduste või teenuste blokeerimise, aeglustamise, halvendamise või diskrimineerimise keeldu (artikli 23 lõige 5), ent juhib tähelepanu sellele, et kavandatud erandid oma ebamäärasuse ja õigusliku ebaselgusega muudavad selle põhimõtte tõenäoliselt suuremas osas tähendusetuks;

| 49. | kardab, et mõistlike andmeedastuse haldamise meetmete õiguslikult ebaselge määratlus võib seada ohtu võrgu blokeerimise – iseenesest tervitatava – välistamise ning et selle piiramatu laiendamine õigusnormide rakendamisele (artikli 23 lõike 5 punkt a) ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte ega andmekaitse nõudmistega; |
| --- | --- |

49.

kardab, et mõistlike andmeedastuse haldamise meetmete õiguslikult ebaselge määratlus võib seada ohtu võrgu blokeerimise – iseenesest tervitatava – välistamise ning et selle piiramatu laiendamine õigusnormide rakendamisele (artikli 23 lõike 5 punkt a) ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte ega andmekaitse nõudmistega;

| 50. | soovitab juba kehtivaid norme silmas pidades kaaluda mõistlike andmeedastuse haldamise meetmete kohta kavandatavate eeskirjade vajalikkust; |
| --- | --- |

50.

soovitab juba kehtivaid norme silmas pidades kaaluda mõistlike andmeedastuse haldamise meetmete kohta kavandatavate eeskirjade vajalikkust;

| 51. | toetab Euroopa Komisjoni eesmärki tugevdada sobivate meetmetega tarbijakaitset, kujundada elektroonilise side turg läbipaistvamaks ja lihtsustada turu osaliste jaoks juurdepääsu siduvale ja arusaadavale teabele; |
| --- | --- |

51.

toetab Euroopa Komisjoni eesmärki tugevdada sobivate meetmetega tarbijakaitset, kujundada elektroonilise side turg läbipaistvamaks ja lihtsustada turu osaliste jaoks juurdepääsu siduvale ja arusaadavale teabele;

| 52. | tuletab meelde, et Euroopa telekommunikatsiooni õigusraamistiku rakendamise käigus loodud riikide õigusaktides arvestatakse mitmesuguseid olulisi riiklikke iseärasusi, ning kutsub seda kaalutlust silmas pidades üles korraldama üksikasjaliku konsultatsiooni riikide reguleerivate asutuste ja tarbijakaitseorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et Euroopa telekommunikatsiooni õigusraamistiku rakendamise käigus loodud riikide õigusaktides arvestatakse mitmesuguseid olulisi riiklikke iseärasusi, ning kutsub seda kaalutlust silmas pidades üles korraldama üksikasjaliku konsultatsiooni riikide reguleerivate asutuste ja tarbijakaitseorganisatsioonidega;

| 53. | märgib, et kavandatav lõppkasutajate õiguste ühtlustamine ei tohi kaasa tuua liikmesriikides kehtiva kaitsetaseme langust, ning soovitab Euroopa Komisjonil kaaluda lõppkasutajate õiguste tugevdamist minimaalse ühtlustamise kaudu; |
| --- | --- |

53.

märgib, et kavandatav lõppkasutajate õiguste ühtlustamine ei tohi kaasa tuua liikmesriikides kehtiva kaitsetaseme langust, ning soovitab Euroopa Komisjonil kaaluda lõppkasutajate õiguste tugevdamist minimaalse ühtlustamise kaudu;

Rändlus

| 54. | tervitab kindlalt reguleeritud rändlusteenuste tariifide ülempiiri vähendamist ja passiivsete rändlusteenuste tasuta edastamist. Komitee toetab Euroopa Komisjoni eesmärki takistada põhjendamatult nõutavaid lisatasusid ja saavutada tarbijate huvides ühtsed hinnad riigisisestele ja riikidevahelistele ühendustele; |
| --- | --- |

54.

tervitab kindlalt reguleeritud rändlusteenuste tariifide ülempiiri vähendamist ja passiivsete rändlusteenuste tasuta edastamist. Komitee toetab Euroopa Komisjoni eesmärki takistada põhjendamatult nõutavaid lisatasusid ja saavutada tarbijate huvides ühtsed hinnad riigisisestele ja riikidevahelistele ühendustele;

| 55. | toetab Euroopa Komisjoni eesmärki saavutada kahe- ja mitmepoolsete rändluslepingute võimaluse abil riigisiseste tasude kehtimine nii riigisiseste kui ka reguleeritud rändlusteenuste eest; |
| --- | --- |

55.

toetab Euroopa Komisjoni eesmärki saavutada kahe- ja mitmepoolsete rändluslepingute võimaluse abil riigisiseste tasude kehtimine nii riigisiseste kui ka reguleeritud rändlusteenuste eest;

| 56. | peab oluliseks, et lõppkasutajate võimalus loobuda kehtivast riigisisesest rändlusteenuse tasust vastutasuna muude pakutavate eeliste eest ei tohi võimaldada regulaarset kõrvalehoidmist rändlusteenuste pakkumisest riigisisese hinnaga; |
| --- | --- |

56.

peab oluliseks, et lõppkasutajate võimalus loobuda kehtivast riigisisesest rändlusteenuse tasust vastutasuna muude pakutavate eeliste eest ei tohi võimaldada regulaarset kõrvalehoidmist rändlusteenuste pakkumisest riigisisese hinnaga;

| 57. | palub tagada, et kehtestatavad üldsuunised mõistliku kasutamise kriteeriumide kohaldamiseks võimaldaksid lõppkasutajal olla kindel, et ta saab teistes liikmesriikides jätkata oma päritoluriigis tekkinud tarbimisharjumusi; |
| --- | --- |

57.

palub tagada, et kehtestatavad üldsuunised mõistliku kasutamise kriteeriumide kohaldamiseks võimaldaksid lõppkasutajal olla kindel, et ta saab teistes liikmesriikides jätkata oma päritoluriigis tekkinud tarbimisharjumusi;

| 58. | juhib tähelepanu riigisiseste ühenduste võimaliku (tasalülitava) hinnatõusu ohule ning kutsub Euroopa Komisjoni üles seda aspekti määruse (EL) nr 531/2012 hindamisel eriti arvesse võtma; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu riigisiseste ühenduste võimaliku (tasalülitava) hinnatõusu ohule ning kutsub Euroopa Komisjoni üles seda aspekti määruse (EL) nr 531/2012 hindamisel eriti arvesse võtma;

| 59. | märgib, et kahe- või mitmepoolseid rändluslepinguid tuleb kriitiliselt kontrollida selles suhtes, kas nad piiravad konkurentsi või kas on oht, et nad tugevdavad turul jõuliste pakkujate konkurentsipositsiooni; |
| --- | --- |

59.

märgib, et kahe- või mitmepoolseid rändluslepinguid tuleb kriitiliselt kontrollida selles suhtes, kas nad piiravad konkurentsi või kas on oht, et nad tugevdavad turul jõuliste pakkujate konkurentsipositsiooni;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

| 60. | on seisukohal, et määruse ettepanek sisaldab arvukalt meetmeid, mille subsidiaarsuse põhimõttele vastavust tuleb põhjalikult kontrollida, nt raadiospektri reguleerimise ja eraldamise menetluse õiguste üleandmine, komisjonile vetoõiguse andmine Euroopa ettevõtjate (Euroopa elektroonilise side ettevõtja) suhtes võetavate meetmete puhul ja nõue standardiseeritud virtuaalse võrgule juurdepääsutoote kohta, mille tagajärjena võib kaduda osalejate juurdepääsuliini füüsilise eraldamise kohustus |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et määruse ettepanek sisaldab arvukalt meetmeid, mille subsidiaarsuse põhimõttele vastavust tuleb põhjalikult kontrollida, nt raadiospektri reguleerimise ja eraldamise menetluse õiguste üleandmine, komisjonile vetoõiguse andmine Euroopa ettevõtjate (Euroopa elektroonilise side ettevõtja) suhtes võetavate meetmete puhul ja nõue standardiseeritud virtuaalse võrgule juurdepääsutoote kohta, mille tagajärjena võib kaduda osalejate juurdepääsuliini füüsilise eraldamise kohustus

| 61. | juhib tähelepanu sellele, et määruse valimine õigusakti liigiks ja rakendusaktide vastuvõtmise õigus, et ühtlustada spektri kättesaadavust, selle eraldamise ajakava ja spektri kasutusõiguste kestust (määruse ettepaneku III peatükk – 1. jagu – Raadiospektri kasutamise koordineerimine ühtsel turul), tekitab küsimusi proportsionaalsuse põhimõttele vastavuse osas; |
| --- | --- |

61.

juhib tähelepanu sellele, et määruse valimine õigusakti liigiks ja rakendusaktide vastuvõtmise õigus, et ühtlustada spektri kättesaadavust, selle eraldamise ajakava ja spektri kasutusõiguste kestust (määruse ettepaneku III peatükk – 1. jagu – Raadiospektri kasutamise koordineerimine ühtsel turul), tekitab küsimusi proportsionaalsuse põhimõttele vastavuse osas;

| 62. | on jätkuvalt seisukohal, et ettepanek sisaldab mitmeid eraldiseisvaid teemasid, mille sobivust, vajalikkust ja asjakohasust digitaalse ühtse turu loomise jaoks tuleb veel eraldi kontrollida; |
| --- | --- |

62.

on jätkuvalt seisukohal, et ettepanek sisaldab mitmeid eraldiseisvaid teemasid, mille sobivust, vajalikkust ja asjakohasust digitaalse ühtse turu loomise jaoks tuleb veel eraldi kontrollida;

| 63. | teeb järelduse, et nimetatud kahtluste tõttu paljudes aspektides ei ole komisjoni ettepanek veel vastuvõtmiseks valmis; |
| --- | --- |

63.

teeb järelduse, et nimetatud kahtluste tõttu paljudes aspektides ei ole komisjoni ettepanek veel vastuvõtmiseks valmis;

| 64. | teeb ettepaneku jõustada rändlustasude kaotamise eeskirjad ettenähtud ajakava järgi ning ülejäänud meetmeid pärast konsultatsiooni olulisemate osalistega ja esitatud vastuväiteid arvesse võttes kontrollida ja need ümber töötada. |
| --- | --- |

64.

teeb ettepaneku jõustada rändlustasude kaotamise eeskirjad ettenähtud ajakava järgi ning ülejäänud meetmeid pärast konsultatsiooni olulisemate osalistega ja esitatud vastuväiteid arvesse võttes kontrollida ja need ümber töötada.

II   MUUDATUSETTEPANEKUTE SOOVITUSED

Muudatusettepanek 1

Artikli 2 lõige 15

Motivatsioon

Mõiste määratlus muutub mittevajalikuks, kuna tehakse ettepanek jätta artikli 23 lõike 2 vastav säte.

Muudatusettepanek 2

Artikkel 14

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14 – Juurdepääs raadio-kohtvõrkudele | Artikkel 14 – Juurdepääs raadio-kohtvõrkudele |
| 1.   Riikide pädevad asutused lubavad pakkuda juurdepääsu üldsusele elektroonilist sidet pakkuva ettevõtja võrku raadio-kohtvõrkude kaudu ning kasutada sellise juurdepääsu pakkumiseks ühtlustatud raadiospektrit üksnes üldloa olemasolul. | 1.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused lubavad pakkuda juurdepääsu üldsusele elektroonilist sidet pakkuva ettevõtja võrku raadio-kohtvõrkude kaudu ning kasutada sellise juurdepääsu pakkumiseks ühtlustatud raadiospektrit üksnes üldloa olemasolul. |
| 2.   Riikide pädevad asutused ei takista üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaid ettevõtjaid võimaldamast üldsusele juurdepääsu nende võrkudesse raadio-kohtvõrkude kaudu, mis võivad paikneda lõppkasutaja ruumides, eeldusel, et üldloa tingimused on täidetud ja lõppkasutaja on andnud selleks eelnevalt oma teadliku nõusoleku. | 2.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused ei takista üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaid ettevõtjaid võimaldamast üldsusele juurdepääsu nende võrkudesse raadio-kohtvõrkude kaudu, mis võivad paikneda lõppkasutaja ruumides, eeldusel, et üldloa tingimused on täidetud ja lõppkasutaja on andnud selleks eelnevalt oma teadliku nõusoleku. |
| 3.   Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ei piira ühepoolselt | 3.   Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ei piira ühepoolselt |
| a) | lõppkasutajate õigust liituda kolmandate isikute pakutavate vabalt valitud raadio-kohtvõrkudega; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 14 – Juurdepääs raadio-kohtvõrkudele

Artikkel 14 – Juurdepääs raadio-kohtvõrkudele

1.   Riikide pädevad asutused lubavad pakkuda juurdepääsu üldsusele elektroonilist sidet pakkuva ettevõtja võrku raadio-kohtvõrkude kaudu ning kasutada sellise juurdepääsu pakkumiseks ühtlustatud raadiospektrit üksnes üldloa olemasolul.

1.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused lubavad pakkuda juurdepääsu üldsusele elektroonilist sidet pakkuva ettevõtja võrku raadio-kohtvõrkude kaudu ning kasutada sellise juurdepääsu pakkumiseks ühtlustatud raadiospektrit üksnes üldloa olemasolul.

2.   Riikide pädevad asutused ei takista üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaid ettevõtjaid võimaldamast üldsusele juurdepääsu nende võrkudesse raadio-kohtvõrkude kaudu, mis võivad paikneda lõppkasutaja ruumides, eeldusel, et üldloa tingimused on täidetud ja lõppkasutaja on andnud selleks eelnevalt oma teadliku nõusoleku.

2.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused ei takista üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaid ettevõtjaid võimaldamast üldsusele juurdepääsu nende võrkudesse raadio-kohtvõrkude kaudu, mis võivad paikneda lõppkasutaja ruumides, eeldusel, et üldloa tingimused on täidetud ja lõppkasutaja on andnud selleks eelnevalt oma teadliku nõusoleku.

3.   Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ei piira ühepoolselt

3.   Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ei piira ühepoolselt

a)

lõppkasutajate õigust liituda kolmandate isikute pakutavate vabalt valitud raadio-kohtvõrkudega;

| b) | lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu selliste ettevõtjate võrkudele raadio-kohtvõrkude kaudu, sealhulgas ka kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu selliste ettevõtjate võrkudele raadio-kohtvõrkude kaudu, sealhulgas ka kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks.

| a) | lõppkasutajate õigust liituda kolmandate isikute pakutavate vabalt valitud raadio-kohtvõrkudega; |
| --- | --- |

a)

lõppkasutajate õigust liituda kolmandate isikute pakutavate vabalt valitud raadio-kohtvõrkudega;

| b) | lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu selliste ettevõtjate võrkudele raadio-kohtvõrkude kaudu, sealhulgas ka kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

b)

lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu selliste ettevõtjate võrkudele raadio-kohtvõrkude kaudu, sealhulgas ka kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks.

4.   Riikide pädevad asutused ei piira lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu oma raadio-kohtvõrkudele, sealhulgas ka kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks.

4.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused ei piira lõppkasutajate õigust lubada teistele lõppkasutajatele vastastikku või üldisemalt juurdepääsu oma raadio-kohtvõrkudele, sealhulgas ka koondavad ühte eri lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ja teevad need üldsusele kättesaadavaks. kolmandate isikute selliste algatuste alusel, mis

5.   Riikide pädevad asutused ei piira üldise juurdepääsu pakkumist raadio-kohtvõrkudele,

5.   
  Riikide pädevad
  Pädevad avalikud
  asutused ei piira üldise juurdepääsu pakkumist raadio- kohtvõrkudele,

| a) | kui seda pakuvad riigiasutused oma ruumides või nende vahetus läheduses ja kui tegemist on neis ruumides pakutavate avalike teenuste tugiteenustega; |
| --- | --- |

a)

kui seda pakuvad riigiasutused oma ruumides või nende vahetus läheduses ja kui tegemist on neis ruumides pakutavate avalike teenuste tugiteenustega;

| b) | kui see põhineb valitsusväliste organisatsioonide või riigiasutuste algatustel, millega eri koondatakse lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ühte ning tehakse need vastastikku või üldisemalt kättesaadavaks, sealhulgas vajaduse korral raadio-kohtvõrgud, millele pakutakse avalikku juurdepääsu vastavalt alapunktile a. |
| --- | --- |

b)

kui see põhineb valitsusväliste organisatsioonide või riigiasutuste algatustel, millega eri koondatakse lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ühte ning tehakse need vastastikku või üldisemalt kättesaadavaks, sealhulgas vajaduse korral raadio-kohtvõrgud, millele pakutakse avalikku juurdepääsu vastavalt alapunktile a.

| a) | kui seda pakuvad riigiasutused oma ruumides või nende vahetus läheduses ja kui tegemist on neis ruumides pakutavate avalike teenuste tugiteenustega; |
| --- | --- |

a)

kui seda pakuvad riigiasutused oma ruumides või nende vahetus läheduses ja kui tegemist on neis ruumides pakutavate avalike teenuste tugiteenustega;

| b) | kui see põhineb valitsusväliste organisatsioonide või riigiasutuste algatustel, millega eri koondatakse lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ühte ning tehakse need vastastikku või üldisemalt kättesaadavaks, sealhulgas vajaduse korral raadio-kohtvõrgud, millele pakutakse avalikku juurdepääsu vastavalt alapunktile a. |
| --- | --- |

b)

kui see põhineb valitsusväliste organisatsioonide või riigiasutuste algatustel, millega eri koondatakse lõppkasutajate raadio-kohtvõrgud ühte ning tehakse need vastastikku või üldisemalt kättesaadavaks, sealhulgas vajaduse korral raadio-kohtvõrgud, millele pakutakse avalikku juurdepääsu vastavalt alapunktile a.

6.   Ettevõtjat, riigiasutust või muud lõppkasutajat ei peeta üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaks ettevõtjaks üksnes selle alusel, et ta pakub avalikku juurdepääsu raadio-kohtvõrkudele, kui juurdepääsu selline pakkumine ei ole ärilist laadi või kui tegemist on vaid mõne muu sellise äritegevuse või avaliku teenuse tugiteenusega, mis ei sõltu signaalide edastamisest sellistes võrkudes.

6.   Ettevõtjat, riigiasutust või muud lõppkasutajat ei peeta üldsusele elektroonilist sidet pakkuvaks ettevõtjaks üksnes selle alusel, et ta pakub avalikku juurdepääsu raadio-kohtvõrkudele, kui juurdepääsu selline pakkumine ei ole ärilist laadi või kui tegemist on vaid mõne muu sellise äritegevuse või avaliku teenuse tugiteenusega, mis ei sõltu signaalide edastamisest sellistes võrkudes.

Motivatsioon

Paljudes liikmesriikides haldavad juurdepääsu raadio-kohtvõrkudele kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, mitte riigi tasandi asutused.

Muudatusettepanek 3

Artikkel 23

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 23 – Vabadus pakkuda juurdepääsu avatud internetile ja vabadus seda kasutada ning andmeedastuse mõistlik haldamine | Artikkel 23 – Vabadus pakkuda juurdepääsu avatud internetile ja vabadus seda kasutada ning andmeedastuse mõistlik haldamine |
| 1.   Lõppkasutajatel on vabadus pääseda juurde teabele ja sisule ja seda levitada ning kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid internetiühenduse teenuse kaudu.
  Lõppkasutajatel on vabadus sõlmida internetiühenduse teenuste pakkujatega lepinguid, mis käsitlevad andmemahtusid ja kiirusi, ning kasutada vastavalt andmemahtusid käsitlevatele lepingutele internetisisu, rakenduste ja teenuste pakkujate pakkumisi. | 1.   Lõppkasutajatel on vabadus pääseda juurde teabele ja sisule ja seda levitada ning kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid internetiühenduse teenuse kaudu.
  Lõppkasutajatel on vabadus sõlmida internetiühenduse teenuste pakkujatega lepinguid, mis käsitlevad andmemahtusid ja kiirusi, ning kasutada vastavalt andmemahtusid käsitlevatele lepingutele internetisisu, rakenduste ja teenuste pakkujate pakkumisi. |
| 2.   Lõppkasutajatel on samuti vabadus leppida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate või sisu, rakenduste ja teenuste pakkujatega kokku parema teenusekvaliteediga eriteenuste pakkumises.
  Lõppkasutajatele eriteenuste osutamise eesmärgil võivad sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad ning üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad sõlmida üksteisega lepinguid, et edastada seotud andmemahtusid või -liiklust teatava teenusekvaliteedi või spetsiaalse võimsusega eriteenustena. Eriteenuste osutamine ei kahjusta korduvalt ega pidevalt internetiühenduse teenuste üldkvaliteeti. | 2.   Lõppkasutajatel on samuti vabadus leppida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate või sisu, rakenduste ja teenuste pakkujatega kokku parema teenusekvaliteediga eriteenuste pakkumises.


  Lõppkasutajatele eriteenuste osutamise eesmärgil võivad sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad ning üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad sõlmida üksteisega lepinguid, et edastada seotud andmemahtusid või -liiklust teatava teenusekvaliteedi või spetsiaalse võimsusega eriteenustena. Eriteenuste osutamine ei kahjusta korduvalt ega pidevalt internetiühenduse teenuste üldkvaliteeti. |
| 3.   Käesolev artikkel ei piira nende liidu või siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis on seotud edastatud teabe, sisu, rakenduse või teenuste õiguspärasusega. | 3
  2.   Käesolev artikkel ei piira nende liidu või siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis on seotud edastatud teabe, sisu, rakenduse või teenuste õiguspärasusega. |
| 4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud vabaduste kasutamist lihtsustab täielik teabe esitamine vastavalt artikli 25 lõikele 1, artikli 26 lõikele 2 ja artikli 27 lõigetele 1 ja 2. | 4
  3.   Lõigetes Lõikes 1 ja 2 sätestatud vabaduste kasutamist lihtsustab täielik teabe esitamine vastavalt artikli 25 lõikele 1, artikli 26 lõikele 2 ja artikli 27 lõigetele 1 ja 2. |
| 5.   Lepingus kokkulepitud internetiühenduse teenuse andmemahtude või kiiruste piires ei piira internetiühenduse teenuste pakkujad lõikes 1 sätestatud vabadusi, blokeerides juurdepääsu teatavale sisule, rakendustele või teenustele, muutes need aeglasemaks, halvendades nende kvaliteeti või neid diskrimineerides, välja arvatud juhtudel, kui osutub vajalikuks kohaldada mõistlikke andmeedastuse haldamise meetmeid. Mõistlikud andmeedastuse haldamise meetmed on läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja vajalikud selleks, et | 5
  4.   Lepingus kokkulepitud internetiühenduse teenuse andmemahtude või kiiruste piires ei piira internetiühenduse teenuste pakkujad lõikes 1 sätestatud vabadusi, blokeerides juurdepääsu teatavale sisule, rakendustele või teenustele, muutes need aeglasemaks, halvendades nende kvaliteeti või neid diskrimineerides,.välja arvatud juhtudel, kui osutub vajalikuks kohaldada mõistlikke andmeedastuse haldamise meetmeid. Mõistlikud andmeedastuse haldamise meetmed on läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja vajalikud selleks, et
  Erandid on lubatud ainult selleks, et |
| a) | rakendada õigusnormi või kohtuotsust või hoida ära või takistada raskeid kuritegusid; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 23 – Vabadus pakkuda juurdepääsu avatud internetile ja vabadus seda kasutada ning andmeedastuse mõistlik haldamine

Artikkel 23 – Vabadus pakkuda juurdepääsu avatud internetile ja vabadus seda kasutada ning andmeedastuse mõistlik haldamine

1.   Lõppkasutajatel on vabadus pääseda juurde teabele ja sisule ja seda levitada ning kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid internetiühenduse teenuse kaudu.

Lõppkasutajatel on vabadus sõlmida internetiühenduse teenuste pakkujatega lepinguid, mis käsitlevad andmemahtusid ja kiirusi, ning kasutada vastavalt andmemahtusid käsitlevatele lepingutele internetisisu, rakenduste ja teenuste pakkujate pakkumisi.

1.   Lõppkasutajatel on vabadus pääseda juurde teabele ja sisule ja seda levitada ning kasutada vabalt valitud rakendusi ja teenuseid internetiühenduse teenuse kaudu.

Lõppkasutajatel on vabadus sõlmida internetiühenduse teenuste pakkujatega lepinguid, mis käsitlevad andmemahtusid ja kiirusi, ning kasutada vastavalt andmemahtusid käsitlevatele lepingutele internetisisu, rakenduste ja teenuste pakkujate pakkumisi.

2.   Lõppkasutajatel on samuti vabadus leppida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate või sisu, rakenduste ja teenuste pakkujatega kokku parema teenusekvaliteediga eriteenuste pakkumises.

Lõppkasutajatele eriteenuste osutamise eesmärgil võivad sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad ning üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad sõlmida üksteisega lepinguid, et edastada seotud andmemahtusid või -liiklust teatava teenusekvaliteedi või spetsiaalse võimsusega eriteenustena. Eriteenuste osutamine ei kahjusta korduvalt ega pidevalt internetiühenduse teenuste üldkvaliteeti.

2.   Lõppkasutajatel on samuti vabadus leppida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate või sisu, rakenduste ja teenuste pakkujatega kokku parema teenusekvaliteediga eriteenuste pakkumises.

Lõppkasutajatele eriteenuste osutamise eesmärgil võivad sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad ning üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad sõlmida üksteisega lepinguid, et edastada seotud andmemahtusid või -liiklust teatava teenusekvaliteedi või spetsiaalse võimsusega eriteenustena. Eriteenuste osutamine ei kahjusta korduvalt ega pidevalt internetiühenduse teenuste üldkvaliteeti.

3.   Käesolev artikkel ei piira nende liidu või siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis on seotud edastatud teabe, sisu, rakenduse või teenuste õiguspärasusega.

3
  2.   Käesolev artikkel ei piira nende liidu või siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis on seotud edastatud teabe, sisu, rakenduse või teenuste õiguspärasusega.

4.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud vabaduste kasutamist lihtsustab täielik teabe esitamine vastavalt artikli 25 lõikele 1, artikli 26 lõikele 2 ja artikli 27 lõigetele 1 ja 2.

4
  3.   Lõigetes Lõikes 1 ja 2 sätestatud vabaduste kasutamist lihtsustab täielik teabe esitamine vastavalt artikli 25 lõikele 1, artikli 26 lõikele 2 ja artikli 27 lõigetele 1 ja 2.

5.   Lepingus kokkulepitud internetiühenduse teenuse andmemahtude või kiiruste piires ei piira internetiühenduse teenuste pakkujad lõikes 1 sätestatud vabadusi, blokeerides juurdepääsu teatavale sisule, rakendustele või teenustele, muutes need aeglasemaks, halvendades nende kvaliteeti või neid diskrimineerides, välja arvatud juhtudel, kui osutub vajalikuks kohaldada mõistlikke andmeedastuse haldamise meetmeid. Mõistlikud andmeedastuse haldamise meetmed on läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja vajalikud selleks, et

5
  4.   Lepingus kokkulepitud internetiühenduse teenuse andmemahtude või kiiruste piires ei piira internetiühenduse teenuste pakkujad lõikes 1 sätestatud vabadusi, blokeerides juurdepääsu teatavale sisule, rakendustele või teenustele, muutes need aeglasemaks, halvendades nende kvaliteeti või neid diskrimineerides,.välja arvatud juhtudel, kui osutub vajalikuks kohaldada mõistlikke andmeedastuse haldamise meetmeid. Mõistlikud andmeedastuse haldamise meetmed on läbipaistvad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja vajalikud selleks, et
  Erandid on lubatud ainult selleks, et

a)

rakendada õigusnormi või kohtuotsust või hoida ära või takistada raskeid kuritegusid;

| b) | säilitada võrgu, selle kaudu osutatavate teenuste ja lõppkasutajate lõppseadmete terviklikkus ja turvalisus; |
| --- | --- |

b)

säilitada võrgu, selle kaudu osutatavate teenuste ja lõppkasutajate lõppseadmete terviklikkus ja turvalisus;

| c) | takistada pealesunnitud teabe edastamist lõppkasutajatele, kes on eelnevalt nõustunud nende piiravate meetmetega; |
| --- | --- |

c)

takistada pealesunnitud teabe edastamist lõppkasutajatele, kes on eelnevalt nõustunud nende piiravate meetmetega;

| d) | vähendada miinimumini võrgu ajutist või erakorralist ülekoormust, tingimusel et samaväärset liiki andmeedastust käsitletakse ühtmoodi. |
| --- | --- |

d)

vähendada miinimumini võrgu ajutist või erakorralist ülekoormust, tingimusel et samaväärset liiki andmeedastust käsitletakse ühtmoodi.

| a) | rakendada õigusnormi või kohtuotsust või hoida ära või takistada raskeid kuritegusid; |
| --- | --- |

a)

rakendada õigusnormi või kohtuotsust või hoida ära või takistada raskeid kuritegusid;

| b
  a) | säilitada võrgu, selle kaudu osutatavate teenuste ja lõppkasutajate lõppseadmete terviklikkus ja turvalisus; |
| --- | --- |

b
  a)

säilitada võrgu, selle kaudu osutatavate teenuste ja lõppkasutajate lõppseadmete terviklikkus ja turvalisus;

| c
  b) | takistada pealesunnitud teabe edastamist lõppkasutajatele, kes on eelnevalt nõustunud nende piiravate meetmetega; |
| --- | --- |

c
  b)

takistada pealesunnitud teabe edastamist lõppkasutajatele, kes on eelnevalt nõustunud nende piiravate meetmetega;

| d
  c) | vähendada miinimumini võrgu ajutist või erakorralist ülekoormust, tingimusel et samaväärset liiki andmeedastust käsitletakse ühtmoodi. |
| --- | --- |

d
  c)

vähendada miinimumini võrgu ajutist või erakorralist ülekoormust, tingimusel et samaväärset liiki andmeedastust käsitletakse ühtmoodi.

Andmeedastuse mõistlik haldamine hõlmab vaid selliste andmete töötlemist, mis on käesolevas lõikes sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed.

Punktide a), b) ja c) kohased meetmed peavad olema läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja vajalikud. Andmeedastuse mõistlik haldamine Nende rakendamine hõlmab vaid selliste andmete töötlemist, mis on käesolevas lõikes sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed.

Motivatsioon

Erikokkulepped internetiühenduse teenuste ja sisu pakkujate vahel eriteenuste osutamise kohta on vastuolus võrgule vaba juurdepääsu ja mittediskrimineerimise põhimõtetega. Lisaks on oht, et finantsiliselt tugevatele ettevõtetele saab osaks eelistav kohtlemine võrreldes väiksemate pakkujatega.

Ebaselge mõiste „andmeedastuse mõistlik haldamine” võib välja jätta, kui määruses sätestatakse selgelt defineeritud erandid. Erandeid puudutavad sätted, mis oma ebaselguse ja piiritlematuse tõttu võivad vastuollu minna blokeerimist ja diskrimineerimist välistavate põhimõtetega, tooksid kaasa märkimisväärse õigusliku ebakindluse.

Muudatusettepanek 4

Artikli 24 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 24 – Teenusekvaliteedi kaitsemeetmed | Artikkel 24 – Teenusekvaliteedi kaitsemeetmed |
| 1.   Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta. | 1.   Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes
  lõikes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 24 – Teenusekvaliteedi kaitsemeetmed

Artikkel 24 – Teenusekvaliteedi kaitsemeetmed

1.   Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta.

1.   Riikide reguleerivad asutused jälgivad hoolikalt ja tagavad, et lõppkasutajad saavad tõhusalt kasutada artiklite 23 lõigetes
  lõikes 1 ja 2 sätestatud vabadusi, et täidetakse artikli 23 lõiget 5 ning et jätkuvalt on kättesaadaval mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mille kvaliteet peegeldab tehnoloogia arengut ja mida ei kahjusta eriteenused. Nad jälgivad koostöös muude riikide pädevate asutustega ka eriteenuste mõju kultuurilisele mitmekesisusele ja innovatsioonile. Riikide reguleerivad asutused esitavad komisjonile ja BERECile iga-aastase aruande teostatud järelevalve ja tähelepanekute kohta.

Motivatsioon

Muudatus tuleneb artikli 23 kohta esitatud muudatusettepanekust.

Muudatusettepanek 5

Artikli 35 lõike 2 punkt c

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| – c) | lõikele 5 lisatakse punkt aa: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

– c)

lõikele 5 lisatakse punkt aa:

| – c) | lõikele 5 lisatakse punkt aa: |
| --- | --- |

– c)

lõikele 5 lisatakse punkt aa:

| „aa) | teha otsuse, milles nõutakse asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu tühistamist, ja lisada sellele konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks, kui kavandatud meetme eesmärk on määruses [XXX/2014] nimetatud Euroopa elektroonilise side ettevõtjale kohustuse kehtestamine, selle muutmine või tühistamine.”; |
| --- | --- |

„aa)

teha otsuse, milles nõutakse asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu tühistamist, ja lisada sellele konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks, kui kavandatud meetme eesmärk on määruses [XXX/2014] nimetatud Euroopa elektroonilise side ettevõtjale kohustuse kehtestamine, selle muutmine või tühistamine.”;

| „aa) | teha otsuse, milles nõutakse asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu tühistamist, ja lisada sellele konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks, kui kavandatud meetme eesmärk on määruses [XXX/2014] nimetatud Euroopa elektroonilise side ettevõtjale kohustuse kehtestamine, selle muutmine või tühistamine.”; |
| --- | --- |

„aa)

teha otsuse, milles nõutakse asjaomaselt riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu tühistamist, ja lisada sellele konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks, kui kavandatud meetme eesmärk on määruses [XXX/2014] nimetatud Euroopa elektroonilise side ettevõtjale kohustuse kehtestamine, selle muutmine või tühistamine.”;

Motivatsioon

Regioonide Komitee ei ole nõus artikli 35 lõike 2 punktiga c seotud pädevuste üleandmisega. Regioonide Komitee arvates piisab senise raamdirektiivi artikli 7a lõikes 5 komisjonile jäetud võimalusest esitada soovitusi.

Muudatusettepanek 6

Artikli 37 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Individuaalsel tasandil võivad lõppkasutajad, keda teenindab käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutav rändlusteenuse pakkuja, loobuda taotluse esitamise korral omal tahtel ja sõnaselgelt eelisest, mida toob teatava jaemüügipaketi raames reguleeritud rändlusteenuste eest võetav riigisisese teenuse tasu, vastutasuna kõnealuse teenusepakkuja pakutavate muude eeliste eest. Rändlusteenuse pakkuja tuletab neile lõppkasutajatele meelde neid rändlusteenuse eeliseid, mis nad loobumisega kaotavad. Riikide reguleerivad ametiasutused kontrollivad eelkõige seda, et käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutavad rändlusteenuse pakkujad ei rakendaks tavarežiimist kõrvalehoidmist põhjustavaid äritavasid. | 3.   
  Individuaalsel tasandil võivad lõppkasutajad, keda teenindab käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutav rändlusteenuse pakkuja, loobuda taotluse esitamise korral omal tahtel ja sõnaselgelt eelisest, mida toob teatava jaemüügipaketi raames reguleeritud rändlusteenuste eest võetav riigisisese teenuse tasu, vastutasuna kõnealuse teenusepakkuja pakutavate muude eeliste eest. Rändlusteenuse pakkuja tuletab neile lõppkasutajatele meelde neid rändlusteenuse eeliseid, mis nad loobumisega kaotavad. Riikide reguleerivad ametiasutused kontrollivad eelkõige seda, et käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutavad rändlusteenuse pakkujad ei rakendaks tavarežiimist kõrvalehoidmist põhjustavaid äritavasid. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Regioonide Komitee muudatusettepanek

3.   Individuaalsel tasandil võivad lõppkasutajad, keda teenindab käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutav rändlusteenuse pakkuja, loobuda taotluse esitamise korral omal tahtel ja sõnaselgelt eelisest, mida toob teatava jaemüügipaketi raames reguleeritud rändlusteenuste eest võetav riigisisese teenuse tasu, vastutasuna kõnealuse teenusepakkuja pakutavate muude eeliste eest. Rändlusteenuse pakkuja tuletab neile lõppkasutajatele meelde neid rändlusteenuse eeliseid, mis nad loobumisega kaotavad. Riikide reguleerivad ametiasutused kontrollivad eelkõige seda, et käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutavad rändlusteenuse pakkujad ei rakendaks tavarežiimist kõrvalehoidmist põhjustavaid äritavasid.

3.   
  Individuaalsel tasandil võivad lõppkasutajad, keda teenindab käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutav rändlusteenuse pakkuja, loobuda taotluse esitamise korral omal tahtel ja sõnaselgelt eelisest, mida toob teatava jaemüügipaketi raames reguleeritud rändlusteenuste eest võetav riigisisese teenuse tasu, vastutasuna kõnealuse teenusepakkuja pakutavate muude eeliste eest. Rändlusteenuse pakkuja tuletab neile lõppkasutajatele meelde neid rändlusteenuse eeliseid, mis nad loobumisega kaotavad. Riikide reguleerivad ametiasutused kontrollivad eelkõige seda, et käesolevas artiklis sätestatud võimalusi kasutavad rändlusteenuse pakkujad ei rakendaks tavarežiimist kõrvalehoidmist põhjustavaid äritavasid.

Motivatsioon

Vajalikke samme rändlusteenuste tasude vähendamiseks ei tohi õõnestada sellega, et ettevõtjad võivad täpsemalt määratlemata „muude eeliste” pakkumisega oma kohustustest kõrvale hoida.

Brüssel, 31. jaanuar 2014

Regioonide Komitee president

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---