# Úradný vestník L 122/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 122 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5724. apríla 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 122

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5724. apríla 2014

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc (iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ) | 1 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 z 3. apríla 2014 o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 a ktorým sa zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES a nariadenia Komisie (ES) č. 1321/2007 a (ES) č. 1330/2007 (
  1
  ) | 18 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 (
  1
  ) | 44 |
| | * | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 378/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1166/2008, pokiaľ ide o finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2018 (
  1
  ) | 67 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc (iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ)

1

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 z 3. apríla 2014 o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 a ktorým sa zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES a nariadenia Komisie (ES) č. 1321/2007 a (ES) č. 1330/2007 (
  1
  )

1

18

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 377/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 (
  1
  )

1

44

*

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 378/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1166/2008, pokiaľ ide o finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2018 (
  1
  )

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

NARIADENIA

| 24.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 122/1

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 375/2014

z 3. apríla 2014,

ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 214 ods. 5,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Solidarita je základnou hodnotou Únie a existuje potenciál pre ďalší rozvoj prostriedkov vyjadrovania solidarity občanov Únie s ľuďmi v tretích krajinách, ktorí sú ohrození alebo postihnutí krízami spôsobenými človekom alebo prírodnými katastrofami. Únia je navyše najväčším poskytovateľom humanitárnej pomoci a jej podiel na celosvetovej humanitárnej pomoci predstavuje takmer 50 %. |
| --- | --- |

(1)

Solidarita je základnou hodnotou Únie a existuje potenciál pre ďalší rozvoj prostriedkov vyjadrovania solidarity občanov Únie s ľuďmi v tretích krajinách, ktorí sú ohrození alebo postihnutí krízami spôsobenými človekom alebo prírodnými katastrofami. Únia je navyše najväčším poskytovateľom humanitárnej pomoci a jej podiel na celosvetovej humanitárnej pomoci predstavuje takmer 50 %.

| (2) | Dobrovoľníctvo je konkrétnym a viditeľným prejavom solidarity. Umožňuje, aby ľudia poslúžili svojimi vedomosťami, zručnosťami a časom ostatným ľuďom bez finančnej motivácie. |
| --- | --- |

(2)

Dobrovoľníctvo je konkrétnym a viditeľným prejavom solidarity. Umožňuje, aby ľudia poslúžili svojimi vedomosťami, zručnosťami a časom ostatným ľuďom bez finančnej motivácie.

| (3) | Je potrebné ďalej rozvíjať solidaritu s obeťami kríz a katastrof v tretích krajinách a zároveň zvyšovať úroveň povedomia o humanitárnej pomoci a dobrovoľníctve vo všeobecnosti medzi občanmi Únie a takúto humanitárnu pomoc a dobrovoľníctvo zviditeľňovať. |
| --- | --- |

(3)

Je potrebné ďalej rozvíjať solidaritu s obeťami kríz a katastrof v tretích krajinách a zároveň zvyšovať úroveň povedomia o humanitárnej pomoci a dobrovoľníctve vo všeobecnosti medzi občanmi Únie a takúto humanitárnu pomoc a dobrovoľníctvo zviditeľňovať.

| (4) | Vízia Únie v oblasti humanitárnej pomoci vrátane spoločného cieľa, spoločných zásad a osvedčených postupov, ako aj spoločný rámec pre poskytovanie humanitárnej pomoci Únie, sa uvádzajú v spoločnom vyhlásení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie s názvom „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“ (2). Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci zdôrazňuje pevný záväzok Únie uplatňovať prístup, ktorý je založený na potrebách, a zachovávať a presadzovať základné humanitárne zásady humanity, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Činnosť Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc (ďalej len „iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) by sa mala riadiť Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Vízia Únie v oblasti humanitárnej pomoci vrátane spoločného cieľa, spoločných zásad a osvedčených postupov, ako aj spoločný rámec pre poskytovanie humanitárnej pomoci Únie, sa uvádzajú v spoločnom vyhlásení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Európskej komisie s názvom „Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci“ (2). Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci zdôrazňuje pevný záväzok Únie uplatňovať prístup, ktorý je založený na potrebách, a zachovávať a presadzovať základné humanitárne zásady humanity, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Činnosť Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc (ďalej len „iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) by sa mala riadiť Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.

| (5) | Humanitárna pomoc Únie sa poskytuje v situáciách, v ktorých môžu fungovať aj ďalšie nástroje týkajúce sa rozvojovej spolupráce, krízového riadenia a civilnej ochrany. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by sa mala vykonávať súdržným a komplementárnym spôsobom a malo by sa predísť prekrývaniu s príslušnými politikami a nástrojmi Únie, najmä s politikou Únie v oblasti humanitárnej pomoci, politikou rozvojovej spolupráce a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany zriadeným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (3), koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie zriadeným uvedeným rozhodnutím a s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a delegáciami EÚ s cieľom koordinovať reakciu Únie na humanitárne krízy v tretích krajinách. |
| --- | --- |

(5)

Humanitárna pomoc Únie sa poskytuje v situáciách, v ktorých môžu fungovať aj ďalšie nástroje týkajúce sa rozvojovej spolupráce, krízového riadenia a civilnej ochrany. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by sa mala vykonávať súdržným a komplementárnym spôsobom a malo by sa predísť prekrývaniu s príslušnými politikami a nástrojmi Únie, najmä s politikou Únie v oblasti humanitárnej pomoci, politikou rozvojovej spolupráce a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany zriadeným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (3), koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie zriadeným uvedeným rozhodnutím a s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a delegáciami EÚ s cieľom koordinovať reakciu Únie na humanitárne krízy v tretích krajinách.

| (6) | Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala prispievať k úsiliu zvyšovať kapacitu Únie v oblasti poskytovania humanitárnej pomoci, ktorá je založená na potrebách, a posilňovať kapacity a odolnosť zraniteľných spoločenstiev alebo spoločenstiev zasiahnutých katastrofou v tretích krajinách. Zároveň je potrebné upevňovať spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a ďalšími humanitárnymi partnermi, ako aj so subjektmi na miestnej a regionálnej úrovni. Uvedená spolupráca by sa mala presadzovať v súlade s opatreniami Organizácie spojených národov s cieľom podporiť ústrednú a celkovú koordinačnú úlohu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA). |
| --- | --- |

(6)

Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala prispievať k úsiliu zvyšovať kapacitu Únie v oblasti poskytovania humanitárnej pomoci, ktorá je založená na potrebách, a posilňovať kapacity a odolnosť zraniteľných spoločenstiev alebo spoločenstiev zasiahnutých katastrofou v tretích krajinách. Zároveň je potrebné upevňovať spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a ďalšími humanitárnymi partnermi, ako aj so subjektmi na miestnej a regionálnej úrovni. Uvedená spolupráca by sa mala presadzovať v súlade s opatreniami Organizácie spojených národov s cieľom podporiť ústrednú a celkovú koordinačnú úlohu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA).

| (7) | V uplynulých rokoch významne vzrástol počet, rozsah a zložitosť prírodných i ľudskou činnosťou spôsobených humanitárnych kríz na celom svete, pričom tento trend bude pravdepodobne pokračovať, čím sa zvyšujú požiadavky na humanitárne subjekty, aby poskytovali okamžitú, účinnú, efektívnu a jednotnú reakciu a podporovali miestne spoločenstvá v tretích krajinách s cieľom znížiť ich zraniteľnosť a posilniť odolnosť voči katastrofám. |
| --- | --- |

(7)

V uplynulých rokoch významne vzrástol počet, rozsah a zložitosť prírodných i ľudskou činnosťou spôsobených humanitárnych kríz na celom svete, pričom tento trend bude pravdepodobne pokračovať, čím sa zvyšujú požiadavky na humanitárne subjekty, aby poskytovali okamžitú, účinnú, efektívnu a jednotnú reakciu a podporovali miestne spoločenstvá v tretích krajinách s cieľom znížiť ich zraniteľnosť a posilniť odolnosť voči katastrofám.

| (8) | Dobrovoľníci môžu prispieť k zvýšeniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc, ktorá vychádza z potrieb a zásad, a prispieť k zvýšeniu účinnosti humanitárneho sektora, ak sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie. Zaručí sa tým, že budú mať potrebné odborné znalosti a schopnosti pomôcť ľuďom v núdzi čo najúčinnejším spôsobom, za predpokladu, že sa im na mieste vykonávania danej dobrovoľníckej činnosti poskytne vhodná podpora a zabezpečí sa vhodný dohľad. |
| --- | --- |

(8)

Dobrovoľníci môžu prispieť k zvýšeniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc, ktorá vychádza z potrieb a zásad, a prispieť k zvýšeniu účinnosti humanitárneho sektora, ak sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie. Zaručí sa tým, že budú mať potrebné odborné znalosti a schopnosti pomôcť ľuďom v núdzi čo najúčinnejším spôsobom, za predpokladu, že sa im na mieste vykonávania danej dobrovoľníckej činnosti poskytne vhodná podpora a zabezpečí sa vhodný dohľad.

| (9) | Programy dobrovoľníctva zamerané na tretie krajiny existujú v Európe aj vo svete. Často sú to vnútroštátne programy, ktoré sa sústreďujú hlavne alebo výlučne na rozvojové projekty. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by preto mala vytvárať pridanú hodnotu tým, že poskytne príležitosť dobrovoľníkom spoločne sa podieľať na operáciách humanitárnej pomoci a posilniť tak aktívne európske občianstvo. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže priniesť pridanú hodnotu aj tým, že bude podporovať nadnárodnú spoluprácu organizácií podieľajúcich sa na vykonávaní činností v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, čím sa zlepšia medzinárodné vzťahy, vo svete sa rozšíri pozitívny obraz o Únii a podporí sa záujem o paneurópske humanitárne projekty. |
| --- | --- |

(9)

Programy dobrovoľníctva zamerané na tretie krajiny existujú v Európe aj vo svete. Často sú to vnútroštátne programy, ktoré sa sústreďujú hlavne alebo výlučne na rozvojové projekty. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by preto mala vytvárať pridanú hodnotu tým, že poskytne príležitosť dobrovoľníkom spoločne sa podieľať na operáciách humanitárnej pomoci a posilniť tak aktívne európske občianstvo. Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže priniesť pridanú hodnotu aj tým, že bude podporovať nadnárodnú spoluprácu organizácií podieľajúcich sa na vykonávaní činností v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, čím sa zlepšia medzinárodné vzťahy, vo svete sa rozšíri pozitívny obraz o Únii a podporí sa záujem o paneurópske humanitárne projekty.

| (10) | Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala byť nákladovo efektívna, mala by dopĺňať existujúce národné a medzinárodné dobrovoľnícke systémy bez toho, aby zdvojovala ich činnosť, a mala by sa zameriavať na riešenie konkrétnych potrieb a nedostatkov v humanitárnej oblasti. |
| --- | --- |

(10)

Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala byť nákladovo efektívna, mala by dopĺňať existujúce národné a medzinárodné dobrovoľnícke systémy bez toho, aby zdvojovala ich činnosť, a mala by sa zameriavať na riešenie konkrétnych potrieb a nedostatkov v humanitárnej oblasti.

| (11) | Ako bolo zdôraznené v oznámení Komisie z 23. novembra 2010 s názvom „Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“ v súčasnej štruktúre humanitárneho dobrovoľníctva existujú určité medzery, ktoré iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže zaplniť dobrovoľníkmi so správnymi profilmi vyslanými v pravý čas na správne miesto. Mohlo by sa to dosiahnuť predovšetkým stanovením európskych noriem a postupov na vyhľadávanie a výber humanitárnych dobrovoľníkov, prostredníctvom spoločne dohodnutých referenčných kritérií pre odbornú prípravu a prípravu humanitárnych dobrovoľníkov na vyslanie, databázy potenciálnych dobrovoľníkov, ktorí sú identifikovaní na základe potrieb v príslušnej oblasti, ako aj možností pre dobrovoľníkov, aby sa podieľali na operáciách humanitárneho charakteru nielen formou vyslania, ale aj formou kancelárskej podpory a dobrovoľníckej činnosti vykonávanej online. |
| --- | --- |

(11)

Ako bolo zdôraznené v oznámení Komisie z 23. novembra 2010 s názvom „Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“ v súčasnej štruktúre humanitárneho dobrovoľníctva existujú určité medzery, ktoré iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ môže zaplniť dobrovoľníkmi so správnymi profilmi vyslanými v pravý čas na správne miesto. Mohlo by sa to dosiahnuť predovšetkým stanovením európskych noriem a postupov na vyhľadávanie a výber humanitárnych dobrovoľníkov, prostredníctvom spoločne dohodnutých referenčných kritérií pre odbornú prípravu a prípravu humanitárnych dobrovoľníkov na vyslanie, databázy potenciálnych dobrovoľníkov, ktorí sú identifikovaní na základe potrieb v príslušnej oblasti, ako aj možností pre dobrovoľníkov, aby sa podieľali na operáciách humanitárneho charakteru nielen formou vyslania, ale aj formou kancelárskej podpory a dobrovoľníckej činnosti vykonávanej online.

| (12) | Primeraná odborná príprava, ako aj bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov, by mali mať aj naďalej rozhodujúci význam a mali by byť predmetom pravidelnej výmeny informácií, a to aj s členskými štátmi. Dobrovoľníci pomoci EÚ by nemali byť vysielaní do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a iných ozbrojených konfliktov. |
| --- | --- |

(12)

Primeraná odborná príprava, ako aj bezpečnosť a ochrana dobrovoľníkov, by mali mať aj naďalej rozhodujúci význam a mali by byť predmetom pravidelnej výmeny informácií, a to aj s členskými štátmi. Dobrovoľníci pomoci EÚ by nemali byť vysielaní do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a iných ozbrojených konfliktov.

| (13) | Únia vykonáva svoje operácie humanitárnej pomoci na základe potrieb a v partnerstve s implementačnými organizáciami. Pri realizácii iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by mali uvedené organizácie zohrávať významnú úlohu, aby sa zaistilo, že subjekty v teréne prevezmú za svoju činnosť zodpovednosť a že sa potenciálny prínos činností vykonávaných v rámci uvedenej iniciatívy využije na maximum. Únia by mala poveriť takéto organizácie najmä vyhľadávaním, výberom, prípravou a vysielaním dobrovoľníkov pomoci EÚ, ako aj vykonávaním nadväzujúcich opatrení počas ich činnosti a po jej ukončení, a to v súlade s normami a postupmi stanovenými Komisiou. Komisia by mala mať v prípade potreby možnosť vyslať do svojich vysunutých pracovísk úspešne vyškolených a pripravených dobrovoľníkov, ktorí by tam mali vykonávať podporné úlohy. |
| --- | --- |

(13)

Únia vykonáva svoje operácie humanitárnej pomoci na základe potrieb a v partnerstve s implementačnými organizáciami. Pri realizácii iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by mali uvedené organizácie zohrávať významnú úlohu, aby sa zaistilo, že subjekty v teréne prevezmú za svoju činnosť zodpovednosť a že sa potenciálny prínos činností vykonávaných v rámci uvedenej iniciatívy využije na maximum. Únia by mala poveriť takéto organizácie najmä vyhľadávaním, výberom, prípravou a vysielaním dobrovoľníkov pomoci EÚ, ako aj vykonávaním nadväzujúcich opatrení počas ich činnosti a po jej ukončení, a to v súlade s normami a postupmi stanovenými Komisiou. Komisia by mala mať v prípade potreby možnosť vyslať do svojich vysunutých pracovísk úspešne vyškolených a pripravených dobrovoľníkov, ktorí by tam mali vykonávať podporné úlohy.

| (14) | V oznámení Komisie z 25. októbra 2011 s názvom „Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014“ sa uvádza, že súkromné spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu a prispievať k humanitárnym operáciám Únie najmä prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti svojich zamestnancov. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení Komisie z 25. októbra 2011 s názvom „Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014“ sa uvádza, že súkromné spoločnosti môžu zohrávať dôležitú úlohu a prispievať k humanitárnym operáciám Únie najmä prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti svojich zamestnancov.

| (15) | Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala Európanom všetkých vekových kategórií pomôcť prejaviť aktívne európske občianstvo. Iniciatíva by mala týmto spôsobom prispieť k podpore dobrovoľníctva v celej Únii a k osobnému rozvoju a multikultúrnemu povedomiu zúčastnených dobrovoľníkov a tým zlepšiť ich znalosti a zamestnateľnosť v globálnom hospodárstve. |
| --- | --- |

(15)

Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala Európanom všetkých vekových kategórií pomôcť prejaviť aktívne európske občianstvo. Iniciatíva by mala týmto spôsobom prispieť k podpore dobrovoľníctva v celej Únii a k osobnému rozvoju a multikultúrnemu povedomiu zúčastnených dobrovoľníkov a tým zlepšiť ich znalosti a zamestnateľnosť v globálnom hospodárstve.

| (16) | Zo zásad Únie týkajúcich sa rovnakých príležitostí a nediskriminácie vyplýva, že občania Únie a osoby s dlhodobým pobytom v Únii by mali mať vo všetkých sférach života a v každom veku možnosť zapojiť sa do diania ako aktívni občania. Vzhľadom na špecifický charakter humanitárnej oblasti by dobrovoľníci pomoci EÚ mali mať minimálny vek 18 rokov, pričom by mohli predstavovať širokú škálu profilov a generácií vrátane odborníkov a kvalifikovaných dôchodcov. |
| --- | --- |

(16)

Zo zásad Únie týkajúcich sa rovnakých príležitostí a nediskriminácie vyplýva, že občania Únie a osoby s dlhodobým pobytom v Únii by mali mať vo všetkých sférach života a v každom veku možnosť zapojiť sa do diania ako aktívni občania. Vzhľadom na špecifický charakter humanitárnej oblasti by dobrovoľníci pomoci EÚ mali mať minimálny vek 18 rokov, pričom by mohli predstavovať širokú škálu profilov a generácií vrátane odborníkov a kvalifikovaných dôchodcov.

| (17) | Rozhodujúcim predpokladom pre vysielanie dobrovoľníkov do krajín mimo Únie je ich jasný právny štatút. Podmienky vysielania dobrovoľníkov by mali byť zmluvne stanovené, a to vrátane noriem ochrany a bezpečnosti dobrovoľníkov, úloh vysielajúcich a hostiteľských organizácií, poistného krytia, hradenia diét, ubytovania a ďalších príslušných výdavkov. Vysielanie dobrovoľníkov do tretích krajín by mali upravovať príslušné opatrenia v oblasti ochrany a bezpečnosti. |
| --- | --- |

(17)

Rozhodujúcim predpokladom pre vysielanie dobrovoľníkov do krajín mimo Únie je ich jasný právny štatút. Podmienky vysielania dobrovoľníkov by mali byť zmluvne stanovené, a to vrátane noriem ochrany a bezpečnosti dobrovoľníkov, úloh vysielajúcich a hostiteľských organizácií, poistného krytia, hradenia diét, ubytovania a ďalších príslušných výdavkov. Vysielanie dobrovoľníkov do tretích krajín by mali upravovať príslušné opatrenia v oblasti ochrany a bezpečnosti.

| (18) | V rámci činností, ktoré sa vykonávajú na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, by sa mali v prípade potreby zohľadniť odporúčania uvedené v politickom programe dobrovoľníckej práce v Európe, ako aj aktivity európskych organizácií medzinárodného dobrovoľníctva a programu OSN pre dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

(18)

V rámci činností, ktoré sa vykonávajú na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, by sa mali v prípade potreby zohľadniť odporúčania uvedené v politickom programe dobrovoľníckej práce v Európe, ako aj aktivity európskych organizácií medzinárodného dobrovoľníctva a programu OSN pre dobrovoľníkov.

| (19) | Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala podporovať činnosti vychádzajúce z potrieb, ktorých cieľom je posilňovať kapacity hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách s cieľom zvyšovať miestnu pripravenosť a schopnosť reakcie na humanitárne krízy a zabezpečovať účinný a trvalý dosah práce dobrovoľníkov v teréne prostredníctvom riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie, tútorstva, odborného vzdelávania v riadení dobrovoľníkov a ďalších relevantných oblastí. |
| --- | --- |

(19)

Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ by mala podporovať činnosti vychádzajúce z potrieb, ktorých cieľom je posilňovať kapacity hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách s cieľom zvyšovať miestnu pripravenosť a schopnosť reakcie na humanitárne krízy a zabezpečovať účinný a trvalý dosah práce dobrovoľníkov v teréne prostredníctvom riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie, tútorstva, odborného vzdelávania v riadení dobrovoľníkov a ďalších relevantných oblastí.

| (20) | V prípade potreby by iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ mala prispievať k posilňovaniu rodovej perspektívy v rámci humanitárnej politiky Únie a presadzovať náležitú humanitárnu odozvu na konkrétne potreby žien a mužov všetkých vekových kategórií. Osobitná pozornosť by sa mala venovať spolupráci so združeniami a sieťami žien s cieľom podporovať zapájanie žien do humanitárnej pomoci, ako aj ich líderstvo v tejto oblasti, pričom by sa mali využívať ich schopnosti a odborné znalosti v záujme obnovy, budovania mieru, znižovania rizika katastrof a budovania odolnosti zasiahnutých spoločenstiev. |
| --- | --- |

(20)

V prípade potreby by iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ mala prispievať k posilňovaniu rodovej perspektívy v rámci humanitárnej politiky Únie a presadzovať náležitú humanitárnu odozvu na konkrétne potreby žien a mužov všetkých vekových kategórií. Osobitná pozornosť by sa mala venovať spolupráci so združeniami a sieťami žien s cieľom podporovať zapájanie žien do humanitárnej pomoci, ako aj ich líderstvo v tejto oblasti, pričom by sa mali využívať ich schopnosti a odborné znalosti v záujme obnovy, budovania mieru, znižovania rizika katastrof a budovania odolnosti zasiahnutých spoločenstiev.

| (21) | V tomto nariadení sa stanovuje finančné krytie na celé trvanie rozpočtového obdobia, ktoré v priebehu ročného rozpočtového postupu má predstavovať základnú referenčnú sumu pre Európsky parlament a Radu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z 2. decembra 2013 o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení (4). |
| --- | --- |

(21)

V tomto nariadení sa stanovuje finančné krytie na celé trvanie rozpočtového obdobia, ktoré v priebehu ročného rozpočtového postupu má predstavovať základnú referenčnú sumu pre Európsky parlament a Radu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z 2. decembra 2013 o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení (4).

| (22) | Prideľovanie finančnej pomoci by sa malo realizovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5). Z dôvodu osobitného charakteru činností vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je vhodné ustanoviť, že finančná pomoc sa môže udeľovať fyzickým osobám i právnickým osobám, ktoré sa riadia súkromným alebo verejným právom. Dôležité je taktiež zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä pokiaľ ide o zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti v ňom ustanovené. |
| --- | --- |

(22)

Prideľovanie finančnej pomoci by sa malo realizovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5). Z dôvodu osobitného charakteru činností vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je vhodné ustanoviť, že finančná pomoc sa môže udeľovať fyzickým osobám i právnickým osobám, ktoré sa riadia súkromným alebo verejným právom. Dôležité je taktiež zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä pokiaľ ide o zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti v ňom ustanovené.

| (23) | Z hľadiska splnenia cieľov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by hlavnými zásadami malo byť zlepšenie implementácie a kvalita prostriedkov, pričom by sa zároveň malo zaručiť optimálne využívanie finančných zdrojov. |
| --- | --- |

(23)

Z hľadiska splnenia cieľov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ by hlavnými zásadami malo byť zlepšenie implementácie a kvalita prostriedkov, pričom by sa zároveň malo zaručiť optimálne využívanie finančných zdrojov.

| (24) | Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. S cieľom zabrániť nezrovnalostiam a podvodom by sa mali prijať vhodné opatrenia a potrebné kroky na vymáhanie stratených, chybne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (8). |
| --- | --- |

(24)

Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. S cieľom zabrániť nezrovnalostiam a podvodom by sa mali prijať vhodné opatrenia a potrebné kroky na vymáhanie stratených, chybne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (8).

| (25) | Účasť tretích krajín, najmä pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov, partnerských krajín Európskej susedskej politiky a krajín Európskeho združenia voľného obchodu, by sa mala umožniť na základe dohôd o spolupráci. |
| --- | --- |

(25)

Účasť tretích krajín, najmä pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov, partnerských krajín Európskej susedskej politiky a krajín Európskeho združenia voľného obchodu, by sa mala umožniť na základe dohôd o spolupráci.

| (26) | Zúčastnení dobrovoľníci a organizácie vykonávajúce činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ zo spolupracujúcich krajín by mali zároveň dodržiavať zásady stanovené v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci a podporovať ich dodržiavanie, s dôrazom na ochranu „humanitárneho priestoru“. |
| --- | --- |

(26)

Zúčastnení dobrovoľníci a organizácie vykonávajúce činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ zo spolupracujúcich krajín by mali zároveň dodržiavať zásady stanovené v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci a podporovať ich dodržiavanie, s dôrazom na ochranu „humanitárneho priestoru“.

| (27) | S cieľom umožniť nepretržitú spätnú väzbu a zlepšenie a zvýšiť pružnosť a efektívnosť ich prijímania, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa noriem pre výber, riadenie a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ, zmeny ukazovateľov výkonu a tematických priorít a úpravy percentuálnych hodnôt pre prideľovanie finančného krytia na vykonávanie tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom umožniť nepretržitú spätnú väzbu a zlepšenie a zvýšiť pružnosť a efektívnosť ich prijímania, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa noriem pre výber, riadenie a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ, zmeny ukazovateľov výkonu a tematických priorít a úpravy percentuálnych hodnôt pre prideľovanie finančného krytia na vykonávanie tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (28) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9). Postup preskúmania by sa mal použiť pri prijímaní postupu výberu, riadenia a vysielania dobrovoľníkov pomoci EÚ, certifikačného mechanizmu, programu odbornej prípravy a ročného pracovného programu iniciatívy dobrovoľníci pomoci EÚ. |
| --- | --- |

(28)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (9). Postup preskúmania by sa mal použiť pri prijímaní postupu výberu, riadenia a vysielania dobrovoľníkov pomoci EÚ, certifikačného mechanizmu, programu odbornej prípravy a ročného pracovného programu iniciatívy dobrovoľníci pomoci EÚ.

| (29) | V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

(29)

V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou základných práv Európskej únie.

| (30) | Spracovanie osobných údajov, ktoré sa vykonáva v rámci toto nariadenia, neprekračuje rámec toho, čo je potrebné a primerané na účely zabezpečenia hladkého fungovania iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Akékoľvek spracovanie osobných údajov Komisiou sa bude riadiť nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10). Akékoľvek spracovanie osobných údajov zo strany organizácií vykonávajúcich činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ usadených v Únii v súlade so zákonom sa bude riadiť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11). |
| --- | --- |

(30)

Spracovanie osobných údajov, ktoré sa vykonáva v rámci toto nariadenia, neprekračuje rámec toho, čo je potrebné a primerané na účely zabezpečenia hladkého fungovania iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Akékoľvek spracovanie osobných údajov Komisiou sa bude riadiť nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10). Akékoľvek spracovanie osobných údajov zo strany organizácií vykonávajúcich činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ usadených v Únii v súlade so zákonom sa bude riadiť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (11).

| (31) | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko 23. novembra 2012 (12). |
| --- | --- |

(31)

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bol konzultovaný v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a vydal stanovisko 23. novembra 2012 (12).

| (32) | Je vhodné zosúladiť obdobie uplatňovania tohto nariadenia s nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (13). Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014, |
| --- | --- |

(32)

Je vhodné zosúladiť obdobie uplatňovania tohto nariadenia s nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (13). Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

ÚVODNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc (ďalej len „iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“) ako rámec pre spoločný príspevok európskych dobrovoľníkov, pokiaľ ide o podporu a dopĺňanie humanitárnej pomoci v tretích krajinách.

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá a postupy pre činnosť iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a pravidlá poskytovania finančnej pomoci.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

Toto nariadenie sa uplatňuje na:

| 1. | výber, odborná príprava a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách; |
| --- | --- |

1.

výber, odborná príprava a vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;

| 2. | akcie, ktoré podporujú, propagujú a pripravujú vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách; |
| --- | --- |

2.

akcie, ktoré podporujú, propagujú a pripravujú vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;

| 3. | akcie v rámci i mimo Únie, ktorých cieľom je budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách. |
| --- | --- |

3.

akcie v rámci i mimo Únie, ktorých cieľom je budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci v tretích krajinách.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „dobrovoľník“ je osoba, ktorá sa na základe slobodnej vôle a bez finančnej motivácie rozhodne zapojiť do činností v prospech spoločenstva a spoločnosti ako celku; |
| --- | --- |

a)

„dobrovoľník“ je osoba, ktorá sa na základe slobodnej vôle a bez finančnej motivácie rozhodne zapojiť do činností v prospech spoločenstva a spoločnosti ako celku;

| b) | „záujemca o dobrovoľnícku činnosť“ je osoba oprávnená v súlade s článkom 11 ods. 3 uchádzať sa o účasť na činnostiach vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ; |
| --- | --- |

b)

„záujemca o dobrovoľnícku činnosť“ je osoba oprávnená v súlade s článkom 11 ods. 3 uchádzať sa o účasť na činnostiach vykonávaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ;

| c) | „dobrovoľník pomoci EÚ“ je záujemca o dobrovoľnícku činnosť, ktorý bol vybraný, vyškolený podľa príslušných noriem, postupov a referenčných kritérií, posúdený ako spôsobilý a zaregistrovaný ako osoba, ktorá je k dispozícii na vyslanie s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách; |
| --- | --- |

c)

„dobrovoľník pomoci EÚ“ je záujemca o dobrovoľnícku činnosť, ktorý bol vybraný, vyškolený podľa príslušných noriem, postupov a referenčných kritérií, posúdený ako spôsobilý a zaregistrovaný ako osoba, ktorá je k dispozícii na vyslanie s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách;

| d) | „humanitárna pomoc“ sú činnosti a operácie núdzovej pomoci v tretích krajinách určené na zabezpečenie potrieb a zamerané na zachovanie života, prevenciu a zmiernenie utrpenia ľudí a zachovávanie ľudskej dôstojnosti v podmienkach kríz spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami. Zahŕňa podporu, pomoc a ochranné operácie počas humanitárnych kríz alebo bezprostredne po nich, podporné opatrenia na zabezpečenie prístupu k ľuďom v núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, ako aj opatrenia zamerané na posilnenie pripravenosti na katastrofy a na znižovanie rizika vzniku katastrof, ktoré prispievajú k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zvládať krízy a zotaviť sa z nich; |
| --- | --- |

d)

„humanitárna pomoc“ sú činnosti a operácie núdzovej pomoci v tretích krajinách určené na zabezpečenie potrieb a zamerané na zachovanie života, prevenciu a zmiernenie utrpenia ľudí a zachovávanie ľudskej dôstojnosti v podmienkach kríz spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami. Zahŕňa podporu, pomoc a ochranné operácie počas humanitárnych kríz alebo bezprostredne po nich, podporné opatrenia na zabezpečenie prístupu k ľuďom v núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, ako aj opatrenia zamerané na posilnenie pripravenosti na katastrofy a na znižovanie rizika vzniku katastrof, ktoré prispievajú k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zvládať krízy a zotaviť sa z nich;

| e) | „tretia krajina“ je krajina mimo Únie, v ktorej sa uskutočňujú činnosti humanitárnej pomoci a operácie uvedené v písmene d). |
| --- | --- |

e)

„tretia krajina“ je krajina mimo Únie, v ktorej sa uskutočňujú činnosti humanitárnej pomoci a operácie uvedené v písmene d).

Článok 4

Cieľ

Cieľom iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ je prispievať k posilňovaniu kapacity Únie poskytovať humanitárnu pomoc vychádzajúcu z potrieb, ktorá je zameraná na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a zmierňovanie takéhoto utrpenia a zachovávanie ľudskej dôstojnosti, a posilňovať kapacity a odolnosť zraniteľných spoločenstiev alebo spoločenstiev zasiahnutých katastrofou v tretích krajinách, najmä pripravenosťou na katastrofy, znižovaním rizika nešťastí a lepším prepájaním pomoci, obnovy a rozvoja. Tento cieľ sa dosiahne na základe pridanej hodnoty spoločného prínosu dobrovoľníkov pomoci EÚ, rovnako ako zhmotnením hodnôt Únie a solidarity s osobami v núdzi a viditeľným presadzovaním zmyslu pre európske občianstvo.

Článok 5

Všeobecné zásady

1.   Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa uskutočňujú v súlade so zásadami humanitárnej pomoci, ktorými sú humanita, neutralita, nestrannosť a nezávislosť, a v súlade s Európskym konsenzom o humanitárnej pomoci.

2.   Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ reagujú na humanitárne potreby miestnych spoločenstiev a požiadavky hostiteľských organizácií a ich cieľom je prispievať k zvyšovaniu účinnosti humanitárneho sektora.

3.   Prioritou je ochrana a bezpečnosť záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ.

4.   V súlade s článkom 10 iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ propaguje spoločné projekty vychádzajúce z potrieb a nadnárodné partnerstvá zúčastnených dobrovoľníkov z rôznych krajín a organizácií vykonávajúcich činnosti v rámci uvedenej iniciatívy.

Článok 6

Súdržnosť a komplementárnosť opatrení Únie

1.   Pri vykonávaní tohto nariadenia sa zabezpečí súdržnosť a komplementárnosť s inými nástrojmi a oblasťami vonkajšej činnosti Únie, ako aj s ostatnými príslušnými politikami Únie, najmä politikou v oblasti humanitárnej pomoci, politikou rozvojovej spolupráce a mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany bez toho, aby došlo k duplicite a prekrývaniu činností, a uznáva, že humanitárna pomoc sa riadi zásadami pre humanitárnu pomoc uvedenými v článku 5 ods. 1 tohto nariadenia. Osobitná pozornosť sa venuje zabezpečeniu bezproblémového prechodu medzi pomocou, obnovou a rozvojom.

2.   Komisia a členské štáty spolupracujú s cieľom dosiahnuť efektívnosť a účinnosť tým, že zabezpečujú konzistentnosť a súdržnosť medzi príslušnými vnútroštátnymi systémami dobrovoľníctva a činnosťami vyvíjanými v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Uvedené činnosti vychádzajú z príslušných osvedčených postupov a existujúcich programov a v prípade potreby využívajú existujúce európske siete.

3.   Pri vykonávaní činností v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ Únia podporuje spoluprácu s príslušnými medzinárodnými organizáciami a inými humanitárnymi partnermi a miestnymi a regionálnymi subjektmi.

Pokiaľ ide o presadzovanie súdržnej medzinárodnej reakcie na humanitárne krízy, činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa vykonávajú v súlade s činnosťami Organizácie spojených národov s cieľom podporiť ústrednú a celkovú koordinačnú úlohu Úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (UN-OCHA).

Článok 7

Operačné ciele

1.   Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ má tieto operačné ciele:

| a) | Podpora zvyšovania a skvalitňovania kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci
  Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:






  — | počet dobrovoľníkov pomoci EÚ vyslaných alebo pripravených na vyslanie s požadovanou kvalifikáciou a počet dobrovoľníkov v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, ktorí už absolvovali svoju dobrovoľnícku misiu, |
| --- | --- | --- |

a)

Podpora zvyšovania a skvalitňovania kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci

Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:

—

počet dobrovoľníkov pomoci EÚ vyslaných alebo pripravených na vyslanie s požadovanou kvalifikáciou a počet dobrovoľníkov v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, ktorí už absolvovali svoju dobrovoľnícku misiu,

| — | počet ľudí, ku ktorým sa dostala humanitárna pomoc poskytnutá na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, a dosiahnuté priemerné náklady na osobu, |
| --- | --- |

—

počet ľudí, ku ktorým sa dostala humanitárna pomoc poskytnutá na základe iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, a dosiahnuté priemerné náklady na osobu,

| — | úroveň spokojnosti vyslaných dobrovoľníkov pomoci EÚ a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o skutočný humanitárny prínos dobrovoľníkov pomoci EÚ v teréne. |
| --- | --- |

—

úroveň spokojnosti vyslaných dobrovoľníkov pomoci EÚ a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o skutočný humanitárny prínos dobrovoľníkov pomoci EÚ v teréne.

| b) | Rozšírenie zručností, znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a podmienky ich účasti
  Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:






  — | počet vyškolených záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov, ktorí úspešne prešli hodnotením v nadväznosti na odbornú prípravu, |
| --- | --- | --- |

b)

Rozšírenie zručností, znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a podmienky ich účasti

Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:

—

počet vyškolených záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov, ktorí úspešne prešli hodnotením v nadväznosti na odbornú prípravu,

| — | počet certifikovaných vysielajúcich organizácií uplatňujúcich normy a postupy pre riadenie záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

počet certifikovaných vysielajúcich organizácií uplatňujúcich normy a postupy pre riadenie záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ,

| — | úroveň spokojnosti vyškolených a vyslaných dobrovoľníkov a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o kvalitu odbornej prípravy, úroveň poznatkov a spôsobilosti dobrovoľníkov a plnenie a primeranosť noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ. |
| --- | --- |

—

úroveň spokojnosti vyškolených a vyslaných dobrovoľníkov a vysielajúcich a hostiteľských organizácií, pokiaľ ide o kvalitu odbornej prípravy, úroveň poznatkov a spôsobilosti dobrovoľníkov a plnenie a primeranosť noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ.

| c) | Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách
  Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:






  — | počet a typ opatrení zameraných na budovanie kapacít v tretích krajinách, |
| --- | --- | --- |

c)

Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách

Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:

—

počet a typ opatrení zameraných na budovanie kapacít v tretích krajinách,

| — | počet pracovníkov a dobrovoľníkov z tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít, |
| --- | --- |

—

počet pracovníkov a dobrovoľníkov z tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít,

| — | úroveň spokojnosti pracovníkov vysielajúcich a hostiteľských organizácií a dobrovoľníkov tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít, pokiaľ ide o kvalitu a účinnosť vykonávaných akcií. |
| --- | --- |

—

úroveň spokojnosti pracovníkov vysielajúcich a hostiteľských organizácií a dobrovoľníkov tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach zameraných na budovanie kapacít, pokiaľ ide o kvalitu a účinnosť vykonávaných akcií.

| d) | Oznamovanie zásad humanitárnej pomoci Únie dohodnutých v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci
  Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:






  — | počet a druh informačných akcií, komunikačných akcií a akcií na zvyšovanie povedomia a náklady na tieto akcie. |
| --- | --- | --- |

d)

Oznamovanie zásad humanitárnej pomoci Únie dohodnutých v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci

Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:

—

počet a druh informačných akcií, komunikačných akcií a akcií na zvyšovanie povedomia a náklady na tieto akcie.

| e) | Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci
  Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:






  — | počet certifikovaných vysielajúcich organizácií, |
| --- | --- | --- |

e)

Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci

Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa posudzuje na základe ukazovateľov ako:

—

počet certifikovaných vysielajúcich organizácií,

| — | počet a typ akcií technickej pomoci pre vysielajúce organizácie, |
| --- | --- |

—

počet a typ akcií technickej pomoci pre vysielajúce organizácie,

| — | šírenie a preberanie noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ inými systémami dobrovoľníctva. |
| --- | --- |

—

šírenie a preberanie noriem a postupov riadenia záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ inými systémami dobrovoľníctva.

2.   Ukazovatele uvedené v odseku 1 písm. a) až e) sa použijú na monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie výkonnosti. Sú orientačné a môžu byť zmenené prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 24 s cieľom zohľadniť skúsenosti z merania pokroku.

KAPITOLA II

ČINNOSTI V RÁMCI INICIATÍVY DOBROVOĽNÍCI POMOCI EÚ

Článok 8

Činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ

Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ sa usiluje o splnenie cieľov uvedených v článkoch 4 a 7 prostredníctvom týchto druhov činností:

| — | vypracúvanie a uplatňovanie noriem a postupov týkajúcich sa záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

vypracúvanie a uplatňovanie noriem a postupov týkajúcich sa záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ,

| — | vypracúvanie a uplatňovanie certifikačného mechanizmu pre vysielajúce a hostiteľské organizácie, |
| --- | --- |

—

vypracúvanie a uplatňovanie certifikačného mechanizmu pre vysielajúce a hostiteľské organizácie,

| — | vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, |
| --- | --- |

—

vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť,

| — | vytvorenie programu odbornej prípravy a podpora odborného vzdelávania a stáží, |
| --- | --- |

—

vytvorenie programu odbornej prípravy a podpora odborného vzdelávania a stáží,

| — | zriadenie, vedenie a aktualizácia databázy dobrovoľníkov pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

zriadenie, vedenie a aktualizácia databázy dobrovoľníkov pomoci EÚ,

| — | vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách, |
| --- | --- |

—

vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách,

| — | budovanie kapacít hostiteľských organizácií, |
| --- | --- |

—

budovanie kapacít hostiteľských organizácií,

| — | zriadenie a správa siete pre iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ, |
| --- | --- |

—

zriadenie a správa siete pre iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ,

| — | informovanosť a zvyšovanie povedomia, |
| --- | --- |

—

informovanosť a zvyšovanie povedomia,

| — | vedľajšie činnosti, ktoré zvyšujú zodpovednosť, transparentnosť a účinnosť iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. |
| --- | --- |

—

vedľajšie činnosti, ktoré zvyšujú zodpovednosť, transparentnosť a účinnosť iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ.

Článok 9

Normy a postupy týkajúce sa záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ

1.   V súlade s príslušnou praxou zavedie Komisia normy a postupy týkajúce sa nevyhnutných podmienok, dojednaní a požiadaviek, ktoré majú uplatňovať vysielajúce a hostiteľské organizácie pri vyhľadávaní, vyberaní, školení, riadení a vysielaní záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorých cieľom je podporovať operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách.

2.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 24 prijímať delegované akty týkajúce sa noriem pre:

| — | rámec spôsobilostí, ktorý sa používa na vyhľadanie, výber a vyškolenie dobrovoľníkov ako odborných pracovníkov na nižšej i vedúcej úrovni, |
| --- | --- |

—

rámec spôsobilostí, ktorý sa používa na vyhľadanie, výber a vyškolenie dobrovoľníkov ako odborných pracovníkov na nižšej i vedúcej úrovni,

| — | opatrenia na zabezpečenie rovnakých príležitostí a nediskriminácie v procese vyhľadávania a výberu, |
| --- | --- |

—

opatrenia na zabezpečenie rovnakých príležitostí a nediskriminácie v procese vyhľadávania a výberu,

| — | opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby vysielajúce a hostiteľské organizácie dodržiavali príslušné vnútroštátne právo a právo Únie, ako aj právo hostiteľskej krajiny, |
| --- | --- |

—

opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby vysielajúce a hostiteľské organizácie dodržiavali príslušné vnútroštátne právo a právo Únie, ako aj právo hostiteľskej krajiny,

| — | normy týkajúce sa vzťahu medzi vysielajúcimi a hostiteľskými organizáciami, |
| --- | --- |

—

normy týkajúce sa vzťahu medzi vysielajúcimi a hostiteľskými organizáciami,

| — | opatrenia na uznávanie zručností a schopností, ktoré dobrovoľníci pomoci EÚ získajú v súlade s príslušnými iniciatívami Únie. |
| --- | --- |

—

opatrenia na uznávanie zručností a schopností, ktoré dobrovoľníci pomoci EÚ získajú v súlade s príslušnými iniciatívami Únie.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť:

| — | postupy, ktoré sa majú dodržiavať v prípade vyhľadávania, výberu a nevyhnutnej prípravy záujemcov o dobrovoľnícku činnosť pred vyslaním, vrátane prípadných stáží, |
| --- | --- |

—

postupy, ktoré sa majú dodržiavať v prípade vyhľadávania, výberu a nevyhnutnej prípravy záujemcov o dobrovoľnícku činnosť pred vyslaním, vrátane prípadných stáží,

| — | opatrenia na vysielanie a riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ v tretích krajinách vrátane, okrem iného, dohľadu v teréne, trvalej podpory pomocou tútorstva, mentorstva, dodatočnej odbornej prípravy, vyškolenia, nevyhnutných pracovných podmienok, podpory v nadväznosti na vyslanie, |
| --- | --- |

—

opatrenia na vysielanie a riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ v tretích krajinách vrátane, okrem iného, dohľadu v teréne, trvalej podpory pomocou tútorstva, mentorstva, dodatočnej odbornej prípravy, vyškolenia, nevyhnutných pracovných podmienok, podpory v nadväznosti na vyslanie,

| — | zabezpečovanie poistného krytia a životných podmienok pre dobrovoľníkov vrátane úhrady nákladov na stravovanie a ubytovanie, cestovných nákladov a ďalších príslušných nákladov, |
| --- | --- |

—

zabezpečovanie poistného krytia a životných podmienok pre dobrovoľníkov vrátane úhrady nákladov na stravovanie a ubytovanie, cestovných nákladov a ďalších príslušných nákladov,

| — | postupy uplatňované pred vyslaním, počas vyslania a po vyslaní s cieľom zabezpečiť povinnú starostlivosť a náležité opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany vrátane lekárskych záznamov a bezpečnostných plánov, ktoré sa týkajú núdzovej evakuácie z tretích krajín, vrátane nevyhnutných postupov pre spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

postupy uplatňované pred vyslaním, počas vyslania a po vyslaní s cieľom zabezpečiť povinnú starostlivosť a náležité opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany vrátane lekárskych záznamov a bezpečnostných plánov, ktoré sa týkajú núdzovej evakuácie z tretích krajín, vrátane nevyhnutných postupov pre spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi,

| — | postupy individuálneho monitorovania a hodnotenia dobrovoľníkov pomoci EÚ. |
| --- | --- |

—

postupy individuálneho monitorovania a hodnotenia dobrovoľníkov pomoci EÚ.

Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.

Článok 10

Certifikačný mechanizmus pre vysielajúce a hostiteľské organizácie

1.   Komisia ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov a v prípade potreby v spolupráci s humanitárnymi partnermi certifikačný mechanizmus, ktorým sa zaistí, aby vysielajúce organizácie dodržiavali normy a postupy uvedené v článku 9, ako aj diferencovaný certifikačný mechanizmus pre hostiteľské organizácie.

Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví postup fungovania mechanizmov certifikácie na základe relevantných mechanizmov a postupov certifikácie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.

2.   Pri navrhovaní certifikačného mechanizmu sa Komisia usiluje dosiahnuť synergický účinok so svojimi nástrojmi partnerstva v humanitárnej oblasti a s existujúcimi humanitárnymi normami, aby dosiahla zjednodušenie administratívy. Certifikačný mechanizmus musí byť inkluzívny a nediskriminačný vo vzťahu k akémukoľvek typu oprávnenej organizácie.

3.   Vysielajúce organizácie sú oprávnené na získanie osvedčenia v prípade, ak:

| a) | dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9; |
| --- | --- |

a)

dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9;

| b) | pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a |
| --- | --- |

b)

pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a

| c) | patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:






  i) | mimovládne neziskové organizácie so sídlom v Únii, založené v súlade s právnymi predpismi niektorého členského štátu; |
| --- | --- | --- |

c)

patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:

i)

mimovládne neziskové organizácie so sídlom v Únii, založené v súlade s právnymi predpismi niektorého členského štátu;

| ii) | verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom niektorého členského štátu; |
| --- | --- |

ii)

verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom niektorého členského štátu;

| iii) | mimovládne neziskové organizácie so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených; |
| --- | --- |

iii)

mimovládne neziskové organizácie so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených;

| iv) | verejnoprávne subjekty civilného charakteru so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených; |
| --- | --- |

iv)

verejnoprávne subjekty civilného charakteru so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 na základe podmienok stanovených v uvedenom článku a dohôd v ňom uvedených;

| v) | Medzinárodná federácia národných spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca. |
| --- | --- |

v)

Medzinárodná federácia národných spoločností Červeného kríža a Červeného polmesiaca.

4.   Organizácie v tretích krajinách sú oprávnené ako hostiteľské organizácie, ak:

| a) | dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9; |
| --- | --- |

a)

dodržiavajú normy a postupy uvedené v článku 9;

| b) | pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a |
| --- | --- |

b)

pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci v zmysle článku 3 písm. d) a

| c) | patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:






  i) | mimovládne neziskové organizácie, ktoré pôsobia alebo sídlia v tretej krajine na základe zákonov platných v danej krajine; |
| --- | --- | --- |

c)

patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:

i)

mimovládne neziskové organizácie, ktoré pôsobia alebo sídlia v tretej krajine na základe zákonov platných v danej krajine;

| ii) | verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom tretej krajiny; |
| --- | --- |

ii)

verejnoprávne subjekty civilného charakteru, ktoré sa riadia právom tretej krajiny;

| iii) | medzinárodné agentúry a organizácie. |
| --- | --- |

iii)

medzinárodné agentúry a organizácie.

5.   Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky uvedené v odsekoch 3 a 4, môžu vysielajúce a hostiteľské organizácie vykonávať činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v spojení so ziskovo orientovanými súkromnými organizáciami.

6.   Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb môžu vysielajúce organizácie, ktoré majú byť certifikované, využiť technickú pomoc zameranú na zvýšenie ich kapacity zúčastniť sa na iniciatíve Dobrovoľníci pomoci EÚ a zabezpečiť súlad s normami a postupmi uvedenými v článku 9.

Hostiteľské organizácie, ktoré majú byť certifikované, môžu tiež využiť pomoc uvedenú v prvom pododseku v súvislosti s činnosťami uvedenými v článku 15.

7.   Komisia zverejní zoznam certifikovaných vysielajúcich a hostiteľských organizácií čo najskôr po udelení certifikácie.

Článok 11

Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť

1.   Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb v tretích krajinách prostredníctvom vysielajúcich alebo hostiteľských organizácií alebo iných príslušných aktérov certifikované vysielajúce organizácie vyhľadajú a vyberú záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na účely odbornej prípravy.

2.   Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť je v súlade s normami a postupmi uvedenými v článku 9 a tiež so zásadami nediskriminácie a rovnosti príležitostí.

3.   Oprávnenými prihlásiť sa ako záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť sú tieto osoby s minimálnym vekom 18 rokov:

| a) | občania Únie; |
| --- | --- |

a)

občania Únie;

| b) | štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú dlhodobý pobyt v niektorom členskom štáte, a |
| --- | --- |

b)

štátni príslušníci tretích krajín, ktorí majú dlhodobý pobyt v niektorom členskom štáte, a

| c) | občania z krajín uvedených v článku 23 ods. 1 za podmienok stanovených v uvedenom článku. |
| --- | --- |

c)

občania z krajín uvedených v článku 23 ods. 1 za podmienok stanovených v uvedenom článku.

Článok 12

Program odbornej prípravy a podpora odbornej prípravy a stáží

1.   V nadväznosti na existujúce programy a postupy a v prípade potreby v spolupráci so špecializovanými inštitúciami Komisia ustanoví program odbornej prípravy s cieľom pripraviť záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na vyslanie, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc.

2.   Záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť, ktorí boli nájdení a vybraní v súlade s článkom 11, sú oprávnení zúčastniť sa na programe odbornej prípravy, ktorý vykonávajú spôsobilé organizácie. Rozsah a obsah odbornej prípravy každého záujemcu o dobrovoľnícku činnosť stanovuje dotknutá certifikovaná vysielajúca organizácia v súčinnosti s certifikovanou hostiteľskou organizáciou na základe potrieb a so zreteľom na predchádzajúce skúsenosti záujemcu o dobrovoľnícku činnosť a predpokladané vyslanie.

3.   Ako súčasť odbornej prípravy, najmä však prípravy na vyslanie, sa môže od záujemcov o dobrovoľnícku činnosť vyžadovať absolvovanie stáží v certifikovaných vysielajúcich organizáciách, pokiaľ možno v krajine, ktorá nie je krajinou ich pôvodu.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, možno záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ktorí neabsolvovali stáž, poskytnúť v prípade potreby dodatočnú prípravu pred vyslaním, ktorá je presne prispôsobená požiadavkám a osobitným okolnostiam vyslania. Táto príprava a stáž sú v súlade s normami a postupmi pre prípravu podľa článku 9.

5.   Program odbornej prípravy zahŕňa hodnotenie pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na vyslanie, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách, ako aj hodnotenie ich pripravenosti plniť miestne potreby. Hodnotenie sa vykonáva v spolupráci s vysielajúcimi organizáciami.

6.   Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov dojednania o programe odbornej prípravy a postupe hodnotenia pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, ktorí majú byť vyslaní. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2.

Článok 13

Databáza dobrovoľníkov pomoci EÚ

1.   Záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť, ktorí úspešne prešli hodnotením uvedeným v článku 12 ods. 5, sa považujú za dobrovoľníkov pomoci EÚ a sú spôsobilí na vyslanie. Zapíšu sa takto do databázy dobrovoľníkov pomoci EÚ.

2.   Komisia zriadi, vedie a aktualizuje databázu dobrovoľníkov pomoci EÚ vrátane pokiaľ ide o disponibilitu a spôsobilosť dobrovoľníkov pomoci EÚ na vyslanie a upraví prístup k databáze a jej využívanie. Spracovanie osobných údajov zozbieraných v tejto databáze alebo pre túto databázu sa vykonáva, ak je to relevantné, v súlade so smernicou 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001.

Článok 14

Vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ do tretích krajín

1.   Dobrovoľníkov pomoci EÚ zapísaných v databáze môžu vysielať, aby mohli podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v zmysle článku 3 písm. d):

| a) | certifikované vysielajúce organizácie vyslaním do hostiteľských organizácií v tretích krajinách alebo |
| --- | --- |

a)

certifikované vysielajúce organizácie vyslaním do hostiteľských organizácií v tretích krajinách alebo

| b) | v prípade potreby Komisia na jej vysunuté pracoviská pre humanitárnu pomoc, aby mohli vykonávať podporné úlohy. |
| --- | --- |

b)

v prípade potreby Komisia na jej vysunuté pracoviská pre humanitárnu pomoc, aby mohli vykonávať podporné úlohy.

2.   Vysielanie dobrovoľníkov vychádza zo skutočných potrieb, ktoré na miestnej úrovni určia hostiteľské organizácie.

3.   Pri vysielaní podľa odseku 1 písm. a) zabezpečia certifikované vysielajúce organizácie súlad s normami a postupmi uvedenými v článku 9. Dobrovoľníci pomoci EÚ sa nevysielajú do operácií, ktoré sa uskutočňujú v zónach medzinárodných a iných ozbrojených konfliktov.

4.   Certifikované vysielajúce organizácie informujú príslušné vnútroštátne orgány členských štátov a iných zúčastnených krajín v súlade s článkom 23 predtým, ako vyšlú ich občana ako dobrovoľníka pomoci EÚ v súlade s normami a postupmi uvedenými v článku 9.

5.   Konkrétne podmienky vyslania a úloha dobrovoľníkov pomoci EÚ sa stanovia na základe podrobných konzultácií s hostiteľskými organizáciami v zmluve medzi vysielajúcimi organizáciami a dobrovoľníkmi pomoci EÚ, v ktorej sú uvedené práva a povinnosti, trvanie a miesto vyslania a úlohy dobrovoľníkov pomoci EÚ.

6.   Pri vyslaní podľa odseku 1 písm. b) podpíše Komisia s dobrovoľníkmi pomoci EÚ zmluvu o vyslaní dobrovoľníka, v ktorej sa určia konkrétne podmienky vyslania. Zmluvami o vyslaní dobrovoľníkov sa na dobrovoľníka neprenášajú práva a povinnosti vyplývajúce zo Služobného poriadku úradníkov Európskej únie a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie stanovených v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (14).

7.   Každému dobrovoľníkovi pomoci EÚ sa pridelí mentor z hostiteľskej organizácie, ktorý na dobrovoľníka pomoci EÚ počas vyslania dohliada a podporuje ho.

Článok 15

Budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci

Na základe predchádzajúceho posúdenia potrieb v tretích krajinách vysielajúcimi a hostiteľskými organizáciami podporí Komisia akcie zamerané na zvýšenie kapacity hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci s cieľom zvýšiť miestnu pripravenosť a schopnosť reakcie na humanitárne krízy a zabezpečiť účinnosť a trvalý dosah činnosti dobrovoľníkov pomoci EÚ v teréne vrátane:

| a) | riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie na katastrofy, tútorstva, odborného vzdelávania v oblasti riadenia dobrovoľníkov a ďalších dôležitých oblastí pre pracovníkov a dobrovoľníkov z hostiteľských organizácií; |
| --- | --- |

a)

riadenia rizika katastrof, pripravenosti a reakcie na katastrofy, tútorstva, odborného vzdelávania v oblasti riadenia dobrovoľníkov a ďalších dôležitých oblastí pre pracovníkov a dobrovoľníkov z hostiteľských organizácií;

| b) | výmeny osvedčených postupov, technickej pomoci, twinningových programov a výmeny pracovníkov a dobrovoľníkov, vytvárania sietí a iných príslušných činností. |
| --- | --- |

b)

výmeny osvedčených postupov, technickej pomoci, twinningových programov a výmeny pracovníkov a dobrovoľníkov, vytvárania sietí a iných príslušných činností.

Článok 16

Sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ

1.   Komisia zriadi a spravuje sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, ktorá pozostáva:

| a) | zo záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorí sa zúčastňujú na iniciatíve alebo sa na nej zúčastnili v minulosti; |
| --- | --- |

a)

zo záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorí sa zúčastňujú na iniciatíve alebo sa na nej zúčastnili v minulosti;

| b) | z vysielajúcich a hostiteľských organizácií; |
| --- | --- |

b)

z vysielajúcich a hostiteľských organizácií;

| c) | zo zástupcov členských štátov a Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

c)

zo zástupcov členských štátov a Európskeho parlamentu.

2.   Sieť v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ najmä:

| a) | uľahčuje vzájomnú komunikáciu a slúži ako platforma na výmenu vedomostí, na konzultácie a šírenie informácií, na výmenu osvedčených postupov a na posudzovanie potrieb podľa článku 21 ods. 3; |
| --- | --- |

a)

uľahčuje vzájomnú komunikáciu a slúži ako platforma na výmenu vedomostí, na konzultácie a šírenie informácií, na výmenu osvedčených postupov a na posudzovanie potrieb podľa článku 21 ods. 3;

| b) | uľahčuje vytváranie partnerstiev a realizáciu spoločných projektov týkajúcich sa činností súvisiacich s vysielaním a budovaním kapacít, do ktorých sú zapojené vysielajúce organizácie v celej Únii a hostiteľské organizácie v tretích krajinách; |
| --- | --- |

b)

uľahčuje vytváranie partnerstiev a realizáciu spoločných projektov týkajúcich sa činností súvisiacich s vysielaním a budovaním kapacít, do ktorých sú zapojené vysielajúce organizácie v celej Únii a hostiteľské organizácie v tretích krajinách;

| c) | poskytuje základ pre nadväzovanie na činnosti vykonávané v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ s cieľom zabezpečiť neustále zlepšovanie a účinné monitorovanie a hodnotenie; |
| --- | --- |

c)

poskytuje základ pre nadväzovanie na činnosti vykonávané v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ s cieľom zabezpečiť neustále zlepšovanie a účinné monitorovanie a hodnotenie;

| d) | poskytuje príležitosti pre dobrovoľníctvo online v projektoch súvisiacich s iniciatívou Dobrovoľníci pomoci EÚ. |
| --- | --- |

d)

poskytuje príležitosti pre dobrovoľníctvo online v projektoch súvisiacich s iniciatívou Dobrovoľníci pomoci EÚ.

Článok 17

Komunikácia a zvyšovanie informovanosti

1.   Komisia podporuje verejné informačné a komunikačné činnosti a aktivity zamerané na zvyšovanie informovanosti s cieľom zviditeľňovať iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ a nabádať na dobrovoľníctvo v oblasti humanitárnej pomoci v rámci Únie a jej členských štátov, ako aj v tretích krajinách, ktoré z činností vykonávaných v rámci tejto iniciatívy čerpajú výhody.

2.   Komisia vypracuje komunikačný plán týkajúci sa cieľov, činností a viditeľných výsledkov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, v ktorom sa určia činnosti zamerané na komunikáciu a šírenie informácií smerom k verejnosti, najmä k európskym občanom a potenciálnym budúcim záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ako aj k tým, ktorí čerpajú výhody z činností vykonávaných v rámci uvedenej iniciatívy. Tento komunikačný plán vykoná Komisia a príjemcovia, najmä vysielajúce a hostiteľské organizácie, ako aj dobrovoľníci pomoci EÚ.

KAPITOLA III

PROGRAMOVANIE A PRIDEĽOVANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV

Článok 18

Oprávnené činnosti

1.   Finančnú pomoc možno poskytovať na činnosti uvedené v článku 8 vrátane opatrení potrebných na ich vykonávanie, ako aj nevyhnutných opatrení zameraných na zlepšenie koordinácie medzi iniciatívou Dobrovoľníci pomoci EÚ a inými relevantnými systémami na úrovni jednotlivých štátov a na medzinárodnej úrovni s využitím existujúcich osvedčených postupov.

2.   Finančná pomoc uvedená v odseku 1 môže kryť aj náklady súvisiace s prípravnými, monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na riadenie iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ a na splnenie jej cieľov.

3.   Výdavky uvedené v odseku 2 sa môžu vynaložiť najmä na štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie podľa článku 17 vrátane informovania o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, náklady spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií (vrátane ich prepojenia s existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na podporu výmeny údajov medzi sektormi a súvisiacim vybavením) a na krytie všetkých ostatných nákladov na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii.

Článok 19

Príjemcovia finančnej pomoci

Finančná pomoc v rámci tohto nariadenia sa môže poskytnúť fyzickým a právnickým osobám, či už sa riadia verejným alebo súkromným právom, ktoré sa považujú za príjemcov finančnej pomoci v zmysle nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

Článok 20

Finančne krytie

1.   Finančné krytie na vykonávanie tohto nariadenia na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 147 936 000 EUR v bežných cenách. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného finančného rámca. V prípade potreby by sa platobné rozpočtové prostriedky mohli zahrnúť do rozpočtu po roku 2020 s cieľom pokryť podobné výdavky a umožniť riadenie platieb týkajúcich sa činností, ktoré neboli ukončené k 31. decembru 2020.

2.   Finančné krytie uvedené v odseku 1 sa pridelí v rokoch 2014 – 2020 v súlade s operačnými cieľmi, tematickými prioritami a percentuálnymi podielmi stanovenými v prílohe.

3.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 24 prijímať delegované akty s cieľom zmeniť priority a upraviť ktorúkoľvek z hodnôt v prílohe o viac než 10 a najviac 20 percentuálnych bodov. Takáto úprava sa vykoná jedine v nadväznosti na výsledky preskúmania Komisie týkajúceho sa tematických priorít a percentuálnych hodnôt uvedených v prílohe so zreteľom na výsledok priebežného hodnotenia uvedeného v článku 27 ods. 4 písm. b), pričom v takomto prípade sa delegované akty prijmú do 30. júna 2018.

4.   Ak je to potrebné z naliehavých dôvodov v prípade nevyhnutnej revízie rozpočtových zdrojov, ktoré sú k dispozícii na podporu opatrení v oblasti reakcie na núdzové situácie, Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s cieľom upraviť jednotlivé číselné údaje stanovené v prílohe o viac než 10 a najviac 20 percentuálnych bodov, a to v rámci dostupných pridelených rozpočtových prostriedkov a v súlade s postupom stanoveným v článku 25.

Článok 21

Druhy finančného zásahu a vykonávacie postupy

1.   Finančnú pomoc Únie poskytuje Komisia v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

2.   Finančná pomoc podľa tohto nariadenia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení (EÚ, Euratom) č. 966/2012.

3.   Na vykonávanie tohto nariadenia Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov ročný pracovný program pre iniciatívu Dobrovoľníci pomoci EÚ. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 2. V ročnom pracovnom programe sa stanovia ciele, ktoré sa majú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková výška súvisiacich výdavkov. Ročný pracovný program obsahuje aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, informáciu o sume pridelenej na jednotlivé akcie, pričom sa v prípade potreby zohľadnia posúdené potreby, a orientačný časový plán realizácie. Pri grantoch ročný pracovný program uvedie priority, základné kritériá hodnotenia a maximálna miera spolufinancovania. V ročnom pracovnom programe sa stanoví aj zapojenie tretích krajín na základe podmienok uvedených v článku 23.

Článok 22

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní činností financovaných v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odradzujúcich sankcií.

2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ.

3.   Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013, aby zistil, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou financovanou v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 a 2 platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia musia Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste, pričom musia byť v náležitom rozsahu splnené všetky príslušné procedurálne záruky.

KAPITOLA IV

SPOLUPRÁCA S INÝMI KRAJINAMI

Článok 23

Spolupráca s inými krajinami

1.   Do iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ sa môžu voľne zapojiť:

| a) | občania a vysielajúce organizácie z pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov a partnerských krajín európskej susedskej politiky, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zriadených v príslušných rámcových zmluvách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách; |
| --- | --- |

a)

občania a vysielajúce organizácie z pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátov a partnerských krajín európskej susedskej politiky, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zriadených v príslušných rámcových zmluvách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách;

| b) | občania a vysielajúce organizácie z krajín Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

b)

občania a vysielajúce organizácie z krajín Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;

| c) | občania a vysielajúce organizácie z iných európskych krajín, pokiaľ sú s nimi uzatvorené dvojstranné dohody. |
| --- | --- |

c)

občania a vysielajúce organizácie z iných európskych krajín, pokiaľ sú s nimi uzatvorené dvojstranné dohody.

2.   Zúčastnení dobrovoľníci a organizácie vykonávajúce činnosti v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ zo spolupracujúcich krajín sa riadia aj všeobecnými zásadami uvedenými v článku 4.

3.   V rámci spolupráce so zúčastnenými krajinami uvedenými v odseku 1sa podľa potreby využívajú dodatočné finančné prostriedky zo zúčastnených krajín, ktoré sa poskytnú v súlade s postupmi dohodnutými s uvedenými krajinami.

KAPITOLA V

DELEGOVANIE PRÁVOMOCI A VYKONÁVACIE USTANOVENIA

Článok 24

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 25. apríla 2014.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2, článku 9 ods. 2 a článku 20 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 25

Postup pre naliehavé prípady

1.   Vo výnimočných a náležite odôvodnených prípadoch delegované akty prijaté podľa tohto článku nadobúdajú účinnosť okamžite a uplatňujú sa, pokiaľ voči nim nie je v súlade s odsekom 2 vznesená námietka. V oznámení delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sa uvedú dôvody použitia postupu pre naliehavé prípady.

2.   Európsky parlament alebo Rada môžu vzniesť voči delegovanému aktu námietku v súlade s postupom uvedeným v článku 24 ods. 5. V takom prípade Komisia bez odkladu po oznámení rozhodnutia Európskeho parlamentu alebo Rady vzniesť námietku akt zruší.

Článok 26

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor zriadený na základe článku 17 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 (15). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

KAPITOLA VI

MONITOROVANIE A HODNOTENIE

Článok 27

Monitorovanie a hodnotenie

1.   Akcie v rámci iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú, pričom sa sleduje ich vykonávanie, a pravidelne vyhodnocujú prostredníctvom nezávislého externého hodnotenia s cieľom posúdiť, či je ich účinnosť, efektívnosť a vplyv v súlade s cieľmi iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ. Súčasťou monitorovania a hodnotenia sú aj správy uvedené v odseku 4 a ďalšie činnosti týkajúce sa špecifických aspektov tohto nariadenia, ktoré sa môžu začať kedykoľvek v priebehu jeho vykonávania.

2.   Vysielajúce organizácie, ktoré vysielajú dobrovoľníkov pomoci EÚ mimo Únie, zodpovedajú za monitorovanie ich činnosti a v pravidelných intervaloch predkladajú Komisii monitorovacie správy, pričom jednotlivým dobrovoľníkom zaručujú všetky práva súvisiace s ochranou osobných údajov.

3.   Pri hodnotení sa využívajú platné normy na hodnotenie vrátane noriem, ktoré vypracoval Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, s cieľom posúdiť dlhodobý vplyv iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ na humanitárnu pomoc. Vo fáze hodnotenia Komisia zabezpečuje pravidelné konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane dobrovoľníkov, vysielajúcich a hostiteľských organizácií, miestneho obyvateľstva a spoločenstiev, ktorým sa pomoc poskytuje, humanitárnych organizácií a pracovníkov v teréne. Výsledky hodnotenia sa spätne premietnu do návrhu programu a do rozdelenia zdrojov.

4.   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade:

| a) | výročné správy, v ktorých posúdi pokrok dosiahnutý pri vykonávaní tohto nariadenia, a to vrátane výsledkov, a v čo najväčšej miere aj pokrok dosiahnutý v súvislosti s hlavnými výsledkami; |
| --- | --- |

a)

výročné správy, v ktorých posúdi pokrok dosiahnutý pri vykonávaní tohto nariadenia, a to vrátane výsledkov, a v čo najväčšej miere aj pokrok dosiahnutý v súvislosti s hlavnými výsledkami;

| b) | priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto nariadenia vrátane vplyvu iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v humanitárnej oblasti a nákladovej efektívnosti programu počas prvých troch rokov vykonávania programu, a to najneskôr do 31. decembra 2017; |
| --- | --- |

b)

priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto nariadenia vrátane vplyvu iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v humanitárnej oblasti a nákladovej efektívnosti programu počas prvých troch rokov vykonávania programu, a to najneskôr do 31. decembra 2017;

| c) | oznámenie o nepretržitom vykonávaní tohto nariadenia na základe priebežnej hodnotiacej správy uvedenej v písmene b) tohto odseku, a to najneskôr do 31. decembra 2018; |
| --- | --- |

c)

oznámenie o nepretržitom vykonávaní tohto nariadenia na základe priebežnej hodnotiacej správy uvedenej v písmene b) tohto odseku, a to najneskôr do 31. decembra 2018;

| d) | správu z hodnotenia ex post za sedemročné finančné obdobie vykonávania, a to najneskôr do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

d)

správu z hodnotenia ex post za sedemročné finančné obdobie vykonávania, a to najneskôr do 31. decembra 2021.

5.   Komisia do 1. septembra 2019 preskúma opatrenia stanovené v tomto nariadení a v prípade potreby v nadväznosti na závery priebežnej hodnotiacej správy uvedenej v ods. 4 písm. b) tohto článku doplní uvedené preskúmanie legislatívnym návrhom na zmenu tohto nariadenia.

6.   Komisia takisto pravidelne informuje ESVČ o činnostiach iniciatívy Dobrovoľníci pomoci EÚ v súlade s príslušnými pracovnými dojednaniami.

KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 28

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. apríla 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 25. februára 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. marca 2014.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1.

2

(3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12. 1995, s. 1).

6

(7)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28. 2. 2011, s. 13).

9

(10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

10

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. EÚ L 281, 23.11.1995, s. 31).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 100, 6.4.2013, s. 14.

12

(13)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

13

(14)  Nariadenie Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a zavádzajú osobitné opatrenia dočasne uplatniteľné na úradníkov Komisie (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1).

14

(15)  Nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1).

15

---

PRÍLOHA

OPERAČNÉ CIELE, TEMATICKÉ PRIORITY A PERCENTUÁLNE HODNOTY PRE PRIDEĽOVANIE FINANČNÉHO KRYTIA NA VYKONÁVANIE TOHTO NARIADENIA

Tematická priorita 1

Vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ s cieľom podporovať a dopĺňať humanitárnu pomoc v tretích krajinách

Táto tematická priorita sa týka operačného cieľa podľa článku 7 ods. 1 písm. a) (Podpora zvyšovania a skvalitňovania kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci):

| — | zvyšovanie odolnosti a riadenie rizika katastrof v zraniteľných, nestabilných alebo katastrofou zasiahnutých krajinách a v „zabudnutých krízach“, a to vrátane budovania kapacít pomocou dobrovoľníkov pomoci EÚ a činností v týchto fázach cyklu riadenia katastrof: predchádzanie katastrofám, pripravenosť, znižovanie rizika katastrof a obnova po prírodných a ľuďmi spôsobených katastrofách: 31 % +/– 10 percentuálnych bodov; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie odolnosti a riadenie rizika katastrof v zraniteľných, nestabilných alebo katastrofou zasiahnutých krajinách a v „zabudnutých krízach“, a to vrátane budovania kapacít pomocou dobrovoľníkov pomoci EÚ a činností v týchto fázach cyklu riadenia katastrof: predchádzanie katastrofám, pripravenosť, znižovanie rizika katastrof a obnova po prírodných a ľuďmi spôsobených katastrofách: 31 % +/– 10 percentuálnych bodov;

| — | podpora operácií v oblasti reakcie na núdzové situácie vrátane budovania kapacít pomocou dobrovoľníkov pomoci EÚ a činností v oblasti logistiky a dopravy, koordinácie, projektového riadenia, financií a administratívy, komunikácie a kampaní: 10 % +/– 8 percentuálnych bodov. |
| --- | --- |

—

podpora operácií v oblasti reakcie na núdzové situácie vrátane budovania kapacít pomocou dobrovoľníkov pomoci EÚ a činností v oblasti logistiky a dopravy, koordinácie, projektového riadenia, financií a administratívy, komunikácie a kampaní: 10 % +/– 8 percentuálnych bodov.

Tematická priorita 2

Budovanie kapacít dobrovoľníkov pomoci EÚ a vykonávacích organizácií: 55 % +/– 10 percentuálnych bodov

Táto tematická priorita sa týka operačného cieľa podľa článku 7 ods. 1 písm. b) (Rozšírenie zručností, znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a podmienky ich účasti); článku 7 ods. 1 písm. c) (Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách) a článku 7 ods. 1 písm. e) (Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci):

| — | odborná príprava a stáže záujemcov o dobrovoľnícku činnosť, |
| --- | --- |

—

odborná príprava a stáže záujemcov o dobrovoľnícku činnosť,

| — | budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci vrátane podpory na absolvovanie certifikácie, |
| --- | --- |

—

budovanie kapacít hostiteľských organizácií v oblasti humanitárnej pomoci vrátane podpory na absolvovanie certifikácie,

| — | certifikácia/technická pomoc pre vysielajúce organizácie. |
| --- | --- |

—

certifikácia/technická pomoc pre vysielajúce organizácie.

Tematická priorita 3

Podporné opatrenia: 4 % +/– 2 percentuálne body

Táto tematická priorita sa týka operačného cieľa podľa článku 7 ods. 1 písm. d) (Oznamovanie zásad humanitárnej pomoci Únie podľa dohody v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci).

---

| 24.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 122/18

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 376/2014

z 3. apríla 2014

o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 a ktorým sa zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES a nariadenia Komisie (ES) č. 1321/2007 a (ES) č. 1330/2007

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | V Únii by sa mala zabezpečiť vysoká všeobecná úroveň bezpečnosti civilného letectva a malo by sa vynakladať maximálne úsilie na zníženie počtu nehôd a incidentov s cieľom zabezpečiť dôveru verejnosti v leteckú dopravu. |
| --- | --- |

(1)

V Únii by sa mala zabezpečiť vysoká všeobecná úroveň bezpečnosti civilného letectva a malo by sa vynakladať maximálne úsilie na zníženie počtu nehôd a incidentov s cieľom zabezpečiť dôveru verejnosti v leteckú dopravu.

| (2) | Miera nehôd so smrteľnými následkami v civilnom letectve sa v poslednom desaťročí veľmi nezmenila. Napriek tomu by sa v nasledujúcich desaťročiach mohol zvýšiť počet nehôd v dôsledku nárastu leteckej prevádzky a zvyšujúcej sa technickej zložitosti lietadiel. |
| --- | --- |

(2)

Miera nehôd so smrteľnými následkami v civilnom letectve sa v poslednom desaťročí veľmi nezmenila. Napriek tomu by sa v nasledujúcich desaťročiach mohol zvýšiť počet nehôd v dôsledku nárastu leteckej prevádzky a zvyšujúcej sa technickej zložitosti lietadiel.

| (3) | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 (3) je zamerané na prevenciu nehôd uľahčením rýchleho vedenia účinných a vysokokvalitných bezpečnostných vyšetrovaní. Toto nariadenie by nemalo zasahovať do postupu vyšetrovania nehôd a incidentov riadeného vnútroštátnymi orgánmi bezpečnostného vyšetrovania vymedzeného v nariadení (EÚ) č. 996/2010. V prípade nehody alebo vážneho incidentu sa na ohlásenie udalosti vzťahuje aj nariadenie (EÚ) č. 996/2010. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 (3) je zamerané na prevenciu nehôd uľahčením rýchleho vedenia účinných a vysokokvalitných bezpečnostných vyšetrovaní. Toto nariadenie by nemalo zasahovať do postupu vyšetrovania nehôd a incidentov riadeného vnútroštátnymi orgánmi bezpečnostného vyšetrovania vymedzeného v nariadení (EÚ) č. 996/2010. V prípade nehody alebo vážneho incidentu sa na ohlásenie udalosti vzťahuje aj nariadenie (EÚ) č. 996/2010.

| (4) | V platných legislatívnych aktoch Únie, najmä v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4) a jeho vykonávacích nariadeniach, sa stanovujú povinnosti pre určité organizácie, aby zaviedli systémy ohlasovania udalostí v rámci ich systémov riadenia bezpečnosti. Dodržiavaním nariadenia (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích nariadení by organizácie nemali byť oslobodené od dodržiavania tohto nariadenia. Podobne dodržiavaním tohto nariadenia by organizácie nemali byť oslobodené od dodržiavania nariadenia (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích nariadení. Výsledkom by však nemalo byť zriadenie dvoch paralelných systémov ohlasovania a nariadenie (ES) č. 216/2008, jeho vykonávacie nariadenia a toto nariadenie by sa mali vnímať ako komplementárne. |
| --- | --- |

(4)

V platných legislatívnych aktoch Únie, najmä v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4) a jeho vykonávacích nariadeniach, sa stanovujú povinnosti pre určité organizácie, aby zaviedli systémy ohlasovania udalostí v rámci ich systémov riadenia bezpečnosti. Dodržiavaním nariadenia (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích nariadení by organizácie nemali byť oslobodené od dodržiavania tohto nariadenia. Podobne dodržiavaním tohto nariadenia by organizácie nemali byť oslobodené od dodržiavania nariadenia (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích nariadení. Výsledkom by však nemalo byť zriadenie dvoch paralelných systémov ohlasovania a nariadenie (ES) č. 216/2008, jeho vykonávacie nariadenia a toto nariadenie by sa mali vnímať ako komplementárne.

| (5) | Skúsenosti ukazujú, že nehodám často predchádzajú incidenty súvisiace s bezpečnosťou a nedostatky odhaľujúce existujúce bezpečnostné nebezpečenstvá. Informácie o bezpečnosti sú preto dôležitým zdrojom odhaľovania potenciálnych bezpečnostných nebezpečenstiev. Okrem toho, aj keď je schopnosť poučiť sa z nehôd veľmi dôležitá, pri čisto reaktívnych systémoch sa preukázalo, že ich schopnosť prinášať neustále vylepšenia je obmedzená. Aby sa dosiahlo skutočné zlepšenie v bezpečnosti letectva, mali by sa preto reaktívne systémy dopĺňať proaktívnymi systémami, v rámci ktorých sa využívajú iné druhy informácií o bezpečnosti. Únia, jej členské štáty, Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) a organizácie by mali prispievať k zvýšeniu bezpečnosti civilného letectva zavedením proaktívnejších a vo väčšej miere na dôkazoch založených bezpečnostných systémov, ktoré sa zameriavajú na predchádzanie nehodám tým, že sa analyzujú všetky relevantné informácie o bezpečnosti vrátane informácií o udalostiach v civilnom letectve. |
| --- | --- |

(5)

Skúsenosti ukazujú, že nehodám často predchádzajú incidenty súvisiace s bezpečnosťou a nedostatky odhaľujúce existujúce bezpečnostné nebezpečenstvá. Informácie o bezpečnosti sú preto dôležitým zdrojom odhaľovania potenciálnych bezpečnostných nebezpečenstiev. Okrem toho, aj keď je schopnosť poučiť sa z nehôd veľmi dôležitá, pri čisto reaktívnych systémoch sa preukázalo, že ich schopnosť prinášať neustále vylepšenia je obmedzená. Aby sa dosiahlo skutočné zlepšenie v bezpečnosti letectva, mali by sa preto reaktívne systémy dopĺňať proaktívnymi systémami, v rámci ktorých sa využívajú iné druhy informácií o bezpečnosti. Únia, jej členské štáty, Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) a organizácie by mali prispievať k zvýšeniu bezpečnosti civilného letectva zavedením proaktívnejších a vo väčšej miere na dôkazoch založených bezpečnostných systémov, ktoré sa zameriavajú na predchádzanie nehodám tým, že sa analyzujú všetky relevantné informácie o bezpečnosti vrátane informácií o udalostiach v civilnom letectve.

| (6) | S cieľom zvýšiť bezpečnosť letectva by sa mali relevantné informácie o bezpečnosti civilného letectva ohlasovať, zhromažďovať, uchovávať, chrániť, vymieňať, šíriť a analyzovať a na základe zhromaždených informácií by sa mali prijímať príslušné bezpečnostné opatrenia. Tento proaktívny a na dôkazoch založený prístup by mali uplatňovať príslušné orgány členských štátov pre bezpečnosť letectva a organizácie ako súčasť svojho systému riadenia bezpečnosti, ako aj agentúra. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom zvýšiť bezpečnosť letectva by sa mali relevantné informácie o bezpečnosti civilného letectva ohlasovať, zhromažďovať, uchovávať, chrániť, vymieňať, šíriť a analyzovať a na základe zhromaždených informácií by sa mali prijímať príslušné bezpečnostné opatrenia. Tento proaktívny a na dôkazoch založený prístup by mali uplatňovať príslušné orgány členských štátov pre bezpečnosť letectva a organizácie ako súčasť svojho systému riadenia bezpečnosti, ako aj agentúra.

| (7) | Povinnosti týkajúce sa ohlasovania udalostí uložené organizáciám by mali byť primerané veľkosti danej organizácie a rozsahu jej činnosti. Malo by sa preto umožniť, a to predovšetkým menším organizáciám, aby rozhodli o spojení alebo zlúčení úloh týkajúcich sa ohlasovania udalostí v rámci organizácie, o spoločnom plnení úloh týkajúcich sa ohlasovania udalostí s ostatnými organizáciami rovnakej povahy alebo o zhromažďovaní, hodnotení, spracúvaní, analýze a uchovávaní údajov o udalostiach externými špecializovanými subjektmi, ktoré schvália príslušné orgány členských štátov. Takéto subjekty by mali dodržiavať zásady ochrany a dôvernosti ustanovené v tomto nariadení. Organizácia, ktorá zadala úlohy externým subjektom, by si mala udržať primeranú kontrolu nad úlohami, ktorých vykonávanie zadala týmto externým subjektom, a v konečnom dôsledku by mala niesť zodpovednosť za plnenie požiadaviek stanovených týmto nariadením. |
| --- | --- |

(7)

Povinnosti týkajúce sa ohlasovania udalostí uložené organizáciám by mali byť primerané veľkosti danej organizácie a rozsahu jej činnosti. Malo by sa preto umožniť, a to predovšetkým menším organizáciám, aby rozhodli o spojení alebo zlúčení úloh týkajúcich sa ohlasovania udalostí v rámci organizácie, o spoločnom plnení úloh týkajúcich sa ohlasovania udalostí s ostatnými organizáciami rovnakej povahy alebo o zhromažďovaní, hodnotení, spracúvaní, analýze a uchovávaní údajov o udalostiach externými špecializovanými subjektmi, ktoré schvália príslušné orgány členských štátov. Takéto subjekty by mali dodržiavať zásady ochrany a dôvernosti ustanovené v tomto nariadení. Organizácia, ktorá zadala úlohy externým subjektom, by si mala udržať primeranú kontrolu nad úlohami, ktorých vykonávanie zadala týmto externým subjektom, a v konečnom dôsledku by mala niesť zodpovednosť za plnenie požiadaviek stanovených týmto nariadením.

| (8) | Je potrebné zabezpečiť, aby zamestnanci v sektore letectva pracujúci v prvej línii ohlasovali udalosti, ktoré predstavujú pre bezpečnosť letectva značné riziko. Systémy povinného ohlasovania by mali byť doplnené systémami dobrovoľného ohlasovania, pričom by obidva systémy mali jednotlivcom umožňovať ohlasovanie údajov o udalostiach súvisiacich s bezpečnosťou letectva. V organizáciách, agentúre a príslušných orgánoch členských štátov by sa mali zriadiť systémy povinného a dobrovoľného ohlasovania. Zhromaždené informácie by sa mali postupovať orgánu, ktorý je zodpovedný za primerané monitorovanie na účel zvýšenia bezpečnosti letectva. Organizácie by mali analyzovať tie udalosti, ktoré by mohli mať vplyv na bezpečnosť, aby sa určili bezpečnostné nebezpečenstvá a prijali všetky primerané nápravné alebo preventívne opatrenia. Organizácie by mali zasielať predbežné výsledky ich analýz príslušnému orgánu ich členských štátov alebo agentúre, a tiež by im mali zasielať konečné výsledky, ak tieto výsledky určia skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva. Príslušné orgány členských štátov a agentúra by mali zriadiť podobný postup pri tých udalostiach, ktoré boli nahlásené priamo im, a mali by primerane monitorovať posúdenie a všetky nápravné alebo preventívne opatrenia prijaté organizáciou. |
| --- | --- |

(8)

Je potrebné zabezpečiť, aby zamestnanci v sektore letectva pracujúci v prvej línii ohlasovali udalosti, ktoré predstavujú pre bezpečnosť letectva značné riziko. Systémy povinného ohlasovania by mali byť doplnené systémami dobrovoľného ohlasovania, pričom by obidva systémy mali jednotlivcom umožňovať ohlasovanie údajov o udalostiach súvisiacich s bezpečnosťou letectva. V organizáciách, agentúre a príslušných orgánoch členských štátov by sa mali zriadiť systémy povinného a dobrovoľného ohlasovania. Zhromaždené informácie by sa mali postupovať orgánu, ktorý je zodpovedný za primerané monitorovanie na účel zvýšenia bezpečnosti letectva. Organizácie by mali analyzovať tie udalosti, ktoré by mohli mať vplyv na bezpečnosť, aby sa určili bezpečnostné nebezpečenstvá a prijali všetky primerané nápravné alebo preventívne opatrenia. Organizácie by mali zasielať predbežné výsledky ich analýz príslušnému orgánu ich členských štátov alebo agentúre, a tiež by im mali zasielať konečné výsledky, ak tieto výsledky určia skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva. Príslušné orgány členských štátov a agentúra by mali zriadiť podobný postup pri tých udalostiach, ktoré boli nahlásené priamo im, a mali by primerane monitorovať posúdenie a všetky nápravné alebo preventívne opatrenia prijaté organizáciou.

| (9) | Rôzne kategórie zamestnancov, ktorí pracujú v odvetví civilného letectva alebo sa na ňom inak podieľajú, sú svedkami udalostí, ktoré majú význam pre prevenciu nehôd. Mali by preto mať k dispozícii nástroje, ktoré by im umožnili takéto udalosti ohlásiť a ktoré by zaručili ich ochranu. S cieľom nabádať zamestnancov, aby ohlasovali udalosti, a umožniť im ešte viac oceniť pozitívny vplyv ohlasovania udalostí na bezpečnosť letectva by sa im mali pravidelne poskytovať informácie o opatreniach prijatých v rámci systémov ohlasovania udalostí. |
| --- | --- |

(9)

Rôzne kategórie zamestnancov, ktorí pracujú v odvetví civilného letectva alebo sa na ňom inak podieľajú, sú svedkami udalostí, ktoré majú význam pre prevenciu nehôd. Mali by preto mať k dispozícii nástroje, ktoré by im umožnili takéto udalosti ohlásiť a ktoré by zaručili ich ochranu. S cieľom nabádať zamestnancov, aby ohlasovali udalosti, a umožniť im ešte viac oceniť pozitívny vplyv ohlasovania udalostí na bezpečnosť letectva by sa im mali pravidelne poskytovať informácie o opatreniach prijatých v rámci systémov ohlasovania udalostí.

| (10) | Nebezpečenstvá a riziko súvisiace so zložitými motorovými lietadlami sa veľmi odlišujú od nebezpečenstiev a rizika, ktoré súvisia s inými druhmi lietadiel. Napriek tomu, že toto nariadenie by sa malo vzťahovať na celé odvetvie letectva, povinnosti, ktoré z neho vyplývajú, by mali byť primerané oblasti činnosti a zložitosti rôznych druhov lietadiel. Zhromaždené informácie o udalostiach týkajúcich sa iných ako zložitých motorových lietadiel by preto mali byť predmetom zjednodušených povinností na ohlasovanie, ktoré sú pre túto oblasť letectva vhodnejšie. |
| --- | --- |

(10)

Nebezpečenstvá a riziko súvisiace so zložitými motorovými lietadlami sa veľmi odlišujú od nebezpečenstiev a rizika, ktoré súvisia s inými druhmi lietadiel. Napriek tomu, že toto nariadenie by sa malo vzťahovať na celé odvetvie letectva, povinnosti, ktoré z neho vyplývajú, by mali byť primerané oblasti činnosti a zložitosti rôznych druhov lietadiel. Zhromaždené informácie o udalostiach týkajúcich sa iných ako zložitých motorových lietadiel by preto mali byť predmetom zjednodušených povinností na ohlasovanie, ktoré sú pre túto oblasť letectva vhodnejšie.

| (11) | S cieľom zhromaždiť ďalšie informácie, ktoré by mohli prispieť k zvýšeniu bezpečnosti letectva, by sa dodatočne k systémom požadovaným týmto nariadením mal podporovať rozvoj iných prostriedkov zhromažďovania informácií o bezpečnosti. Ak organizácie majú zavedené dobre fungujúce systémy zhromažďovania informácií o bezpečnosti, malo by im byť umožnené naďalej ich používať súbežne so systémami, ktoré sa majú vytvoriť na účely tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zhromaždiť ďalšie informácie, ktoré by mohli prispieť k zvýšeniu bezpečnosti letectva, by sa dodatočne k systémom požadovaným týmto nariadením mal podporovať rozvoj iných prostriedkov zhromažďovania informácií o bezpečnosti. Ak organizácie majú zavedené dobre fungujúce systémy zhromažďovania informácií o bezpečnosti, malo by im byť umožnené naďalej ich používať súbežne so systémami, ktoré sa majú vytvoriť na účely tohto nariadenia.

| (12) | Orgány bezpečnostného vyšetrovania a všetky orgány poverené reguláciou bezpečnosti civilného letectva v Únii by mali mať úplný prístup k zhromaždeným údajom o udalostiach a hláseniam o udalostiach uchovávaným ich členskými štátmi s cieľom rozhodovať, ktoré incidenty vyžadujú bezpečnostné vyšetrovanie, ako aj určiť, z čoho sa možno poučiť v záujme bezpečnosti letectva a plnenia svojich povinností v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

(12)

Orgány bezpečnostného vyšetrovania a všetky orgány poverené reguláciou bezpečnosti civilného letectva v Únii by mali mať úplný prístup k zhromaždeným údajom o udalostiach a hláseniam o udalostiach uchovávaným ich členskými štátmi s cieľom rozhodovať, ktoré incidenty vyžadujú bezpečnostné vyšetrovanie, ako aj určiť, z čoho sa možno poučiť v záujme bezpečnosti letectva a plnenia svojich povinností v oblasti dohľadu.

| (13) | Je nevyhnutné mať k dispozícii vysokokvalitné a úplné údaje, pretože analýza a trendy vychádzajúce z nepresných údajov môžu viesť k zavádzajúcim výsledkom a zameraniu úsilia na nevhodné opatrenie. Takéto nepresné údaje môžu okrem toho viesť k strate dôvery v informácie pochádzajúce zo systémov ohlasovania udalostí. S cieľom zabezpečiť kvalitu hlásení o udalostiach a umožniť ich úplnosť by mali obsahovať určité minimálne informácie, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od kategórie udalosti. Okrem toho by sa mali uplatňovať postupy kontroly kvality informácií a predchádzania nesúladu medzi hlásením o udalosti a údajmi o udalosti, ktoré sa predbežne získali. S podporou Komisie by sa navyše mal vypracovať príslušný poradný materiál, najmä aby sa zabezpečila kvalita a umožnila úplnosť údajov, ako aj konzistentné a jednotné začleňovanie údajov do databáz. Mali by sa organizovať pracovné semináre najmä zo strany Komisie s cieľom poskytovať potrebnú podporu. |
| --- | --- |

(13)

Je nevyhnutné mať k dispozícii vysokokvalitné a úplné údaje, pretože analýza a trendy vychádzajúce z nepresných údajov môžu viesť k zavádzajúcim výsledkom a zameraniu úsilia na nevhodné opatrenie. Takéto nepresné údaje môžu okrem toho viesť k strate dôvery v informácie pochádzajúce zo systémov ohlasovania udalostí. S cieľom zabezpečiť kvalitu hlásení o udalostiach a umožniť ich úplnosť by mali obsahovať určité minimálne informácie, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od kategórie udalosti. Okrem toho by sa mali uplatňovať postupy kontroly kvality informácií a predchádzania nesúladu medzi hlásením o udalosti a údajmi o udalosti, ktoré sa predbežne získali. S podporou Komisie by sa navyše mal vypracovať príslušný poradný materiál, najmä aby sa zabezpečila kvalita a umožnila úplnosť údajov, ako aj konzistentné a jednotné začleňovanie údajov do databáz. Mali by sa organizovať pracovné semináre najmä zo strany Komisie s cieľom poskytovať potrebnú podporu.

| (14) | Komisia by mala vypracovať jednotný európsky systém klasifikácie rizík zaisťujúci identifikáciu rýchlych opatrení potrebných v prípade jednotlivých udalostí s vysokým bezpečnostným rizikom. Tento systém by mal umožniť aj identifikáciu kľúčových rizikových oblastí na základe súhrnných informácií. Mal by slúžiť ako pomoc pre príslušné subjekty pri posudzovaní udalostí a rozhodovaní o tom, na ktoré oblasti by sa malo najlepšie zamerať ich úsilie. Jednotným európskym systémom klasifikácie rizík by sa mal zjednodušiť integrovaný a harmonizovaný prístup k riadeniu rizík v celom európskom systéme letectva, čím sa členským štátom, Komisii a agentúre umožní harmonizovane sa sústrediť na úsilie o zvyšovanie bezpečnosti. |
| --- | --- |

(14)

Komisia by mala vypracovať jednotný európsky systém klasifikácie rizík zaisťujúci identifikáciu rýchlych opatrení potrebných v prípade jednotlivých udalostí s vysokým bezpečnostným rizikom. Tento systém by mal umožniť aj identifikáciu kľúčových rizikových oblastí na základe súhrnných informácií. Mal by slúžiť ako pomoc pre príslušné subjekty pri posudzovaní udalostí a rozhodovaní o tom, na ktoré oblasti by sa malo najlepšie zamerať ich úsilie. Jednotným európskym systémom klasifikácie rizík by sa mal zjednodušiť integrovaný a harmonizovaný prístup k riadeniu rizík v celom európskom systéme letectva, čím sa členským štátom, Komisii a agentúre umožní harmonizovane sa sústrediť na úsilie o zvyšovanie bezpečnosti.

| (15) | Jednotný európsky systém klasifikácie rizík by mal takisto umožniť identifikáciu kľúčových rizikových oblastí v Únii na základe súhrnných informácií z európskej perspektívy a podporiť prácu vykonávanú v oblasti európskeho programu bezpečnosti letectva a európskeho plánu bezpečnosti letectva. Na účely zabezpečenia konzistentnej a jednotnej klasifikácie rizík vo všetkých členských štátoch by Komisia mala poskytovať vhodnú podporu. |
| --- | --- |

(15)

Jednotný európsky systém klasifikácie rizík by mal takisto umožniť identifikáciu kľúčových rizikových oblastí v Únii na základe súhrnných informácií z európskej perspektívy a podporiť prácu vykonávanú v oblasti európskeho programu bezpečnosti letectva a európskeho plánu bezpečnosti letectva. Na účely zabezpečenia konzistentnej a jednotnej klasifikácie rizík vo všetkých členských štátoch by Komisia mala poskytovať vhodnú podporu.

| (16) | S cieľom uľahčiť výmenu informácií by sa hlásenia o udalostiach mali uchovávať v databázach, ktoré by mali byť kompatibilné s Európskym koordinačným strediskom pre systémy podávania ohlasovania udalostí (ECCAIRS) (softvérom, ktorý používajú všetky členské štáty a európsky centrálny register na uchovávanie hlásení o udalostiach) a s taxonómiou ADREP [taxonómiou Medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo (ICAO) používanou aj pre softvér ECCAIRS]. Technickú podporu pre interoperabilitu systémov by mala poskytovať agentúra a Komisia. |
| --- | --- |

(16)

S cieľom uľahčiť výmenu informácií by sa hlásenia o udalostiach mali uchovávať v databázach, ktoré by mali byť kompatibilné s Európskym koordinačným strediskom pre systémy podávania ohlasovania udalostí (ECCAIRS) (softvérom, ktorý používajú všetky členské štáty a európsky centrálny register na uchovávanie hlásení o udalostiach) a s taxonómiou ADREP [taxonómiou Medzinárodnej organizácie pre civilné letectvo (ICAO) používanou aj pre softvér ECCAIRS]. Technickú podporu pre interoperabilitu systémov by mala poskytovať agentúra a Komisia.

| (17) | Organizácie by mali v jednej alebo vo viacerých databázach uchovávať hlásenia o udalostiach vyplývajúce z údajov o udalostiach zhromaždených v rámci systémov povinného, a ak je to možné, aj dobrovoľného ohlasovania. Malo by byť možné, aby zložitosť databázy bola primeraná veľkosti dotknutej organizácie a/alebo významu organizácie s ohľadom na ciele tohto nariadenia, a mala by pozostávať minimálne z dátového súboru, ktorý by obsahoval spoločné povinné dátové polia a prípadne aj osobitné povinné dátové polia. |
| --- | --- |

(17)

Organizácie by mali v jednej alebo vo viacerých databázach uchovávať hlásenia o udalostiach vyplývajúce z údajov o udalostiach zhromaždených v rámci systémov povinného, a ak je to možné, aj dobrovoľného ohlasovania. Malo by byť možné, aby zložitosť databázy bola primeraná veľkosti dotknutej organizácie a/alebo významu organizácie s ohľadom na ciele tohto nariadenia, a mala by pozostávať minimálne z dátového súboru, ktorý by obsahoval spoločné povinné dátové polia a prípadne aj osobitné povinné dátové polia.

| (18) | Udalosť lietadla registrovaného v členskom štáte alebo prevádzkovaného organizáciou usadenou v členskom štáte by sa mala ohlasovať dokonca aj vtedy, keď sa stala mimo územia tohto členského štátu. |
| --- | --- |

(18)

Udalosť lietadla registrovaného v členskom štáte alebo prevádzkovaného organizáciou usadenou v členskom štáte by sa mala ohlasovať dokonca aj vtedy, keď sa stala mimo územia tohto členského štátu.

| (19) | Informácie o udalostiach by sa mali v rámci Únie vymieňať s cieľom zvýšiť odhaľovanie skutočných alebo potenciálnych nebezpečenstiev. Táto výmena informácií by tiež mala členským štátom umožniť, aby mali prístup k všetkým informáciám o udalostiach, ku ktorým dochádza na ich území alebo v ich vzdušnom priestore, ale ktoré sa hlásia inému členskému štátu. Agentúre by sa tým tiež malo umožniť, aby dostala presné informácie o udalostiach a prístup k všetkým hláseniam o udalostiach zhromaždeným v Únii, aby v prípade potreby mohla na riziká identifikované v Únii reagovať prijatím nápravných opatrení. Táto výmena informácií by mala umožniť, aby príslušné orgány členských štátov dostali presné informácie o udalostiach v ich vzdušnom priestore a aby v prípade potreby reagovali na riziká identifikované na ich území prijatím nápravných opatrení. |
| --- | --- |

(19)

Informácie o udalostiach by sa mali v rámci Únie vymieňať s cieľom zvýšiť odhaľovanie skutočných alebo potenciálnych nebezpečenstiev. Táto výmena informácií by tiež mala členským štátom umožniť, aby mali prístup k všetkým informáciám o udalostiach, ku ktorým dochádza na ich území alebo v ich vzdušnom priestore, ale ktoré sa hlásia inému členskému štátu. Agentúre by sa tým tiež malo umožniť, aby dostala presné informácie o udalostiach a prístup k všetkým hláseniam o udalostiach zhromaždeným v Únii, aby v prípade potreby mohla na riziká identifikované v Únii reagovať prijatím nápravných opatrení. Táto výmena informácií by mala umožniť, aby príslušné orgány členských štátov dostali presné informácie o udalostiach v ich vzdušnom priestore a aby v prípade potreby reagovali na riziká identifikované na ich území prijatím nápravných opatrení.

| (20) | Cieľom výmeny informácií o udalostiach by mala byť prevencia leteckých nehôd a incidentov. Táto výmena by sa nemala používať na zisťovanie viny alebo zodpovednosti ani na stanovenie referenčného porovnávania výkonnosti bezpečnosti. |
| --- | --- |

(20)

Cieľom výmeny informácií o udalostiach by mala byť prevencia leteckých nehôd a incidentov. Táto výmena by sa nemala používať na zisťovanie viny alebo zodpovednosti ani na stanovenie referenčného porovnávania výkonnosti bezpečnosti.

| (21) | Najefektívnejší spôsob, ako zabezpečiť výmenu veľkého množstva informácií o bezpečnosti medzi členskými štátmi, Komisiou a agentúrou, je prostredníctvom európskeho centrálneho registra za predpokladu, že členské štáty, Komisia a agentúra majú k nemu úplný prístup. |
| --- | --- |

(21)

Najefektívnejší spôsob, ako zabezpečiť výmenu veľkého množstva informácií o bezpečnosti medzi členskými štátmi, Komisiou a agentúrou, je prostredníctvom európskeho centrálneho registra za predpokladu, že členské štáty, Komisia a agentúra majú k nemu úplný prístup.

| (22) | Všetky informácie súvisiace s bezpečnosťou, ktoré boli odvodené z hlásení o udalostiach zhromaždených v Únii, by sa mali včas postúpiť európskemu centrálnemu registru. Malo by to zahŕňať zhromažďovanie informácií o incidentoch, ako aj informácie o nehodách a vážnych incidentoch vyšetrovaných podľa nariadenia (EÚ) č. 996/2010. |
| --- | --- |

(22)

Všetky informácie súvisiace s bezpečnosťou, ktoré boli odvodené z hlásení o udalostiach zhromaždených v Únii, by sa mali včas postúpiť európskemu centrálnemu registru. Malo by to zahŕňať zhromažďovanie informácií o incidentoch, ako aj informácie o nehodách a vážnych incidentoch vyšetrovaných podľa nariadenia (EÚ) č. 996/2010.

| (23) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na informácie o udalostiach, ktoré sa uchovávajú v databázach organizácií, členských štátov alebo agentúry. |
| --- | --- |

(23)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na informácie o udalostiach, ktoré sa uchovávajú v databázach organizácií, členských štátov alebo agentúry.

| (24) | Všetky informácie súvisiace s bezpečnosťou v európskom centrálnom registri by mali byť prístupné subjektom povereným reguláciou bezpečnosti civilného letectva v Únii vrátane agentúry a orgánom zodpovedným za vyšetrovanie nehôd a incidentov v Únii. |
| --- | --- |

(24)

Všetky informácie súvisiace s bezpečnosťou v európskom centrálnom registri by mali byť prístupné subjektom povereným reguláciou bezpečnosti civilného letectva v Únii vrátane agentúry a orgánom zodpovedným za vyšetrovanie nehôd a incidentov v Únii.

| (25) | Zainteresované strany by mali mať možnosť požiadať o prístup k určitým informáciám obsiahnutým v európskom centrálnom registri, a to pri dodržaní pravidiel týkajúcich sa zachovania dôvernosti týchto informácií a anonymity dotknutých osôb. |
| --- | --- |

(25)

Zainteresované strany by mali mať možnosť požiadať o prístup k určitým informáciám obsiahnutým v európskom centrálnom registri, a to pri dodržaní pravidiel týkajúcich sa zachovania dôvernosti týchto informácií a anonymity dotknutých osôb.

| (26) | Keďže národné kontaktné miesto má najlepšie vedomosti o zainteresovaných stranách usadených v danom členskom štáte, každé národné kontaktné miesto by sa malo zaoberať žiadosťami zainteresovaných strán usadených na území jeho členského štátu. Komisia by sa mala zaoberať žiadosťami od zainteresovaných strán z tretích krajín alebo od medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

(26)

Keďže národné kontaktné miesto má najlepšie vedomosti o zainteresovaných stranách usadených v danom členskom štáte, každé národné kontaktné miesto by sa malo zaoberať žiadosťami zainteresovaných strán usadených na území jeho členského štátu. Komisia by sa mala zaoberať žiadosťami od zainteresovaných strán z tretích krajín alebo od medzinárodných organizácií.

| (27) | Informácie v hláseniach o udalostiach by sa mali analyzovať a mali by sa určovať riziká pre bezpečnosť. Mali by sa včas identifikovať a realizovať akékoľvek vhodné následné opatrenia na zvýšenie bezpečnosti letectva. Informácie o analýze udalostí a opatreniach, ktoré na ne nadväzujú, by sa mali šíriť v organizáciách, príslušných orgánoch členských štátov a agentúre, keďže poskytovanie spätnej väzby o ohlásených udalostiach stimuluje jednotlivcov, aby udalosti ohlasovali. Ak je to vhodné a možné, informácie o analýze udalostí a opatreniach, ktoré na ne nadväzujú, by sa mali poskytnúť aj jednotlivcom, ktorí udalosti priamo ohlásili príslušným orgánom členských štátov alebo agentúre. Takáto spätná väzba by mala byť v súlade s pravidlami tohto nariadenia o dôvernosti a ochrane ohlasovateľa a osôb uvedených v hlásení o udalosti. |
| --- | --- |

(27)

Informácie v hláseniach o udalostiach by sa mali analyzovať a mali by sa určovať riziká pre bezpečnosť. Mali by sa včas identifikovať a realizovať akékoľvek vhodné následné opatrenia na zvýšenie bezpečnosti letectva. Informácie o analýze udalostí a opatreniach, ktoré na ne nadväzujú, by sa mali šíriť v organizáciách, príslušných orgánoch členských štátov a agentúre, keďže poskytovanie spätnej väzby o ohlásených udalostiach stimuluje jednotlivcov, aby udalosti ohlasovali. Ak je to vhodné a možné, informácie o analýze udalostí a opatreniach, ktoré na ne nadväzujú, by sa mali poskytnúť aj jednotlivcom, ktorí udalosti priamo ohlásili príslušným orgánom členských štátov alebo agentúre. Takáto spätná väzba by mala byť v súlade s pravidlami tohto nariadenia o dôvernosti a ochrane ohlasovateľa a osôb uvedených v hlásení o udalosti.

| (28) | Toto nariadenie by malo pomáhať členským štátom, agentúre a organizáciám pri riadení rizík pre bezpečnosť letectva. Systémy riadenia bezpečnosti používané organizáciami sa dopĺňajú systémami riadenia bezpečnosti používanými členskými štátmi a agentúrou. Zatiaľ čo organizácie riadia riziká pre bezpečnosť súvisiace s ich konkrétnymi činnosťami, príslušné orgány členských štátov a agentúra riadia riziká pre bezpečnosť systémov letectva členských štátov ako celku a celej Únie, pričom sa zaoberajú spoločnými rizikami pre bezpečnosť letectva v dotknutých členských štátoch alebo na úrovni Únie. Povinnosti agentúry a príslušných orgánov členských štátov by nemali oslobodzovať organizácie od ich priamych povinností, pokiaľ ide o riadenie bezpečnosti priamo spojenej s produktmi a službami, ktoré poskytujú. Na tieto účely by organizácie mali zhromažďovať a analyzovať informácie o udalostiach, aby mohli identifikovať nebezpečenstvá súvisiace s ich činnosťami a znižovať ich. Takisto by mali posudzovať súvisiace riziká pre bezpečnosť a vyčleňovať zdroje na prijímanie rýchlych a vhodných opatrení na ich znižovanie. Celkový proces by mal monitorovať príslušný orgán, ktorý by mal v prípade potreby žiadať o prijatie dodatočných opatrení na zabezpečenie riadneho odstránenia bezpečnostných nedostatkov. Na druhej strane by príslušné orgány členských štátov a agentúra mali dopĺňať systémy riadenia bezpečnosti organizácií na úrovni členského štátu a na európskej úrovni. |
| --- | --- |

(28)

Toto nariadenie by malo pomáhať členským štátom, agentúre a organizáciám pri riadení rizík pre bezpečnosť letectva. Systémy riadenia bezpečnosti používané organizáciami sa dopĺňajú systémami riadenia bezpečnosti používanými členskými štátmi a agentúrou. Zatiaľ čo organizácie riadia riziká pre bezpečnosť súvisiace s ich konkrétnymi činnosťami, príslušné orgány členských štátov a agentúra riadia riziká pre bezpečnosť systémov letectva členských štátov ako celku a celej Únie, pričom sa zaoberajú spoločnými rizikami pre bezpečnosť letectva v dotknutých členských štátoch alebo na úrovni Únie. Povinnosti agentúry a príslušných orgánov členských štátov by nemali oslobodzovať organizácie od ich priamych povinností, pokiaľ ide o riadenie bezpečnosti priamo spojenej s produktmi a službami, ktoré poskytujú. Na tieto účely by organizácie mali zhromažďovať a analyzovať informácie o udalostiach, aby mohli identifikovať nebezpečenstvá súvisiace s ich činnosťami a znižovať ich. Takisto by mali posudzovať súvisiace riziká pre bezpečnosť a vyčleňovať zdroje na prijímanie rýchlych a vhodných opatrení na ich znižovanie. Celkový proces by mal monitorovať príslušný orgán, ktorý by mal v prípade potreby žiadať o prijatie dodatočných opatrení na zabezpečenie riadneho odstránenia bezpečnostných nedostatkov. Na druhej strane by príslušné orgány členských štátov a agentúra mali dopĺňať systémy riadenia bezpečnosti organizácií na úrovni členského štátu a na európskej úrovni.

| (29) | Keď členské štáty stanovujú opatrenia, ktoré sa majú zahrnúť do ich národného programu bezpečnosti a národného plánu bezpečnosti, mali by používať informácie pochádzajúce zo zhromaždených hlásení o udalostiach a ich analýzy s cieľom zabezpečiť, aby opatrenia vychádzali z dôkazov. Národné programy bezpečnosti a národné plány bezpečnosti sa na európskej úrovni dopĺňajú európskym programom bezpečnosti letectva a európskym plánom bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

(29)

Keď členské štáty stanovujú opatrenia, ktoré sa majú zahrnúť do ich národného programu bezpečnosti a národného plánu bezpečnosti, mali by používať informácie pochádzajúce zo zhromaždených hlásení o udalostiach a ich analýzy s cieľom zabezpečiť, aby opatrenia vychádzali z dôkazov. Národné programy bezpečnosti a národné plány bezpečnosti sa na európskej úrovni dopĺňajú európskym programom bezpečnosti letectva a európskym plánom bezpečnosti letectva.

| (30) | Keďže cieľ zvýšenia bezpečnosti letectva nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, pretože systémy ohlasovania používané členskými štátmi izolovane sú menej efektívne než koordinovaná sieť s výmenou informácií, ktorá umožňuje identifikovať možné bezpečnostné problémy a kľúčové rizikové oblasti na úrovni Únie, mala by sa analýza na vnútroštátnej úrovni doplniť o analýzu a nadväzujúce opatrenia na úrovni Únie, aby sa zabezpečila lepšia prevencia leteckých nehôd a incidentov. Túto úlohu by na úrovni Únie mala vykonávať sieť analytikov bezpečnosti letectva v koordinácii s agentúrou a Komisiou. Uvedenej sieti by sa malo umožniť konsenzom rozhodnúť, že na svoje zasadnutia prizve pozorovateľov vrátane zamestnancov alebo zástupcov príslušného odvetvia. |
| --- | --- |

(30)

Keďže cieľ zvýšenia bezpečnosti letectva nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, pretože systémy ohlasovania používané členskými štátmi izolovane sú menej efektívne než koordinovaná sieť s výmenou informácií, ktorá umožňuje identifikovať možné bezpečnostné problémy a kľúčové rizikové oblasti na úrovni Únie, mala by sa analýza na vnútroštátnej úrovni doplniť o analýzu a nadväzujúce opatrenia na úrovni Únie, aby sa zabezpečila lepšia prevencia leteckých nehôd a incidentov. Túto úlohu by na úrovni Únie mala vykonávať sieť analytikov bezpečnosti letectva v koordinácii s agentúrou a Komisiou. Uvedenej sieti by sa malo umožniť konsenzom rozhodnúť, že na svoje zasadnutia prizve pozorovateľov vrátane zamestnancov alebo zástupcov príslušného odvetvia.

| (31) | Z práce siete analytikov bezpečnosti letectva na účel určovania opatrení, ktoré je potrebné vykonať na úrovni Únie na základe dôkazov, by mal čerpať najmä európsky program bezpečnosti letectva a európsky plán bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

(31)

Z práce siete analytikov bezpečnosti letectva na účel určovania opatrení, ktoré je potrebné vykonať na úrovni Únie na základe dôkazov, by mal čerpať najmä európsky program bezpečnosti letectva a európsky plán bezpečnosti letectva.

| (32) | Verejnosti by sa mali poskytovať všeobecné súhrnné informácie o úrovni bezpečnosti letectva v členských štátoch a Únii. Tieto informácie by mali zahŕňať najmä trendy a analýzy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia členskými štátmi, ako aj informácie v súhrnnej forme o obsahu európskeho centrálneho registra, a možno ich poskytovať uverejňovaním ukazovateľov výkonnosti bezpečnosti (safety performance indicators – SPI). |
| --- | --- |

(32)

Verejnosti by sa mali poskytovať všeobecné súhrnné informácie o úrovni bezpečnosti letectva v členských štátoch a Únii. Tieto informácie by mali zahŕňať najmä trendy a analýzy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia členskými štátmi, ako aj informácie v súhrnnej forme o obsahu európskeho centrálneho registra, a možno ich poskytovať uverejňovaním ukazovateľov výkonnosti bezpečnosti (safety performance indicators – SPI).

| (33) | Systém bezpečnosti civilného letectva je založený na spätnej väzbe a poznatkoch získaných z nehôd a incidentov. Ohlasovanie udalostí a využívanie informácií o udalostiach na účely zlepšenia bezpečnosti je závislé od vzťahu dôvery medzi ohlasovateľom a subjektom zodpovedným za zhromažďovanie a posudzovanie informácií. To si vyžaduje prísne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa dôvernosti. Účelom ochrany informácií o bezpečnosti pred nevhodným používaním a obmedzeného prístupu do európskeho centrálneho registra iba pre zainteresované strany zapojené do zvyšovania úrovne bezpečnosti civilného letectva je zaistenie nepretržitej dostupnosti informácií o bezpečnosti, aby sa mohli prijímať vhodné a včasné preventívne opatrenia a aby sa zvyšovala bezpečnosť letectva. V tejto súvislosti by sa mali náležite chrániť citlivé informácie o bezpečnosti a ich zhromažďovanie by sa malo zabezpečiť zaručením ich dôvernosti, ochranou ich zdroja a zabezpečením dôvery zamestnancov pracujúcich v civilnom letectve v systémy ohlasovania udalostí. Mali by sa zaviesť primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť zachovanie dôvernosti informácií zhromaždených prostredníctvom systémov ohlasovania udalostí a obmedziť prístup do európskeho centrálneho registra. V rámci vnútroštátnych predpisov o slobodnom prístupe k informáciám by sa mala zohľadniť potrebná dôvernosť takýchto informácií. Zhromaždené informácie by mali byť náležite chránené pred neoprávneným použitím alebo zverejnením. Mali by sa používať výlučne na účel udržiavania alebo zvyšovania úrovne bezpečnosti letectva a nemali by sa používať na určovanie viny alebo zodpovednosti. |
| --- | --- |

(33)

Systém bezpečnosti civilného letectva je založený na spätnej väzbe a poznatkoch získaných z nehôd a incidentov. Ohlasovanie udalostí a využívanie informácií o udalostiach na účely zlepšenia bezpečnosti je závislé od vzťahu dôvery medzi ohlasovateľom a subjektom zodpovedným za zhromažďovanie a posudzovanie informácií. To si vyžaduje prísne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa dôvernosti. Účelom ochrany informácií o bezpečnosti pred nevhodným používaním a obmedzeného prístupu do európskeho centrálneho registra iba pre zainteresované strany zapojené do zvyšovania úrovne bezpečnosti civilného letectva je zaistenie nepretržitej dostupnosti informácií o bezpečnosti, aby sa mohli prijímať vhodné a včasné preventívne opatrenia a aby sa zvyšovala bezpečnosť letectva. V tejto súvislosti by sa mali náležite chrániť citlivé informácie o bezpečnosti a ich zhromažďovanie by sa malo zabezpečiť zaručením ich dôvernosti, ochranou ich zdroja a zabezpečením dôvery zamestnancov pracujúcich v civilnom letectve v systémy ohlasovania udalostí. Mali by sa zaviesť primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť zachovanie dôvernosti informácií zhromaždených prostredníctvom systémov ohlasovania udalostí a obmedziť prístup do európskeho centrálneho registra. V rámci vnútroštátnych predpisov o slobodnom prístupe k informáciám by sa mala zohľadniť potrebná dôvernosť takýchto informácií. Zhromaždené informácie by mali byť náležite chránené pred neoprávneným použitím alebo zverejnením. Mali by sa používať výlučne na účel udržiavania alebo zvyšovania úrovne bezpečnosti letectva a nemali by sa používať na určovanie viny alebo zodpovednosti.

| (34) | S cieľom zaistiť dôveru zamestnancov či zmluvného personálu v systém ohlasovania udalostí organizácie by sa informácie obsiahnuté v hláseniach o udalostiach mali vhodne chrániť a nemali by sa používať na iné účely než udržanie alebo zvyšovanie úrovne bezpečnosti letectva. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispievať najmä vnútorné pravidlá „kultúry spravodlivosti“, ktoré organizácia prijme podľa tohto nariadenia. Ďalším účinným spôsobom, ako dosiahnuť tento cieľ, môže byť obmedzenie prenosu osobných údajov alebo informácií, ktoré umožňujú určenie totožnosti ohlasovateľa alebo ďalších osôb uvedených v hláseniach o udalostiach, prostredníctvom jasného oddelenia útvarov, ktoré pracujú s hláseniami o udalostiach od ostatných útvarov organizácie. |
| --- | --- |

(34)

S cieľom zaistiť dôveru zamestnancov či zmluvného personálu v systém ohlasovania udalostí organizácie by sa informácie obsiahnuté v hláseniach o udalostiach mali vhodne chrániť a nemali by sa používať na iné účely než udržanie alebo zvyšovanie úrovne bezpečnosti letectva. K dosiahnutiu tohto cieľa by mali prispievať najmä vnútorné pravidlá „kultúry spravodlivosti“, ktoré organizácia prijme podľa tohto nariadenia. Ďalším účinným spôsobom, ako dosiahnuť tento cieľ, môže byť obmedzenie prenosu osobných údajov alebo informácií, ktoré umožňujú určenie totožnosti ohlasovateľa alebo ďalších osôb uvedených v hláseniach o udalostiach, prostredníctvom jasného oddelenia útvarov, ktoré pracujú s hláseniami o udalostiach od ostatných útvarov organizácie.

| (35) | Ohlasovateľ alebo osoba, ktorá je v hláseniach o udalostiach uvedená, by mali byť náležite chránení. V tejto súvislosti by sa z hlásení o udalostiach mali odstrániť identifikačné údaje a podrobnosti týkajúce sa totožnosti ohlasovateľa a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach by sa nemali ukladať do databáz. |
| --- | --- |

(35)

Ohlasovateľ alebo osoba, ktorá je v hláseniach o udalostiach uvedená, by mali byť náležite chránení. V tejto súvislosti by sa z hlásení o udalostiach mali odstrániť identifikačné údaje a podrobnosti týkajúce sa totožnosti ohlasovateľa a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach by sa nemali ukladať do databáz.

| (36) | Systém civilného letectva by mal okrem toho podporovať „kultúru bezpečnosti“, ktorá uľahčuje spontánne ohlasovanie udalostí, a tým napomáha rozvoj zásady „kultúry spravodlivosti“. „Kultúra spravodlivosti“ je zásadným prvkom širšieho pojmu „kultúra bezpečnosti“, ktorý je základom riadneho systému riadenia bezpečnosti. Prostredie uplatňujúce zásady „kultúry bezpečnosti“ by nemalo brániť prijatiu opatrení potrebných na udržiavanie alebo zvyšovanie úrovne bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

(36)

Systém civilného letectva by mal okrem toho podporovať „kultúru bezpečnosti“, ktorá uľahčuje spontánne ohlasovanie udalostí, a tým napomáha rozvoj zásady „kultúry spravodlivosti“. „Kultúra spravodlivosti“ je zásadným prvkom širšieho pojmu „kultúra bezpečnosti“, ktorý je základom riadneho systému riadenia bezpečnosti. Prostredie uplatňujúce zásady „kultúry bezpečnosti“ by nemalo brániť prijatiu opatrení potrebných na udržiavanie alebo zvyšovanie úrovne bezpečnosti letectva.

| (37) | „Kultúra spravodlivosti“ by mala jednotlivé osoby povzbudzovať na ohlasovanie informácií o bezpečnosti. Nemala by ich však oslobodzovať od ich bežných povinností. Zamestnanci ani zmluvný personál by preto nemali byť v tejto súvislosti na základe informácií poskytnutých podľa tohto nariadenia objektom akejkoľvek zaujatosti okrem prípadov úmyselného porušenia predpisov alebo keď došlo k zjavnému, významnému a závažnému nezohľadneniu zjavného rizika a hlbokému pracovnému zlyhaniu spočívajúcemu v nevykonaní opatrení, ktoré sa za daných okolností jednoznačne mali vykonať, čím sa spôsobila predvídateľná škoda osobe alebo na majetku, alebo sa výrazne ohrozila úroveň bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

(37)

„Kultúra spravodlivosti“ by mala jednotlivé osoby povzbudzovať na ohlasovanie informácií o bezpečnosti. Nemala by ich však oslobodzovať od ich bežných povinností. Zamestnanci ani zmluvný personál by preto nemali byť v tejto súvislosti na základe informácií poskytnutých podľa tohto nariadenia objektom akejkoľvek zaujatosti okrem prípadov úmyselného porušenia predpisov alebo keď došlo k zjavnému, významnému a závažnému nezohľadneniu zjavného rizika a hlbokému pracovnému zlyhaniu spočívajúcemu v nevykonaní opatrení, ktoré sa za daných okolností jednoznačne mali vykonať, čím sa spôsobila predvídateľná škoda osobe alebo na majetku, alebo sa výrazne ohrozila úroveň bezpečnosti letectva.

| (38) | S cieľom podporiť ohlasovanie udalostí by bolo vhodné chrániť nielen ohlasovateľov, ale aj osoby, ktoré sú uvedené v príslušných hláseniach o udalostiach. Takou ochranou by sa však uvedené osoby nemali zbaviť ich ohlasovacích povinností podľa tohto nariadenia. Najmä v prípade, keď je v hlásení o udalosti uvedená osoba, ktorá má povinnosť tú istú udalosť ohlásiť, a zámerne ju neohlási, mala by stratiť svoju ochranu a čeliť sankciám vyplývajúcim z uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(38)

S cieľom podporiť ohlasovanie udalostí by bolo vhodné chrániť nielen ohlasovateľov, ale aj osoby, ktoré sú uvedené v príslušných hláseniach o udalostiach. Takou ochranou by sa však uvedené osoby nemali zbaviť ich ohlasovacích povinností podľa tohto nariadenia. Najmä v prípade, keď je v hlásení o udalosti uvedená osoba, ktorá má povinnosť tú istú udalosť ohlásiť, a zámerne ju neohlási, mala by stratiť svoju ochranu a čeliť sankciám vyplývajúcim z uplatňovania tohto nariadenia.

| (39) | Bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne trestné právo a náležitý výkon spravodlivosti, je dôležité, aby sa jasne stanovila miera, do ktorej sú ohlasovateľ a iné osoby uvedené v hláseniach o udalostiach chránené pred zaujatosťou alebo trestným stíhaním. |
| --- | --- |

(39)

Bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne trestné právo a náležitý výkon spravodlivosti, je dôležité, aby sa jasne stanovila miera, do ktorej sú ohlasovateľ a iné osoby uvedené v hláseniach o udalostiach chránené pred zaujatosťou alebo trestným stíhaním.

| (40) | Aby sa zvýšila dôvera jednotlivcov v systém, malo by sa zaobchádzanie s hláseniami o udalostiach organizovať tak, aby sa primerane chránila dôvernosť totožnosti ohlasovateľa a iných osôb uvedených v hláseniach o udalostiach s ohľadom na podporu „kultúry spravodlivosti“. Cieľom by vždy, ak je to možné, malo byť umožniť zriadenie nezávislého systému spracovania informácií o udalostiach. |
| --- | --- |

(40)

Aby sa zvýšila dôvera jednotlivcov v systém, malo by sa zaobchádzanie s hláseniami o udalostiach organizovať tak, aby sa primerane chránila dôvernosť totožnosti ohlasovateľa a iných osôb uvedených v hláseniach o udalostiach s ohľadom na podporu „kultúry spravodlivosti“. Cieľom by vždy, ak je to možné, malo byť umožniť zriadenie nezávislého systému spracovania informácií o udalostiach.

| (41) | Zamestnanci organizácií, príslušných orgánov členských štátov a agentúry podieľajúci sa na hodnotení, spracúvaní alebo analýze udalostí zohrávajú pri identifikácii bezpečnostných nebezpečenstiev a nedostatkov významnú úlohu. Skúsenosti ukazujú, že analýza pri spätnom skúmaní udalostí po nehode vedie k identifikácii rizík a nedostatkov, ktoré by inak neboli identifikované. Je preto možné, že by osoby zapojené do hodnotenia, spracúvania alebo analýzy udalostí mohli mať obavy z možných následkov, pokiaľ ide o stíhanie pred justičnými orgánmi. Bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne trestné právo a náležitý výkon spravodlivosti, by členské štáty nemali viesť konania proti osobám, ktoré sú v príslušných orgánoch členských štátov zapojené do hodnotenia, spracúvania a analýzy udalostí, v súvislosti s rozhodnutiami, ktoré prijali počas plnenia svojich povinností a ktoré sa následne a spätne ukážu ako chybné alebo neúčinné, ale ktoré boli v čase prijatia a na základe informácií dostupných v tom čase primerané a vhodné. |
| --- | --- |

(41)

Zamestnanci organizácií, príslušných orgánov členských štátov a agentúry podieľajúci sa na hodnotení, spracúvaní alebo analýze udalostí zohrávajú pri identifikácii bezpečnostných nebezpečenstiev a nedostatkov významnú úlohu. Skúsenosti ukazujú, že analýza pri spätnom skúmaní udalostí po nehode vedie k identifikácii rizík a nedostatkov, ktoré by inak neboli identifikované. Je preto možné, že by osoby zapojené do hodnotenia, spracúvania alebo analýzy udalostí mohli mať obavy z možných následkov, pokiaľ ide o stíhanie pred justičnými orgánmi. Bez toho, aby bolo dotknuté vnútroštátne trestné právo a náležitý výkon spravodlivosti, by členské štáty nemali viesť konania proti osobám, ktoré sú v príslušných orgánoch členských štátov zapojené do hodnotenia, spracúvania a analýzy udalostí, v súvislosti s rozhodnutiami, ktoré prijali počas plnenia svojich povinností a ktoré sa následne a spätne ukážu ako chybné alebo neúčinné, ale ktoré boli v čase prijatia a na základe informácií dostupných v tom čase primerané a vhodné.

| (42) | Zamestnanci a zmluvný personál by mali mať možnosť ohlasovať porušovanie zásad vymedzujúcich ich ochranu podľa tohto nariadenia a nemali by byť za takéto ohlasovanie sankcionovaní. Členské štáty by mali vymedziť dôsledky pre tých, ktorí porušia zásady ochrany ohlasovateľa a iných osôb uvedených v hláseniach o udalostiach, a prípadne by mali prijať nápravné opatrenia alebo uložiť sankcie. |
| --- | --- |

(42)

Zamestnanci a zmluvný personál by mali mať možnosť ohlasovať porušovanie zásad vymedzujúcich ich ochranu podľa tohto nariadenia a nemali by byť za takéto ohlasovanie sankcionovaní. Členské štáty by mali vymedziť dôsledky pre tých, ktorí porušia zásady ochrany ohlasovateľa a iných osôb uvedených v hláseniach o udalostiach, a prípadne by mali prijať nápravné opatrenia alebo uložiť sankcie.

| (43) | Jednotlivci môžu byť odrádzaní od ohlasovania udalostí z obavy, že sa sami usvedčia, a potenciálnych následkov, pokiaľ ide o stíhanie pred justičnými orgánmi. Ciele tohto nariadenia možno dosiahnuť bez toho, aby sa nenáležite zasahovalo do súdnych systémov členských štátov. Je preto vhodné stanoviť, aby neplánované alebo neúmyselné prípady porušenia zákona, o ktorých orgány členských štátov nadobudnú vedomosť výhradne prostredníctvom hlásení na základe tohto nariadenia, neboli predmetom disciplinárnych, správnych alebo súdnych konaní, ak nie je stanovené inak v uplatniteľnom vnútroštátnom trestnom práve. Práva tretích strán na občianskoprávne konanie by sa však tento zákaz týkať nemal, a tieto práva by mali podliehať výhradne vnútroštátnemu právu. |
| --- | --- |

(43)

Jednotlivci môžu byť odrádzaní od ohlasovania udalostí z obavy, že sa sami usvedčia, a potenciálnych následkov, pokiaľ ide o stíhanie pred justičnými orgánmi. Ciele tohto nariadenia možno dosiahnuť bez toho, aby sa nenáležite zasahovalo do súdnych systémov členských štátov. Je preto vhodné stanoviť, aby neplánované alebo neúmyselné prípady porušenia zákona, o ktorých orgány členských štátov nadobudnú vedomosť výhradne prostredníctvom hlásení na základe tohto nariadenia, neboli predmetom disciplinárnych, správnych alebo súdnych konaní, ak nie je stanovené inak v uplatniteľnom vnútroštátnom trestnom práve. Práva tretích strán na občianskoprávne konanie by sa však tento zákaz týkať nemal, a tieto práva by mali podliehať výhradne vnútroštátnemu právu.

| (44) | V rámci budovania prostredia „kultúry spravodlivosti“ by sa však členským štátom mala ponechať možnosť rozšíriť zákaz používať hlásenia o udalostiach ako dôkazový materiál proti ohlasovateľom zo správnych a disciplinárnych konaní na občianske alebo trestné konania. |
| --- | --- |

(44)

V rámci budovania prostredia „kultúry spravodlivosti“ by sa však členským štátom mala ponechať možnosť rozšíriť zákaz používať hlásenia o udalostiach ako dôkazový materiál proti ohlasovateľom zo správnych a disciplinárnych konaní na občianske alebo trestné konania.

| (45) | Okrem toho by sa spolupráca medzi bezpečnostnými orgánmi a justičnými orgánmi mala posilniť a sformalizovať vopred uzatvorenými dohodami medzi nimi, ktorými by sa mala rešpektovať rovnováha medzi rôznymi verejnými záujmami a ktoré by najmä mali upraviť napríklad prístup k hláseniam o udalostiach vo vnútroštátnych databázach a ich využívanie. |
| --- | --- |

(45)

Okrem toho by sa spolupráca medzi bezpečnostnými orgánmi a justičnými orgánmi mala posilniť a sformalizovať vopred uzatvorenými dohodami medzi nimi, ktorými by sa mala rešpektovať rovnováha medzi rôznymi verejnými záujmami a ktoré by najmä mali upraviť napríklad prístup k hláseniam o udalostiach vo vnútroštátnych databázach a ich využívanie.

| (46) | S cieľom podporiť agentúru, ktorej povinnosti sa na základe tohto nariadenia rozširujú, by agentúra mala dostať dostatočné zdroje na to, aby sa jej umožnilo plnenie dodatočných úloh, ktoré jej boli pridelené. |
| --- | --- |

(46)

S cieľom podporiť agentúru, ktorej povinnosti sa na základe tohto nariadenia rozširujú, by agentúra mala dostať dostatočné zdroje na to, aby sa jej umožnilo plnenie dodatočných úloh, ktoré jej boli pridelené.

| (47) | S cieľom doplniť alebo zmeniť toto nariadenie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade |
| --- | --- |

(47)

S cieľom doplniť alebo zmeniť toto nariadenie by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade

| (48) | Komisia by sa pri uplatňovaní tohto nariadenia mala radiť s agentúrou a v ňom uvedenou sieťou analytikov bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

(48)

Komisia by sa pri uplatňovaní tohto nariadenia mala radiť s agentúrou a v ňom uvedenou sieťou analytikov bezpečnosti letectva.

| (49) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(49)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (5).

| (50) | Pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa mali v plnej miere dodržiavať pravidlá týkajúce sa spracúvania údajov a ochrany jednotlivcov ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7). Pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa mali v plnej miere dodržiavať pravidlá týkajúce sa prístupu k údajom ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8) s výnimkou prípadov, ktoré sa týkajú šírenia údajov a informácií z európskeho centrálneho registra, ktoré sú chránené podľa prísnejších pravidiel stanovených v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(50)

Pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa mali v plnej miere dodržiavať pravidlá týkajúce sa spracúvania údajov a ochrany jednotlivcov ustanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7). Pri uplatňovaní tohto nariadenia by sa mali v plnej miere dodržiavať pravidlá týkajúce sa prístupu k údajom ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (8) s výnimkou prípadov, ktoré sa týkajú šírenia údajov a informácií z európskeho centrálneho registra, ktoré sú chránené podľa prísnejších pravidiel stanovených v tomto nariadení.

| (51) | Sankcie by sa mali uplatniť najmä voči každej osobe alebo subjektu, ktoré v rozpore s týmto nariadením zneužijú informácie chránené týmto nariadením; konajú zaujatým spôsobom proti ohlasovateľovi alebo iným osobám uvedeným v hláseniach o udalostiach okrem prípadov, keď sa uplatňujú výnimky ustanovené v tomto nariadení; nevytvárajú prostredie vhodné na zhromažďovanie údajov o udalostiach; neanalyzujú zhromaždené informácie; nekonajú s cieľom riešiť zistené nedostatky v oblasti bezpečnosti alebo potenciálne nedostatky v oblasti bezpečnosti alebo sa nedelia o informácie zhromaždené na základe uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(51)

Sankcie by sa mali uplatniť najmä voči každej osobe alebo subjektu, ktoré v rozpore s týmto nariadením zneužijú informácie chránené týmto nariadením; konajú zaujatým spôsobom proti ohlasovateľovi alebo iným osobám uvedeným v hláseniach o udalostiach okrem prípadov, keď sa uplatňujú výnimky ustanovené v tomto nariadení; nevytvárajú prostredie vhodné na zhromažďovanie údajov o udalostiach; neanalyzujú zhromaždené informácie; nekonajú s cieľom riešiť zistené nedostatky v oblasti bezpečnosti alebo potenciálne nedostatky v oblasti bezpečnosti alebo sa nedelia o informácie zhromaždené na základe uplatňovania tohto nariadenia.

| (52) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to ustanovenie spoločných pravidiel v oblasti ohlasovania udalostí v civilnom letectve, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho celoúnijového rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(52)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to ustanovenie spoločných pravidiel v oblasti ohlasovania udalostí v civilnom letectve, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu jeho celoúnijového rozsahu a účinkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (53) | Nariadenie (EÚ) č. 996/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. |
| --- | --- |

(53)

Nariadenie (EÚ) č. 996/2010 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

| (54) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES (9), nariadenie Komisie (ES) č. 1321/2007 (10) a nariadenie Komisie (ES) č. 1330/2007 (11) by sa preto mali zrušiť. |
| --- | --- |

(54)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES (9), nariadenie Komisie (ES) č. 1321/2007 (10) a nariadenie Komisie (ES) č. 1330/2007 (11) by sa preto mali zrušiť.

| (55) | S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa konzultovalo v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a európsky dozorný úradník vydal stanovisko 10. apríla 2013 (12), |
| --- | --- |

(55)

S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa konzultovalo v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 a európsky dozorný úradník vydal stanovisko 10. apríla 2013 (12),

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Ciele

1.   Cieľom tohto nariadenia je zvýšiť bezpečnosť letectva tým, že sa zabezpečí, aby sa príslušné informácie o bezpečnosti týkajúce sa civilného letectva ohlasovali, zhromažďovali, uchovávali, chránili, vymieňali, rozširovali a analyzovali.

Týmto nariadením sa zabezpečí, aby:

| a) | sa na základe analýzy zhromaždených informácií včas prijalo prípadné bezpečnostné opatrenie; |
| --- | --- |

a)

sa na základe analýzy zhromaždených informácií včas prijalo prípadné bezpečnostné opatrenie;

| b) | bola zaručená nepretržitá dostupnosť informácií o bezpečnosti prostredníctvom zavedenia pravidiel dôvernosti a primeraného využívania informácií a prostredníctvom harmonizovanej a posilnenej ochrany ohlasovateľov a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach a |
| --- | --- |

b)

bola zaručená nepretržitá dostupnosť informácií o bezpečnosti prostredníctvom zavedenia pravidiel dôvernosti a primeraného využívania informácií a prostredníctvom harmonizovanej a posilnenej ochrany ohlasovateľov a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach a

| c) | sa zvažovali riziká pre bezpečnosť letectva a zaoberalo sa nimi tak na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

c)

sa zvažovali riziká pre bezpečnosť letectva a zaoberalo sa nimi tak na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni.

2.   Jediným cieľom ohlasovania udalostí je prevencia nehôd a incidentov, a nie určovanie viny alebo zodpovednosti.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „ohlasovateľ“ je fyzická osoba podávajúca hlásenie o udalosti alebo o inej informácii súvisiacej s bezpečnosťou podľa tohto nariadenia; |
| --- | --- |

1.

„ohlasovateľ“ je fyzická osoba podávajúca hlásenie o udalosti alebo o inej informácii súvisiacej s bezpečnosťou podľa tohto nariadenia;

| 2. | „lietadlo“ je zariadenie schopné pohybu v atmosfére následkom iných reakcií, ako sú reakcie vzduchu voči zemskému povrchu; |
| --- | --- |

2.

„lietadlo“ je zariadenie schopné pohybu v atmosfére následkom iných reakcií, ako sú reakcie vzduchu voči zemskému povrchu;

| 3. | „incident“ je incident v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010; |
| --- | --- |

3.

„incident“ je incident v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010;

| 4. | „vážny incident“ je vážny incident v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010; |
| --- | --- |

4.

„vážny incident“ je vážny incident v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010;

| 5. | „nehoda“ je nehoda v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010; |
| --- | --- |

5.

„nehoda“ je nehoda v zmysle nariadenia (EÚ) č. 996/2010;

| 6. | „informácie bez identifikačných údajov“ sú informácie pochádzajúce z hlásení o udalostiach, z ktorých sa odstránili všetky osobné údaje, ako sú mená alebo adresy fyzických osôb; |
| --- | --- |

6.

„informácie bez identifikačných údajov“ sú informácie pochádzajúce z hlásení o udalostiach, z ktorých sa odstránili všetky osobné údaje, ako sú mená alebo adresy fyzických osôb;

| 7. | „udalosť“ je každá udalosť súvisiaca s bezpečnosťou, ktorá ohrozuje alebo by v prípade, že nedôjde k jej náprave alebo vyriešeniu, mohla ohroziť lietadlo, osoby v ňom alebo akúkoľvek inú osobu a ktorá zahŕňa predovšetkým nehodu alebo vážny incident; |
| --- | --- |

7.

„udalosť“ je každá udalosť súvisiaca s bezpečnosťou, ktorá ohrozuje alebo by v prípade, že nedôjde k jej náprave alebo vyriešeniu, mohla ohroziť lietadlo, osoby v ňom alebo akúkoľvek inú osobu a ktorá zahŕňa predovšetkým nehodu alebo vážny incident;

| 8. | „organizácia“ je akákoľvek organizácia, ktorá poskytuje letecké produkty a/alebo ktorá zamestnáva alebo najíma osoby, ktoré musia ohlasovať udalosti v súlade s článkom 4 ods. 6, alebo využíva ich služby; |
| --- | --- |

8.

„organizácia“ je akákoľvek organizácia, ktorá poskytuje letecké produkty a/alebo ktorá zamestnáva alebo najíma osoby, ktoré musia ohlasovať udalosti v súlade s článkom 4 ods. 6, alebo využíva ich služby;

| 9. | „anonymizácia“ je úkon, ktorým sa z hlásení o udalostiach odstránia všetky osobné údaje, ktoré súvisia s ohlasovateľom a osobami uvedenými v hláseniach o udalostiach, a všetky údaje vrátane názvu organizácie či organizácií zúčastnených na udalosti, na základe ktorých by sa dala odhaliť totožnosť ohlasovateľa alebo tretej strany alebo z ktorých by sa uvedená informácia dala na základe hlásenia o udalosti vyvodiť; |
| --- | --- |

9.

„anonymizácia“ je úkon, ktorým sa z hlásení o udalostiach odstránia všetky osobné údaje, ktoré súvisia s ohlasovateľom a osobami uvedenými v hláseniach o udalostiach, a všetky údaje vrátane názvu organizácie či organizácií zúčastnených na udalosti, na základe ktorých by sa dala odhaliť totožnosť ohlasovateľa alebo tretej strany alebo z ktorých by sa uvedená informácia dala na základe hlásenia o udalosti vyvodiť;

| 10. | „nebezpečenstvo“ je situácia alebo predmet, ktoré môžu spôsobiť usmrtenie alebo zranenie osoby, poškodenie vybavenia alebo konštrukcie, stratu materiálu alebo obmedzenie schopnosti osoby vykonávať predpísanú funkciu; |
| --- | --- |

10.

„nebezpečenstvo“ je situácia alebo predmet, ktoré môžu spôsobiť usmrtenie alebo zranenie osoby, poškodenie vybavenia alebo konštrukcie, stratu materiálu alebo obmedzenie schopnosti osoby vykonávať predpísanú funkciu;

| 11. | „orgán bezpečnostného vyšetrovania“ je stály vnútroštátny orgán bezpečnostného vyšetrovania civilného letectva, ktorý vedie bezpečnostné vyšetrovanie alebo naň dohliada podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 996/2010; |
| --- | --- |

11.

„orgán bezpečnostného vyšetrovania“ je stály vnútroštátny orgán bezpečnostného vyšetrovania civilného letectva, ktorý vedie bezpečnostné vyšetrovanie alebo naň dohliada podľa článku 4 nariadenia (EÚ) č. 996/2010;

| 12. | „kultúra spravodlivosti“ je kultúra, v ktorej prevádzkovatelia alebo iné osoby v prvej línii nie sú trestaní za tie konania, opomenutia alebo rozhodnutia, ktoré zodpovedajú ich skúsenostiam a odbornej príprave, pričom sa však netoleruje hrubá nedbanlivosť, úmyselné porušovanie povinností a deštruktívne konanie; |
| --- | --- |

12.

„kultúra spravodlivosti“ je kultúra, v ktorej prevádzkovatelia alebo iné osoby v prvej línii nie sú trestaní za tie konania, opomenutia alebo rozhodnutia, ktoré zodpovedajú ich skúsenostiam a odbornej príprave, pričom sa však netoleruje hrubá nedbanlivosť, úmyselné porušovanie povinností a deštruktívne konanie;

| 13. | „kontaktné miesto“ je:






  a) | príslušný orgán určený každým členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 3, keď žiadosť o informácie podáva zainteresovaná strana usadená v členskom štáte; |
| --- | --- | --- |

13.

„kontaktné miesto“ je:

a)

príslušný orgán určený každým členským štátom v súlade s článkom 6 ods. 3, keď žiadosť o informácie podáva zainteresovaná strana usadená v členskom štáte;

| b) | Komisia, keď žiadosť o informácie podáva zainteresovaná strana, ktorá je usadená mimo Únie; |
| --- | --- |

b)

Komisia, keď žiadosť o informácie podáva zainteresovaná strana, ktorá je usadená mimo Únie;

| 14. | „zainteresovaná strana“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo akýkoľvek oficiálny orgán s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktorý sa môže zúčastňovať na zvyšovaní úrovne bezpečnosti letectva tým, že má prístup k informáciám o udalostiach vymieňaným medzi členskými štátmi, a ktorý spadá do jednej z kategórií zainteresovaných strán stanovených v prílohe II; |
| --- | --- |

14.

„zainteresovaná strana“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo akýkoľvek oficiálny orgán s právnou subjektivitou alebo bez nej, ktorý sa môže zúčastňovať na zvyšovaní úrovne bezpečnosti letectva tým, že má prístup k informáciám o udalostiach vymieňaným medzi členskými štátmi, a ktorý spadá do jednej z kategórií zainteresovaných strán stanovených v prílohe II;

| 15. | „štátny program bezpečnosti“ je integrovaný súbor právnych aktov a činností zameraný na riadenie bezpečnosti civilného letectva v členskom štáte; |
| --- | --- |

15.

„štátny program bezpečnosti“ je integrovaný súbor právnych aktov a činností zameraný na riadenie bezpečnosti civilného letectva v členskom štáte;

| 16. | „európsky plán bezpečnosti letectva“ je plán posudzovania otázok bezpečnosti a súvisiacich opatrení na európskej úrovni; |
| --- | --- |

16.

„európsky plán bezpečnosti letectva“ je plán posudzovania otázok bezpečnosti a súvisiacich opatrení na európskej úrovni;

| 17. | „európsky program bezpečnosti letectva“ je integrovaný súbor nariadení na úrovni Únie spolu s činnosťami a procesmi používanými na spoločné riadenie bezpečnosti civilného letectva na európskej úrovni; |
| --- | --- |

17.

„európsky program bezpečnosti letectva“ je integrovaný súbor nariadení na úrovni Únie spolu s činnosťami a procesmi používanými na spoločné riadenie bezpečnosti civilného letectva na európskej úrovni;

| 18. | „systém riadenia bezpečnosti“ je systematický prístup k riadeniu bezpečnosti letectva vrátane potrebných organizačných štruktúr, zodpovedností, politík a postupov a zahŕňa akýkoľvek systém riadenia, ktorého úlohou je riadenie bezpečnosti samostatne alebo spolu s inými systémami riadenia v rámci organizácie. |
| --- | --- |

18.

„systém riadenia bezpečnosti“ je systematický prístup k riadeniu bezpečnosti letectva vrátane potrebných organizačných štruktúr, zodpovedností, politík a postupov a zahŕňa akýkoľvek systém riadenia, ktorého úlohou je riadenie bezpečnosti samostatne alebo spolu s inými systémami riadenia v rámci organizácie.

Článok 3

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Toto nariadenie ustanovuje pravidlá:

| a) | ohlasovania udalostí, ktoré ohrozujú alebo ktoré by za podmienky, že nebudú napravené alebo vyriešené, ohrozili lietadlo, osoby v ňom, akúkoľvek inú osobu, vybavenie alebo zariadenie, ktoré ovplyvňujú prevádzku lietadla, a ohlasovania iných príslušných informácií súvisiacich s bezpečnosťou v uvedenom kontexte; |
| --- | --- |

a)

ohlasovania udalostí, ktoré ohrozujú alebo ktoré by za podmienky, že nebudú napravené alebo vyriešené, ohrozili lietadlo, osoby v ňom, akúkoľvek inú osobu, vybavenie alebo zariadenie, ktoré ovplyvňujú prevádzku lietadla, a ohlasovania iných príslušných informácií súvisiacich s bezpečnosťou v uvedenom kontexte;

| b) | analýzy ohlásených udalostí a iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou a na ne nadväzujúcich opatrení; |
| --- | --- |

b)

analýzy ohlásených udalostí a iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou a na ne nadväzujúcich opatrení;

| c) | ochrany osôb pracujúcich v letectve; |
| --- | --- |

c)

ochrany osôb pracujúcich v letectve;

| d) | vhodného využívania zhromaždených informácií o bezpečnosti; |
| --- | --- |

d)

vhodného využívania zhromaždených informácií o bezpečnosti;

| e) | začlenenia informácií do európskeho centrálneho registra a |
| --- | --- |

e)

začlenenia informácií do európskeho centrálneho registra a

| f) | šírenia anonymizovaných informácií zainteresovaným stranám s cieľom poskytnúť im informácie, ktoré potrebujú na zvýšenie úrovne bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

f)

šírenia anonymizovaných informácií zainteresovaným stranám s cieľom poskytnúť im informácie, ktoré potrebujú na zvýšenie úrovne bezpečnosti letectva.

2.   Toto nariadenie sa vzťahuje na udalosti a iné informácie súvisiace s bezpečnosťou, zahŕňajúce civilné lietadlá okrem lietadiel uvedených v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 216/2008. Členské štáty môžu rozhodnúť o tom, že sa toto nariadenie bude vzťahovať aj na udalosti a iné informácie súvisiace s bezpečnosťou, zahŕňajúce lietadlá uvedené v prílohe II k uvedenému nariadeniu.

Článok 4

Povinné ohlasovanie

1.   Osoby uvedené v odseku 6 hlásia prostredníctvom systémov povinného ohlasovania udalostí podľa tohto článku udalosti, ktoré môžu predstavovať značné riziko pre bezpečnosť letectva a ktoré patria do týchto kategórií:

| a) | udalosti súvisiace s prevádzkou lietadla, ako sú:






  i) | udalosti súvisiace s kolíziou; |
| --- | --- | --- |

a)

udalosti súvisiace s prevádzkou lietadla, ako sú:

i)

udalosti súvisiace s kolíziou;

| ii) | udalosti súvisiace so vzletom a pristátím; |
| --- | --- |

ii)

udalosti súvisiace so vzletom a pristátím;

| iii) | udalosti súvisiace s palivom; |
| --- | --- |

iii)

udalosti súvisiace s palivom;

| iv) | udalosti počas letu; |
| --- | --- |

iv)

udalosti počas letu;

| v) | udalosti súvisiace s komunikáciou; |
| --- | --- |

v)

udalosti súvisiace s komunikáciou;

| vi) | udalosti súvisiace so zranením, mimoriadnymi situáciami a inými kritickými situáciami; |
| --- | --- |

vi)

udalosti súvisiace so zranením, mimoriadnymi situáciami a inými kritickými situáciami;

| vii) | udalosti súvisiace s prípadmi straty spôsobilosti posádky a inými udalosťami, ktoré sa týkajú posádky; |
| --- | --- |

vii)

udalosti súvisiace s prípadmi straty spôsobilosti posádky a inými udalosťami, ktoré sa týkajú posádky;

| viii) | udalosti súvisiace s meteorologickými podmienkami alebo udalosťami, ktoré sa týkajú bezpečnostnej ochrany; |
| --- | --- |

viii)

udalosti súvisiace s meteorologickými podmienkami alebo udalosťami, ktoré sa týkajú bezpečnostnej ochrany;

| b) | udalosti súvisiace s technickým stavom, údržbou a opravou lietadiel, ako sú:






  i) | poškodenia konštrukcie; |
| --- | --- | --- |

b)

udalosti súvisiace s technickým stavom, údržbou a opravou lietadiel, ako sú:

i)

poškodenia konštrukcie;

| ii) | chybné fungovanie systémov; |
| --- | --- |

ii)

chybné fungovanie systémov;

| iii) | problémy s údržbou a opravou; |
| --- | --- |

iii)

problémy s údržbou a opravou;

| iv) | problémy s pohonom (vrátane motorov, vrtúľ a rotorových systémov) a problémy pomocných energetických jednotiek; |
| --- | --- |

iv)

problémy s pohonom (vrátane motorov, vrtúľ a rotorových systémov) a problémy pomocných energetických jednotiek;

| c) | udalosti súvisiace s leteckými navigačnými službami a zariadeniami, ako sú:






  i) | kolízie, situácie, keď takmer došlo ku kolízii, alebo možnosti kolízie; |
| --- | --- | --- |

c)

udalosti súvisiace s leteckými navigačnými službami a zariadeniami, ako sú:

i)

kolízie, situácie, keď takmer došlo ku kolízii, alebo možnosti kolízie;

| ii) | osobitné udalosti týkajúce sa riadenia leteckej prevádzky a leteckých navigačných služieb (ATM/ANS); |
| --- | --- |

ii)

osobitné udalosti týkajúce sa riadenia leteckej prevádzky a leteckých navigačných služieb (ATM/ANS);

| iii) | prevádzkové udalosti týkajúce sa ATM/ANS; |
| --- | --- |

iii)

prevádzkové udalosti týkajúce sa ATM/ANS;

| d) | udalosti súvisiace s letiskami a pozemnými službami, ako sú:






  i) | udalosti súvisiace s činnosťami na letisku a letiskovými zariadeniami; |
| --- | --- | --- |

d)

udalosti súvisiace s letiskami a pozemnými službami, ako sú:

i)

udalosti súvisiace s činnosťami na letisku a letiskovými zariadeniami;

| ii) | udalosti súvisiace s odbavovaním cestujúcich, batožiny, pošty a nákladu; |
| --- | --- |

ii)

udalosti súvisiace s odbavovaním cestujúcich, batožiny, pošty a nákladu;

| iii) | udalosti súvisiace s pozemnou obsluhou lietadla a súvisiacimi službami. |
| --- | --- |

iii)

udalosti súvisiace s pozemnou obsluhou lietadla a súvisiacimi službami.

2.   Každá organizácia usadená v členskom štáte zriadi systém povinného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie údajov o udalostiach uvedených v odseku 1.

3.   Každý členský štát zriadi systém povinného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie údajov o udalostiach vrátane zhromažďovania údajov o udalostiach zhromaždených organizáciami na základe odseku 2.

4.   Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (ďalej len „agentúra“) zriadi systém povinného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie údajov o udalostiach vrátane zhromažďovania údajov o udalostiach, ktoré na základe odseku 2 zhromaždili organizácie osvedčené alebo schválené agentúrou.

5.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme zoznam s klasifikáciou udalostí, na ktorý sa bude odkazovať v hláseniach o udalostiach podľa odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 19 ods. 2.

Komisia musí do uvedených vykonávacích aktov začleniť samostatný zoznam s klasifikáciou udalostí vzťahujúci sa na iné lietadlá než zložité motorové lietadlá. Tento zoznam je zjednodušenou verziou zoznamu uvedeného v prvom pododseku a vo vhodnom prípade sa prispôsobí osobitostiam uvedenej oblasti letectva.

6.   Každá nižšie uvedená fyzická osoba podáva hlásenie o udalostiach uvedených v odseku 1 prostredníctvom systému zriadeného v súlade s odsekom 2 organizáciou, ktorá zamestnáva, najíma alebo využíva služby ohlasovateľa, alebo ak to nie je možné, prostredníctvom systému zriadeného v súlade s odsekom 3 členským štátom, v ktorom je ich organizácia usadená, alebo štátom, ktorý vydal, potvrdil alebo zmenil preukaz spôsobilosti pilota, alebo prostredníctvom systému zriadeného agentúrou v súlade s odsekom 4:

| a) | veliaci pilot alebo v prípade, že veliaci pilot nemôže udalosť ohlásiť, ktorýkoľvek ďalší člen posádky v hierarchii velenia lietadla registrovaného v členskom štáte alebo lietadla registrovaného mimo Únie, ale používaného prevádzkovateľom, pre ktorého zabezpečuje dohľad nad leteckou prevádzkou členský štát alebo ktorý je usadený v Únii; |
| --- | --- |

a)

veliaci pilot alebo v prípade, že veliaci pilot nemôže udalosť ohlásiť, ktorýkoľvek ďalší člen posádky v hierarchii velenia lietadla registrovaného v členskom štáte alebo lietadla registrovaného mimo Únie, ale používaného prevádzkovateľom, pre ktorého zabezpečuje dohľad nad leteckou prevádzkou členský štát alebo ktorý je usadený v Únii;

| b) | osoba zapojená do navrhovania, výroby, pravidelného monitorovania letovej spôsobilosti, údržby alebo úpravy lietadla alebo akéhokoľvek jeho vybavenia alebo časti pod dohľadom členského štátu alebo agentúry; |
| --- | --- |

b)

osoba zapojená do navrhovania, výroby, pravidelného monitorovania letovej spôsobilosti, údržby alebo úpravy lietadla alebo akéhokoľvek jeho vybavenia alebo časti pod dohľadom členského štátu alebo agentúry;

| c) | osoba, ktorá podpisuje osvedčenie o overení letovej spôsobilosti alebo uvoľnenie lietadla alebo akéhokoľvek jeho vybavenia alebo časti do prevádzky pod dohľadom členského štátu alebo agentúry; |
| --- | --- |

c)

osoba, ktorá podpisuje osvedčenie o overení letovej spôsobilosti alebo uvoľnenie lietadla alebo akéhokoľvek jeho vybavenia alebo časti do prevádzky pod dohľadom členského štátu alebo agentúry;

| d) | osoba, ktorá vykonáva funkciu, pre ktorú je potrebné mať od členského štátu oprávnenie ako zamestnanca poskytovateľa letových prevádzkových služieb povereného povinnosťami súvisiacimi s leteckými navigačnými službami alebo ako pracovníka letovej informačnej služby; |
| --- | --- |

d)

osoba, ktorá vykonáva funkciu, pre ktorú je potrebné mať od členského štátu oprávnenie ako zamestnanca poskytovateľa letových prevádzkových služieb povereného povinnosťami súvisiacimi s leteckými navigačnými službami alebo ako pracovníka letovej informačnej služby;

| e) | osoba, ktorá plní funkciu spojenú s riadením bezpečnosti letiska, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (13); |
| --- | --- |

e)

osoba, ktorá plní funkciu spojenú s riadením bezpečnosti letiska, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (13);

| f) | osoba, ktorá vykonáva funkciu spojenú s inštalovaním, úpravou, údržbou, opravou, generálnou revíziou, letovou kontrolou alebo kontrolou leteckých navigačných zariadení, nad ktorými zabezpečuje dohľad členský štát; |
| --- | --- |

f)

osoba, ktorá vykonáva funkciu spojenú s inštalovaním, úpravou, údržbou, opravou, generálnou revíziou, letovou kontrolou alebo kontrolou leteckých navigačných zariadení, nad ktorými zabezpečuje dohľad členský štát;

| g) | osoba, ktorá vykonáva funkciu spojenú s pozemnou obsluhou lietadiel vrátane tankovania, vypracúvania nákladných listov, nakladania, odstraňovania námrazy a ťahania na letisku, ktoré spadá pod nariadenie (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

g)

osoba, ktorá vykonáva funkciu spojenú s pozemnou obsluhou lietadiel vrátane tankovania, vypracúvania nákladných listov, nakladania, odstraňovania námrazy a ťahania na letisku, ktoré spadá pod nariadenie (ES) č. 1008/2008.

7.   Osoby uvedené v odseku 6 ohlasujú udalosti do 72 hodín od nadobudnutia vedomosti o udalosti, pokiaľ im v tom nezabránia výnimočné okolnosti.

8.   Každá organizácia usadená v členskom štáte, na ktorú sa nevzťahuje odsek 9, bezodkladne po ohlásení udalosti, avšak najneskôr do 72 hodín od nadobudnutia vedomosti o udalosti, ohlási údaje o udalostiach zhromaždené v súlade s odsekom 2 tohto článku príslušnému orgánu daného členského štátu uvedenému v článku 6 ods. 3.

9.   Každá organizácia usadená v členskom štáte, ktorú osvedčila alebo schválila agentúra, bezodkladne po ohlásení udalosti, avšak najneskôr do 72 hodín od nadobudnutia vedomosti o udalosti, ohlási agentúre údaje o udalostiach zhromaždené v súlade s odsekom 2.

Článok 5

Dobrovoľné ohlasovanie

1.   Každá organizácia usadená v členskom štáte zriadi systém dobrovoľného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie:

| a) | údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania; |
| --- | --- |

a)

údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania;

| b) | iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva. |
| --- | --- |

b)

iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva.

2.   Každý členský štát zriadi systém dobrovoľného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie:

| a) | údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania; |
| --- | --- |

a)

údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania;

| b) | iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva. |
| --- | --- |

b)

iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva.

Tento systém takisto zahŕňa, ale neobmedzuje sa na zhromažďovanie informácií, ktoré postupujú organizácie podľa odseku 6.

3.   Agentúra zriadi systém dobrovoľného ohlasovania s cieľom uľahčiť zhromažďovanie:

| a) | údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania; |
| --- | --- |

a)

údajov o udalostiach, ktoré nemusí zachytiť systém povinného ohlasovania;

| b) | iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva. |
| --- | --- |

b)

iných informácií súvisiacich s bezpečnosťou, ktoré ohlasovateľ považuje za skutočné alebo potenciálne nebezpečenstvo pre bezpečnosť letectva.

Tento systém takisto zahŕňa, ale neobmedzuje sa na zhromažďovanie informácií, ktoré postupujú organizácie osvedčené alebo schválené agentúrou podľa odseku 5.

4.   Systémy dobrovoľného ohlasovania sa využívajú na uľahčenie zhromažďovania údajov o udalostiach a iných informáciách súvisiacich s bezpečnosťou:

| a) | ktoré sa nemusia povinne ohlasovať podľa článku 4 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

ktoré sa nemusia povinne ohlasovať podľa článku 4 ods. 1;

| b) | ohlásených osobami, ktoré nie sú uvedené v článku 4 ods. 6. |
| --- | --- |

b)

ohlásených osobami, ktoré nie sú uvedené v článku 4 ods. 6.

5.   Každá organizácia usadená v členskom štáte a osvedčená alebo schválená agentúrou včas ohlasuje agentúre údaje o udalostiach a iné informácie súvisiace s bezpečnosťou, ktoré boli zhromaždené v súlade s odsekom 1 a ktoré môžu zahŕňať skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva.

6.   Každá organizácia usadená v členskom štáte, ktorá nie je osvedčená ani schválená agentúrou, včas ohlasuje príslušnému orgánu daného členského štátu, ktorý bol určený podľa článku 6 ods. 3, údaje o udalostiach a iné informácie súvisiace s bezpečnosťou, ktoré boli zhromaždené podľa odseku 1 tohto článku a ktoré môžu zahŕňať skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva. Členské štáty môžu od organizácií usadených na ich území vyžadovať hlásenie podrobností o všetkých udalostiach zhromaždených podľa odseku 1 tohto článku.

7.   Členské štáty, agentúra a organizácie môžu zriadiť ďalšie systémy zhromažďovania a spracúvania informácií o bezpečnosti s cieľom zhromažďovať údaje o udalostiach, ktoré by nemuseli zachytiť systémy ohlasovania uvedené v článku 4 a v odsekoch 1, 2 a 3 tohto článku. Tieto systémy môžu zahŕňať ohlasovanie iným subjektom, než sú subjekty uvedené v článku 6 ods. 3, a môžu zahŕňať aktívnu účasť:

| a) | odvetvia letectva; |
| --- | --- |

a)

odvetvia letectva;

| b) | profesijných organizácií personálu v oblasti letectva. |
| --- | --- |

b)

profesijných organizácií personálu v oblasti letectva.

8.   Informácie z dobrovoľného a povinného ohlasovania možno spojiť do jediného systému.

Článok 6

Zhromažďovanie a uchovávanie informácií

1.   Každá organizácia usadená v členskom štáte určí jednu alebo niekoľko osôb, aby sa nezávisle zaoberali zhromažďovaním, hodnotením, spracúvaním, analýzou a uchovávaním údajov o udalostiach hlásených podľa článkov 4 a 5.

S hláseniami sa zaobchádza tak, aby sa zabránilo používaniu informácií na iné ako bezpečnostné účely, a primerane sa pri tom chráni dôvernosť totožnosti ohlasovateľa a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach s cieľom podporovať „kultúru spravodlivosti“.

2.   Na základe dohody s príslušným orgánom môžu malé organizácie zaviesť zjednodušený mechanizmus zhromažďovania, hodnotenia, spracúvania, analýzy a uchovávania údajov o udalostiach. Tieto úlohy môžu vykonávať spoločne s organizáciami rovnakej povahy, avšak v súlade s pravidlami tohto nariadenia o dôvernosti a ochrane.

3.   Každý členský štát určí jeden alebo niekoľko príslušných orgánov, ktoré zriadia mechanizmus nezávislého zhromažďovania, hodnotenia, spracúvania, analýzy a uchovávania údajov o udalostiach hlásených podľa článkov 4 a 5.

S hláseniami sa zaobchádza tak, aby sa zabránilo používaniu informácií na iné ako bezpečnostné účely, a primerane sa pri tom chráni dôvernosť totožnosti ohlasovateľa a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach s cieľom podporovať „kultúru spravodlivosti“.

Orgánmi určenými podľa prvého pododseku môžu byť spoločne alebo samostatne tieto orgány:

| a) | národný orgán civilného letectva a/alebo |
| --- | --- |

a)

národný orgán civilného letectva a/alebo

| b) | orgán bezpečnostného vyšetrovania a/alebo |
| --- | --- |

b)

orgán bezpečnostného vyšetrovania a/alebo

| c) | akýkoľvek iný nezávislý orgán alebo subjekt usadený v Únii, ktorý je poverený touto funkciou. |
| --- | --- |

c)

akýkoľvek iný nezávislý orgán alebo subjekt usadený v Únii, ktorý je poverený touto funkciou.

Ak členský štát určí viac ako jeden orgán alebo subjekt, určí jeden z nich ako kontaktné miesto na prenos informácií uvedených v článku 8 ods. 2.

4.   Agentúra určí jednu alebo niekoľko osôb, ktoré zriadia mechanizmus nezávislého zhromažďovania, hodnotenia, spracúvania, analýzy a uchovávania údajov o udalostiach hlásených podľa článkov 4 a 5.

S hláseniami sa zaobchádza tak, aby sa zabránilo používaniu informácií na iné ako bezpečnostné účely, a primerane sa pri tom chráni dôvernosť totožnosti ohlasovateľa a osôb uvedených v hláseniach o udalostiach s cieľom podporovať „kultúru spravodlivosti“.

5.   Organizácie uchovávajú hlásenia o udalostiach vypracované na základe údajov o udalostiach zhromažďovaných v súlade s článkami 4 a 5 v jednej alebo vo viacerých databázach.

6.   Príslušné orgány uvedené v odseku 3 uchovávajú hlásenia o udalostiach vypracované na základe údajov o udalostiach zhromažďovaných v súlade s článkami 4 a 5 vo vnútroštátnej databáze.

7.   Vo vnútroštátnej databáze sa takisto uchovávajú relevantné informácie o nehodách a vážnych incidentoch, ktoré zhromaždili alebo vydali orgány bezpečnostného vyšetrovania.

8.   Agentúra uchováva hlásenia o udalostiach vypracované na základe údajov o udalostiach zhromažďovaných v súlade s článkami 4 a 5 v databáze.

9.   Orgány bezpečnostného vyšetrovania majú úplný prístup k svojim príslušným vnútroštátnym databázam uvedeným v odseku 6 na účely plnenia svojich povinností podľa článku 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 996/2010.

10.   Orgány civilného letectva členských štátov majú úplný prístup k svojim príslušným vnútroštátnym databázam uvedeným v odseku 6 na účely plnenia povinností súvisiacich s bezpečnosťou.

Článok 7

Kvalita a obsah hlásení o udalostiach

1.   Hlásenia o udalostiach uvedené v článku 6 obsahujú aspoň informácie uvedené v prílohe I.

2.   Hlásenia o udalostiach uvedené v článku 6 ods. 5, 6 a 8 obsahujú klasifikáciu rizika pre bezpečnosť v súvislosti s danou udalosťou. Túto klasifikáciu preskúma a v prípade potreby zmení a schváli príslušný orgán členského štátu alebo agentúra v súlade s jednotným európskym systémom klasifikácie rizík uvedeným v odseku 5 tohto článku.

3.   V záujme zlepšenia konzistentnosti údajov najmä medzi pôvodne zhromaždenými informáciami a hláseniami uloženými v databáze zavedú organizácie, členské štáty a agentúra postupy kontroly kvality údajov.

4.   V databázach uvedených v článku 6 ods. 5, 6 a 8 sa musia používať formáty, ktoré sú:

| a) | normalizované na uľahčenie výmeny informácií a |
| --- | --- |

a)

normalizované na uľahčenie výmeny informácií a

| b) | kompatibilné so softvérom ECCAIRS a taxonómiou ADREP. |
| --- | --- |

b)

kompatibilné so softvérom ECCAIRS a taxonómiou ADREP.

5.   Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi a agentúrou prostredníctvom siete analytikov bezpečnosti letectva uvedenej v článku 14 ods. 2 vypracuje jednotný európsky systém klasifikácie rizík, aby sa organizáciám, členským štátom a agentúre umožnilo klasifikovať udalosti z hľadiska rizík pre bezpečnosť. Komisia pri tom zohľadní potrebu kompatibility s existujúcimi systémami klasifikácie rizík.

Komisia vypracuje uvedený systém do 15. mája 2017.

6.   Komisia je na účely vymedzenia jednotného európskeho systému klasifikácie rizík oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 18.

7.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme opatrenia týkajúce sa zavedenia jednotného európskeho systému klasifikácie rizík. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 19 ods. 2.

8.   Komisia a agentúra podporujú príslušné orgány členských štátov pri plnení ich úlohy integrovať údaje, čo zahŕňa napríklad:

| a) | integráciu minimálnych informácií uvedených v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

integráciu minimálnych informácií uvedených v odseku 1;

| b) | klasifikáciu rizika udalostí uvedenú v odseku 2 a |
| --- | --- |

b)

klasifikáciu rizika udalostí uvedenú v odseku 2 a

| c) | zavádzanie postupov kontroly kvality údajov uvedených v odseku 3. |
| --- | --- |

c)

zavádzanie postupov kontroly kvality údajov uvedených v odseku 3.

Komisia a agentúra poskytnú túto podporu tak, aby prispeli k harmonizácii procesu zadávania údajov v členských štátoch najmä tým, že poskytnú zamestnancom pracujúcim v orgánoch alebo subjektoch uvedených v článku 6 ods. 1, 3 a 4:

| a) | poradné materiály; |
| --- | --- |

a)

poradné materiály;

| b) | pracovné semináre a |
| --- | --- |

b)

pracovné semináre a

| c) | vhodnú odbornú prípravu. |
| --- | --- |

c)

vhodnú odbornú prípravu.

Článok 8

Európsky centrálny register

1.   Európsky centrálny register na uchovávanie všetkých hlásení o udalostiach zhromaždených v Únii spravuje Komisia.

2.   Každý členský štát aktualizuje po dohode s Komisiou európsky centrálny register prenosom všetkých informácií o bezpečnosti uchovávaných vo vnútroštátnych databázach uvedených v článku 6 ods. 6 do tohto registra.

3.   Agentúra dohodne s Komisiou technické protokoly potrebné na to, aby sa do európskeho centrálneho registra mohli preniesť všetky hlásenia o udalostiach, ktoré agentúra zhromažďuje podľa nariadenia (ES) č. 216/2008 a jeho vykonávacích pravidiel, najmä pokiaľ ide o udalosti uchovávané vo vnútornom systéme ohlasovania udalostí (Internal Occurrence Reporting System – IORS), ako aj informácie zhromaždené podľa článku 4 ods. 9 a článku 5 ods. 5.

4.   Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijíma opatrenia týkajúce sa správy európskeho centrálneho registra, ako sa uvádza v odsekoch 1 a 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 19 ods. 2.

Článok 9

Výmena informácií

1.   Členské štáty a agentúra sa zúčastňujú na výmene informácií tak, že prostredníctvom európskeho centrálneho registra sprístupňujú všetky informácie o bezpečnosti uchovávané vo svojich príslušných databázach hlásení príslušným orgánom iných členských štátov, agentúre a Komisii.

Hlásenia o udalostiach sa prevedú do európskeho centrálneho registra najneskôr do 30 dní od ich uloženia vo vnútroštátnej databáze.

Hlásenia o udalostiach sa aktualizujú dodatočnými informáciami o bezpečnosti vždy, keď je to potrebné.

2.   Členské štáty takisto prenášajú informácie týkajúce sa nehôd a vážnych incidentov do európskeho centrálneho registra takto:

| a) | počas prebiehajúceho vyšetrovania: predbežné vecné informácie o nehodách a vážnych incidentoch; |
| --- | --- |

a)

počas prebiehajúceho vyšetrovania: predbežné vecné informácie o nehodách a vážnych incidentoch;

| b) | po ukončení vyšetrovania:






  i) | záverečnú správ z vyšetrovania a |
| --- | --- | --- |

b)

po ukončení vyšetrovania:

i)

záverečnú správ z vyšetrovania a

| ii) | ak je k dispozícii, zhrnutie záverečnej správy z vyšetrovania v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

ii)

ak je k dispozícii, zhrnutie záverečnej správy z vyšetrovania v anglickom jazyku.

3.   Členský štát alebo agentúra zašlú čo najskôr všetky relevantné informácie o bezpečnosti príslušnému orgánu členského štátu alebo agentúre, ak pri zhromažďovaní údajov o udalostiach alebo pri uchovávaní hlásení o udalostiach, alebo vykonávaní analýz v súlade s článkom 13 ods. 6 identifikujú bezpečnostné otázky, ktoré považuje buď za:

| a) | predmet záujmu iných členských štátov alebo agentúry, alebo |
| --- | --- |

a)

predmet záujmu iných členských štátov alebo agentúry, alebo

| b) | si prípadne vyžadujú, aby iné členské štáty alebo agentúra prijali bezpečnostné opatrenia. |
| --- | --- |

b)

si prípadne vyžadujú, aby iné členské štáty alebo agentúra prijali bezpečnostné opatrenia.

Článok 10

Šírenie informácií uchovávaných v európskom centrálnom registri

1.   K informáciám o udalostiach obsiahnutým v európskom centrálnom registri má zabezpečený úplný online prístup každý subjekt poverený reguláciou bezpečnosti civilného letectva alebo akýkoľvek orgán bezpečnostného vyšetrovania v Únii.

Informácie sa využívajú v súlade s článkami 15 a 16.

2.   Zainteresované strany vymenované v prílohe II môžu požiadať o prístup k určitým informáciám obsiahnutým v európskom centrálnom registri.

Zainteresované strany usadené v Únii zasielajú žiadosti o informácie kontaktnému miestu členského štátu, v ktorom sú usadené.

Zainteresované strany, ktoré sú usadené mimo Únie, sa so žiadosťami obracajú na Komisiu.

V prípade žiadosti podľa tohto odseku Komisia informuje príslušný orgán dotknutého členského štátu.

3.   S výhradou článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 996/2010 sa informácie uvedené v európskom centrálnom registri, ktoré sa týkajú prebiehajúcich bezpečnostných vyšetrovaní vedených v súlade s uvedeným nariadením, neposkytujú zainteresovaným stranám podľa tohto článku.

4.   Z dôvodov bezpečnosti sa zainteresovaným stranám neposkytuje priamy prístup do európskeho centrálneho registra.

Článok 11

Spracúvanie žiadostí a rozhodnutí

1.   Žiadosti o informácie uvedené v európskom centrálnom registri sa predkladajú na formulároch schválených kontaktným miestom. Tieto formuláre musia obsahovať aspoň položky uvedené v prílohe III.

2.   Kontaktné miesto, ktoré dostane žiadosť, overí, či:

| a) | žiadosť podáva zainteresovaná strana; |
| --- | --- |

a)

žiadosť podáva zainteresovaná strana;

| b) | je príslušné zaoberať sa touto žiadosťou. |
| --- | --- |

b)

je príslušné zaoberať sa touto žiadosťou.

Ak kontaktné miesto zistí, že na vybavovanie tejto žiadosti je príslušný iný členský štát alebo Komisia, postúpi ju tomuto členskému štátu, prípadne Komisii.

3.   Kontaktné miesto, ktoré prijme žiadosť, vyhodnocuje na základe konkrétneho prípadu, či je odôvodnená a uskutočniteľná.

Kontaktné miesto môže zainteresovaným stranám poskytovať informácie v písomnej podobe alebo prostredníctvom zabezpečených elektronických komunikačných prostriedkov.

4.   Ak sa žiadosť schváli, kontaktné miesto určí množstvo a úroveň informácií, ktoré sa majú poskytnúť. Bez toho, aby boli dotknuté články 15 a 16, sa informácie obmedzia výlučne na to, čo je potrebné na účel žiadosti.

Informácie, ktoré sa netýkajú vybavenia, prevádzky alebo oblasti činnosti zainteresovanej strany, sa poskytujú iba v súhrnnej alebo anonymizovanej podobe. Ak zainteresovaná strana predloží podrobné písomné odôvodnenie, môžu sa jej poskytnúť aj informácie, ktoré nemajú súhrnnú podobu. Tieto informácie sa použijú v súlade s článkami 15 a 16.

5.   Kontaktné miesto poskytuje zainteresovaným stranám uvedeným v písmene b) prílohy II len informácie, ktoré sa týkajú vybavenia, prevádzky alebo oblasti činnosti zainteresovaných strán.

6.   Kontaktné miesto, ktoré dostane žiadosť od zainteresovanej strany uvedenej v písmene a) prílohy II, môže prijať všeobecné rozhodnutie o tom, že jej bude poskytovať informácie pravidelne za predpokladu, že:

| a) | požadované informácie sa týkajú jej vlastného vybavenia, prevádzky alebo oblasti činnosti; |
| --- | --- |

a)

požadované informácie sa týkajú jej vlastného vybavenia, prevádzky alebo oblasti činnosti;

| b) | všeobecným rozhodnutím sa neposkytuje prístup k celému obsahu databázy; |
| --- | --- |

b)

všeobecným rozhodnutím sa neposkytuje prístup k celému obsahu databázy;

| c) | všeobecné rozhodnutie sa vzťahuje len na anonymizované informácie. |
| --- | --- |

c)

všeobecné rozhodnutie sa vzťahuje len na anonymizované informácie.

7.   Zainteresovaná strana použije informácie prijaté podľa tohto článku za týchto podmienok:

| a) | zainteresovaná strana použije informáciu iba na účel uvedený vo formulári žiadosti, ktorý by mal byť zlučiteľný s cieľom tohto nariadenia uvedeným v článku 1, a |
| --- | --- |

a)

zainteresovaná strana použije informáciu iba na účel uvedený vo formulári žiadosti, ktorý by mal byť zlučiteľný s cieľom tohto nariadenia uvedeným v článku 1, a

| b) | zainteresovaná strana nezverejní prijaté informácie bez písomného súhlasu toho, kto poskytol informáciu, a prijme potrebné opatrenia na zabezpečenie príslušnej dôvernosti prijatých informácií. |
| --- | --- |

b)

zainteresovaná strana nezverejní prijaté informácie bez písomného súhlasu toho, kto poskytol informáciu, a prijme potrebné opatrenia na zabezpečenie príslušnej dôvernosti prijatých informácií.

8.   Rozhodnutie šíriť informácie podľa tohto článku sa obmedzí výlučne na to, čo je potrebné na účel ich používateľa.

Článok 12

Záznam žiadostí a výmena informácií

1.   Kontaktné miesto zaznamenáva každú žiadosť, ktorú dostane, a opatrenia, ktoré prijme na jej základe.

Len čo sa žiadosť a/alebo opatrenie prijme, uvedená informácia sa včas poskytne Komisii.

2.   Komisia sprístupňuje aktualizovaný zoznam doručených žiadostí a opatrení, ktoré prijali rôzne kontaktné miesta a samotná Komisia, všetkým kontaktným miestam.

Článok 13

Analýza udalostí a na ne nadväzujúce opatrenia na vnútroštátnej úrovni

1.   Každá organizácia usadená v členskom štáte vytvorí postup analýzy informácií o udalostiach zhromaždených v súlade s článkom 4 ods. 2 a článkom 5 ods. 1, aby sa určili bezpečnostné nebezpečenstvá spojené so zistenými udalosťami alebo skupinami udalostí.

V prípade potreby každá organizácia stanovuje na základe tejto analýzy akékoľvek vhodné nápravné alebo preventívne opatrenia potrebné na zvýšenie bezpečnosti letectva.

2.   Keď organizácia usadená v členskom štáte v nadväznosti na analýzu uvedenú v odseku 1 stanoví akékoľvek vhodné nápravné alebo preventívne opatrenia potrebné na riešenie skutočných alebo potenciálnych nedostatkov v oblasti bezpečnosti letectva:

| a) | včas toto opatrenie vykoná a |
| --- | --- |

a)

včas toto opatrenie vykoná a

| b) | zavedie postup na monitorovanie vykonávania a účinnosti opatrenia. |
| --- | --- |

b)

zavedie postup na monitorovanie vykonávania a účinnosti opatrenia.

3.   Každá organizácia usadená v členskom štáte pravidelne oznamuje svojim zamestnancom a zmluvnému personálu informácie týkajúce sa analýzy a nadväzujúcich krokov v prípade udalostí, v súvislosti s ktorými sa prijímajú preventívne alebo nápravné opatrenia.

4.   Ak organizácia usadená v členskom štáte, na ktorú sa nevzťahuje odsek 5, identifikuje skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva ako výsledok svojej analýzy udalostí alebo skupiny udalostí ohlásených v súlade s článkom 4 ods. 8 a článkom 5 ods. 6, postúpi príslušnému orgánu tohto členského štátu do 30 dní odo dňa hlásenia udalosti ohlasovateľom:

| a) | predbežné výsledky analýzy vykonanej podľa odseku 1, ak existuje, a |
| --- | --- |

a)

predbežné výsledky analýzy vykonanej podľa odseku 1, ak existuje, a

| b) | všetky opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa odseku 2. |
| --- | --- |

b)

všetky opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa odseku 2.

Organizácia oznámi konečné výsledky analýzy podľa potreby hneď, ako budú dostupné, a v zásade najneskôr do troch mesiacov odo dňa ohlásenia udalosti.

Príslušný orgán členského štátu môže požiadať organizáciu, aby mu poslala predbežné alebo konečné výsledky analýzy akejkoľvek udalosti, ktorá sa mu ohlásila, v prípade ktorej však nedostal informácie o nadväzujúcich opatreniach alebo dostal iba predbežné výsledky.

5.   Ak organizácia usadená v členskom štáte a osvedčená alebo schválená agentúrou identifikuje skutočné alebo potenciálne riziko pre bezpečnosť letectva ako výsledok svojej analýzy udalostí alebo skupiny udalostí ohlásených v súlade s článkom 4 ods. 9 a článkom 5 ods. 5, postúpi agentúre do 30 dní odo dňa ohlásenia udalosti ohlasovateľom:

| a) | predbežné výsledky analýzy vykonanej podľa odseku 1, ak existuje, a |
| --- | --- |

a)

predbežné výsledky analýzy vykonanej podľa odseku 1, ak existuje, a

| b) | všetky opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa odseku 2. |
| --- | --- |

b)

všetky opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa odseku 2.

Organizácia osvedčená alebo schválená agentúrou postúpi v prípade potreby agentúre konečné výsledky analýzy, hneď ako budú dostupné, a v zásade najneskôr do troch mesiacov odo dňa ohlásenia udalosti.

Agentúra môže požiadať organizácie, aby jej postúpili predbežné alebo konečné výsledky analýzy akejkoľvek udalosti, ktorá sa jej ohlásila, v prípade ktorej však nedostala informácie o nadväzujúcich opatreniach alebo dostala iba predbežné výsledky.

6.   Každý členský štát a agentúra vypracujú postup analýzy informácií týkajúcich sa udalostí, ktoré im boli priamo ohlásené v súlade s článkom 4 ods. 6 a článkom 5 ods. 2 a 3, aby sa určili riziká pre bezpečnosť spojené s tými udalosťami. Na základe tejto analýzy stanovujú všetky vhodné nápravné alebo preventívne opatrenia potrebné na zvýšenie bezpečnosti letectva.

7.   Ak členský štát alebo agentúra identifikujú akékoľvek vhodné nápravné alebo preventívne opatrenia nevyhnutné na riešenie skutočných alebo potenciálnych nedostatkov v oblasti bezpečnosti letectva na základe analýzy uvedenej v odseku 6:

| a) | včas vykonajú toto opatrenie a |
| --- | --- |

a)

včas vykonajú toto opatrenie a

| b) | zavedú postup na monitorovanie vykonávania a účinnosti opatrenia. |
| --- | --- |

b)

zavedú postup na monitorovanie vykonávania a účinnosti opatrenia.

8.   Každý členský štát a agentúra majú pri každej udalosti alebo skupine udalostí monitorovaných podľa odseku 4 alebo 5 prístup k vykonanej analýze a náležite monitorujú opatrenia prijaté organizáciami, za ktoré sú zodpovedné.

Ak členský štát alebo agentúra dospejú k záveru, že vykonávanie a účinnosť ohláseného opatrenia nestačia na vyriešenie skutočných alebo potenciálnych nedostatkov v oblasti bezpečnosti, zaistia, aby príslušná organizácia prijala a vykonala ďalšie vhodné opatrenie.

9.   Prípadné informácie týkajúce sa analýzy a opatrenia nadväzujúce na jednotlivé udalosti alebo skupiny udalostí získané podľa tohto článku sa v súlade s článkom 8 ods. 2 a 3 včas ukladajú do európskeho centrálneho registra, najneskôr však dva mesiace po ich uložení do vnútroštátnej databázy.

10.   Informácie získané z analýzy hlásení o udalostiach využívajú členské štáty s cieľom určiť prípadné nápravné opatrenia, ktoré sa majú prijať v rámci národného bezpečnostného programu.

11.   S cieľom informovať verejnosť o úrovni bezpečnosti civilného letectva uverejňuje každý členský štát aspoň raz ročne prehľad o bezpečnosti. Prehľad o bezpečnosti:

| a) | obsahuje súhrnné a anonymizované informácie o druhu udalostí a iných informáciách súvisiacich s bezpečnosťou ohlásených prostredníctvom ich vnútroštátnych systémov povinného a dobrovoľného ohlasovania; |
| --- | --- |

a)

obsahuje súhrnné a anonymizované informácie o druhu udalostí a iných informáciách súvisiacich s bezpečnosťou ohlásených prostredníctvom ich vnútroštátnych systémov povinného a dobrovoľného ohlasovania;

| b) | určuje trendy; |
| --- | --- |

b)

určuje trendy;

| c) | určuje opatrenie, ktoré prijal. |
| --- | --- |

c)

určuje opatrenie, ktoré prijal.

12.   Členské štáty môžu uverejňovať aj anonymizované hlásenia o udalostiach a výsledky analýzy rizika.

Článok 14

Analýza udalostí a na ne nadväzujúce opatrenia na úrovni Únie

1.   Komisia, agentúra a príslušné orgány členských štátov sa v spolupráci pravidelne zúčastňujú na výmene a analýze informácií obsiahnutých v európskom centrálnom registri.

Bez toho, aby boli dotknuté požiadavky na dôvernosť ustanovené v tomto nariadení, sa v jednotlivých prípadoch môžu podľa potreby prizvať pozorovatelia.

2.   Komisia, agentúra a príslušné orgány členských štátov spolupracujú prostredníctvom siete analytikov bezpečnosti letectva.

Sieť analytikov bezpečnosti letectva prispieva k zvýšeniu bezpečnosti letectva v Únii najmä vykonávaním analýz bezpečnosti s cieľom podporiť európsky program bezpečnosti letectva a európsky plán bezpečnosti letectva.

3.   Agentúra podporuje činnosti siete analytikov bezpečnosti letectva napríklad poskytovaním pomoci pri príprave a organizácii zasadnutí siete.

4.   Agentúra uvedie informácie o výsledku analýzy informácií uvedenej v odseku 1 vo výročnom prehľade o bezpečnosti uvedenom v článku 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 216/2008.

Článok 15

Dôvernosť a náležité používanie informácií

1.   Členské štáty a organizácie v súlade s príslušným vnútroštátnym právom a agentúra prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie primeranej úrovne dôvernosti údajov o udalostiach, ktoré dostali podľa článkov 4, 5 a 10.

Každý členský štát, každá organizácia usadená v členskom štáte alebo agentúra spracúvajú osobné údaje iba v rozsahu potrebnom na účely tohto nariadenia a bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne právne akty, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia týkajúce sa ochrany informácií o bezpečnosti podľa článkov 12, 14 a 15 nariadenia (EÚ) č. 996/2010, sa informácie vyplývajúce z hlásení o udalostiach používajú iba na účel, na aký boli zhromaždené.

Členské štáty, agentúra a organizácie nesprístupnia ani nepoužijú informácie o udalostiach:

| a) | na určovanie viny alebo zodpovednosti, alebo |
| --- | --- |

a)

na určovanie viny alebo zodpovednosti, alebo

| b) | na žiadny iný účel, iba na udržiavanie alebo zvyšovanie bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

b)

na žiadny iný účel, iba na udržiavanie alebo zvyšovanie bezpečnosti letectva.

3.   Komisia, agentúra a príslušné orgány členských štátov pri plnení svojich povinností podľa článku 14 v súvislosti s informáciami uvedenými v európskom centrálnom registri:

| a) | zabezpečia dôvernosť informácií a |
| --- | --- |

a)

zabezpečia dôvernosť informácií a

| b) | obmedzia používanie informácií na to, čo je absolútne nevyhnutné na plnenie ich povinností súvisiacich s bezpečnosťou bez toho, aby sa určovala vina alebo zodpovednosť; v tomto ohľade sa informácie použijú predovšetkým na riadenie rizika a analýzu bezpečnostných trendov, ktoré môžu viesť k bezpečnostným odporúčaniam alebo opatreniam na riešenie skutočných alebo potenciálnych nedostatkov v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

b)

obmedzia používanie informácií na to, čo je absolútne nevyhnutné na plnenie ich povinností súvisiacich s bezpečnosťou bez toho, aby sa určovala vina alebo zodpovednosť; v tomto ohľade sa informácie použijú predovšetkým na riadenie rizika a analýzu bezpečnostných trendov, ktoré môžu viesť k bezpečnostným odporúčaniam alebo opatreniam na riešenie skutočných alebo potenciálnych nedostatkov v oblasti bezpečnosti.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby ich príslušné orgány uvedené v článku 6 ods. 3 a ich orgány príslušné na výkon spravodlivosti vzájomne spolupracovali na základe vopred uzatvorených administratívnych dohôd. Úlohou týchto vopred uzatvorených administratívnych dohôd je zabezpečiť správnu rovnováhu medzi potrebou náležitého výkonu spravodlivosti na jednej strane a nevyhnutnou trvalou dostupnosťou informácií o bezpečnosti na strane druhej.

Článok 16

Ochrana informačného zdroja

1.   Na účely tohto článku „osobné údaje“ zahŕňajú najmä mená alebo adresy fyzických osôb.

2.   Každá organizácia usadená v členskom štáte zabezpečí, aby všetky osobné údaje boli k dispozícii iným zamestnancom organizácie, než sú osoby určené v súlade s článkom 6 ods. 1, len ak je to úplne nevyhnutné na účely vyšetrovania udalostí s cieľom zvýšiť bezpečnosť letectva.

Informácie bez identifikačných údajov sa v rámci organizácie rozširujú podľa potreby.

3.   Každý členský štát zaistí, aby sa žiadne osobné údaje nikdy nezaznamenávali do vnútroštátnej databázy uvedenej v článku 6 ods. 6. Takéto informácie bez identifikačných údajov sa sprístupnia všetkým príslušným stranám napríklad preto, aby mohli plniť svoje povinnosti, pokiaľ ide o zvyšovanie bezpečnosti letectva.

4.   Agentúra zaistí, aby sa žiadne osobné údaje nikdy nezaznamenávali do databázy agentúry uvedenej v článku 6 ods. 8. Takéto informácie bez identifikačných údajov sa sprístupnia všetkým príslušným stranám napríklad preto, aby mohli plniť svoje povinnosti, pokiaľ ide o zvyšovanie bezpečnosti letectva.

5.   Členským štátom ani agentúre nič nebráni v tom, aby prijímali opatrenia potrebné na udržiavanie alebo zvyšovanie bezpečnosti letectva.

6.   Bez toho, aby bolo dotknuté uplatniteľné vnútroštátne trestné právo, sa členské štáty zdržia súdneho konania v súvislosti s neplánovaným alebo neúmyselným porušením práva, o ktorom nadobudli vedomosť len preto, že im bolo ohlásené podľa článkov 4 a 5.

Prvý pododsek sa neuplatní v prípadoch uvedených v odseku 10. Členské štáty môžu zachovať alebo prijať opatrenia na posilnenie ochrany ohlasovateľov alebo osôb uvedených v hláseniach o udalostiach. Členské štáty môžu najmä uplatňovať toto pravidlo bez výnimiek uvedených v odseku 10.

7.   Informácie uvedené v hláseniach o udalostiach sa v prípade disciplinárneho alebo správneho konania podľa vnútroštátneho práva nepoužijú proti:

| a) | ohlasovateľom ani |
| --- | --- |

a)

ohlasovateľom ani

| b | osobám uvedeným v hláseniach o udalostiach. |
| --- | --- |

b

osobám uvedeným v hláseniach o udalostiach.

Prvý pododsek sa neuplatní v prípadoch uvedených v odseku 10.

Členské štáty môžu zachovať alebo prijať opatrenia na posilnenie ochrany ohlasovateľov alebo osôb uvedených v hláseniach o udalostiach. Členské štáty môžu najmä rozšíriť túto ochranu aj na občianskoprávne alebo trestné konania.

8.   Členské štáty môžu prijať alebo zachovať platné legislatívne ustanovenia zaručujúce vyššiu úroveň ochrany ohlasovateľov alebo osôb uvedených v hláseniach o udalostiach, ako je úroveň ochrany stanovená v tomto nariadení.

9.   Okrem prípadu, keď sa uplatňuje odsek 10, zamestnanci ani zmluvný personál, ktorí ohlasujú udalosti alebo sú uvedení v hláseniach o udalostiach zhromaždených v súlade s článkami 4 a 5, nie sú na základe informácií od ohlasovateľa predmetom zaujatosti svojho zamestnávateľa ani organizácie, pre ktorú sa poskytujú služby.

10.   Ochrana podľa odsekov 6, 7 a 9 tohto článku sa neuplatní ani v jednom z nasledujúcich prípadov:

| a) | v prípade úmyselného porušenia predpisov; |
| --- | --- |

a)

v prípade úmyselného porušenia predpisov;

| b) | keď došlo k zjavnému, významnému a závažnému nezohľadneniu zjavného rizika a hlbokému profesijnému zlyhaniu spočívajúcemu v nevykonaní opatrení, ktoré sa za daných okolností jednoznačne mali vykonať, čím sa spôsobila predvídateľná škoda osobe alebo na majetku alebo sa výrazne ohrozila úroveň bezpečnosti letectva. |
| --- | --- |

b)

keď došlo k zjavnému, významnému a závažnému nezohľadneniu zjavného rizika a hlbokému profesijnému zlyhaniu spočívajúcemu v nevykonaní opatrení, ktoré sa za daných okolností jednoznačne mali vykonať, čím sa spôsobila predvídateľná škoda osobe alebo na majetku alebo sa výrazne ohrozila úroveň bezpečnosti letectva.

11.   Každá organizácia usadená v členskom štáte prijme po porade so zástupcami svojich zamestnancov vnútorné predpisy opisujúce, akým spôsobom sú v nej zaručené a ako sa vykonávajú zásady „kultúry spravodlivosti“, najmä zásada uvedená v odseku 9.

Orgán určený podľa odseku 12 môže požiadať o preskúmanie vnútorných predpisov organizácií usadených v členskom štáte orgánu predtým, ako sa tieto interné predpisy začnú vykonávať.

12.   Každý členský štát určí orgán zodpovedný za vykonávanie odsekov 6, 9 a 11.

Zamestnanci a zmluvný personál môžu tomuto orgánu ohlasovať údajné porušenia predpisov stanovených týmto článkom. Zamestnanci a zmluvný personál nesmú byť sankcionovaní za ohlasovanie údajných porušení. Zamestnanci a zmluvný personál môžu informovať Komisiu o týchto údajných porušeniach.

Určený orgán v prípade potreby poskytuje relevantným orgánom svojho členského štátu poradenstvo v súvislosti s opravnými prostriedkami alebo sankciami podľa článku 21.

13.   Každý členský štát predloží 15. mája 2019 a následne každých päť rokov Komisii správu o uplatňovaní tohto článku, a najmä o činnostiach orgánu určeného podľa odseku 12. Správa neobsahuje osobné údaje.

Článok 17

Aktualizácia príloh

Komisia je splnomocnená prijímať v súlade s článkom 18 delegované akty s cieľom:

| a) | aktualizovať zoznam povinných dátových polí hlásení o udalostiach stanovený v prílohe I, ak sa na základe skúseností získaných pri uplatňovaní tohto nariadenia takéto zmeny ukážu ako nevyhnutné na zvýšenie bezpečnosti letectva; |
| --- | --- |

a)

aktualizovať zoznam povinných dátových polí hlásení o udalostiach stanovený v prílohe I, ak sa na základe skúseností získaných pri uplatňovaní tohto nariadenia takéto zmeny ukážu ako nevyhnutné na zvýšenie bezpečnosti letectva;

| b) | aktualizovať formulár žiadosti o informácie z európskeho centrálneho registra uvedený v prílohe III, aby sa zohľadnili získané skúsenosti a nový vývoj; |
| --- | --- |

b)

aktualizovať formulár žiadosti o informácie z európskeho centrálneho registra uvedený v prílohe III, aby sa zohľadnili získané skúsenosti a nový vývoj;

| c) | zosúladiť ktorúkoľvek z príloh so softvérom ECCAIRS a taxonómiou ADREP, ako aj s právnymi aktmi prijatými Úniou a s medzinárodnými dohodami. |
| --- | --- |

c)

zosúladiť ktorúkoľvek z príloh so softvérom ECCAIRS a taxonómiou ADREP, ako aj s právnymi aktmi prijatými Úniou a s medzinárodnými dohodami.

Na účely aktualizácie zoznamu povinných kolónok príslušné stanoviská poskytuje Komisii agentúra a sieť analytikov bezpečnosti letectva uvedená v článku 14 ods. 2.

Článok 18

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 6 a článku 17 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 6 a článku 17 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 6 a článku 17 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 19

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor zriadený podľa článku 65 nariadenia (ES) č. 216/2008. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 20

Prístup k dokumentom a ochrana osobných údajov

1.   S výnimkou článkov 10 a 11, v ktorých sa stanovujú prísnejšie pravidlá týkajúce sa prístupu k údajom a informáciám obsiahnutým v európskom centrálnom registri, sa toto nariadenia uplatňuje bez toho, aby tým bolo dotknuté nariadenie (ES) č. 1049/2001.

2.   Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby tým boli dotknuté vnútroštátne právne akty, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES, a v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001.

Článok 21

Sankcie

Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa sankcií, ktoré sa uplatnia v prípade porušenia tohto nariadenia. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty tieto ustanovenia a každú ich následnú zmenu oznamujú Komisii.

Článok 22

Zmena nariadenia (EÚ) č. 996/2010

Článok 19 nariadenia (EÚ) č. 996/2010 sa vypúšťa.

Uvedený článok však zostáva uplatniteľný do dňa, keď sa v súlade s článkom 24 ods. 3 začne uplatňovať toto nariadenie.

Článok 23

Zrušenie

Smernica 2003/42/ES, nariadenie (ES) č. 1321/2007 a nariadenie (ES) č. 1330/2007 sa zrušujú. Ostávajú uplatniteľné do dňa, keď sa v súlade s článkom 24 ods. 3 začne uplatňovať toto nariadenie.

Článok 24

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

1.   Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

2.   Komisia do 16. novembra 2020 uverejní a pošle Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o vykonávaní tohto nariadenia. Táto správa sa bude týkať najmä príspevku tohto nariadenia k zníženiu počtu nehôd lietadiel a súvisiacich úmrtí. V prípade potreby a na základe tejto správy predloží Komisia návrhy na zmenu tohto nariadenia.

3.   Toto nariadenie sa uplatňuje od 15. novembra 2015 a nie pred nadobudnutím účinnosti vykonávacích opatrení uvedených v článku 4 ods. 5. Článok 7 ods. 2 sa uplatňuje po nadobudnutí účinnosti delegovaných a vykonávacích aktov, v ktorých sa spresní a ustanoví európsky spoločný systém klasifikácie rizík uvedený v článku 7 ods. 6 a 7.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. apríla 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 198, 10.7.2013, s. 73.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 26. februára 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. marca 2014.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 996/2010 z 20. októbra 2010 o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve a o zrušení smernice 94/56/ES (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 35).

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva, ktorým sa zrušuje smernica Rady 91/670/EHS, nariadenie (ES) č. 1592/2002 a smernica 2004/36/ES (Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2008, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

8

(9)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES z 13. júna 2003 o hlásení udalostí v civilnom letectve (Ú. v. EÚ L 167, 4.7.2003, s. 23).

9

(10)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1321/2007 z 12. novembra 2007, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá šírenia informácií zainteresovaným stranám o udalostiach v civilnom letectve podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES (Ú. v. EÚ L 294, 13.11.2007, s. 3).

10

(11)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1330/2007 z 24. septembra 2007, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá šírenia informácií zainteresovaným stranám o udalostiach v civilnom letectve podľa článku 7 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/42/ES (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2007, s. 7).

11

(12)  Ú. v. EÚ C 358, 7.12.2013, s. 19.

12

(13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3).

13

---

PRÍLOHA I

ZOZNAM POŽIADAVIEK VZŤAHUJÚCICH SA NA SYSTÉMY POVINNÉHO A DOBROVOĽNÉHO OHLASOVANIA UDALOSTÍ

| Poznámka: | Dátové kolónky sa musia vyplniť požadovanými informáciami. Ak príslušné orgány členských štátov alebo agentúra nemôžu niektorú informáciu uviesť, pretože im ju organizácia alebo ohlasovateľ neposkytli, dátovú kolónku možno vyplniť údajom „neznáme“. Na účel zabezpečenia prenosu vhodných informácií by sa však použitiu údaju „neznáme“ malo v rámci možností predchádzať v čo najväčšom rozsahu, pričom ak je to možné, hlásenie by sa malo doplniť informáciami neskôr. |
| --- | --- |

Poznámka:

Dátové kolónky sa musia vyplniť požadovanými informáciami. Ak príslušné orgány členských štátov alebo agentúra nemôžu niektorú informáciu uviesť, pretože im ju organizácia alebo ohlasovateľ neposkytli, dátovú kolónku možno vyplniť údajom „neznáme“. Na účel zabezpečenia prenosu vhodných informácií by sa však použitiu údaju „neznáme“ malo v rámci možností predchádzať v čo najväčšom rozsahu, pričom ak je to možné, hlásenie by sa malo doplniť informáciami neskôr.

1.   SPOLOČNÉ POVINNÉ DÁTOVÉ KOLÓNKY

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Nadpis






  — | Nadpis |
| --- | --- | --- |

1.

Nadpis

—

Nadpis

| 2. | Archivačné informácie






  — | Zodpovedný subjekt |
| --- | --- | --- |

2.

Archivačné informácie

—

Zodpovedný subjekt

| — | Číslo spisu |
| --- | --- |

—

Číslo spisu

| — | Stav udalosti |
| --- | --- |

—

Stav udalosti

| 3. | Kedy






  — | Dátum UTC |
| --- | --- | --- |

3.

Kedy

—

Dátum UTC

| 4. | Kde






  — | Štát/oblasť udalosti |
| --- | --- | --- |

4.

Kde

—

Štát/oblasť udalosti

| — | Miesto udalosti |
| --- | --- |

—

Miesto udalosti

| 5. | Klasifikácia






  — | Trieda udalosti |
| --- | --- | --- |

5.

Klasifikácia

—

Trieda udalosti

| — | Kategória udalosti |
| --- | --- |

—

Kategória udalosti

| 6. | Priebeh udalosti






  — | Jazyk opisu priebehu |
| --- | --- | --- |

6.

Priebeh udalosti

—

Jazyk opisu priebehu

| — | Priebeh udalosti |
| --- | --- |

—

Priebeh udalosti

| 7. | Udalosti






  — | Typ udalosti |
| --- | --- | --- |

7.

Udalosti

—

Typ udalosti

| 8. | Klasifikácia rizika. |
| --- | --- |

8.

Klasifikácia rizika.

2.   OSOBITNÉ POVINNÉ DÁTOVÉ KOLÓNKY

2.1.   Dátové kolónky týkajúce sa lietadla

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Identifikačné údaje lietadla






  — | Štát zápisu do registra |
| --- | --- | --- |

1.

Identifikačné údaje lietadla

—

Štát zápisu do registra

| — | Výrobca/model/séria |
| --- | --- |

—

Výrobca/model/séria

| — | Výrobné číslo lietadla |
| --- | --- |

—

Výrobné číslo lietadla

| — | Poznávacia značka lietadla |
| --- | --- |

—

Poznávacia značka lietadla

| — | Volací znak |
| --- | --- |

—

Volací znak

| 2. | Prevádzka lietadla






  — | Prevádzkovateľ |
| --- | --- | --- |

2.

Prevádzka lietadla

—

Prevádzkovateľ

| — | Typ prevádzky |
| --- | --- |

—

Typ prevádzky

| 3. | Opis lietadla






  — | Kategória lietadla |
| --- | --- | --- |

3.

Opis lietadla

—

Kategória lietadla

| — | Typ pohonu |
| --- | --- |

—

Typ pohonu

| — | Hmotnostná skupina |
| --- | --- |

—

Hmotnostná skupina

| 4. | História letu






  — | Posledné miesto odletu |
| --- | --- | --- |

4.

História letu

—

Posledné miesto odletu

| — | Plánované miesto určenia |
| --- | --- |

—

Plánované miesto určenia

| — | Fáza letu |
| --- | --- |

—

Fáza letu

| 5. | Počasie






  — | Relevantné meteorologické podmienky. |
| --- | --- | --- |

5.

Počasie

—

Relevantné meteorologické podmienky.

2.2.   Dátové kolónky týkajúce sa leteckých navigačných služieb

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Vzťah k ATM






  — | Podiel ATM |
| --- | --- | --- |

1.

Vzťah k ATM

—

Podiel ATM

| — | Dotknutá služba (vplyv na službu ATM) |
| --- | --- |

—

Dotknutá služba (vplyv na službu ATM)

| 2. | Názov stanovišťa ATS. |
| --- | --- |

2.

Názov stanovišťa ATS.

2.2.1.   Dátové kolónky súvisiace s nedodržaním minimálneho rozstupu/stratou rozstupu a neoprávneným vniknutím do vzdušného priestoru

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Vzdušný priestor






  — | Typ vzdušného priestoru |
| --- | --- | --- |

1.

Vzdušný priestor

—

Typ vzdušného priestoru

| — | Trieda vzdušného priestoru |
| --- | --- |

—

Trieda vzdušného priestoru

| — | Názov FIR/UIR. |
| --- | --- |

—

Názov FIR/UIR.

2.3.   Dátové kolónky súvisiace s letiskom

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Identifikačný kód letiska (kód ICAO) |
| --- | --- |

1.

Identifikačný kód letiska (kód ICAO)

| 2. | Miesto na letisku. |
| --- | --- |

2.

Miesto na letisku.

2.4.   Dátové kolónky súvisiace s poškodením lietadla alebo zranením osôb

Organizácie, členské štáty a agentúra pri vkladaní informácie o každej povinne ohlasovanej udalosti a v čo najväčšom rozsahu každej dobrovoľne ohlasovanej udalosti vo svojich príslušných databázach zabezpečujú, aby hlásenia o udalostiach uložené v ich databázach obsahovali aspoň tieto informácie:

| 1. | Závažnosť






  — | Najväčšie poškodenie |
| --- | --- | --- |

1.

Závažnosť

—

Najväčšie poškodenie

| — | Úroveň zranenia |
| --- | --- |

—

Úroveň zranenia

| 2. | Zranenia osôb






  — | Počet zranení na zemi (smrteľné, vážne, ľahké) |
| --- | --- | --- |

2.

Zranenia osôb

—

Počet zranení na zemi (smrteľné, vážne, ľahké)

| — | Počet zranení v lietadle (smrteľné, vážne, ľahké). |
| --- | --- |

—

Počet zranení v lietadle (smrteľné, vážne, ľahké).

---

PRÍLOHA II

ZAINTERESOVANÉ STRANY

| a) | Zoznam zainteresovaných strán, ktoré môžu dostávať informácie na základe rozhodnutia o konkrétnom prípade podľa článku 11 ods. 4 alebo na základe všeobecného rozhodnutia podľa článku 11 ods. 6:






  1. | Výrobcovia: konštruktéri a výrobcovia lietadiel, motorov, vrtúľ a častí lietadiel a prístrojov a ich združenia; konštruktéri a výrobcovia systémov riadenia leteckej prevádzky (ATM) a ich častí; konštruktéri a výrobcovia systémov leteckých navigačných služieb (ANS) a ich častí; konštruktéri a výrobcovia systémov a vybavenia používaného v prevádzkovej časti letiska. |
| --- | --- | --- |

a)

Zoznam zainteresovaných strán, ktoré môžu dostávať informácie na základe rozhodnutia o konkrétnom prípade podľa článku 11 ods. 4 alebo na základe všeobecného rozhodnutia podľa článku 11 ods. 6:

1.

Výrobcovia: konštruktéri a výrobcovia lietadiel, motorov, vrtúľ a častí lietadiel a prístrojov a ich združenia; konštruktéri a výrobcovia systémov riadenia leteckej prevádzky (ATM) a ich častí; konštruktéri a výrobcovia systémov leteckých navigačných služieb (ANS) a ich častí; konštruktéri a výrobcovia systémov a vybavenia používaného v prevádzkovej časti letiska.

| 2. | Údržba: organizácie zapojené do údržby alebo generálnych revízií lietadiel, motorov, vrtúľ a častí lietadiel a prístrojov; do inštalácie, úpravy, údržby, opravy, generálnych revízií, letových kontrol alebo kontrol leteckých navigačných zariadení alebo do údržby alebo generálnych revízií systémov, súčastí a zariadení používaných na prevádzkovej časti letísk. |
| --- | --- |

2.

Údržba: organizácie zapojené do údržby alebo generálnych revízií lietadiel, motorov, vrtúľ a častí lietadiel a prístrojov; do inštalácie, úpravy, údržby, opravy, generálnych revízií, letových kontrol alebo kontrol leteckých navigačných zariadení alebo do údržby alebo generálnych revízií systémov, súčastí a zariadení používaných na prevádzkovej časti letísk.

| 3. | Prevádzkovatelia: leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia lietadiel a združenia leteckých dopravcov a prevádzkovateľov; prevádzkovatelia letísk a združenia prevádzkovateľov letísk. |
| --- | --- |

3.

Prevádzkovatelia: leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia lietadiel a združenia leteckých dopravcov a prevádzkovateľov; prevádzkovatelia letísk a združenia prevádzkovateľov letísk.

| 4. | Poskytovatelia leteckých navigačných služieb a poskytovatelia osobitých funkcií ATM. |
| --- | --- |

4.

Poskytovatelia leteckých navigačných služieb a poskytovatelia osobitých funkcií ATM.

| 5. | Poskytovatelia letiskových služieb: organizácie zodpovedné za pozemnú obsluhu lietadiel vrátane tankovania, vypracúvania nákladových listov, nakladania, odstraňovania námrazy a ťahania na letisku, ako aj záchranných a požiarnych alebo iných núdzových služieb. |
| --- | --- |

5.

Poskytovatelia letiskových služieb: organizácie zodpovedné za pozemnú obsluhu lietadiel vrátane tankovania, vypracúvania nákladových listov, nakladania, odstraňovania námrazy a ťahania na letisku, ako aj záchranných a požiarnych alebo iných núdzových služieb.

| 6. | Letecké výcvikové organizácie. |
| --- | --- |

6.

Letecké výcvikové organizácie.

| 7. | Organizácie tretích krajín: orgány štátnej správy v oblasti civilného letectva a orgány vyšetrovania nehôd z tretích krajín. |
| --- | --- |

7.

Organizácie tretích krajín: orgány štátnej správy v oblasti civilného letectva a orgány vyšetrovania nehôd z tretích krajín.

| 8. | Medzinárodné letecké organizácie. |
| --- | --- |

8.

Medzinárodné letecké organizácie.

| 9. | Výskum: verejné alebo súkromné výskumné laboratória, centrá alebo subjekty alebo univerzity zapojené do výskumu alebo štúdií leteckej bezpečnosti. |
| --- | --- |

9.

Výskum: verejné alebo súkromné výskumné laboratória, centrá alebo subjekty alebo univerzity zapojené do výskumu alebo štúdií leteckej bezpečnosti.

| b) | Zoznam zainteresovaných strán, ktoré môžu dostávať informácie na základe rozhodnutia o konkrétnom prípade podľa článku 11 ods. 4 a 5:






  1. | Piloti (osobne). |
| --- | --- | --- |

b)

Zoznam zainteresovaných strán, ktoré môžu dostávať informácie na základe rozhodnutia o konkrétnom prípade podľa článku 11 ods. 4 a 5:

1.

Piloti (osobne).

| 2. | Riadiaci leteckej prevádzky (osobne) a ostatní pracovníci ATM/ANS, ktorí vykonávajú úlohy súvisiace s bezpečnosťou. |
| --- | --- |

2.

Riadiaci leteckej prevádzky (osobne) a ostatní pracovníci ATM/ANS, ktorí vykonávajú úlohy súvisiace s bezpečnosťou.

| 3. | Inžinieri/technici/obsluha elektronických zariadení bezpečnosti leteckej prevádzky/vedúci pracovníci v leteckom priemysle (alebo na letiskách) (osobne). |
| --- | --- |

3.

Inžinieri/technici/obsluha elektronických zariadení bezpečnosti leteckej prevádzky/vedúci pracovníci v leteckom priemysle (alebo na letiskách) (osobne).

| 4. | Profesijné orgány zastupujúce zamestnancov, ktorí plnia úlohy súvisiace s bezpečnosťou. |
| --- | --- |

4.

Profesijné orgány zastupujúce zamestnancov, ktorí plnia úlohy súvisiace s bezpečnosťou.

---

PRÍLOHA III

ŽIADOSŤ O INFORMÁCIE Z EURÓPSKEHO CENTRÁLNEHO REGISTRA

| 1. | Meno:
  Funkcia/pozícia:
  Spoločnosť:
  Adresa:
  Telefón:
  E-mail:
  Dátum:
  Druh podnikateľskej činnosti:
  Kategória žiadateľa [pozri prílohu II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 z 3. apríla 2014 o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve (1)]: |
| --- | --- |

1.

Meno:

Funkcia/pozícia:

Spoločnosť:

Adresa:

Telefón:

E-mail:

Dátum:

Druh podnikateľskej činnosti:

Kategória žiadateľa [pozri prílohu II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 376/2014 z 3. apríla 2014 o ohlasovaní udalostí, ich analýze a na ne nadväzujúcich opatreniach v civilnom letectve (1)]:

| 2. | Požadované informácie (uveďte ich čo najpresnejšie, uveďte príslušný dátum/obdobie, ktoré vás zaujíma): |
| --- | --- |

2.

Požadované informácie (uveďte ich čo najpresnejšie, uveďte príslušný dátum/obdobie, ktoré vás zaujíma):

| 3. | Dôvod žiadosti: |
| --- | --- |

3.

Dôvod žiadosti:

| 4. | Vysvetlite účel, na aký sa informácie použijú: |
| --- | --- |

4.

Vysvetlite účel, na aký sa informácie použijú:

| 5. | Dátum, dokedy sa požadujú informácie: |
| --- | --- |

5.

Dátum, dokedy sa požadujú informácie:

| 6. | Vyplnený formulár pošlite e-mailom na adresu: (kontaktné miesto) |
| --- | --- |

6.

Vyplnený formulár pošlite e-mailom na adresu: (kontaktné miesto)

| 7. | Prístup k informáciám
  Kontaktné miesto nie je povinné poskytnúť vyžiadané informácie. Môže ich poskytnúť, len ak je presvedčené, že žiadosť je v súlade s nariadením (EÚ) č. 376/2014. Žiadateľ a jeho organizácia sa zaväzujú, že použitie informácií obmedzia na účel opísaný v bode 4. Pripomíname tiež, že informácie poskytnuté na základe tejto žiadosti sa sprístupňujú len na účely bezpečnosti letectva podľa nariadenia (EÚ) č. 376/2014, a nie na iné účely, ako najmä na určovanie viny alebo zodpovednosti alebo na komerčné účely.
  Žiadateľ nesmie zverejniť jemu poskytnuté informácie bez písomného súhlasu kontaktného miesta.
  Nedodržanie uvedených podmienok môže mať za následok odmietnutie prístupu k ďalším informáciám z európskeho centrálneho registra a prípadné uloženie sankcií. |
| --- | --- |

7.

Prístup k informáciám

Kontaktné miesto nie je povinné poskytnúť vyžiadané informácie. Môže ich poskytnúť, len ak je presvedčené, že žiadosť je v súlade s nariadením (EÚ) č. 376/2014. Žiadateľ a jeho organizácia sa zaväzujú, že použitie informácií obmedzia na účel opísaný v bode 4. Pripomíname tiež, že informácie poskytnuté na základe tejto žiadosti sa sprístupňujú len na účely bezpečnosti letectva podľa nariadenia (EÚ) č. 376/2014, a nie na iné účely, ako najmä na určovanie viny alebo zodpovednosti alebo na komerčné účely.

Žiadateľ nesmie zverejniť jemu poskytnuté informácie bez písomného súhlasu kontaktného miesta.

Nedodržanie uvedených podmienok môže mať za následok odmietnutie prístupu k ďalším informáciám z európskeho centrálneho registra a prípadné uloženie sankcií.

| 8. | Dátum, miesto a podpis: |
| --- | --- |

8.

Dátum, miesto a podpis:

---

(1)  Ú. v. EÚ L 122, 24.4.2014, s. 18.

1

---

| 24.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 122/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 122/44

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 377/2014

z 3. apríla 2014,

ktorým sa zriaďuje program Copernicus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

| (1) | Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené do rozvoja kozmických činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie, známe ako „Bavenský manifest“. Manifest obsahoval výzvu, aby sa prijal dlhodobý záväzok rozvíjať služby kozmického monitorovania životného prostredia, pričom sa majú využiť a ďalej rozvíjať európske zručnosti a technológie. V roku 2005 Únia prijala strategické rozhodnutie rozvíjať spoločne s ESA nezávislú európsku kapacitu na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené do rozvoja kozmických činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie, známe ako „Bavenský manifest“. Manifest obsahoval výzvu, aby sa prijal dlhodobý záväzok rozvíjať služby kozmického monitorovania životného prostredia, pričom sa majú využiť a ďalej rozvíjať európske zručnosti a technológie. V roku 2005 Únia prijala strategické rozhodnutie rozvíjať spoločne s ESA nezávislú európsku kapacitu na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti.

| (2) | Na základe tejto iniciatívy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 (3) ustanovil európsky program monitorovania Zeme (GMES) a pravidlá týkajúce sa realizácie jeho počiatočnej prevádzky. |
| --- | --- |

(2)

Na základe tejto iniciatívy sa nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 (3) ustanovil európsky program monitorovania Zeme (GMES) a pravidlá týkajúce sa realizácie jeho počiatočnej prevádzky.

| (3) | Zatiaľ čo program ustanovený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014-2020 ustanovenom nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (4), skratka „GMES“ by sa mala nahradiť názvom „Copernicus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom základných služieb. |
| --- | --- |

(3)

Zatiaľ čo program ustanovený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014-2020 ustanovenom nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (4), skratka „GMES“ by sa mala nahradiť názvom „Copernicus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom základných služieb.

| (4) | Program Copernicus je založený na partnerstve medzi Úniou, ESA a členskými štátmi. Mal by preto vychádzať z existujúcich európskych a vnútroštátnych kapacít, ktoré by sa mali doplniť novými, spoločne vyvinutými aktívami. Komisia by v záujme uplatnenia tohto prístupu mala vyvíjať snahu o udržiavanie dialógu s ESA a členskými štátmi, ktoré vlastnia relevantné kozmické aktíva a aktíva in situ. |
| --- | --- |

(4)

Program Copernicus je založený na partnerstve medzi Úniou, ESA a členskými štátmi. Mal by preto vychádzať z existujúcich európskych a vnútroštátnych kapacít, ktoré by sa mali doplniť novými, spoločne vyvinutými aktívami. Komisia by v záujme uplatnenia tohto prístupu mala vyvíjať snahu o udržiavanie dialógu s ESA a členskými štátmi, ktoré vlastnia relevantné kozmické aktíva a aktíva in situ.

| (5) | V záujme dosiahnutia svojich cieľov by sa programom Copernicus mala zabezpečiť nezávislá kapacita Únie pre pozorovanie z kozmického priestoru a poskytovanie operačných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti, pričom sa budú plne rešpektovať vnútroštátne mandáty týkajúce sa oficiálnych varovaní. Program by takisto by mal využívať dostupné podporné misie a údaje in situ poskytované najmä členskými štátmi. Program Copernicus by mal podľa možností čo najviac využívať kapacity pre kozmické pozorovania a služby členských štátov. Program Copernicus by mal tiež využívať kapacity obchodných iniciatív v Európe, a prispieť tak k vytváraniu životaschopného komerčného kozmického odvetvia v Európe. Okrem toho by sa mali podporovať systémy optimalizácie prenosu údajov, aby sa ešte viac skvalitnili spôsobilosti, ktorými možno reagovať na rastúci dopyt používateľov po údajoch, ktoré sú prenášané takmer v reálnom čase. |
| --- | --- |

(5)

V záujme dosiahnutia svojich cieľov by sa programom Copernicus mala zabezpečiť nezávislá kapacita Únie pre pozorovanie z kozmického priestoru a poskytovanie operačných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti, pričom sa budú plne rešpektovať vnútroštátne mandáty týkajúce sa oficiálnych varovaní. Program by takisto by mal využívať dostupné podporné misie a údaje in situ poskytované najmä členskými štátmi. Program Copernicus by mal podľa možností čo najviac využívať kapacity pre kozmické pozorovania a služby členských štátov. Program Copernicus by mal tiež využívať kapacity obchodných iniciatív v Európe, a prispieť tak k vytváraniu životaschopného komerčného kozmického odvetvia v Európe. Okrem toho by sa mali podporovať systémy optimalizácie prenosu údajov, aby sa ešte viac skvalitnili spôsobilosti, ktorými možno reagovať na rastúci dopyt používateľov po údajoch, ktoré sú prenášané takmer v reálnom čase.

| (6) | S cieľom podporovať a uľahčovať využívanie technológií pozorovania Zeme miestnymi orgánmi a malými a strednými podnikmi (MSP) by sa mali podporovať vyhradené siete pre distribúciu údajov z programu Copernicus vrátane celoštátnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

(6)

S cieľom podporovať a uľahčovať využívanie technológií pozorovania Zeme miestnymi orgánmi a malými a strednými podnikmi (MSP) by sa mali podporovať vyhradené siete pre distribúciu údajov z programu Copernicus vrátane celoštátnych a regionálnych orgánov.

| (7) | Cieľom programu Copernicus by malo byť poskytovanie presných a spoľahlivých informácií v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prispôsobených potrebám používateľov a podporovanie ostatných politík Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom, dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou a civilnou bezpečnosťou, spoluprácou s tretími krajinami a humanitárnou pomocou. |
| --- | --- |

(7)

Cieľom programu Copernicus by malo byť poskytovanie presných a spoľahlivých informácií v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prispôsobených potrebám používateľov a podporovanie ostatných politík Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom, dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou a civilnou bezpečnosťou, spoluprácou s tretími krajinami a humanitárnou pomocou.

| (8) | Program Copernicus by sa mal považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO). |
| --- | --- |

(8)

Program Copernicus by sa mal považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO).

| (9) | Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s ďalšími relevantnými nástrojmi a opatreniami Únie, najmä opatreniami v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, a nástrojmi v oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže a medzinárodnej spolupráce, a v súlade s európskymi navigačnými satelitnými systémami (Galileo a EGNOS). Údaje z programu Copernicus by mali byť v súlade s priestorovými referenčnými údajmi členských štátov, ako aj s vykonávacími predpismi a technickými usmerneniami infraštruktúry pre priestorové informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Prostredníctvom programu Copernicus by sa takisto mal doplniť spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) uvedený v oznámení Komisie z 1. februára 2008 s názvom K spoločnému systému environmentálnych informácii (SSEI) a činnostiam Únie v oblasti reakcie na núdzové situácie. Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovanom použití informácií verejného sektora, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, vytvorenie podmienok podporujúcich rozvoj služieb a prispievanie k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. Údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus by mali byť k dispozícii zdarma a otvorene, aby sa podporila Digitálna agenda pre Európu uvedená v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu. |
| --- | --- |

(9)

Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s ďalšími relevantnými nástrojmi a opatreniami Únie, najmä opatreniami v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, a nástrojmi v oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže a medzinárodnej spolupráce, a v súlade s európskymi navigačnými satelitnými systémami (Galileo a EGNOS). Údaje z programu Copernicus by mali byť v súlade s priestorovými referenčnými údajmi členských štátov, ako aj s vykonávacími predpismi a technickými usmerneniami infraštruktúry pre priestorové informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES (5). Prostredníctvom programu Copernicus by sa takisto mal doplniť spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) uvedený v oznámení Komisie z 1. februára 2008 s názvom K spoločnému systému environmentálnych informácii (SSEI) a činnostiam Únie v oblasti reakcie na núdzové situácie. Program Copernicus by sa mal vykonávať v súlade s cieľmi smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES (6) o opakovanom použití informácií verejného sektora, najmä pokiaľ ide o transparentnosť, vytvorenie podmienok podporujúcich rozvoj služieb a prispievanie k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. Údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus by mali byť k dispozícii zdarma a otvorene, aby sa podporila Digitálna agenda pre Európu uvedená v oznámení Komisie z 26. augusta 2010 s názvom Digitálna agenda pre Európu.

| (10) | Program Copernicus je program, ktorý sa má vykonávať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Mal by byť prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa najmä prostredníctvom rozvoja účinnej politiky v oblasti kozmického priestoru poskytli nástroje na riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti. Program Copernicus by mal tiež podporovať vykonávanie európskej politiky v oblasti kozmického priestoru a podporovať rast európskych trhov údajov a služieb z kozmického priestoru. |
| --- | --- |

(10)

Program Copernicus je program, ktorý sa má vykonávať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (ďalej len „stratégia Európa 2020“). Mal by byť prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, aby sa najmä prostredníctvom rozvoja účinnej politiky v oblasti kozmického priestoru poskytli nástroje na riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti. Program Copernicus by mal tiež podporovať vykonávanie európskej politiky v oblasti kozmického priestoru a podporovať rast európskych trhov údajov a služieb z kozmického priestoru.

| (11) | Program Copernicus by tiež mal ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti výskumu a inovácie týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a aplikácií na pozorovanie Zeme pomocou diaľkového prieskumu, vzdušných a in situ technológií a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské výzvy. Komisia by mala zabezpečiť príslušný synergický účinok, transparentnosť a jednoznačnosť rozdielnych aspektov programu Copernicus. |
| --- | --- |

(11)

Program Copernicus by tiež mal ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (7), najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti výskumu a inovácie týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a aplikácií na pozorovanie Zeme pomocou diaľkového prieskumu, vzdušných a in situ technológií a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské výzvy. Komisia by mala zabezpečiť príslušný synergický účinok, transparentnosť a jednoznačnosť rozdielnych aspektov programu Copernicus.

| (12) | Vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by mal vychádzať z analýzy možností s cieľom vyhovieť meniacim sa požiadavkám používateľov vrátane požiadaviek súvisiacich s verejným obstarávaním zo strany národných/verejných misií a komerčných poskytovateľov v Európe, špecifikáciou nových špecializovaných misií, medzinárodnými dohodami zabezpečujúcimi prístup k neeurópskym misiám a európskym trhom v oblasti pozorovania Zeme. |
| --- | --- |

(12)

Vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by mal vychádzať z analýzy možností s cieľom vyhovieť meniacim sa požiadavkám používateľov vrátane požiadaviek súvisiacich s verejným obstarávaním zo strany národných/verejných misií a komerčných poskytovateľov v Európe, špecifikáciou nových špecializovaných misií, medzinárodnými dohodami zabezpečujúcimi prístup k neeurópskym misiám a európskym trhom v oblasti pozorovania Zeme.

| (13) | Z dôvodu jednoznačnosti a na uľahčenie kontroly nákladov by maximálna suma, ktorú Únia pridelila na vykonávanie činností programu Copernicus, mala byť rozdelená do jednotlivých kategórií. V záujme pružnosti a zabezpečenia bezproblémového fungovania programu Copernicus by však Komisia mala byť schopná prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie do inej. |
| --- | --- |

(13)

Z dôvodu jednoznačnosti a na uľahčenie kontroly nákladov by maximálna suma, ktorú Únia pridelila na vykonávanie činností programu Copernicus, mala byť rozdelená do jednotlivých kategórií. V záujme pružnosti a zabezpečenia bezproblémového fungovania programu Copernicus by však Komisia mala byť schopná prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie do inej.

| (14) | Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého fungovania, nepretržitej dostupnosti a bezpečnosti zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus. Zvyšujúce sa riziko zrážky s inými satelitmi a kozmickým odpadom predstavuje vážnu hrozbu pre zložku „kozmický priestor“ programu Copernicus. Činnosti programu Copernicus by preto mali zahŕňať ochranu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jeho fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Úmerný príspevok na náklady na služby, ktoré by boli schopné poskytnúť takúto ochranu, by sa v čo najväčšej možnej miere mohol v tejto súvislosti financovať z rozpočtu prideleného na program Copernicus na základe dôsledného riadenia nákladov a úplného súladu s maximálnou sumou 26, 5 milióna EUR v bežných cenách ustanovenou v tomto nariadení. Tento príspevok by sa mal použiť iba na poskytovanie údajov a služieb a nie na nákup infraštruktúry. |
| --- | --- |

(14)

Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého fungovania, nepretržitej dostupnosti a bezpečnosti zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus. Zvyšujúce sa riziko zrážky s inými satelitmi a kozmickým odpadom predstavuje vážnu hrozbu pre zložku „kozmický priestor“ programu Copernicus. Činnosti programu Copernicus by preto mali zahŕňať ochranu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jeho fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Úmerný príspevok na náklady na služby, ktoré by boli schopné poskytnúť takúto ochranu, by sa v čo najväčšej možnej miere mohol v tejto súvislosti financovať z rozpočtu prideleného na program Copernicus na základe dôsledného riadenia nákladov a úplného súladu s maximálnou sumou 26, 5 milióna EUR v bežných cenách ustanovenou v tomto nariadení. Tento príspevok by sa mal použiť iba na poskytovanie údajov a služieb a nie na nákup infraštruktúry.

| (15) | S cieľom zlepšiť vykonávanie programu Copernicus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala prijať ročný pracovný program, ktorý bude obsahovať plán vykonávania opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov programu Copernicus. Tento plán vykonávania by mal byť orientovaný na budúcnosť a mal by obsahovať podrobný opis opatrení potrebných na vykonávanie programu Copernicus s prihliadnutím na meniace sa potreby používateľov a technický vývoj. |
| --- | --- |

(15)

S cieľom zlepšiť vykonávanie programu Copernicus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala prijať ročný pracovný program, ktorý bude obsahovať plán vykonávania opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov programu Copernicus. Tento plán vykonávania by mal byť orientovaný na budúcnosť a mal by obsahovať podrobný opis opatrení potrebných na vykonávanie programu Copernicus s prihliadnutím na meniace sa potreby používateľov a technický vývoj.

| (16) | Vykonávanie zložky „služby“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Tým by sa tiež podporilo verejné využívanie služieb, keďže používatelia by mohli predvídať, aká bude dostupnosť a vývoj služieb, ako i spolupráca s členskými štátmi a inými stranami. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie všetkých služieb programu Copernicus a venovať sa ich aspektom, akými sú rozsah, architektúra, portfóliá technických služieb, orientačný rozpis a plánovanie nákladov, úroveň výkonnosti, potreby spojené s prístupom k údajom z kozmického pozorovania a pozorovania in situ, vývoj, normy, archivácia a šírenie údajov. |
| --- | --- |

(16)

Vykonávanie zložky „služby“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Tým by sa tiež podporilo verejné využívanie služieb, keďže používatelia by mohli predvídať, aká bude dostupnosť a vývoj služieb, ako i spolupráca s členskými štátmi a inými stranami. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie všetkých služieb programu Copernicus a venovať sa ich aspektom, akými sú rozsah, architektúra, portfóliá technických služieb, orientačný rozpis a plánovanie nákladov, úroveň výkonnosti, potreby spojené s prístupom k údajom z kozmického pozorovania a pozorovania in situ, vývoj, normy, archivácia a šírenie údajov.

| (17) | Vykonávanie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie činností, ktoré sa majú podporovať v rámci zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, a ich orientačný rozpis a plánovanie nákladov. Keďže program Copernicus by mal vychádzať z investícií Únie, ESA a členských štátov v rámci Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť, v rámci činností patriacich do zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by sa podľa potreby mali zohľadniť prvky dlhodobého scenára (LTS) ESA, ktorý je dokumentom, ktorý pripravuje a aktualizuje ESA a v ktorom sa stanovuje celkový rámec zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus. |
| --- | --- |

(17)

Vykonávanie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by vzhľadom na komplexnosť programu Copernicus a prostriedky naň vyčlenené malo vychádzať z technických špecifikácií. Komisia by preto mala podľa potreby prijať a aktualizovať technické špecifikácie činností, ktoré sa majú podporovať v rámci zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, a ich orientačný rozpis a plánovanie nákladov. Keďže program Copernicus by mal vychádzať z investícií Únie, ESA a členských štátov v rámci Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť, v rámci činností patriacich do zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus by sa podľa potreby mali zohľadniť prvky dlhodobého scenára (LTS) ESA, ktorý je dokumentom, ktorý pripravuje a aktualizuje ESA a v ktorom sa stanovuje celkový rámec zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus.

| (18) | Program Copernicus by mal vychádzať z potrieb používateľov, a preto si vyžaduje nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. |
| --- | --- |

(18)

Program Copernicus by mal vychádzať z potrieb používateľov, a preto si vyžaduje nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby.

| (19) | Medzinárodný rozmer programu Copernicus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takáto výmena je nákladovo efektívnejšia ako systémy nákupu údajov a posilňuje globálny rozmer programu Copernicus. |
| --- | --- |

(19)

Medzinárodný rozmer programu Copernicus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takáto výmena je nákladovo efektívnejšia ako systémy nákupu údajov a posilňuje globálny rozmer programu Copernicus.

| (20) | V Dohode o Európskom hospodárskom priestore (EHP) a v rámcových dohodách s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť iných tretích krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť prostredníctvom medzinárodných dohôd uzavretých na tento účel. |
| --- | --- |

(20)

V Dohode o Európskom hospodárskom priestore (EHP) a v rámcových dohodách s kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť iných tretích krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť prostredníctvom medzinárodných dohôd uzavretých na tento účel.

| (21) | Členské štáty, tretie krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť prispievať na programy na základe príslušných dohôd. |
| --- | --- |

(21)

Členské štáty, tretie krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť prispievať na programy na základe príslušných dohôd.

| (22) | Celkovú zodpovednosť za program Copernicus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť priority a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a dohľad nad ním. Rovnako by mala vyvíjať osobitné úsilie o zvýšenie povedomia verejnosti o význame kozmických programov pre európskych občanov. Mala by Európskemu parlamentu a Rade včas poskytovať všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus. |
| --- | --- |

(22)

Celkovú zodpovednosť za program Copernicus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť priority a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a dohľad nad ním. Rovnako by mala vyvíjať osobitné úsilie o zvýšenie povedomia verejnosti o význame kozmických programov pre európskych občanov. Mala by Európskemu parlamentu a Rade včas poskytovať všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus.

| (23) | Komisia by sa pri vykonávaní programu Copernicus mala podľa potreby opierať o európske medzivládne organizácie, s ktorými už nadviazala partnerstvá, a to najmä s ESA, pokiaľ ide o technickú koordináciu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, vymedzenie jej architektúry, rozvoj a zaobstaranie kozmických aktív, prístup k údajom a prevádzku špecializovaných misií. Okrem toho by sa Komisia mala opierať o Európsku organizáciu pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT), pokiaľ ide o prevádzku špecializovaných misií v súlade s jej odbornými skúsenosťami a mandátom. |
| --- | --- |

(23)

Komisia by sa pri vykonávaní programu Copernicus mala podľa potreby opierať o európske medzivládne organizácie, s ktorými už nadviazala partnerstvá, a to najmä s ESA, pokiaľ ide o technickú koordináciu zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, vymedzenie jej architektúry, rozvoj a zaobstaranie kozmických aktív, prístup k údajom a prevádzku špecializovaných misií. Okrem toho by sa Komisia mala opierať o Európsku organizáciu pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT), pokiaľ ide o prevádzku špecializovaných misií v súlade s jej odbornými skúsenosťami a mandátom.

| (24) | Vzhľadom na partnerský charakter programu Copernicus a s cieľom zabrániť duplicite technických odborných znalostí by sa vykonávanie programu Copernicus mala delegovať na subjekty s vhodnou technickou a odbornou kapacitou. Takéto subjekty by sa mali nabádať aby, pokiaľ ide o vykonávanie týchto úloh, v primeranom rozsahu umožnili súťaž v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na partnerský charakter programu Copernicus a s cieľom zabrániť duplicite technických odborných znalostí by sa vykonávanie programu Copernicus mala delegovať na subjekty s vhodnou technickou a odbornou kapacitou. Takéto subjekty by sa mali nabádať aby, pokiaľ ide o vykonávanie týchto úloh, v primeranom rozsahu umožnili súťaž v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (8) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“).

| (25) | Súčasťou programu Copernicus by mala byť zložka „služby“, ktorou sa zabezpečí poskytovanie informácií v oblastiach monitorovania atmosféry, monitorovania morského prostredia, monitorovania krajiny, zmeny klímy, riadenia mimoriadnych situácií a bezpečnosti. Program Copernicus by mal najmä poskytovať informácie o stave atmosféry, a to aj na miestnej, celoštátnej, európskej a celosvetovej úrovni; informácie o stave oceánov, a to aj zriadením osobitného európskeho zoskupenia pre monitorovanie morského prostredia; informácie, ktoré napomáhajú monitorovanie krajiny a tým podporujú vykonávanie miestnych, celoštátnych a európskych politík; informácie, ktorými sa podporí adaptácia na zmenu klímy a jej zmiernenie; geopriestorové informácie na podporu riadenia mimoriadnych situácií, a to aj preventívnymi opatreniami, ako aj na podporu civilnej bezpečnosti vrátane podpory pre vonkajšiu činnosť Únie. Komisia by mala určiť vhodné zmluvné dojednania na podporu udržateľnosti poskytovania služieb. |
| --- | --- |

(25)

Súčasťou programu Copernicus by mala byť zložka „služby“, ktorou sa zabezpečí poskytovanie informácií v oblastiach monitorovania atmosféry, monitorovania morského prostredia, monitorovania krajiny, zmeny klímy, riadenia mimoriadnych situácií a bezpečnosti. Program Copernicus by mal najmä poskytovať informácie o stave atmosféry, a to aj na miestnej, celoštátnej, európskej a celosvetovej úrovni; informácie o stave oceánov, a to aj zriadením osobitného európskeho zoskupenia pre monitorovanie morského prostredia; informácie, ktoré napomáhajú monitorovanie krajiny a tým podporujú vykonávanie miestnych, celoštátnych a európskych politík; informácie, ktorými sa podporí adaptácia na zmenu klímy a jej zmiernenie; geopriestorové informácie na podporu riadenia mimoriadnych situácií, a to aj preventívnymi opatreniami, ako aj na podporu civilnej bezpečnosti vrátane podpory pre vonkajšiu činnosť Únie. Komisia by mala určiť vhodné zmluvné dojednania na podporu udržateľnosti poskytovania služieb.

| (26) | Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a osobitnými odbornými znalosťami, môže sa Komisia pri vykonávaní zložky „služby“ programu Copernicus opierať o príslušné subjekty, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN), Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF) a ostatné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov, alebo o akýkoľvek iný relevantný orgán, na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Pri výbere subjektu by sa mala náležite zohľadňovať nákladová efektívnosť poverenia takými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektu, ako aj na jeho finančné a ľudské zdroje. |
| --- | --- |

(26)

Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a osobitnými odbornými znalosťami, môže sa Komisia pri vykonávaní zložky „služby“ programu Copernicus opierať o príslušné subjekty, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN), Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF) a ostatné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov, alebo o akýkoľvek iný relevantný orgán, na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Pri výbere subjektu by sa mala náležite zohľadňovať nákladová efektívnosť poverenia takými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektu, ako aj na jeho finančné a ľudské zdroje.

| (27) | Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie sa už aktívne podieľa na iniciatíve GMES a realizácii počiatočnej prevádzky programu GMES zriadeného nariadením (EÚ) č. 911/2010. Komisia by sa aj naďalej mala spoliehať na vedeckú a technickú podporu JRC pri vykonávaní programu Copernicus. |
| --- | --- |

(27)

Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie sa už aktívne podieľa na iniciatíve GMES a realizácii počiatočnej prevádzky programu GMES zriadeného nariadením (EÚ) č. 911/2010. Komisia by sa aj naďalej mala spoliehať na vedeckú a technickú podporu JRC pri vykonávaní programu Copernicus.

| (28) | Verejné obstarávanie zo strany subjektov poverených vykonávaním programu Copernicus by malo byť v súlade s predpismi Únie alebo rovnocennými medzinárodnými normami o verejnom obstarávaní v rozsahu, v ktorom to umožňujú ustanovenia o verejnom obstarávaní v nariadení o rozpočtových pravidlách. Konkrétne potrebné úpravy týchto predpisov, ako aj dojednaní o predlžovaní existujúcich zmlúv by sa mali vymedziť v zodpovedajúcich dohodách o delegovaní. Cieľom by v prvom rade malo byť dosiahnutie čo najlepšej protihodnoty za vynaložené prostriedky, riadenie nákladov, zmierňovanie rizík, zlepšovanie efektívnosti a zníženie závislosti od jedného dodávateľa. Mal by sa zabezpečiť otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyslu na všetkých úrovniach, najmä nových subjektov a MSP. Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia a dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus a jeho nákladov a harmonogramu by sa mali vždy, keď je to možné, dodávky získavať z viacerých zdrojov. Navyše by sa vo všetkých oblastiach týkajúcich sa pozorovania Zeme mal v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou, zachovávať a presadzovať rozvoj európskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(28)

Verejné obstarávanie zo strany subjektov poverených vykonávaním programu Copernicus by malo byť v súlade s predpismi Únie alebo rovnocennými medzinárodnými normami o verejnom obstarávaní v rozsahu, v ktorom to umožňujú ustanovenia o verejnom obstarávaní v nariadení o rozpočtových pravidlách. Konkrétne potrebné úpravy týchto predpisov, ako aj dojednaní o predlžovaní existujúcich zmlúv by sa mali vymedziť v zodpovedajúcich dohodách o delegovaní. Cieľom by v prvom rade malo byť dosiahnutie čo najlepšej protihodnoty za vynaložené prostriedky, riadenie nákladov, zmierňovanie rizík, zlepšovanie efektívnosti a zníženie závislosti od jedného dodávateľa. Mal by sa zabezpečiť otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené možnosti účasti priemyslu na všetkých úrovniach, najmä nových subjektov a MSP. Malo by sa zabrániť možnému zneužívaniu dominantného postavenia a dlhodobej závislosti od jedného dodávateľa. V záujme zmiernenia rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus a jeho nákladov a harmonogramu by sa mali vždy, keď je to možné, dodávky získavať z viacerých zdrojov. Navyše by sa vo všetkých oblastiach týkajúcich sa pozorovania Zeme mal v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorých je Únia zmluvnou stranou, zachovávať a presadzovať rozvoj európskeho priemyslu.

| (29) | Malo by sa čo najviac zmierniť riziko nedostatočného alebo žiadneho plnenia zmluvy. Na tento účel by dodávatelia mali preukázať udržateľnosť svojho zmluvného plnenia, pokiaľ ide o prijaté záväzky a trvanie zmlúv. Verejní obstarávatelia by preto podľa potreby mali spresniť požiadavky týkajúce sa spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb. Okrem toho v prípade nákupu tovarov a služieb citlivej povahy môžu verejní obstarávatelia podrobiť takýto nákup osobitným požiadavkám, najmä s cieľom zaistiť bezpečnosť informácií. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programu Copernicus a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže. |
| --- | --- |

(29)

Malo by sa čo najviac zmierniť riziko nedostatočného alebo žiadneho plnenia zmluvy. Na tento účel by dodávatelia mali preukázať udržateľnosť svojho zmluvného plnenia, pokiaľ ide o prijaté záväzky a trvanie zmlúv. Verejní obstarávatelia by preto podľa potreby mali spresniť požiadavky týkajúce sa spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb. Okrem toho v prípade nákupu tovarov a služieb citlivej povahy môžu verejní obstarávatelia podrobiť takýto nákup osobitným požiadavkám, najmä s cieľom zaistiť bezpečnosť informácií. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programu Copernicus a požiadavky Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti a odborné znalosti subjektov priemyslu, a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej verejnej súťaže.

| (30) | S cieľom lepšie posúdiť celkové náklady produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania, vrátane ich dlhodobých prevádzkových nákladov by sa počas obstarávania podľa potreby mali zohľadniť celkové náklad počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom obstarávania, a to použitím prístupu založeného na nákladovej efektívnosti, ako je napríklad stanovenie nákladov počas celého životného cyklu v prípade obstarávania, pri ktorom je najdôležitejším kritériom na udelenie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka. Verejný obstarávateľ by na tento účel mal zaistiť, že metodika, ktorá sa má použiť na výpočet nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, sa výslovne uvádza v zmluvných dokumentoch alebo v oznámení o zmluve a že umožňuje overenie presnosti informácií poskytnutých uchádzačmi. |
| --- | --- |

(30)

S cieľom lepšie posúdiť celkové náklady produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania, vrátane ich dlhodobých prevádzkových nákladov by sa počas obstarávania podľa potreby mali zohľadniť celkové náklad počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom obstarávania, a to použitím prístupu založeného na nákladovej efektívnosti, ako je napríklad stanovenie nákladov počas celého životného cyklu v prípade obstarávania, pri ktorom je najdôležitejším kritériom na udelenie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka. Verejný obstarávateľ by na tento účel mal zaistiť, že metodika, ktorá sa má použiť na výpočet nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, sa výslovne uvádza v zmluvných dokumentoch alebo v oznámení o zmluve a že umožňuje overenie presnosti informácií poskytnutých uchádzačmi.

| (31) | Verejný obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel subdodávateľského plnenia. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre program Copernicus príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy vopred určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie. |
| --- | --- |

(31)

Verejný obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach súvisiacich s verejnou súťažou. Zároveň by mal mať možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel subdodávateľského plnenia. Napokon z dôvodu neistoty súvisiacej s technológiami, ktorá je pre program Copernicus príznačná, nemôžu byť ceny verejných zákaziek vždy vopred určené presne, a preto by sa mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa neuviedla presná konečná cena a ktoré by obsahovali doložky o ochrane finančných záujmov Únie.

| (32) | S cieľom dodržať maximálnu sumu programu Copernicus čo najširšou elimináciou technických a časových rizík a nákladov, ktoré s nimi súvisia, a zabezpečiť nepretržitú spoľahlivosť dodávok by sa v rámci programu mali čo najviac využívať už zrealizované finančné a infraštrukturálne investície verejného sektora, ako aj priemyselné skúsenosti a odborné znalosti, ktoré sa získali takýmito investíciami do GMES. Obzvlášť to platí, pokiaľ ide o zložku programu Copernicus „kozmický priestor“ a jeho pozemný segment, ktoré vyvinula ESA a jej účastnícke štáty v kontexte dobrovoľného programu zložky „kozmický priestor“ v rámci GMES s finančnou účasťou Únie. Verejný obstarávateľ by v takom prípade mal riadne zvážiť použitie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo rovnocenného oznámenia. |
| --- | --- |

(32)

S cieľom dodržať maximálnu sumu programu Copernicus čo najširšou elimináciou technických a časových rizík a nákladov, ktoré s nimi súvisia, a zabezpečiť nepretržitú spoľahlivosť dodávok by sa v rámci programu mali čo najviac využívať už zrealizované finančné a infraštrukturálne investície verejného sektora, ako aj priemyselné skúsenosti a odborné znalosti, ktoré sa získali takýmito investíciami do GMES. Obzvlášť to platí, pokiaľ ide o zložku programu Copernicus „kozmický priestor“ a jeho pozemný segment, ktoré vyvinula ESA a jej účastnícke štáty v kontexte dobrovoľného programu zložky „kozmický priestor“ v rámci GMES s finančnou účasťou Únie. Verejný obstarávateľ by v takom prípade mal riadne zvážiť použitie rokovacieho konania bez predchádzajúceho zverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo rovnocenného oznámenia.

| (33) | Na účely dosiahnutia cieľov programu Copernicus udržateľným spôsobom je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu Copernicus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych organizácií, ako aj koordinácie so súkromným sektorom, do programu Copernicus pomáhať výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“), pričom by sa mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity a zisťovať nedostatky, ktoré treba riešiť na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní uceleného vykonávania programu Copernicus. Keďže riadna správa vecí verejných si vyžaduje jednotné riadenie programu Copernicus, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci výboru programu Copernicus by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia subjektov poverených plnením rozpočtu. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci výboru programu Copernicus zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Takíto zástupcovia by nemali mať právo zúčastňovať sa na hlasovacích postupoch výboru programu Copernicus. |
| --- | --- |

(33)

Na účely dosiahnutia cieľov programu Copernicus udržateľným spôsobom je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu Copernicus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych organizácií, ako aj koordinácie so súkromným sektorom, do programu Copernicus pomáhať výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“), pričom by sa mali čo najlepšie využívať existujúce kapacity a zisťovať nedostatky, ktoré treba riešiť na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní uceleného vykonávania programu Copernicus. Keďže riadna správa vecí verejných si vyžaduje jednotné riadenie programu Copernicus, rýchlejšie rozhodovanie a rovnaký prístup k informáciám, na práci výboru programu Copernicus by mali mať možnosť zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia subjektov poverených plnením rozpočtu. Z rovnakých dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci výboru programu Copernicus zástupcovia tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou medzinárodnú dohodu, s výhradou bezpečnostných obmedzení a v súlade s ustanoveniami takejto dohody. Takíto zástupcovia by nemali mať právo zúčastňovať sa na hlasovacích postupoch výboru programu Copernicus.

| (34) | Činnosť subjektov, na ktorých Komisia delegovala vykonávanie, by sa tiež mala vyhodnocovať prostredníctvom ukazovateľov dosiahnutých výsledkov. Pomocou nich by Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách programu Copernicus a jeho vykonávaní. |
| --- | --- |

(34)

Činnosť subjektov, na ktorých Komisia delegovala vykonávanie, by sa tiež mala vyhodnocovať prostredníctvom ukazovateľov dosiahnutých výsledkov. Pomocou nich by Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách programu Copernicus a jeho vykonávaní.

| (35) | Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1159/2013 (9) sa stanovili registračné a licenčné podmienky pre používateľov GMES a vymedzili kritériá na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES. |
| --- | --- |

(35)

Delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1159/2013 (9) sa stanovili registračné a licenčné podmienky pre používateľov GMES a vymedzili kritériá na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES.

| (36) | Údaje a informácie získané v rámci programu Copernicus by sa používateľom mali sprístupniť v plnom rozsahu, otvorene a bezplatne s výhradou primeraných podmienok a obmedzení, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa posilnili európske trhy v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúce odvetvia, s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest. |
| --- | --- |

(36)

Údaje a informácie získané v rámci programu Copernicus by sa používateľom mali sprístupniť v plnom rozsahu, otvorene a bezplatne s výhradou primeraných podmienok a obmedzení, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa posilnili európske trhy v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúce odvetvia, s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest.

| (37) | Komisia by mala spolupracovať s poskytovateľmi údajov s cieľom dohodnúť podmienky udeľovania licencií v súvislosti s údajmi tretích strán, aby sa umožnilo ich používanie v rámci programu Copernicus, a to v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán. |
| --- | --- |

(37)

Komisia by mala spolupracovať s poskytovateľmi údajov s cieľom dohodnúť podmienky udeľovania licencií v súvislosti s údajmi tretích strán, aby sa umožnilo ich používanie v rámci programu Copernicus, a to v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán.

| (38) | Mali by sa zohľadniť prístupové práva k údajom misie programu Copernicus Sentinel udelené v rámci programu pre zložku GMES „kozmický priestor“, ktoré 24. septembra 2013 schválila rada ESA pre program pozorovania Zeme. |
| --- | --- |

(38)

Mali by sa zohľadniť prístupové práva k údajom misie programu Copernicus Sentinel udelené v rámci programu pre zložku GMES „kozmický priestor“, ktoré 24. septembra 2013 schválila rada ESA pre program pozorovania Zeme.

| (39) | Vzhľadom na to, že program Copernicus je civilný program pod civilnou kontrolou, prioritou by malo byť získavanie údajov a produkcia informácií vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení, ktoré nepredstavujú riziko alebo ohrozenie bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov. Môže však byť potrebné chrániť niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, aby sa zabezpečil ich bezpečný obeh v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a preto by všetci účastníci programu Copernicus mali zaručiť úroveň ochrany utajovaných skutočností EÚ rovnocennú s tou, ktorá sa stanovuje v ustanoveniach o bezpečnosti uvedených v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostných predpisoch Rady uvedených v prílohách k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ (11). |
| --- | --- |

(39)

Vzhľadom na to, že program Copernicus je civilný program pod civilnou kontrolou, prioritou by malo byť získavanie údajov a produkcia informácií vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení, ktoré nepredstavujú riziko alebo ohrozenie bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov. Môže však byť potrebné chrániť niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, aby sa zabezpečil ich bezpečný obeh v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, a preto by všetci účastníci programu Copernicus mali zaručiť úroveň ochrany utajovaných skutočností EÚ rovnocennú s tou, ktorá sa stanovuje v ustanoveniach o bezpečnosti uvedených v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (10) a bezpečnostných predpisoch Rady uvedených v prílohách k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ (11).

| (40) | Vzhľadom na to, že niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo členských štátov, Rada by mala mať v riadne odôvodnených prípadoch právomoc prijať opatrenia s cieľom zaoberať sa rizikami a ohrozením bezpečnosti Únie alebo členských štátov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na to, že niektoré údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus vrátane zobrazení vo vysokom rozlíšení môžu ovplyvniť bezpečnosť Únie alebo členských štátov, Rada by mala mať v riadne odôvodnených prípadoch právomoc prijať opatrenia s cieľom zaoberať sa rizikami a ohrozením bezpečnosti Únie alebo členských štátov.

| (41) | Únia by mala byť vlastníkom všetkého hmotného a nehmotného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programu Copernicus. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné dojednania. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia o vlastníctve nehmotných aktív stanovené v tomto nariadení sa nevzťahujú na nehmotné práva, ktoré nie sú v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov prenosné. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, aby Únia v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, sprístupnila takýto majetok tretím stranám alebo sa ho zbavila. Únia by najmä mala byť schopná prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce v rámci programu Copernicus alebo udeľovať na ne licencie v záujme rýchleho rozšírenia služieb programu medzi nadväzujúcimi používateľmi. |
| --- | --- |

(41)

Únia by mala byť vlastníkom všetkého hmotného a nehmotného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programu Copernicus. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné dojednania. Malo by byť zrejmé, že ustanovenia o vlastníctve nehmotných aktív stanovené v tomto nariadení sa nevzťahujú na nehmotné práva, ktoré nie sú v zmysle príslušných vnútroštátnych právnych predpisov prenosné. Takýmto vlastníctvom Únie by nemala byť dotknutá možnosť, aby Únia v súlade s týmto nariadením a tam, kde sa to na základe individuálneho posúdenia považuje za vhodné, sprístupnila takýto majetok tretím stranám alebo sa ho zbavila. Únia by najmä mala byť schopná prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce v rámci programu Copernicus alebo udeľovať na ne licencie v záujme rýchleho rozšírenia služieb programu medzi nadväzujúcimi používateľmi.

| (42) | Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí a ich predchádzania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. |
| --- | --- |

(42)

Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí a ich predchádzania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.

| (43) | Keďže program Copernicus je komplexný, Komisii by mali pomáhať nezávislí experti z radov rozmanitých zainteresovaných strán, a to najmä experti, ktorých nominujú členské štáty pre otázky bezpečnosti, zástupcovia príslušných vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a používatelia programu Copernicus, aby jej poskytli potrebné technické a vedecké znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, pričom sa zohľadnia príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie a celoštátnych a regionálnych úrovniach. |
| --- | --- |

(43)

Keďže program Copernicus je komplexný, Komisii by mali pomáhať nezávislí experti z radov rozmanitých zainteresovaných strán, a to najmä experti, ktorých nominujú členské štáty pre otázky bezpečnosti, zástupcovia príslušných vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a používatelia programu Copernicus, aby jej poskytli potrebné technické a vedecké znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, pričom sa zohľadnia príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie a celoštátnych a regionálnych úrovniach.

| (44) | S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, technickými špecifikáciami pre zložky „kozmický priestor“ a „služby“, bezpečnostnými aspektmi a opatreniami na podporu zosúlaďovania miery využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v členských štátoch a ich prístupu k technológii a vývoju v oblasti pozorovania Zeme, by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(44)

S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, technickými špecifikáciami pre zložky „kozmický priestor“ a „služby“, bezpečnostnými aspektmi a opatreniami na podporu zosúlaďovania miery využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v členských štátoch a ich prístupu k technológii a vývoju v oblasti pozorovania Zeme, by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (12).

| (45) | Keďže program Copernicus vychádza z potrieb používateľov, vyžaduje si nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. V záujme zvýšenia hodnoty spojenej s používateľmi by sa mali informácie od nich aktívne získavať prostredníctvom pravidelných konzultácií s konečnými používateľmi z verejného a súkromného sektora. Na tieto účely by sa mala zriadiť pracovná skupina (ďalej len „fórum používateľov“), ktoré by výboru programu Copernicus pomáhala určovať požiadavky používateľov, overovať súlad služieb a koordinovať používateľov vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

(45)

Keďže program Copernicus vychádza z potrieb používateľov, vyžaduje si nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. V záujme zvýšenia hodnoty spojenej s používateľmi by sa mali informácie od nich aktívne získavať prostredníctvom pravidelných konzultácií s konečnými používateľmi z verejného a súkromného sektora. Na tieto účely by sa mala zriadiť pracovná skupina (ďalej len „fórum používateľov“), ktoré by výboru programu Copernicus pomáhala určovať požiadavky používateľov, overovať súlad služieb a koordinovať používateľov vo verejnom sektore.

| (46) | Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre rozvoj operačných služieb, podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus, ako aj ich registrácie a používania, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus a kritériá týkajúce sa obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v dôsledku konfliktu práv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(46)

Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre rozvoj operačných služieb, podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus, ako aj ich registrácie a používania, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus a kritériá týkajúce sa obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus v dôsledku konfliktu práv. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

| (47) | Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa umožnili úpravy a zohľadnil nový vývoj. V hodnotení by sa mal posúdiť najmä účinok politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme. Hodnotenie by sa tiež malo zaoberať možnou budúcou účasťou relevantných európskych agentúr, ako je napríklad Agentúra pre európsky GNSS. V záujme maximalizácie výsledkov a zúročenia vedomostí a odborných znalostí nadobudnutých počas fáz vykonávania programu Copernicus by sa mali preskúmať nové modely organizácie pre budúce plánovanie, ktorými sa zabezpečia dlhodobé hospodárske záväzky. |
| --- | --- |

(47)

Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa umožnili úpravy a zohľadnil nový vývoj. V hodnotení by sa mal posúdiť najmä účinok politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme. Hodnotenie by sa tiež malo zaoberať možnou budúcou účasťou relevantných európskych agentúr, ako je napríklad Agentúra pre európsky GNSS. V záujme maximalizácie výsledkov a zúročenia vedomostí a odborných znalostí nadobudnutých počas fáz vykonávania programu Copernicus by sa mali preskúmať nové modely organizácie pre budúce plánovanie, ktorými sa zabezpečia dlhodobé hospodárske záväzky.

| (48) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu Copernicus, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože to bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale je ho možné z dôvodu rozsahu opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(48)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu Copernicus, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože to bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale je ho možné z dôvodu rozsahu opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (49) | Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie, ktoré predstavuje hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (13) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(49)

Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie, ktoré predstavuje hlavnú referenčnú hodnotu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (13) pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu.

| (50) | Je vhodné zosúladiť dobu financovania podľa tohto nariadenia s dobou financovania stanovenou v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014. |
| --- | --- |

(50)

Je vhodné zosúladiť dobu financovania podľa tohto nariadenia s dobou financovania stanovenou v nariadení (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Toto nariadenie by sa preto malo uplatňovať od 1. januára 2014.

| (51) | Preto je tiež potrebné zrušiť nariadenie (EÚ) č. 911/2010 s cieľom vytvoriť vhodný rámec na riadenie a financovanie programu Copernicus a zabezpečiť, aby bol tento program v plnom rozsahu funkčný. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 by mali zostať platné v záujme zachovania ich kontinuity, |
| --- | --- |

(51)

Preto je tiež potrebné zrušiť nariadenie (EÚ) č. 911/2010 s cieľom vytvoriť vhodný rámec na riadenie a financovanie programu Copernicus a zabezpečiť, aby bol tento program v plnom rozsahu funkčný. Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 by mali zostať platné v záujme zachovania ich kontinuity,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ A FINANČNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa zriaďuje program Copernicus ako program Únie pre pozorovanie a monitorovanie Zeme (ďalej len „program Copernicus“) a ustanovujú sa pravidlá jeho vykonávania.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Program Copernicus je civilný program vychádzajúci z potrieb používateľov, ktorý je pod civilnou kontrolou a ktorý využíva existujúce vnútroštátne a európske kapacity a tiež zabezpečuje kontinuitu s činnosťami v rámci globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť.

2.   Program Copernicus pozostáva z týchto zložiek:

| a) | zložka „služby“, ktorou sa zabezpečuje poskytovanie informácií v týchto oblastiach: monitorovanie atmosféry, monitorovanie morského prostredia, monitorovanie krajiny, zmena klímy, riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť; |
| --- | --- |

a)

zložka „služby“, ktorou sa zabezpečuje poskytovanie informácií v týchto oblastiach: monitorovanie atmosféry, monitorovanie morského prostredia, monitorovanie krajiny, zmena klímy, riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť;

| b) | zložka „kozmický priestor“, ktorou sa zabezpečuje udržateľné pozorovanie z kozmického priestoru pre oblasti služieb uvedené v písmene a); |
| --- | --- |

b)

zložka „kozmický priestor“, ktorou sa zabezpečuje udržateľné pozorovanie z kozmického priestoru pre oblasti služieb uvedené v písmene a);

| c) | zložka „in situ“, ktorou sa zabezpečuje koordinovaný prístup k pozorovaniu prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení pre oblasti služieb uvedené v písmene a). |
| --- | --- |

c)

zložka „in situ“, ktorou sa zabezpečuje koordinovaný prístup k pozorovaniu prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a pozemných zariadení pre oblasti služieb uvedené v písmene a).

3.   Medzi zložkami uvedenými v odseku 2 sa vytvoria príslušné prepojenia a rozhrania.

Článok 3

Vymedzenia pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „špecializované misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme, ktoré sa využívajú a uskutočňujú v rámci programu Copernicus, najmä misie Sentinel; |
| --- | --- |

1.

„špecializované misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme, ktoré sa využívajú a uskutočňujú v rámci programu Copernicus, najmä misie Sentinel;

| 2. | „podporné misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme poskytujúce údaje, ktoré dopĺňajú údaje programu Copernicus získané špecializovanými misiami; |
| --- | --- |

2.

„podporné misie“ sú kozmické misie zamerané na pozorovanie Zeme poskytujúce údaje, ktoré dopĺňajú údaje programu Copernicus získané špecializovanými misiami;

| 3. | „údaje získané špecializovanou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom špecializovaných misií, ktoré sa využívajú v rámci programu Copernicus; |
| --- | --- |

3.

„údaje získané špecializovanou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom špecializovaných misií, ktoré sa využívajú v rámci programu Copernicus;

| 4. | „údaje získané podpornou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom podporných misií, ktorým sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus; |
| --- | --- |

4.

„údaje získané podpornou misiou“ sú údaje získané pozorovaním Zeme z kozmického priestoru prostredníctvom podporných misií, ktorým sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;

| 5. | „údaje in situ“ sú údaje získané pozorovaním prostredníctvom pozemných, morských alebo vzdušných senzorov, ako aj referenčné a pomocné údaje, v súvislosti s ktorými sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus; |
| --- | --- |

5.

„údaje in situ“ sú údaje získané pozorovaním prostredníctvom pozemných, morských alebo vzdušných senzorov, ako aj referenčné a pomocné údaje, v súvislosti s ktorými sa udelila licencia alebo ktoré sa poskytli na využívanie v rámci programu Copernicus;

| 6. | „údaje a informácie tretích strán“ sú údaje a informácie vytvorené mimo programu Copernicus potrebné na uskutočnenie jeho cieľov; |
| --- | --- |

6.

„údaje a informácie tretích strán“ sú údaje a informácie vytvorené mimo programu Copernicus potrebné na uskutočnenie jeho cieľov;

| 7. | „údaje z programu Copernicus“ sú údaje získané špecializovanou misiou, údaje získané podpornou misiou a údaje in situ; |
| --- | --- |

7.

„údaje z programu Copernicus“ sú údaje získané špecializovanou misiou, údaje získané podpornou misiou a údaje in situ;

| 8. | „informácie z programu Copernicus“ sú informácie získané prostredníctvom služieb programu Copernicus uvedených v článku 5 ods. 1 na základe spracovania alebo modelovania údajov z programu Copernicus; |
| --- | --- |

8.

„informácie z programu Copernicus“ sú informácie získané prostredníctvom služieb programu Copernicus uvedených v článku 5 ods. 1 na základe spracovania alebo modelovania údajov z programu Copernicus;

| 9. | „používatelia programu Copernicus“ sú:






  a) | kmeňoví používatelia programu Copernicus: inštitúcie a orgány Únie, európske, národné, regionálne alebo miestne orgány, ktoré sú poverené vymedzením vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a); |
| --- | --- | --- |

9.

„používatelia programu Copernicus“ sú:

a)

kmeňoví používatelia programu Copernicus: inštitúcie a orgány Únie, európske, národné, regionálne alebo miestne orgány, ktoré sú poverené vymedzením vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 2 ods. 2 písm. a);

| b) | používatelia v oblasti výskumu: univerzity alebo akékoľvek iné výskumné a vzdelávacie organizácie; |
| --- | --- |

b)

používatelia v oblasti výskumu: univerzity alebo akékoľvek iné výskumné a vzdelávacie organizácie;

| c) | komerční a súkromní používatelia; |
| --- | --- |

c)

komerční a súkromní používatelia;

| d) | charitatívne, mimovládne a medzinárodné organizácie. |
| --- | --- |

d)

charitatívne, mimovládne a medzinárodné organizácie.

Článok 4

Ciele

1.   Program Copernicus prispieva k týmto všeobecným cieľom:

| a) | monitorovanie Zeme na podporu ochrany životného prostredia a úsilia o civilnú ochranu a civilnú bezpečnosť; |
| --- | --- |

a)

monitorovanie Zeme na podporu ochrany životného prostredia a úsilia o civilnú ochranu a civilnú bezpečnosť;

| b) | maximalizácia socio-ekonomických výhod a tým aj podpora stratégie Európa 2020 a jej cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom podpory využívania pozorovania Zeme v aplikáciách a službách; |
| --- | --- |

b)

maximalizácia socio-ekonomických výhod a tým aj podpora stratégie Európa 2020 a jej cieľov inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom podpory využívania pozorovania Zeme v aplikáciách a službách;

| c) | podpora vývoja konkurencieschopného európskeho priemyslu a služieb v oblasti kozmického priestoru a maximalizácia príležitostí pre európske podniky vyvíjať a poskytovať inovatívne systémy pozorovania Zeme a služby v tejto oblasti; |
| --- | --- |

c)

podpora vývoja konkurencieschopného európskeho priemyslu a služieb v oblasti kozmického priestoru a maximalizácia príležitostí pre európske podniky vyvíjať a poskytovať inovatívne systémy pozorovania Zeme a služby v tejto oblasti;

| d) | zabezpečenie autonómneho prístupu k poznatkom o životnom prostredí a základným technológiám v oblasti pozorovania Zeme a geoinformačným službám a tým umožniť Európe dosiahnuť nezávislé prijímanie rozhodnutí a nezávislú činnosť; |
| --- | --- |

d)

zabezpečenie autonómneho prístupu k poznatkom o životnom prostredí a základným technológiám v oblasti pozorovania Zeme a geoinformačným službám a tým umožniť Európe dosiahnuť nezávislé prijímanie rozhodnutí a nezávislú činnosť;

| e) | podpora a príspevok k európskym politikám, ako aj podpora globálnych iniciatív, ako je GEOSS. |
| --- | --- |

e)

podpora a príspevok k európskym politikám, ako aj podpora globálnych iniciatív, ako je GEOSS.

2.   Na účel dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v odseku 1 má program Copernicus tieto konkrétne ciele:

| a) | poskytovať presné a spoľahlivé údaje a informácie používateľom programu Copernicus, a to na dlhodobom a udržateľnom základe, čím sa umožní poskytovať služby uvedené v článku 5 ods. 1, ako aj reagovať na požiadavky kmeňových používateľov programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

poskytovať presné a spoľahlivé údaje a informácie používateľom programu Copernicus, a to na dlhodobom a udržateľnom základe, čím sa umožní poskytovať služby uvedené v článku 5 ods. 1, ako aj reagovať na požiadavky kmeňových používateľov programu Copernicus;

| b) | poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom a informáciám získaným z pozorovania z kozmického priestoru na základe nezávislej európskej kapacity na pozorovanie Zeme s konzistentnými technickými špecifikáciami, vychádzajúc z existujúcich európskych a vnútroštátnych aktív a spôsobilostí a prípadne ich dopĺňajúc; |
| --- | --- |

b)

poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom a informáciám získaným z pozorovania z kozmického priestoru na základe nezávislej európskej kapacity na pozorovanie Zeme s konzistentnými technickými špecifikáciami, vychádzajúc z existujúcich európskych a vnútroštátnych aktív a spôsobilostí a prípadne ich dopĺňajúc;

| c) | poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom in situ vychádzajúc najmä z existujúcich kapacít prevádzkovaných na európskej a vnútroštátnej úrovni a z globálnych pozorovacích systémov a sietí. |
| --- | --- |

c)

poskytovať udržateľný a spoľahlivý prístup k údajom in situ vychádzajúc najmä z existujúcich kapacít prevádzkovaných na európskej a vnútroštátnej úrovni a z globálnych pozorovacích systémov a sietí.

3.   Dosahovanie cieľov stanovených v odsekoch 1 a 2 sa meria pomocou týchto ukazovateľov:

| a) | údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus sprístupnené v súlade s príslušnými požiadavkami na úrovne poskytovaných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

a)

údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus sprístupnené v súlade s príslušnými požiadavkami na úrovne poskytovaných služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a civilnej bezpečnosti;

| b) | zvyšovanie dopytu po údajoch z programu Copernicus a informáciách z programu Copernicus, merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, zvyšovania počtu nadväzujúcich služieb a prostredníctvom rozširovania distribúcie v členských štátoch a Únii; |
| --- | --- |

b)

zvyšovanie dopytu po údajoch z programu Copernicus a informáciách z programu Copernicus, merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, zvyšovania počtu nadväzujúcich služieb a prostredníctvom rozširovania distribúcie v členských štátoch a Únii;

| c) | využívanie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus inštitúciami a orgánmi Únie, medzinárodnými organizáciami a európskymi, celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi vrátane úrovne využívania a spokojnosti zo strany používateľov, ako aj ich prínosu pre európske spoločnosti; |
| --- | --- |

c)

využívanie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus inštitúciami a orgánmi Únie, medzinárodnými organizáciami a európskymi, celoštátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi vrátane úrovne využívania a spokojnosti zo strany používateľov, ako aj ich prínosu pre európske spoločnosti;

| d) | preniknutie na trh vrátane expanzie na existujúce trhy a vytváranie nových trhov, ako aj konkurencieschopnosť európskych prevádzkovateľov v nadväzujúcich odvetviach; |
| --- | --- |

d)

preniknutie na trh vrátane expanzie na existujúce trhy a vytváranie nových trhov, ako aj konkurencieschopnosť európskych prevádzkovateľov v nadväzujúcich odvetviach;

| e) | nepretržitá dostupnosť údajov z programu Copernicus, ktoré podporujú služby programu Copernicus. |
| --- | --- |

e)

nepretržitá dostupnosť údajov z programu Copernicus, ktoré podporujú služby programu Copernicus.

Článok 5

Zložka „služby“ programu Copernicus

1.   Zložka „služby“ programu Copernicus obsahuje tieto služby:

| a) | monitorovanie atmosféry, ktoré má poskytnúť informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Táto služba poskytuje najmä informácie pre systémy monitorovania kvality ovzdušia fungujúce na miestnej až celoštátnej úrovni, čím prispieva k monitorovaniu klimatických premenných zloženia atmosféry vrátane, ak je to realizovateľné, interakcie s lesnými pokrývkami; |
| --- | --- |

a)

monitorovanie atmosféry, ktoré má poskytnúť informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Táto služba poskytuje najmä informácie pre systémy monitorovania kvality ovzdušia fungujúce na miestnej až celoštátnej úrovni, čím prispieva k monitorovaniu klimatických premenných zloženia atmosféry vrátane, ak je to realizovateľné, interakcie s lesnými pokrývkami;

| b) | monitorovanie morského prostredia, ktoré má poskytnúť informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov a morí, pokiaľ ide o svetový oceán a európske regionálne morské oblasti s cieľom podporiť bezpečnosť na mori, príspevok k monitorovaniu odpadových tokov, morského prostredia a polárnych a pobrežných regiónov a morských zdrojov, ako aj meteorologické predpovede a monitorovanie klímy; |
| --- | --- |

b)

monitorovanie morského prostredia, ktoré má poskytnúť informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov a morí, pokiaľ ide o svetový oceán a európske regionálne morské oblasti s cieľom podporiť bezpečnosť na mori, príspevok k monitorovaniu odpadových tokov, morského prostredia a polárnych a pobrežných regiónov a morských zdrojov, ako aj meteorologické predpovede a monitorovanie klímy;

| c) | monitorovanie krajiny, ktoré má poskytnúť informácie o využívaní krajiny a krajinnej pokrývke, kryosfére, zmene klímy a biofyzikálnych premenných vrátane ich dynamiky s cieľom podporiť environmentálne monitorovanie biodiverzity, pôdy, vnútrozemských a pobrežných vôd, lesov a vegetácie a prírodných zdrojov na globálnej až miestnej úrovni, ako aj všeobecné vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia, poľnohospodárstva, rozvoja, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry a dopravy; |
| --- | --- |

c)

monitorovanie krajiny, ktoré má poskytnúť informácie o využívaní krajiny a krajinnej pokrývke, kryosfére, zmene klímy a biofyzikálnych premenných vrátane ich dynamiky s cieľom podporiť environmentálne monitorovanie biodiverzity, pôdy, vnútrozemských a pobrežných vôd, lesov a vegetácie a prírodných zdrojov na globálnej až miestnej úrovni, ako aj všeobecné vykonávanie politiky v oblasti životného prostredia, poľnohospodárstva, rozvoja, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry a dopravy;

| d) | monitorovanie zmeny klímy, ktoré má poskytnúť informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu na podporu politík zameraných na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie. Prispieva najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných, analýz klímy, prognóz a ukazovateľov na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami adaptácie a zmiernenia pre rôzne spoločenské oblasti a odvetvia Únie, ktoré by z nich mohli mať prospech; |
| --- | --- |

d)

monitorovanie zmeny klímy, ktoré má poskytnúť informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu na podporu politík zameraných na adaptáciu na zmenu klímy a jej zmiernenie. Prispieva najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných, analýz klímy, prognóz a ukazovateľov na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami adaptácie a zmiernenia pre rôzne spoločenské oblasti a odvetvia Únie, ktoré by z nich mohli mať prospech;

| e) | riadenie mimoriadnych situácií, ktoré má poskytnúť informácie pre reakcie na núdzové situácie, pokiaľ ide o rôzne druhy katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva, geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne a úmyselne spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj pre činnosti v súvislosti s predchádzaním mimoriadnym situáciám, pripravenosťou a reakciou na ne a obnovou; |
| --- | --- |

e)

riadenie mimoriadnych situácií, ktoré má poskytnúť informácie pre reakcie na núdzové situácie, pokiaľ ide o rôzne druhy katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva, geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne a úmyselne spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj pre činnosti v súvislosti s predchádzaním mimoriadnym situáciám, pripravenosťou a reakciou na ne a obnovou;

| f) | bezpečnostná služba, ktorá má poskytnúť informácie pre riešenie problémov Európy v oblasti civilnej bezpečnosti, pre zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam, pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie bez toho, aby boli dotknuté dohody o spolupráci, ktoré sa môžu uzavrieť medzi Komisiou a rôznym orgánmi pôsobiacimi v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä Satelitné stredisko Európskej únie. |
| --- | --- |

f)

bezpečnostná služba, ktorá má poskytnúť informácie pre riešenie problémov Európy v oblasti civilnej bezpečnosti, pre zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam, pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie bez toho, aby boli dotknuté dohody o spolupráci, ktoré sa môžu uzavrieť medzi Komisiou a rôznym orgánmi pôsobiacimi v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, najmä Satelitné stredisko Európskej únie.

2.   Poskytovanie služieb uvedených v odseku 1 zohľadní zásady subsidiarity a proporcionality, musí byť nákladovo efektívne a podľa potreby decentralizované, integrovať na európskej úrovni existujúce kapacity a údaje členských štátov získané z kozmického priestoru, in situ alebo referenčné údaje a kapacity, čím sa zamedzí zdvojovaniu. Je potrebné sa vyhnúť zberu nových údajov, ktoré zdvojujú existujúce zdroje, s výnimkou prípadu, ak je využívanie existujúcich alebo aktualizovateľných súborov údajov technicky nemožné, nákladovo neefektívne alebo ak nie je možné vykonať ho včas.

Tieto služby zahŕňajú prísne systémy kontroly kvality a poskytujú informácie o úrovni služieb vrátane ich dostupnosti, spoľahlivosti, kvality a včasného vykonávania.

3.   S cieľom zabezpečiť vývoj služieb uvedených v odseku 1 a ich využívanie verejným sektorom sa vykonávajú aj tieto činnosti:

| a) | vývojové činnosti s cieľom zvýšiť kvalitu a zlepšiť poskytovanie služieb vrátane ich vývoja a prispôsobovania, predchádzania vzniku operačných rizík alebo ich zmierňovania, ako aj využívania synergií s príbuznými činnosťami, napríklad v rámci programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

a)

vývojové činnosti s cieľom zvýšiť kvalitu a zlepšiť poskytovanie služieb vrátane ich vývoja a prispôsobovania, predchádzania vzniku operačných rizík alebo ich zmierňovania, ako aj využívania synergií s príbuznými činnosťami, napríklad v rámci programu Horizont 2020;

| b) | podporné činnosti pozostávajúce z opatrení na účely podpory používania a rozšírenia využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus:






  i) | verejnými orgánmi poverenými vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v odseku 1. Patrí medzi ne aj budovanie kapacít a vývoj štandardných postupov a nástrojov s cieľom integrovať údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus do pracovného procesu používateľov; |
| --- | --- | --- |

b)

podporné činnosti pozostávajúce z opatrení na účely podpory používania a rozšírenia využívania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus:

i)

verejnými orgánmi poverenými vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v odseku 1. Patrí medzi ne aj budovanie kapacít a vývoj štandardných postupov a nástrojov s cieľom integrovať údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus do pracovného procesu používateľov;

| ii) | inými používateľmi a v nadväzujúcich aplikáciách. Patria medzi ne aj informačné činnosti, odborná príprava a činnosti týkajúce sa šírenia. |
| --- | --- |

ii)

inými používateľmi a v nadväzujúcich aplikáciách. Patria medzi ne aj informačné činnosti, odborná príprava a činnosti týkajúce sa šírenia.

Článok 6

Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus

1.   Zložkou „kozmický priestor“ programu Copernicus sa zabezpečuje pozorovanie z kozmického priestoru v prvom rade pre služby uvedené v článku 5 ods. 1.

2.   Zložka „kozmický priestor“ programu Copernicus zahŕňa údaje získané špecializovanou misiou a údaje získané podpornou misiou a patria do nej tieto činnosti:

| a) | zabezpečovanie pozorovaní z kozmického priestoru vrátane:






  i) | dokončenia, údržby a prevádzky špecializovaných misií, čo zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov, monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu; |
| --- | --- | --- |

a)

zabezpečovanie pozorovaní z kozmického priestoru vrátane:

i)

dokončenia, údržby a prevádzky špecializovaných misií, čo zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov, monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu;

| ii) | poskytovania údajov in situ na účely kalibrácie a validácie pozorovaní špecializovaných misií; |
| --- | --- |

ii)

poskytovania údajov in situ na účely kalibrácie a validácie pozorovaní špecializovaných misií;

| iii) | poskytovania, archivácie a šírenia údajov získaných podpornou misiou, ktoré dopĺňajú údaje získané špecializovanou misiou; |
| --- | --- |

iii)

poskytovania, archivácie a šírenia údajov získaných podpornou misiou, ktoré dopĺňajú údaje získané špecializovanou misiou;

| b) | činnosti, ktoré sú reakciou na meniace sa potreby používateľov vrátane:






  i) | identifikácie nedostatkov v pozorovaní a špecifikácie nových špecializovaných misií na základe požiadaviek používateľov; |
| --- | --- | --- |

b)

činnosti, ktoré sú reakciou na meniace sa potreby používateľov vrátane:

i)

identifikácie nedostatkov v pozorovaní a špecifikácie nových špecializovaných misií na základe požiadaviek používateľov;

| ii) | rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie špecializovaných misií vrátane navrhovania a obstarávania nových prvkov súvisiacej kozmickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

ii)

rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie špecializovaných misií vrátane navrhovania a obstarávania nových prvkov súvisiacej kozmickej infraštruktúry;

| c) | ochrana satelitov pred rizikom zrážky pri zohľadnení rámca Únie na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru; |
| --- | --- |

c)

ochrana satelitov pred rizikom zrážky pri zohľadnení rámca Únie na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru;

| d) | bezpečné vyradenie satelitov po skončení ich prevádzky. |
| --- | --- |

d)

bezpečné vyradenie satelitov po skončení ich prevádzky.

Článok 7

Zložka „in situ“ programu Copernicus

1.   Zložkou „in situ“ programu Copernicus sa poskytuje prístup k údajom in situ, a to najmä pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.

Jej súčasťou sú tieto činnosti:

| a) | poskytovanie údajov in situ operačným službám vrátane údajov in situ tretích strán na medzinárodnej úrovni, vychádzajúc z existujúcich kapacít; |
| --- | --- |

a)

poskytovanie údajov in situ operačným službám vrátane údajov in situ tretích strán na medzinárodnej úrovni, vychádzajúc z existujúcich kapacít;

| b) | koordinácia a harmonizácia zberu a poskytovania údajov in situ; |
| --- | --- |

b)

koordinácia a harmonizácia zberu a poskytovania údajov in situ;

| c) | technická pomoc Komisii, pokiaľ ide o servisné požiadavky na údaje in situ získané pozorovaním; |
| --- | --- |

c)

technická pomoc Komisii, pokiaľ ide o servisné požiadavky na údaje in situ získané pozorovaním;

| d) | spolupráca s prevádzkovateľmi in situ s cieľom podporiť súdržnosť vývojových činností týkajúcich sa infraštruktúry a sietí pre pozorovanie in situ; |
| --- | --- |

d)

spolupráca s prevádzkovateľmi in situ s cieľom podporiť súdržnosť vývojových činností týkajúcich sa infraštruktúry a sietí pre pozorovanie in situ;

| e) | identifikácia nedostatkov v pozorovaní in situ, ktoré nemožno vyriešiť v rámci existujúcej infraštruktúry a sietí, ani na globálnej úrovni, a riešenie týchto nedostatkov rešpektujúc zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

e)

identifikácia nedostatkov v pozorovaní in situ, ktoré nemožno vyriešiť v rámci existujúcej infraštruktúry a sietí, ani na globálnej úrovni, a riešenie týchto nedostatkov rešpektujúc zásadu subsidiarity.

2.   Údaje in situ sa využijú v rámci programu Copernicus v súlade s uplatniteľnými právami tretích strán, a to aj členských štátov, a uplatniteľnými obmedzeniami používania alebo opätovnej distribúcie.

3.   V súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia môže činnosti spojené so zložkou „in situ“ zveriť čiastočne alebo úplne prevádzkovateľom služieb uvedeným v článku 11 ods. 1 tohto nariadenia alebo, ak je potrebná celková koordinácia, Európskej environmentálnej agentúre.

Článok 8

Finančné krytie

1.   Finančné krytie pre vykonávanie činností uvedených v článkoch 5, 6 a 7 v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je 4 291,48 miliónov EUR v bežných cenách.

2.   Suma uvedená v odseku 1 sa rozdelí podľa týchto kategórii výdavkov v bežných cenách:

| a) | 897,415 miliónov EUR na činnosti uvedené v článkoch 5 a 7; |
| --- | --- |

a)

897,415 miliónov EUR na činnosti uvedené v článkoch 5 a 7;

| b) | 3 394,065 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 vrátane maximálnej sumy 26,5 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 ods. 2 písm. c). |
| --- | --- |

b)

3 394,065 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 vrátane maximálnej sumy 26,5 miliónov EUR na činnosti uvedené v článku 6 ods. 2 písm. c).

3.   Komisia môže prerozdeliť finančné prostriedky z jednej kategórie výdavkov do druhej, ako sa uvádza v odseku 2 písm. a) a b), a to najviac do výšky 10 % sumy uvedenej v odseku 1. Ak prerozdelenie dosiahne súhrnnú sumu vyššiu ako 10 % sumy uvedenej v odseku 1, Komisia uskutoční konzultáciu s výborom programu Copernicus v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3.

4.   Úroky získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní alebo zmluvy uzavretej medzi Komisiou a dotknutým subjektom. V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty zodpovedné za nepriame plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia identifikáciu finančných prostriedkov a súvisiacich úrokov.

5.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v rámci obmedzení viacročného finančného rámca. Rozpočtové záväzky týkajúce sa činností, ktoré prekračujú viac ako jeden finančný rok, možno rozdeliť do ročných splátok na niekoľko rokov.

6.   Z finančných prostriedkov pridelených na program Copernicus možno pokryť aj náklady na prípravné činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu Copernicus a dosiahnutie jeho cieľov, a to aj na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné činnosti, ako aj výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracúvanie informácií a výmenu údajov.

7.   Komisia môže poveriť vykonávaním programu Copernicus subjekty uvedené v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ak sa rozpočet programu Copernicus plní nepriamym riadením na základe článku 10 ods. 3 alebo článku 11 ods. 1, pravidlá verejného obstarávanie pre subjekty poverené úlohami týkajúcimi sa plnenia rozpočtu sa uplatňujú v rozsahu, ktorý umožňuje článok 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Potrebné osobitné úpravy týchto pravidiel, ako aj dojednania na predlžovanie existujúcich zmlúv sa vymedzia v príslušných dohodách o delegovaní.

KAPITOLA II

RIADENIE PROGRAMU COPERNICUS

Článok 9

Úloha Komisie

1.   Celkovú zodpovednosť za program Copernicus a koordináciu jeho rôznych zložiek nesie Komisia. Hospodári s finančnými prostriedkami pridelenými podľa tohto nariadenia, dozerá na vykonávanie programu Copernicus vrátane stanovenia priorít, zapojenia používateľov, nákladov, harmonogramu, dosiahnutých výsledkov a verejného obstarávania.

2.   Komisia riadi v mene Únie a v rámci svojich právomocí vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, pričom zabezpečuje koordináciu programu Copernicus s činnosťami na vnútroštátnej úrovni, na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni.

3.   Komisia podporuje koordinované príspevky členských štátov na účely operačného poskytovania služieb a dlhodobú dostupnosť potrebných údajov získaných pozorovaním.

4.   Komisia podporuje vhodný rozvoj služieb programu Copernicus a zabezpečí komplementárnosť, súlad a prepojenie programu Copernicus s ostatnými relevantnými politikami, nástrojmi, programami a opatreniami Únie s cieľom zabezpečiť, aby mali tieto politiky, nástroje, programy a opatrenia prospech zo služieb programu Copernicus.

5.   Komisia podporuje dlhodobo stabilné investičné prostredie a pri rozhodovaní o zmene produktov služby týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie, sa radí so zainteresovanými stranami.

6.   Komisia zaručí, že akýkoľvek subjekt poverený vykonávaním poskytuje svoje služby všetkým členským štátom.

7.   Komisia prijme v súlade s článkom 31 delegované akty týkajúce sa vymedzenia požiadaviek na údaje na účely rozvoja zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1.

8.   Komisia prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 vykonávacie akty, pokiaľ ide o:

| a) | technické špecifikácie zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1, pokiaľ ide o jej vykonávanie; |
| --- | --- |

a)

technické špecifikácie zložky „služby“ programu Copernicus uvedenej v článku 5 ods. 1, pokiaľ ide o jej vykonávanie;

| b) | technické špecifikácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus uvedenej v článku 6, pokiaľ ide o jej vykonávanie a vývoj na základe požiadaviek používateľov. |
| --- | --- |

b)

technické špecifikácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus uvedenej v článku 6, pokiaľ ide o jej vykonávanie a vývoj na základe požiadaviek používateľov.

9.   Komisia členským štátov a Európskemu parlamentu včas poskytne všetky relevantné informácie týkajúce sa programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizika, celkové náklady, ročné prevádzkové náklady každej významnej časti infraštruktúry programu Copernicus, harmonogram, dosiahnuté výsledky, verejné obstarávanie a hodnotenie správy práv duševného vlastníctva.

Článok 10

Úloha Európskej vesmírnej agentúry

1.   Komisia uzavrie s ESA dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí týmito úlohami:

| a) | zabezpečenie technickej koordinácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

zabezpečenie technickej koordinácie zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus;

| b) | vymedzenie celkovej systémovej architektúry zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jej vývoj na základe požiadaviek používateľov, v koordinácii s Komisiou; |
| --- | --- |

b)

vymedzenie celkovej systémovej architektúry zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus a jej vývoj na základe požiadaviek používateľov, v koordinácii s Komisiou;

| c) | hospodárenie s pridelenými prostriedkami; |
| --- | --- |

c)

hospodárenie s pridelenými prostriedkami;

| d) | zabezpečenie monitorovacích a kontrolných postupov; |
| --- | --- |

d)

zabezpečenie monitorovacích a kontrolných postupov;

| e) | vývoj nových špecializovaných misií; |
| --- | --- |

e)

vývoj nových špecializovaných misií;

| f) | obstarávanie opakujúcich sa špecializovaných misií; |
| --- | --- |

f)

obstarávanie opakujúcich sa špecializovaných misií;

| g) | vykonávanie špecializovaných misií, okrem tých, ktoré vykonáva EUMETSAT v súlade s odsekom 2 tohto článku; |
| --- | --- |

g)

vykonávanie špecializovaných misií, okrem tých, ktoré vykonáva EUMETSAT v súlade s odsekom 2 tohto článku;

| h) | koordinácia mechanizmu prístupu zo strany služieb programu Copernicus k údajom získaným podpornou misiou; |
| --- | --- |

h)

koordinácia mechanizmu prístupu zo strany služieb programu Copernicus k údajom získaným podpornou misiou;

| i) | obstarávanie prístupových práv a rokovanie o podmienkach využívania komerčných satelitných údajov, ktoré sú potrebné pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1. |
| --- | --- |

i)

obstarávanie prístupových práv a rokovanie o podmienkach využívania komerčných satelitných údajov, ktoré sú potrebné pre služby programu Copernicus uvedené v článku 5 ods. 1.

2.   Komisia uzavrie s organizáciou EUMETSAT dohodu o delegovaní, ktorou ju poverí povinnosťou vykonávať špecializované misie a poskytovať prístup k údajom získaným podpornou misiou na základe jej mandátu a odborných znalostí.

3.   Dohody o delegovaní s ESA a organizáciou EUMETSAT sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijme v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

4.   V súlade s článkom 60 nariadenia o rozpočtových pravidlách ESA a EUMETSAT konajú v prípade potreby ako verejní obstarávatelia, ktoré môžu prijať rozhodnutia týkajúce sa vykonávania a koordinácie úloh v oblasti verejného obstarávania na ne delegovaných.

5.   Pokiaľ si to vyžaduje plnenie delegovaných úloh a rozpočtu, v dohode o delegovaní sa ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými agentúre ESA a organizácii EUMETSAT a podľa potreby sa zohľadnia dlhodobé scenáre ESA (LTS). Stanovia sa v nich najmä opatrenia, ktoré sa majú vykonať, pokiaľ ide o vývoj zložky „kozmický priestor“ programu Copernicus, jej obstaranie a prevádzku, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade nedostatočného plnenia zmlúv v zmysle nákladov, harmonogramu, dosahovaných výsledkov a verejného obstarávania, ako aj pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku.

6.   Opatreniami na monitorovanie a kontrolu sa zabezpečí najmä systém predbežného odhadu nákladov, systematické informovanie Komisie o nákladoch a harmonograme a v prípade rozdielu medzi plánovanými rozpočtami, výsledkami a harmonogramom nápravné opatrenia, ktorými sa zaručí vykonávanie činností v rámci pridelených rozpočtov.

7.   Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 3 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená Komisiou s ESA a organizáciou EUMETSAT, informuje vopred.

8.   Komisia oznámi výboru programu Copernicus výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv so subjektmi zo súkromného sektora, ktoré majú uzavrieť ESA a organizáciou EUMETSAT, vrátane informácií o zadávaní zákaziek subdodávateľom.

Článok 11

Prevádzkovatelia služieb

1.   Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou opatrenia a existujúcimi osobitnými odbornými znalosťami, mandátom a prevádzkovou a riadiacou kapacitou, Komisia môže prostredníctvom dohôd o delegovaní alebo zmluvných dojednaní poveriť plnením úloh realizácie zložky „služby“ napríklad tieto subjekty:

| a) | Európska environmentálna agentúra (EEA); |
| --- | --- |

a)

Európska environmentálna agentúra (EEA);

| b) | Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX); |
| --- | --- |

b)

Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX);

| c) | Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA); |
| --- | --- |

c)

Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA);

| d) | Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN); |
| --- | --- |

d)

Satelitné stredisko Európskej únie (SATCEN);

| e) | Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF); |
| --- | --- |

e)

Európske centrum pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF);

| f) | iné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

f)

iné relevantné európske agentúry, zoskupenia alebo konzorciá vnútroštátnych orgánov.

Dohody o delegovaní s prevádzkovateľmi služieb sa uzavierajú na základe rozhodnutia o delegovaní, ktoré Komisia prijala v súlade s článkom 58 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Pri výbere subjektov uvedených v odseku 1 sa náležite zohľadňuje nákladová efektívnosť poverenia uvedenými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia subjektov, ako aj na ich finančné a ľudské zdroje.

3.   Rozhodnutie o delegovaní uvedené v odseku 1 tohto článku sa konzultuje s výborom programu Copernicus, a to v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 30 ods. 3. Výbor programu Copernicus sa o dohodách o delegovaní, ktoré má uzavrieť Únia zastúpená s a prevádzkovateľmi služieb, informuje vopred.

Článok 12

Pracovný program Komisie

1.   Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu ročný pracovný program pre program Copernicus podľa článku 84 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

2.   Súčasťou ročného pracovného programu je plán realizácie s podrobnými informáciami o opatreniach týkajúcich sa zložiek programu Copernicus uvedených v článkoch 5, 6 a 7, pričom plán musí byť nastavený do budúcnosti a zohľadňovať meniace sa potreby používateľov a technologický pokrok.

3.   Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 tohto nariadenia.

Článok 13

Spolupráca s členskými štátmi

1.   Komisia spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zlepšiť výmenu údajov a informácií medzi nimi a podporovať rozvoj distribúcie údajov na regionálnej a miestnej úrovni. Komisia sa usiluje zabezpečiť, aby potrebné údaje a informácie boli pre program Copernicus k dispozícii. Zásadnými príspevkami do programu Copernicus sú podporné misie členských štátov a služobné a in situ infraštruktúry.

2.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijímať opatrenia na propagáciu používania údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus zo strany členských štátov a podporu ich prístupu k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme. Takéto opatrenia nesmú narúšať voľnú hospodársku súťaž. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.

KAPITOLA III

VEREJNÉ OBSTARÁVANIE

ODDIEL 1

Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania

Článok 14

Všeobecné zásady

Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 7 a opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, sa na program Copernicus uplatňuje nariadenie o rozpočtových pravidlách, najmä zásad otvoreného prístupu a spravodlivá hospodárska súťaž v celom odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe transparentných a včasných informácií, jasné oznamovanie uplatniteľných pravidiel obstarávania, výberových kritérií a kritérií zadávania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných informácií umožňujúcich zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých potenciálnych uchádzačov.

Článok 15

Konkrétne ciele

Počas postupu verejného obstarávania musia verejní obstarávatelia vo svojich výzvach na predkladanie ponúk sledovať tieto ciele:

| a) | presadzovanie čo najširšej a najotvorenejšej účasti všetkých hospodárskych subjektov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii, a to aj tým, že uchádzači sa budú nabádať k zadávaniu zákaziek subdodávateľom; |
| --- | --- |

a)

presadzovanie čo najširšej a najotvorenejšej účasti všetkých hospodárskych subjektov, najmä nových subjektov a MSP, v celej Únii, a to aj tým, že uchádzači sa budú nabádať k zadávaniu zákaziek subdodávateľom;

| b) | zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie závislosti od jedného dodávateľa; |
| --- | --- |

b)

zamedzenie možnému zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie závislosti od jedného dodávateľa;

| c) | využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže; |
| --- | --- |

c)

využitie predchádzajúcich investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností a odborných znalostí subjektov priemyslu, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže;

| d) | získavanie dodávok z viacerých zdrojov vždy, keď je to možné, v záujme zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus, jeho nákladov a harmonogramu; |
| --- | --- |

d)

získavanie dodávok z viacerých zdrojov vždy, keď je to možné, v záujme zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programu Copernicus, jeho nákladov a harmonogramu;

| e) | vždy, keď je to vhodné, zohľadnenie celkových nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

e)

vždy, keď je to vhodné, zohľadnenie celkových nákladov počas užitočného životného cyklu produktu, služby alebo práce, ktoré sú predmetom verejného obstarávania.

ODDIEL II

Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejného obstarávania

Článok 16

Stanovenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže

Verejný obstarávateľ prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže v prípade, že predchádzajúca účasť hospodárskeho subjektu na činnostiach súvisiacich s predmetom výzvy na predkladanie ponúk:

| a) | môže tento hospodársky subjekt značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť zaobchádzania, alebo |
| --- | --- |

a)

môže tento hospodársky subjekt značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť zaobchádzania, alebo

| b) | má vplyv na obvyklé podmienky hospodárskej súťaže alebo na nestrannosť a objektívnosť zadávania alebo plnenia zákaziek. |
| --- | --- |

b)

má vplyv na obvyklé podmienky hospodárskej súťaže alebo na nestrannosť a objektívnosť zadávania alebo plnenia zákaziek.

Uvedené opatrenia nesmú narúšať hospodársku súťaž, alebo ohroziť rovnosť zaobchádzania či dôvernosť zozbieraných údajov o podnikoch, ich obchodných vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti sa týmito opatreniami prihliada na povahu a podmienky navrhovanej zákazky.

Článok 17

Bezpečnosť informácií

Ak ide o zákazky, ktoré zahŕňajú, vyžadujú si a/alebo obsahujú utajované skutočnosti, verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto utajovaných skutočností na požadovanej úrovni.

Článok 18

Spoľahlivosť dodávok

Verejný obstarávateľ spresní v súťažných podkladoch svoje požiadavky vo vzťahu k spoľahlivosti dodávok a poskytovania služieb na realizáciu zákazky.

Článok 19

Zákazka rozdelená na podmienené časti

1.   Verejný obstarávateľ môže zadať zákazku rozdelenú na podmienené časti.

2.   Zákazka rozdelená na podmienené časti obsahuje pevnú fázu, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok a z ktorej vyplýva jednoznačný záväzok poskytovať práce, dodávky alebo služby dohodnuté v tejto časti, a jednu alebo niekoľko fáz, ktoré sú podmienené z hľadiska rozpočtu a výkonu. V súťažných podkladoch sa uvedú špecifické charakteristiky zákaziek rozdelených na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä predmet zákazky, cena zákazky alebo pravidlá určenia ceny, ako aj dojednania týkajúce sa poskytovania prác, dodávok a služieb v každej fáze.

3.   Záväzky pevnej fázy sú súčasťou konzistentného celku; to isté platí pre záväzky každej podmienenej fázy so zreteľom na záväzky v rámci predchádzajúcich fáz.

4.   Plnenie každej podmienenej fázy zákazky podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi v súlade so zmluvou. Ak sa tak v zmluve ustanovuje, v prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej fázy zákazky alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za omeškanie alebo za nedodržanie zmluvy za podmienok v nej ustanovených.

5.   Ak sa tak v zmluve ustanovuje, keď verejný obstarávateľ zistí, že v niektorej fáze neboli poskytnuté práce, dodávky alebo služby, ktoré boli pre túto fázu dohodnuté, môže požadovať náhradu škody a vypovedať zmluvu za podmienok v nej ustanovených.

Článok 20

Zmluvy s náhradou nákladov

1.   Verejný obstarávateľ si môže za podmienok ustanovených v odseku 2 zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu.

Cenu, ktorá sa má zaplatiť v prípade takýchto zmlúv, tvorí náhrada všetkých priamych nákladov, ktoré vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zmluvy, ako sú výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál a používanie zariadení a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zmluvy. K týmto výdavkom sa pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca nepriame výdavky a zisk, alebo suma pokrývajúca nepriame náklady a motivačná odmena v závislosti od plnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania harmonogramu.

2.   Verejný obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov v prípade, že objektívne nie je možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej s realizáciou zákazky, pretože:

| a) | realizácia zákazky je veľmi zložitá alebo si vyžaduje používanie novej technológie a preto sú s ňou spojené značné technické riziká alebo |
| --- | --- |

a)

realizácia zákazky je veľmi zložitá alebo si vyžaduje používanie novej technológie a preto sú s ňou spojené značné technické riziká alebo

| b) | činnosti, ktoré sú predmetom zmluvy, sa musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď pre značné riziká alebo skutočnosť, že realizácia zákazky sčasti závisí od realizácie iných zákaziek, ešte nemožno stanoviť pevnú a konečnú cenu. |
| --- | --- |

b)

činnosti, ktoré sú predmetom zmluvy, sa musia z prevádzkových dôvodov začať bezodkladne, aj keď pre značné riziká alebo skutočnosť, že realizácia zákazky sčasti závisí od realizácie iných zákaziek, ešte nemožno stanoviť pevnú a konečnú cenu.

3.   Cenovým stropom je v prípade zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim súhlasom verejného obstarávateľa.

4.   V súťažných podkladoch týkajúcich sa zákaziek s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sa určí:

| a) | typ zmluvy, a to či ide o zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu; |
| --- | --- |

a)

typ zmluvy, a to či ide o zmluvu s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov do cenového stropu;

| b) | v prípade zmluvy s náhradou niektorých nákladov tie jej prvky, na ktoré sa vzťahuje náhrada nákladov; |
| --- | --- |

b)

v prípade zmluvy s náhradou niektorých nákladov tie jej prvky, na ktoré sa vzťahuje náhrada nákladov;

| c) | celkový cenový strop; |
| --- | --- |

c)

celkový cenový strop;

| d) | kritériá na zadanie zákazky, ktoré musia umožniť posúdenie hodnovernosti odhadovaného celkového rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, a zisku uvedeného v hodnotenej ponuke; |
| --- | --- |

d)

kritériá na zadanie zákazky, ktoré musia umožniť posúdenie hodnovernosti odhadovaného celkového rozpočtu, nahraditeľných nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, a zisku uvedeného v hodnotenej ponuke;

| e) | mechanizmus pripočítania sumy uvedenej v odseku 1 k priamym nákladom; |
| --- | --- |

e)

mechanizmus pripočítania sumy uvedenej v odseku 1 k priamym nákladom;

| f) | pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov plánovaných uchádzačom na realizáciu zákazky v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5; |
| --- | --- |

f)

pravidlá a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov plánovaných uchádzačom na realizáciu zákazky v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5;

| g) | pravidlá účtovania, ktoré musia uchádzači dodržiavať; |
| --- | --- |

g)

pravidlá účtovania, ktoré musia uchádzači dodržiavať;

| h) | parametre takejto zmeny v prípade, keď sa zmluva s náhradou niektorých nákladov má zmeniť na zmluvu s pevnou konečnou cenou. |
| --- | --- |

h)

parametre takejto zmeny v prípade, keď sa zmluva s náhradou niektorých nákladov má zmeniť na zmluvu s pevnou konečnou cenou.

5.   Náklady vykázané dodávateľom počas plnenia zmluvy s náhradou všetkých alebo niektorých nákladov sú oprávnené iba v prípade, ak:

| a) | boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a dlhodobý nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej ceny; |
| --- | --- |

a)

boli skutočne vynaložené počas trvania zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a dlhodobý nehmotný majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené v celom rozsahu ich kúpnej ceny;

| b) | sú uvedené v odhade celkového rozpočtu, ktorý možno upravovať dodatkami k pôvodnej zmluve; |
| --- | --- |

b)

sú uvedené v odhade celkového rozpočtu, ktorý možno upravovať dodatkami k pôvodnej zmluve;

| c) | sú nevyhnutné na plnenie zmluvy; |
| --- | --- |

c)

sú nevyhnutné na plnenie zmluvy;

| d) | vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou; |
| --- | --- |

d)

vyplývajú z plnenia zmluvy a boli vynaložené v súvislosti s ňou;

| e) | sa dajú identifikovať, overiť, vykázať v účtovnom zázname dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými štandardmi uvedenými v podkladoch a zmluve; |
| --- | --- |

e)

sa dajú identifikovať, overiť, vykázať v účtovnom zázname dodávateľa a určiť v súlade s účtovnými štandardmi uvedenými v podkladoch a zmluve;

| f) | sú v súlade s požiadavkami platných daňových a sociálnych právnych predpisov; |
| --- | --- |

f)

sú v súlade s požiadavkami platných daňových a sociálnych právnych predpisov;

| g) | sa neodchyľujú od podmienok zmluvy; |
| --- | --- |

g)

sa neodchyľujú od podmienok zmluvy;

| h) | sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť. |
| --- | --- |

h)

sú primerané, opodstatnené a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.

Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie svojich nákladov a za riadne vedenie svojich účtovných záznamov alebo akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že náklady, za ktoré žiada náhradu, mu skutočne vznikli a sú v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré dodávateľ nemôže odôvodniť, sa považujú za neoprávnené a ich náhrada sa zamietne.

6.   Verejný obstarávateľ plní na účely zabezpečenia riadneho plnenia zmlúv s náhradou nákladov tieto úlohy:

| a) | určenie čo najrealistickejšieho cenového stropu, a umožnenie flexibility potrebnej na zohľadnenie technických ťažkostí; |
| --- | --- |

a)

určenie čo najrealistickejšieho cenového stropu, a umožnenie flexibility potrebnej na zohľadnenie technických ťažkostí;

| b) | zmena zmluvy s náhradou niektorých nákladov na zmluvu s celkovou pevnou konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné takúto pevnú konečnú cenu stanoviť. Na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa zmluva uzavretá ako zmluva s náhradou nákladov zmení na zmluvu s pevnou konečnou cenou; |
| --- | --- |

b)

zmena zmluvy s náhradou niektorých nákladov na zmluvu s celkovou pevnou konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné takúto pevnú konečnú cenu stanoviť. Na tento účel určí parametre zmeny, na základe ktorých sa zmluva uzavretá ako zmluva s náhradou nákladov zmení na zmluvu s pevnou konečnou cenou;

| c) | prijatie opatrení na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä systém predpovedania odhadov nákladov; |
| --- | --- |

c)

prijatie opatrení na monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä systém predpovedania odhadov nákladov;

| d) | určenie vhodných zásad, nástrojov a postupov na plnenie zmlúv, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vykazovaných dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely prijímania dodatkov k zmluve; |
| --- | --- |

d)

určenie vhodných zásad, nástrojov a postupov na plnenie zmlúv, najmä na účely zistenia a kontroly oprávnenosti nákladov vykazovaných dodávateľom alebo jeho subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely prijímania dodatkov k zmluve;

| e) | kontrola toho, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými štandardmi stanovenými v zmluve a plnia si povinnosť predkladať svoje účtovné doklady, ktoré by mali odrážať skutočný a neskreslený stav účtov; |
| --- | --- |

e)

kontrola toho, či sa dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými štandardmi stanovenými v zmluve a plnia si povinnosť predkladať svoje účtovné doklady, ktoré by mali odrážať skutočný a neskreslený stav účtov;

| f) | počas plnenia zmluvy nepretržité zabezpečovanie účinnosti zásad, nástrojov a postupov uvedených v písmene d). |
| --- | --- |

f)

počas plnenia zmluvy nepretržité zabezpečovanie účinnosti zásad, nástrojov a postupov uvedených v písmene d).

Článok 21

Dodatky

Verejný obstarávateľ a dodávatelia môžu zmeniť zmluvu dodatkom za predpokladu, že tento dodatok spĺňa všetky tieto podmienky:

| a) | nemení sa ním predmet zmluvy; |
| --- | --- |

a)

nemení sa ním predmet zmluvy;

| b) | nenarúša sa ním ekonomická rovnováha zmluvy; |
| --- | --- |

b)

nenarúša sa ním ekonomická rovnováha zmluvy;

| c) | nezavádzajú sa ním podmienky, ktorými by sa, ak by boli stanovené v súťažných podkladoch od začiatku, umožnila účasť iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky. |
| --- | --- |

c)

nezavádzajú sa ním podmienky, ktorými by sa, ak by boli stanovené v súťažných podkladoch od začiatku, umožnila účasť iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako pôvodne vybranej ponuky.

Článok 22

Zadanie zákazky subdodávateľom

1.   Verejný obstarávateľ požiada uchádzača, aby súťažou zadal časť zákazky na príslušných úrovniach subdodávateľom – spoločnostiam, ktoré nepatria do jeho skupiny, najmä novým subjektom na trhu a MSP.

2.   Verejný obstarávateľ vyjadrí požadovaný podiel zákazky, ktorý sa má zadať subdodávateľom, ako rozpätie minimálneho a maximálneho percentuálneho podielu. Zabezpečí, aby tieto percentuálne podiely boli primerané cieľu a hodnote zákazky pri zohľadnení povahy dotknutého odvetvia činnosti, a najmä zistenému stavu hospodárskej súťaže a priemyselnému potenciálu.

3.   Ak uchádzač vo svojej ponuke uvedie, že nemá v úmysle zadať žiadnu časť zákazky subdodávateľom alebo zadá subdodávateľom podiel, ktorý je menší ako minimálny podiel uvedený v odseku 2, verejnému obstarávateľovi poskytne dôvody takéhoto postupu. Verejný obstarávateľ predloží túto informáciu Komisii.

4.   Verejný obstarávateľ môže odmietnuť subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze prideľovania pôvodnej zákazky alebo uchádzač vybratý na plnenie zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zákazku, odôvodní písomne.

KAPITOLA IV

DÁTOVÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA

Článok 23

Dátová a informačná politika programu Copernicus

1.   Politika týkajúca sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus pre opatrenia financované v rámci programu Copernicus podporuje ciele uvedené v článku 4 a tieto ciele:

| a) | propagácia využívania a výmeny údajov a informácií z programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

propagácia využívania a výmeny údajov a informácií z programu Copernicus;

| b) | posilnenie európskych trhov v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúcich odvetví s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest; |
| --- | --- |

b)

posilnenie európskych trhov v oblasti pozorovania Zeme, a najmä nadväzujúcich odvetví s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest;

| c) | prispievanie k udržateľnému a nepretržitému poskytovaniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus; |
| --- | --- |

c)

prispievanie k udržateľnému a nepretržitému poskytovaniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus;

| d) | podpora európskych výskumných, technologických a inovačných spoločenstiev. |
| --- | --- |

d)

podpora európskych výskumných, technologických a inovačných spoločenstiev.

2.   Údaje získané špecializovanou misiou a informácie z programu Copernicus sa sprístupňujú plne, voľne a bezplatne prostredníctvom platforiem na šírenie informácií z programu Copernicus podľa vopred vymedzených technických podmienok, pričom sa na ne vzťahujú tieto obmedzenia:

| a) | podmienky udeľovania licencií týkajúce sa údajov a informácií tretích strán; |
| --- | --- |

a)

podmienky udeľovania licencií týkajúce sa údajov a informácií tretích strán;

| b) | formáty, charakteristiky a prostriedky šírenia; |
| --- | --- |

b)

formáty, charakteristiky a prostriedky šírenia;

| c) | bezpečnostné záujmy a vonkajšie vzťahy Únie alebo jej členských štátov; |
| --- | --- |

c)

bezpečnostné záujmy a vonkajšie vzťahy Únie alebo jej členských štátov;

| d) | riziko narušenia systému, prostredníctvom ktorého sa získavajú údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, a to z bezpečnostných alebo technických dôvodov; |
| --- | --- |

d)

riziko narušenia systému, prostredníctvom ktorého sa získavajú údaje z programu Copernicus a informácie z programu Copernicus, a to z bezpečnostných alebo technických dôvodov;

| e) | zabezpečenie spoľahlivého prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus pre európskych používateľov. |
| --- | --- |

e)

zabezpečenie spoľahlivého prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus pre európskych používateľov.

Článok 24

Podmienky a obmedzenia prístupu k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus a ich využívania

1.   Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s článkom 31 prijímať delegované akty týkajúce sa:

| a) | podmienok a postupov, ktoré sa vzťahujú na prístup k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus vrátane prostriedkov šírenia, ich registráciu a používanie; |
| --- | --- |

a)

podmienok a postupov, ktoré sa vzťahujú na prístup k údajom z programu Copernicus a informáciám z programu Copernicus vrátane prostriedkov šírenia, ich registráciu a používanie;

| b) | špecifických technických kritérií potrebných na zabránenie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus vrátane prioritného prístupu; |
| --- | --- |

b)

špecifických technických kritérií potrebných na zabránenie narušeniu údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus vrátane prioritného prístupu;

| c) | kritérií a postupov obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus z dôvodu konfliktu práv. |
| --- | --- |

c)

kritérií a postupov obmedzenia nadobúdania alebo šírenia údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus z dôvodu konfliktu práv.

2.   Komisia, dodržiavajúc dátové a informačné politiky tretích strán a bez toho, aby boli dotknuté predpisy a postupy týkajúce sa kozmických a in situ infraštruktúr pod vnútroštátnou kontrolou alebo pod kontrolou medzinárodných organizácií, môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4 prijímať opatrenia týkajúce sa:

| a) | technických špecifikácií prenosu a používania údajov získaných špecializovanou misiou prenášaných na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus; |
| --- | --- |

a)

technických špecifikácií prenosu a používania údajov získaných špecializovanou misiou prenášaných na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus;

| b) | technických špecifikácií archivácie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus. |
| --- | --- |

b)

technických špecifikácií archivácie údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus.

3.   Komisia v súlade s týmto nariadením a uplatniteľnými právami tretích strán ustanoví relevantné podmienky a postupy udeľovania licencií v súvislosti s údajmi získanými špecializovanou misiou a informáciami z programu Copernicus a prenosom satelitných údajov na prijímacie stanice alebo prostredníctvom vyhradených širokopásmových prepojení so stanicami, ktoré nie sú súčasťou programu Copernicus.

Článok 25

Ochrana bezpečnostných záujmov

1.   Komisia zhodnotí bezpečnostný rámec programu Copernicus zohľadňujúc ciele uvedené v článku 4. Na tento účel posudzuje Komisia potrebné bezpečnostné opatrenia, ktoré musia byť navrhnuté tak, aby sa predišlo akýmkoľvek rizikám alebo ohrozeniu záujmov alebo bezpečnosti Únie alebo jej členských štátov, najmä na zaistenie súladu so zásadami uvedenými v rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutí 2013/488/EÚ.

2.   Komisia na základe hodnotenia uvedeného v odseku 1 ustanoví prostredníctvom vykonávacích aktov potrebné technické špecifikácie týkajúce sa bezpečnosti programu Copernicus. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 30 ods. 4.

3.   Komisii môžu pri vymedzení technických špecifikácií bezpečnostného rámca uvedeného v odseku 2 pomáhať nezávislí experti z členských štátov.

4.   Bez ohľadu na odsek 2 prijme Rada opatrenia, ktoré sa majú prijať vždy, keď by bezpečnosť Únie alebo jej členských štátov mohla byť ovplyvnená údajmi alebo informáciami poskytnutými programom Copernicus.

5.   Ak sa v rámci programu Copernicus vygenerujú utajované skutočnosti EÚ alebo sa s takýmito skutočnosťami nakladá, všetci účastníci zaručia úroveň ochrany rovnocennú úrovni ochrany stanovenej v predpisoch v prílohe k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a prílohách k rozhodnutiu 2013/488/EÚ.

KAPITOLA V

RÔZNE

Článok 26

Medzinárodná spolupráca

1.   Na programe Copernicus sa môžu zúčastniť tieto krajiny alebo medzinárodné organizácie na základe vhodných dohôd:

| a) | krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

a)

krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;

| b) | kandidátske krajiny, ako aj potenciálne kandidátske krajiny v súlade s príslušnými rámcovými dohodami alebo protokolom k dohode o pridružení, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na programoch Únie; |
| --- | --- |

b)

kandidátske krajiny, ako aj potenciálne kandidátske krajiny v súlade s príslušnými rámcovými dohodami alebo protokolom k dohode o pridružení, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na programoch Únie;

| c) | Švajčiarska konfederácia, ostatné tretie krajiny neuvedené v písmenách a) a b) a medzinárodné organizácie v súlade s dohodami, ktoré uzavrela Únia s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti. |
| --- | --- |

c)

Švajčiarska konfederácia, ostatné tretie krajiny neuvedené v písmenách a) a b) a medzinárodné organizácie v súlade s dohodami, ktoré uzavrela Únia s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti.

2.   Krajiny alebo medzinárodné organizácie uvedené v odseku 1 môžu poskytovať programu Copernicus finančnú alebo vecnú podporu. Uvedená finančná podpora a príspevky sa považujú za vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a sú prípustné podľa podmienok dohody uzavretej s príslušnou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou.

3.   Program Copernicus sa môže v záujme posilnenia svojho globálneho rozmeru a komplementárnosti venovať medzinárodnej koordinácii systémov pozorovania a súvisiacej výmene údajov, zohľadňujúc pritom existujúce medzinárodné dohody a koordinačné procesy.

Článok 27

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Komisia prijme primerané opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Únie pri vykonávaní opatrení financovaných v rámci programu Copernicus, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nezákonným činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi správnymi a peňažnými sankciami.

2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci programu Copernicus.

3.   Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante, rozhodnutím o grante alebo so zmluvou financovanou v rámci programu Copernicus nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému nezákonnému konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania programu Copernicus musia obsahovať ustanovenia, ktorými sa Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľuje právomoc vykonávať takéto audity a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.

Článok 28

Vlastníctvo

1.   Únia je vlastníkom všetkých hmotných aj nehmotných aktív vytvorených alebo vyvinutých v rámci programu Copernicus. Na tento účel sa s tretími stranami v prípade potreby uzavrú dohody o existujúcich vlastníckych právach.

2.   Podmienky vzťahujúce sa na prevod vlastníctva na Úniu sa stanovia v dohodách uvedených v odseku 1.

3.   Komisia prostredníctvom vhodného rámca zabezpečuje optimálne využitie aktív uvedených v tomto článku; konkrétne čo najefektívnejšie spravuje práva duševného vlastníctva týkajúce sa programu Copernicus, pričom prihliada na potrebu chrániť a zhodnocovať práva duševného vlastníctva Únie, záujmy všetkých zainteresovaných strán a potrebu harmonického vývoja na trhoch i nových technológií, ako aj kontinuity služieb. Na tento účel zabezpečí, aby zmluvy uzavreté v rámci programu Copernicus obsahovali možnosť prevádzať práva duševného vlastníctva vyplývajúce z práce odvedenej v rámci programu Copernicus alebo na tieto práva udeľovať licencie.

Článok 29

Pomoc Komisii

Komisii môžu pomáhať nezávislí experti z rôznych oblastí súvisiacich s oblasťou pôsobnosti programu Copernicus spomedzi širokej škály zainteresovaných strán vrátane zástupcov používateľov programu Copernicus a vnútroštátnych subjektov zodpovedných za kozmický priestor a poskytovať jej potrebné technické a vedecké odborné znalosti, ako aj medzidisciplinárne a medziodvetvové perspektívy, zohľadňujúc pritom príslušné existujúce iniciatívy na úrovni Únie, celoštátnej a regionálnej úrovni.

Článok 30

Postup výboru

1.   Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor programu Copernicus“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Výbor programu Copernicus zasadá v osobitných zloženiach, najmä pokiaľ ide bezpečnostné aspekty (ďalej len „bezpečnostná rada“).

2.   Výbor programu Copernicus zriadi používateľské fórum ako pracovnú skupinu poskytujúcu výboru programu Copernicus poradenstvo o aspektoch požiadaviek používateľov v súlade so svojim rokovacím poriadkom.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

4.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

5.   Zástupcovia subjektov, ktoré sú poverené úlohami v rámci programu Copernicus, sa podľa potreby zúčastňujú na práci výboru programu Copernicus ako pozorovatelia a za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.

6.   V dohodách uzavretých Úniou v súlade s článkom 26 sa môže ustanoviť prípadná účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na práci výboru programu Copernicus za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.

7.   Výbor programu Copernicus zasadá pravidelne, podľa možnosti každý štvrťrok. Komisia na každom zasadnutí predloží správu o pokroku v programe Copernicus. V týchto správach sa poskytne všeobecný prehľad o stave a vývoji programu Copernicus, najmä pokiaľ ide o riadenie rizík, náklady, harmonogram a dosiahnuté výsledky, obstarávanie a relevantné poradenstvo poskytované Komisii.

Článok 31

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 sa Komisii udeľuje na obdobie trvania programu Copernicus.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie o odvolaní nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 9 ods. 7 a článku 24 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 32

Hodnotenie

1.   Komisia do 31. decembra 2017 vypracuje po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých úloh financovaných v rámci programu Copernicus na úrovni ich výsledkov a vplyvov, o ich európskej pridanej hodnote a o efektívnosti využívania zdrojov. Hodnotenie sa zaoberá tým, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako aj prínosom opatrení k cieľom opísaným v článku 4, výkonnosťou organizačnej štruktúry a rozsahom poskytnutých služieb. Súčasťou hodnotenia je posúdenie možnej účasti relevantných európskych agentúr (vrátane Agentúry pre európsky GNSS) a prípadné súvisiace legislatívne návrhy.

Posúdia sa v ňom najmä vplyvy politiky týkajúcej sa údajov z programu Copernicus a informácií z programu Copernicus na zainteresované strany, nadväzujúcich používateľov, vplyv na podniky, ako aj na štátne a súkromné investície do infraštruktúr na pozorovanie Zeme.

2.   Komisia vykoná hodnotenie uvedené v odseku 1 v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi a používatelia programu Copernicus a preskúma účinnosť a efektívnosť programu Copernicus a jeho prínos k cieľom uvedeným v článku 4. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a v prípade potreby navrhne vhodné opatrenia.

3.   Komisia môže v prípade potreby využiť pomoc nezávislých subjektov, uskutočniť hodnotenie metód vykonávania projektov, ako aj vplyvu ich vykonávania, aby posúdila, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany životného prostredia.

4.   Komisia môže členský štát požiadať, aby predložil osobitné hodnotenie opatrení a súvisiacich projektov financovaných podľa tohto nariadenia, prípadne jej poskytol informácie a pomoc potrebnú na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov.

Článok 33

Zrušenie

1.   Nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa zrušuje.

2.   Všetky opatrenia prijaté na základe nariadenia (EÚ) č. 911/2010 zostávajú v platnosti.

3.   Odkazy na zrušené nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.

Článok 34

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2014.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. apríla 2014

Za Európsky parlament

Predseda

M. SCHULZ

Za Radu

Predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Stanovisko zo 16. októbra 2013.

1

(2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 12. marca 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 24. marca 2014.

2

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 z 22. septembra 2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013) (Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 1).

3

(4)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (Inspire) (Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 90).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

8

(9)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1159/2013 z 12. júla 2013, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) stanovením registračných a licenčných podmienok pre užívateľov GMES a vymedzením kritérií na obmedzenie prístupu k špecializovaným údajom GMES a informáciám služieb GMES (Ú. v. EÚ L 309, 19.11.2013, s. 1).

9

(10)  Rozhodnutie Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1).

10

(11)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

11

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

12

(13)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

13

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

14

(15)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

15

---

PRÍLOHA

Tabuľka zhody uvedená v článku 33

| Nariadenie (EÚ) č. 911/2010 | Toto nariadenie |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 | články 2, 5, 6 a 7 |
| článok 3 | – |
| článok 4 | články 4, 9, 10, 11, 13 a 26 |
| článok 5 | články 5, 9, 11 a 13 |
| článok 6 | články 14 až 22 |
| článok 7 | články 9 a 26 |
| článok 8 | článok 8 |
| článok 9 | články 23, 24 a 25 |
| článok 10 | články 24 a 31 |
| článok 11 | článok 31 |
| článok 12 | článok 31 |
| článok 13 | články 23, 24 a 25 |
| článok 14 | články 4 a 32 |
| článok 15 | články 9 a 12 |
| článok 16 | článok 30 |
| článok 17 | článok 30 |
| článok 18 | článok 27 |
| článok 19 | článok 34 |
| príloha | článok 4 |

Nariadenie (EÚ) č. 911/2010

Toto nariadenie

článok 1

článok 1

článok 2

články 2, 5, 6 a 7

článok 3

–

článok 4

články 4, 9, 10, 11, 13 a 26

článok 5

články 5, 9, 11 a 13

článok 6

články 14 až 22

článok 7

články 9 a 26

článok 8

článok 8

článok 9

články 23, 24 a 25

článok 10

články 24 a 31

článok 11

článok 31

článok 12

článok 31

článok 13

články 23, 24 a 25

článok 14

články 4 a 32

článok 15

články 9 a 12

článok 16

článok 30

článok 17

článok 30

článok 18

článok 27

článok 19

článok 34

príloha

článok 4

---

| 24.4.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 122/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 122/67

---

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) č. 378/2014

z 3. apríla 2014,

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1166/2008, pokiaľ ide o finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2018

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 (2) sa stanovuje, že členské štáty majú vykonať štrukturálne zisťovania fariem v rokoch 2010, 2013 a 2016. Členské štáty majú dostať od Únie maximálny finančný príspevok vo výške 75 % na pokrytie nákladov spojených s vykonaním týchto zisťovaní v rámci stanovených maximálnych súm. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 (2) sa stanovuje, že členské štáty majú vykonať štrukturálne zisťovania fariem v rokoch 2010, 2013 a 2016. Členské štáty majú dostať od Únie maximálny finančný príspevok vo výške 75 % na pokrytie nákladov spojených s vykonaním týchto zisťovaní v rámci stanovených maximálnych súm.

| (2) | Vykonávanie štrukturálnych zisťovaní fariem a splnenie požiadaviek Únie na informácie si od členských štátov a Únie vyžadujú značné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(2)

Vykonávanie štrukturálnych zisťovaní fariem a splnenie požiadaviek Únie na informácie si od členských štátov a Únie vyžadujú značné finančné prostriedky.

| (3) | Nariadenie (ES) č. 1166/2008 stanovuje finančné krytie na vykonávanie programu zisťovaní vrátane riadenia, údržby a rozvoja systémov databáz, ktoré sa v Komisii používajú na spracovanie údajov zasielaných členskými štátmi, a určilo sumu na obdobie rokov 2008 – 2013. |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (ES) č. 1166/2008 stanovuje finančné krytie na vykonávanie programu zisťovaní vrátane riadenia, údržby a rozvoja systémov databáz, ktoré sa v Komisii používajú na spracovanie údajov zasielaných členskými štátmi, a určilo sumu na obdobie rokov 2008 – 2013.

| (4) | V súlade s nariadením (ES) č. 1166/2008 by mal sumu na obdobie rokov 2014 – 2018 stanoviť rozpočtový a legislatívny orgán na návrh Komisie na základe nového finančného rámca na obdobie začínajúce sa rokom 2014. |
| --- | --- |

(4)

V súlade s nariadením (ES) č. 1166/2008 by mal sumu na obdobie rokov 2014 – 2018 stanoviť rozpočtový a legislatívny orgán na návrh Komisie na základe nového finančného rámca na obdobie začínajúce sa rokom 2014.

| (5) | Z navrhovaného finančného krytia by sa malo financovať len vykonávanie štrukturálneho zisťovania fariem v roku 2016 a s ním spojené riadenie, údržba a rozvoj systémov databáz, ktoré sa v Komisii používajú na spracovanie údajov zasielaných členskými štátmi. |
| --- | --- |

(5)

Z navrhovaného finančného krytia by sa malo financovať len vykonávanie štrukturálneho zisťovania fariem v roku 2016 a s ním spojené riadenie, údržba a rozvoj systémov databáz, ktoré sa v Komisii používajú na spracovanie údajov zasielaných členskými štátmi.

| (6) | Vzhľadom na pristúpenie Chorvátska a potrebu vykonávať zisťovania o štruktúre poľnohospodárskych podnikov v uvedenom členskom štáte v roku 2016 by sa mal pre Chorvátsko stanoviť maximálny príspevok Únie na každé zisťovanie, keďže nebol stanovený v akte o pristúpení. |
| --- | --- |

(6)

Vzhľadom na pristúpenie Chorvátska a potrebu vykonávať zisťovania o štruktúre poľnohospodárskych podnikov v uvedenom členskom štáte v roku 2016 by sa mal pre Chorvátsko stanoviť maximálny príspevok Únie na každé zisťovanie, keďže nebol stanovený v akte o pristúpení.

| (7) | Prebehli konzultácie so Stálym výborom pre poľnohospodársku štatistiku. |
| --- | --- |

(7)

Prebehli konzultácie so Stálym výborom pre poľnohospodársku štatistiku.

| (8) | Nariadenie (ES) č. 1166/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(8)

Nariadenie (ES) č. 1166/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1166/2008 sa mení takto:

| 1. | V článku 13 sa dopĺňa tento odsek:
  „4a.   Maximálna suma na štrukturálne zisťovanie fariem v roku 2016 pre Chorvátsko je 500 000 EUR“; |
| --- | --- |

1.

V článku 13 sa dopĺňa tento odsek:

„4a.   Maximálna suma na štrukturálne zisťovanie fariem v roku 2016 pre Chorvátsko je 500 000 EUR“;

| 2. | článok 14 sa mení takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Finančné krytie na vykonávanie štrukturálnych zisťovaní fariem v roku 2016 vrátane rozpočtových prostriedkov potrebných na riadenie, údržbu a rozvoj databázových systémov, ktoré sa v rámci Komisie používajú na spracovanie údajov, ktoré poskytli členské štáty na základe tohto nariadenia, je 20 650 000 EUR na obdobie rokov 2014 – 2018“; |
| --- | --- | --- |

2.

článok 14 sa mení takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Finančné krytie na vykonávanie štrukturálnych zisťovaní fariem v roku 2016 vrátane rozpočtových prostriedkov potrebných na riadenie, údržbu a rozvoj databázových systémov, ktoré sa v rámci Komisie používajú na spracovanie údajov, ktoré poskytli členské štáty na základe tohto nariadenia, je 20 650 000 EUR na obdobie rokov 2014 – 2018“;

| b) | dopĺňa sa tento odsek:
  „4.   Komisia poskytuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3).

  (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).“" |
| --- | --- |

b)

dopĺňa sa tento odsek:

„4.   Komisia poskytuje finančnú podporu Únie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3).

(3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).“"

| 3. | vkladá sa tento článok:
  „Článok 14a
  Ochrana finančných záujmov Únie
  1.   Komisia prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby pri realizácii činností financovaných podľa tohto nariadenia boli finančné záujmy Únie chránené prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním nesprávne vyplatených súm a prípadne aj prostredníctvom uloženia účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich sankcií.
  2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci tohto programu.
  Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (4) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
  Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy uzatvorené v dôsledku vykonávania tohto nariadenia, musia Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.

  (4)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).“" |
| --- | --- |

3.

vkladá sa tento článok:

„Článok 14a

Ochrana finančných záujmov Únie

1.   Komisia prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby pri realizácii činností financovaných podľa tohto nariadenia boli finančné záujmy Únie chránené prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním nesprávne vyplatených súm a prípadne aj prostredníctvom uloženia účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich sankcií.

2.   Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci tohto programu.

Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (4) na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.

Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy uzatvorené v dôsledku vykonávania tohto nariadenia, musia Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.

(4)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).“"

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 3. apríla 2014

Za Európsky parlament

predseda

M. SCHULZ

Za Radu

predseda

D. KOURKOULAS

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. marca 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 24. marca 2014.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 z 19. novembra 2008 o štrukturálnych zisťovaniach fariem a zisťovaní metód poľnohospodárskej výroby a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 571/88 (Ú. v. EÚ L 321, 1.12.2008, s. 14).

2

---