# Den Europæiske Unions L 102/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 102 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang13. april 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 102

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang13. april 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 af 19. december 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner | 1 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (
  1
  ) | 334 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 af 19. december 2016 om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (
  1
  ) | 364 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 af 19. december 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner

1

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (
  1
  )

1

334

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 af 19. december 2016 om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (
  1
  )

1

364

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 13.4.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 102/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/654

af 19. december 2016

om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (1), særlig artikel 24, stk. 11, artikel 25, stk. 4, litra a), b) og c), artikel 26, stk. 6, artikel 34, stk. 9, artikel 42, stk. 4, artikel 43, stk. 5, og artikel 48, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at færdiggøre den ramme, der blev etableret ved forordning (EU) 2016/1628, er det nødvendigt at fastsætte de tekniske og generelle krav samt prøvningsmetoder vedrørende emissionsgrænser og EU-typegodkendelsesprocedurer for forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, produktionens overensstemmelse samt krav og procedurer i relation til tekniske tjenester i forbindelse med disse motorer. |
| --- | --- |

(1)

For at færdiggøre den ramme, der blev etableret ved forordning (EU) 2016/1628, er det nødvendigt at fastsætte de tekniske og generelle krav samt prøvningsmetoder vedrørende emissionsgrænser og EU-typegodkendelsesprocedurer for forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, produktionens overensstemmelse samt krav og procedurer i relation til tekniske tjenester i forbindelse med disse motorer.

| (2) | Ved Rådets afgørelse 97/836/EF (2) tiltrådte EU overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter. |
| --- | --- |

(2)

Ved Rådets afgørelse 97/836/EF (2) tiltrådte EU overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter.

| (3) | Med henblik på at tilpasse bestemmelserne om konstruktion af motorer, der er bestemt til montering i mobile ikke-vejgående maskiner, til den tekniske udvikling bør de seneste versioner af CEN/Cenelec- eller ISO-standarder, som er tilgængelige for offentligheden, finde anvendelse for så vidt angår visse krav. |
| --- | --- |

(3)

Med henblik på at tilpasse bestemmelserne om konstruktion af motorer, der er bestemt til montering i mobile ikke-vejgående maskiner, til den tekniske udvikling bør de seneste versioner af CEN/Cenelec- eller ISO-standarder, som er tilgængelige for offentligheden, finde anvendelse for så vidt angår visse krav.

| (4) | Kontrol af motorers overensstemmelse med de gældende tekniske krav under hele produktionsprocessen er en væsentlig del af EU-typegodkendelsesprocessen. Kontrollen af produktionsprocedurernes overensstemmelse bør derfor forbedres yderligere og tilpasses de strengere procedurer, der gælder for vejgående køretøjer, med henblik på at øge EU's typegodkendelsesprocedures samlede effektivitet. |
| --- | --- |

(4)

Kontrol af motorers overensstemmelse med de gældende tekniske krav under hele produktionsprocessen er en væsentlig del af EU-typegodkendelsesprocessen. Kontrollen af produktionsprocedurernes overensstemmelse bør derfor forbedres yderligere og tilpasses de strengere procedurer, der gælder for vejgående køretøjer, med henblik på at øge EU's typegodkendelsesprocedures samlede effektivitet.

| (5) | For at sikre, at de tekniske tjenester opfylder de samme høje præstationsstandarder i alle medlemsstaterne, bør denne forordning fastsætte de harmoniserede krav, som de tekniske tjenester skal opfylde, samt proceduren for, hvordan denne opfyldelse skal vurderes, og hvordan disse tjenester akkrediteres. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre, at de tekniske tjenester opfylder de samme høje præstationsstandarder i alle medlemsstaterne, bør denne forordning fastsætte de harmoniserede krav, som de tekniske tjenester skal opfylde, samt proceduren for, hvordan denne opfyldelse skal vurderes, og hvordan disse tjenester akkrediteres.

| (6) | Det er for klarhedens skyld hensigtsmæssigt at tilpasse nummereringen af prøvningsprocedurerne i denne forordning i forhold til den globale tekniske forskrift nr. 11 (3) og FN/ECE-regulativ nr. 96 (4) — |
| --- | --- |

(6)

Det er for klarhedens skyld hensigtsmæssigt at tilpasse nummereringen af prøvningsprocedurerne i denne forordning i forhold til den globale tekniske forskrift nr. 11 (3) og FN/ECE-regulativ nr. 96 (4) —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »Wobbe-indeks« eller »W«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser |
| --- | --- |

1)

»Wobbe-indeks« eller »W«: forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser

Formula

| 2) | »λ-forskydningsfaktor« eller »Sλ«: et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren fungerer med en gas af anden sammensætning end ren methan |
| --- | --- |

2)

»λ-forskydningsfaktor« eller »Sλ«: et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten λ, hvis motoren fungerer med en gas af anden sammensætning end ren methan

λ

| 3) | »flydende brændstoftilstand«: den normale driftstilstand for en dual-brændstofmotor, under hvilken motoren ikke anvender gasformige brændstoffer uanset motordriftsforholdene |
| --- | --- |

3)

»flydende brændstoftilstand«: den normale driftstilstand for en dual-brændstofmotor, under hvilken motoren ikke anvender gasformige brændstoffer uanset motordriftsforholdene

| 4) | »dual-brændstoftilstand«: den normale driftstilstand for en dual-brændstofmotor, under hvilken den samtidigt forbruger flydende brændstof og et gasformigt brændstof ved visse motordriftsforhold |
| --- | --- |

4)

»dual-brændstoftilstand«: den normale driftstilstand for en dual-brændstofmotor, under hvilken den samtidigt forbruger flydende brændstof og et gasformigt brændstof ved visse motordriftsforhold

| 5) | »partikelefterbehandlingssystem«: et system til udstødningsefterbehandling, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusionsbaseret eller inertimæssig separation |
| --- | --- |

5)

»partikelefterbehandlingssystem«: et system til udstødningsefterbehandling, som er konstrueret med henblik på at reducere emission af forurenende partikler gennem en mekanisk, aerodynamisk, diffusionsbaseret eller inertimæssig separation

| 6) | »regulator«: en anordning eller en kontrolstrategi, som automatisk kontrollerer motorhastighed eller -belastning, der ikke er en hastighedsoverskridelsesbegrænser installeret i en motor af kategori NRSh, som begrænser den maksimale motorhastighed med det eneste formål at forhindre motoren i at fungere ved hastigheder over en bestemt grænse |
| --- | --- |

6)

»regulator«: en anordning eller en kontrolstrategi, som automatisk kontrollerer motorhastighed eller -belastning, der ikke er en hastighedsoverskridelsesbegrænser installeret i en motor af kategori NRSh, som begrænser den maksimale motorhastighed med det eneste formål at forhindre motoren i at fungere ved hastigheder over en bestemt grænse

| 7) | »omgivelsestemperatur«: for et laboratoriemiljø (f.eks. et filtervejerum eller -kammer) temperaturen inden for det angivne laboratoriemiljø |
| --- | --- |

7)

»omgivelsestemperatur«: for et laboratoriemiljø (f.eks. et filtervejerum eller -kammer) temperaturen inden for det angivne laboratoriemiljø

| 8) | »grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi« eller »BECS« (base emission control strategy): en emissionsbegrænsningsstrategi, som er aktiv i hele motorens drejningsmoment- og hastighedsområde, medmindre en supplerende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) er aktiveret |
| --- | --- |

8)

»grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi« eller »BECS« (base emission control strategy): en emissionsbegrænsningsstrategi, som er aktiv i hele motorens drejningsmoment- og hastighedsområde, medmindre en supplerende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) er aktiveret

| 9) | »reagens« ethvert medium, som forbruges eller ikke kan genvindes, og som nødvendigt for og anvendes til at få systemet til udstødningsefterbehandling til at fungere effektivt |
| --- | --- |

9)

»reagens« ethvert medium, som forbruges eller ikke kan genvindes, og som nødvendigt for og anvendes til at få systemet til udstødningsefterbehandling til at fungere effektivt

| 10) | »supplerende emissionsbegrænsningsstrategi« eller »AECS« (auxiliary emission control strategy): en emissionsbegrænsningsstrategi, der aktiveres og midlertidigt modificerer den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) til et specifikt formål og som reaktion på et specifikt sæt omgivelses- og/eller driftforhold, og som kun forbliver aktiv, så længe disse forhold eksisterer |
| --- | --- |

10)

»supplerende emissionsbegrænsningsstrategi« eller »AECS« (auxiliary emission control strategy): en emissionsbegrænsningsstrategi, der aktiveres og midlertidigt modificerer den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) til et specifikt formål og som reaktion på et specifikt sæt omgivelses- og/eller driftforhold, og som kun forbliver aktiv, så længe disse forhold eksisterer

| 11) | »velbegrundet teknisk skøn«: skøn i overensstemmelse med almindeligt accepterede videnskabelige og tekniske principper og relevante tilgængelige oplysninger |
| --- | --- |

11)

»velbegrundet teknisk skøn«: skøn i overensstemmelse med almindeligt accepterede videnskabelige og tekniske principper og relevante tilgængelige oplysninger

| 12) | »høj hastighed« eller »nhi«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af maksimaleffekten |
| --- | --- |

12)

»høj hastighed« eller »nhi«: den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af maksimaleffekten

hi

| 13) | »lav hastighed« eller »nlo«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af maksimaleffekten |
| --- | --- |

13)

»lav hastighed« eller »nlo«: den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af maksimaleffekten

lo

| 14) | »maksimaleffekt« eller »Pmax«: den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten |
| --- | --- |

14)

»maksimaleffekt« eller »Pmax«: den maksimale effekt i kW som angivet af fabrikanten

max

| 15) | »delstrømsfortynding«: en metode til analyse af udstødningsgas, hvor en del af den samlede udstødningsgasstrøm udskilles og derefter blandes med en passende mængde fortyndingsluft før partikeludskillelsesfilteret |
| --- | --- |

15)

»delstrømsfortynding«: en metode til analyse af udstødningsgas, hvor en del af den samlede udstødningsgasstrøm udskilles og derefter blandes med en passende mængde fortyndingsluft før partikeludskillelsesfilteret

| 16) | »forskydning«: forskellen mellem et nulstillings- eller kalibreringssignal og den respektive værdi ifølge et måleinstrument umiddelbart efter dets anvendelse i en emissionsprøvning |
| --- | --- |

16)

»forskydning«: forskellen mellem et nulstillings- eller kalibreringssignal og den respektive værdi ifølge et måleinstrument umiddelbart efter dets anvendelse i en emissionsprøvning

| 17) | »justering«: justering af et instrument, således at det reagerer korrekt på en kalibreringsstandard, der udgør mellem 75 % og 100 % af maksimalværdien inden for instrumentets måleområde eller dets forventede driftsområde |
| --- | --- |

17)

»justering«: justering af et instrument, således at det reagerer korrekt på en kalibreringsstandard, der udgør mellem 75 % og 100 % af maksimalværdien inden for instrumentets måleområde eller dets forventede driftsområde

| 18) | »justeringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at justere gasanalysatorer |
| --- | --- |

18)

»justeringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at justere gasanalysatorer

| 19) | »HEPA-filter« (high-efficiency particulate air): højeffektivt partikelluftfilter, som er konstrueret til at opnå en effektivitet for fjernelse af initialpartikler på mindst 99,97 % ved anvendelse af ASTM F 1471-93 |
| --- | --- |

19)

»HEPA-filter« (high-efficiency particulate air): højeffektivt partikelluftfilter, som er konstrueret til at opnå en effektivitet for fjernelse af initialpartikler på mindst 99,97 % ved anvendelse af ASTM F 1471-93

| 20) | »kalibrering«: processen med at fastlægge et målesystems reaktion til et inputsignal, så dets output er i overensstemmelse med en række referencesignaler |
| --- | --- |

20)

»kalibrering«: processen med at fastlægge et målesystems reaktion til et inputsignal, så dets output er i overensstemmelse med en række referencesignaler

| 21) | »specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh |
| --- | --- |

21)

»specifikke emissioner«: masseemissioner udtrykt i g/kWh

| 22) | »operatørkrav«: operatørens input med henblik på kontrol af motorydelsen |
| --- | --- |

22)

»operatørkrav«: operatørens input med henblik på kontrol af motorydelsen

| 23) | »hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, hvor motoren yder det maksimale drejningsmoment, som angivet af fabrikanten |
| --- | --- |

23)

»hastighed ved maksimalt drejningsmoment«: den motorhastighed, hvor motoren yder det maksimale drejningsmoment, som angivet af fabrikanten

| 24) | »reguleret motorhastighed«: den driftshastighed for motoren, hvor den styres af den monterede regulator |
| --- | --- |

24)

»reguleret motorhastighed«: den driftshastighed for motoren, hvor den styres af den monterede regulator

| 25) | »emissioner fra åbne krumtaphuse«: enhver strøm fra en motors krumtaphus, der udledes direkte i miljøet |
| --- | --- |

25)

»emissioner fra åbne krumtaphuse«: enhver strøm fra en motors krumtaphus, der udledes direkte i miljøet

| 26) | »sonde«: den første del af overføringsledningen, der overfører prøven til næste komponent i prøvetagningssystemet |
| --- | --- |

26)

»sonde«: den første del af overføringsledningen, der overfører prøven til næste komponent i prøvetagningssystemet

| 27) | »prøvningsinterval«: en periode, i hvilken bremsespecifikke emissioner bestemmes |
| --- | --- |

27)

»prøvningsinterval«: en periode, i hvilken bremsespecifikke emissioner bestemmes

| 28) | »nulstillingsgas«: en gas, der giver en nulrespons ved input i en analysator |
| --- | --- |

28)

»nulstillingsgas«: en gas, der giver en nulrespons ved input i en analysator

| 29) | »nulstillet«: at et instrument er justeret således, at det giver nulrespons ved en nulkalibreringsstandard, såsom renset nitrogen eller renset luft |
| --- | --- |

29)

»nulstillet«: at et instrument er justeret således, at det giver nulrespons ved en nulkalibreringsstandard, såsom renset nitrogen eller renset luft

| 30) | »stationær ikke-vejgående prøvningscyklus med variabel hastighed« (i det efterfølgende benævnt »NRSC med variabel hastighed«): en stationær ikke-vejgående prøvningscyklus, som ikke er en NRSC med konstant hastighed |
| --- | --- |

30)

»stationær ikke-vejgående prøvningscyklus med variabel hastighed« (i det efterfølgende benævnt »NRSC med variabel hastighed«): en stationær ikke-vejgående prøvningscyklus, som ikke er en NRSC med konstant hastighed

| 31) | »stationær ikke-vejgående prøvningscyklus med konstant hastighed« (i det efterfølgende benævnt »NRSC med konstant hastighed«): en af følgende stationære ikke-vejgående prøvningscyklusser som defineret i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628: D2, E2, G1, G2 eller G3 |
| --- | --- |

31)

»stationær ikke-vejgående prøvningscyklus med konstant hastighed« (i det efterfølgende benævnt »NRSC med konstant hastighed«): en af følgende stationære ikke-vejgående prøvningscyklusser som defineret i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628: D2, E2, G1, G2 eller G3

| 32) | »registreringsopdatering«: den frekvens, hvormed analysatoren giver nye og aktuelle værdier |
| --- | --- |

32)

»registreringsopdatering«: den frekvens, hvormed analysatoren giver nye og aktuelle værdier

| 33) | »kalibreringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at kalibrere gasanalysatorer |
| --- | --- |

33)

»kalibreringsgas«: en renset gasblanding, der anvendes til at kalibrere gasanalysatorer

| 34) | »støkiometrisk«: vedrører forholdet mellem luft og brændstof, således at der ikke ville være hverken brændstof eller ilt tilbage, hvis brændstoffet var fuldt oxideret |
| --- | --- |

34)

»støkiometrisk«: vedrører forholdet mellem luft og brændstof, således at der ikke ville være hverken brændstof eller ilt tilbage, hvis brændstoffet var fuldt oxideret

| 35) | »lagringsmedium«: et partikelfilter, en prøveopsamlingssæk eller et andet lagringsmedium, der anvendes ved batch-prøvetagning |
| --- | --- |

35)

»lagringsmedium«: et partikelfilter, en prøveopsamlingssæk eller et andet lagringsmedium, der anvendes ved batch-prøvetagning

| 36) | »fuldstrømsfortynding«: metoden, hvor udstødningsgasstrømmen blandes med fortyndingsluft, før en fraktion af den fortyndende udstødningsgasstrøm udskilles til analyse |
| --- | --- |

36)

»fuldstrømsfortynding«: metoden, hvor udstødningsgasstrømmen blandes med fortyndingsluft, før en fraktion af den fortyndende udstødningsgasstrøm udskilles til analyse

| 37) | »tolerance«: det interval, som 95 % af et sæt registrerede værdier af en vis mængde skal ligge indenfor, idet de resterende 5 % af de registrerede værdier afviger fra toleranceintervallet |
| --- | --- |

37)

»tolerance«: det interval, som 95 % af et sæt registrerede værdier af en vis mængde skal ligge indenfor, idet de resterende 5 % af de registrerede værdier afviger fra toleranceintervallet

| 38) | »servicetilstand«: en særlig tilstand for en dual-brændstofmotor, som aktiveres med henblik på reparation, eller hvis den mobile ikke-vejgående maskine skal bringes til et sikkert sted, når drift i dual-brændstoftilstand ikke er mulig. |
| --- | --- |

38)

»servicetilstand«: en særlig tilstand for en dual-brændstofmotor, som aktiveres med henblik på reparation, eller hvis den mobile ikke-vejgående maskine skal bringes til et sikkert sted, når drift i dual-brændstoftilstand ikke er mulig.

Artikel 2

Krav til andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner

Referencebrændstofferne og andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, som er omfattet af en fabrikants ansøgning om EU-typegodkendelse som omhandlet i artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628, skal opfylde de tekniske karakteristika og være beskrevet i informationsmappen som fastsat i bilag I til denne forordning.

Artikel 3

Foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse

For at sikre, at de motorer, der er under fremstilling, er i overensstemmelse med den type, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628, skal de godkendende myndigheder træffe de foranstaltninger og følge de procedurer, som er fastsat i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 4

Metode til tilpasning af laboratorieprøvningsresultaterne for emission til også at omfatte forringelsesfaktorer

Laboratorieprøvningsresultaterne for emission skal tilpasses til at omfatte forringelsesfaktorer, herunder dem, der er forbundet med målingen af partikelantal (PN) og gasdrevne motorer, jf. artikel 25, stk. 3, litra d), artikel 25, stk. 4, litra d), og artikel 25, stk. 4, litra e), i forordning (EU) 2016/1628, i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i bilag III til nærværende forordning.

Artikel 5

Krav vedrørende emissionsbegrænsningsstrategier, NOx-kontrolforanstaltninger og partikelkontrolforanstaltninger

De målinger og prøvninger vedrørende emissionsbegrænsningsstrategier, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra f), nr. i), i forordning (EU) 2016/1628, og vedrørende NOx-kontrolforanstaltninger, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra f), nr. ii), i nævnte forordning, og foranstaltningerne til kontrol af emissionen af forurenende partikler samt den nødvendige dokumentation til påvisning af disse, skal udføres i overensstemmelse med de tekniske krav i bilag IV til nærværende forordning.

x

Artikel 6

Målinger og prøvninger vedrørende området, der er knyttet til den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus

De målinger og prøvninger vedrørende det område, der er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra f), nr. iii), i forordning (EU) 2016/1628, skal udføres i overensstemmelse med de detaljerede tekniske krav i bilag V til nærværende forordning.

Artikel 7

Betingelser for og metoder til gennemførelse af prøvninger

Betingelserne for udførelsen af de prøvninger, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra a) og b), i forordning (EU) 2016/1628, metoderne til fastsættelse af motorens belastning og hastighed, som er omhandlet i artikel 24 i nævnte forordning, metoderne til opgørelse af emissionen af krumtaphusgasser, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra e), nr. i), i nævnte forordning, og metoderne til bestemmelse og opgørelse af kontinuerlig og periodisk regenerering af systemer til udstødningsefterbehandling, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra e), nr. ii), i nævnte forordning, skal opfylde kravene i afsnit 5 og 6 i bilag VI til nærværende forordning.

Artikel 8

Procedurer for gennemførelse af prøvninger

De prøvninger, der er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra a), og artikel 25, stk. 3), litra f), nr. iv), i forordning (EU) 2016/1628, skal udføres i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i afsnit 7 i bilag VI og i bilag VIII til nærværende forordning.

Artikel 9

Procedurer til emissionsmåling og prøvetagning

Den emissionsmåling og prøvetagning, der er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2016/1628, skal udføres i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i afsnit 8 i bilag VI til nærværende forordning og i tillæg 1 til nævnte bilag.

Artikel 10

Apparater til foretagelse af prøvninger og til emissionsmåling og prøvetagning

Udstyret til udførelse af de prøvninger, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2016/1628, og til emissionsmåling og prøvetagning, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra b), i nævnte forordning, skal opfylde de tekniske krav og karakteristika, der er fastsat i afsnit 9 i bilag VI til nærværende forordning.

Artikel 11

Metode til evaluering og beregning af data

De data, som er omhandlet i artikel 25, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2016/1628, skal evalueres og beregnes i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i bilag VII til nærværende forordning.

Artikel 12

Tekniske specifikationer for referencebrændstoffer

De referencebrændstoffer, som er omhandlet i artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628, skal opfylde de tekniske karakteristika, der er fastsat i bilag IX til nærværende forordning.

Artikel 13

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for levering en motor adskilt fra sit system til udstødningsefterbehandling

Når en producent leverer en motor adskilt fra sit system til udstødningsefterbehandling til en originaludstyrsfabrikant (OEM) i Unionen, som omhandlet i artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628, skal denne levering overholde de detaljerede tekniske specifikationer og betingelser, der er fastsat i bilag X til nærværende forordning.

Artikel 14

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for midlertidigt at bringe i omsætning med henblik på driftsprøvning

Motorer, som ikke er blevet EU-typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628, kan i henhold til artikel 34, stk. 4, i nævnte forordning, blive godkendt til midlertidigt at blive bragt i omsætning med henblik på driftsprøvning, hvis de overholder de detaljerede tekniske specifikationer og betingelser, der er fastsat i bilag XI til nærværende forordning.

Artikel 15

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for motorer til særlige formål

EU-typegodkendelser af motorer til særlige formål og tilladelser til at bringe sådanne motorer i omsætning skal gives i overensstemmelse med artikel 34, stk. 5 og 6, i forordning (EU) 2016/1628, hvis de detaljerede tekniske specifikationer og betingelser i bilag XII til nærværende forordning er overholdt.

Artikel 16

Accept af ækvivalente motortypegodkendelser

De FN-ECE-regulativer, eller ændringer hertil, som er omhandlet i artikel 42, stk. 4, litra a), i forordning (EU) 2016/1628, og de EU-retsakter, som er omhandlet i artikel 42, stk. 4, litra b), i nævnte forordning, er fastsat i bilag XIII til nærværende forordning.

Artikel 17

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår originaludstyrsfabrikanter (OEM)

De nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instrukser for så vidt angår originaludstyrsfabrikanter (OEM), som er omhandlet i artikel 43, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 2016/1628, er fastsat i bilag XIV til nærværende forordning.

Artikel 18

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår slutbrugere

De nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instrukser for så vidt angår slutbrugere, som er omhandlet i artikel 43, stk. 3 og 4, i forordning (EU) nr. 2016/1628, er fastsat i bilag XV til nærværende forordning.

Artikel 19

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

1.   Tekniske tjenester skal opfylde de præstationsstandarder, der er fastsat i bilag XVI.

2.   De godkendende myndigheder skal vurdere de tekniske tjenester i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i bilag XVI til nærværende forordning.

Artikel 20

Specifikationer for de stationære og transiente prøvningscyklusser

De stationære og transiente prøvningscyklusser, som er omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) 2016/1628, skal opfylde de karakteristika, der er fastsat i bilag XVII til nærværende forordning.

Artikel 21

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53.

1

(2)  Rådets afgørelse af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«) (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).

2

(3)  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29glob_registry.html.

3

(4)  
  EUT L 88 af 22.3.2014, s. 1.

4

---

BILAG

| Bilagsnummer | Bilagstitel | Side |
| --- | --- | --- |
| I | Krav til andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner | |
| II | Foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse | |
| III | Metode til tilpasning af laboratorieprøvningsresultaterne for emission til også at omfatte forringelsesfaktorer | |
| IV | Krav vedrørende emissionsbegrænsningsstrategier, NOx-kontrolforanstaltninger og partikelkontrolforanstaltninger | |
| V | Målinger og prøvninger vedrørende området, der er knyttet til den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus | |
| VI | Betingelser, metoder, procedurer og apparater til foretagelse af prøvninger og til emissionsmåling og prøvetagning | |
| VII | Metode til evaluering og beregning af data | |
| VIII | Præstationskrav og prøvningsmetoder for dual-brændstofmotorer | |
| IX | Tekniske specifikationer for referencebrændstoffer | |
| X | Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for levering en motor adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen | |
| XI | Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for midlertidigt at bringe i omsætning med henblik på driftsprøvning | |
| XII | Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for motorer til særlige formål | |
| XIII | Accept af ækvivalente motortypegodkendelser | |
| XIV | Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår originaludstyrsfabrikanter (OEM) | |
| XV | Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår slutbrugere | |
| XVI | Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester | |
| XVII | Specifikationer for de stationære og transiente prøvningscyklusser | |

Bilagsnummer

Bilagstitel

Side

I

Krav til andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner

II

Foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse

III

Metode til tilpasning af laboratorieprøvningsresultaterne for emission til også at omfatte forringelsesfaktorer

IV

Krav vedrørende emissionsbegrænsningsstrategier, NOx-kontrolforanstaltninger og partikelkontrolforanstaltninger

V

Målinger og prøvninger vedrørende området, der er knyttet til den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus

VI

Betingelser, metoder, procedurer og apparater til foretagelse af prøvninger og til emissionsmåling og prøvetagning

VII

Metode til evaluering og beregning af data

VIII

Præstationskrav og prøvningsmetoder for dual-brændstofmotorer

IX

Tekniske specifikationer for referencebrændstoffer

X

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for levering en motor adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen

XI

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for midlertidigt at bringe i omsætning med henblik på driftsprøvning

XII

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for motorer til særlige formål

XIII

Accept af ækvivalente motortypegodkendelser

XIV

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår originaludstyrsfabrikanter (OEM)

XV

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instruktioner for så vidt angår slutbrugere

XVI

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

XVII

Specifikationer for de stationære og transiente prøvningscyklusser

---

BILAG I

Krav til andre specificerede brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner

1.   Krav til motorer, der fungerer med flydende brændstoffer

1.1.   Fabrikanter kan ved ansøgning om EU-typegodkendelse vælge en af følgende valgmuligheder med hensyn til motorens brændstofsområde:

| a) | motor med standardbrændstof i overensstemmelse med kravene i punkt 1.2, eller |
| --- | --- |

a)

motor med standardbrændstof i overensstemmelse med kravene i punkt 1.2, eller

| b) | brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt 1.3. |
| --- | --- |

b)

brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt 1.3.

1.2.   Krav til motorer med standardbrændstof (diesel, benzin)

En motor med standardbrændstof skal opfylde kravene i punkt 1.2.1 til 1.2.4.

1.2.1.   Stammotoren skal opfylde de relevante grænseværdier i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 og kravene i nærværende forordning, når motoren fungerer med de referencebrændstoffer, der er specificeret i afsnit 1.1 eller 2.1 i bilag IX.

1.2.2.   I mangel af en standard fra Den Europæiske Standardiseringsorganisation (»CEN-standard«) for ikke-vejgående gasolie eller en tabel over brændstofegenskaber for ikke-vejgående gasolie i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF (1) skal dieselreferencebrændstoffet (ikke-vejgående gasolie) i bilag IX repræsentere kommercielle ikke-vejgående gasolier med et svovlindhold på højst 10 mg/kg, et cetantal på mindst 45 og et indhold af fedtsyremethylestere (FAME) på højst 7,0 % v/v. Bortset fra de i punkt 1.2.2.1, 1.2.3 og 1.2.4 tilladte tilfælde, skal fabrikanten i overensstemmelse med kravene i bilag XV udarbejde en tilsvarende erklæring til slutbrugerne om, at driften af motoren på ikke-vejgående gasolie er begrænset til brændstoffer med et svovlindhold på højst 10 mg/kg (20 mg/kg ved endelig levering), et cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 7,0 % v/v. Fabrikanten kan valgfrit specificere andre parametre (f.eks. smøreevne).

1.2.2.1.   Motorfabrikanten skal ikke i forbindelse med EU-typegodkendelsen angive, at en motortype eller motorfamilie kan drives i Unionen på andre kommercielle brændstoffer end dem, som opfylder kravene i dette punkt, medmindre fabrikanten derudover også opfylder kravene i punkt 1.2.3.

| a) | I tilfælde af benzin: direktiv 98/70/EF eller CEN-standard EN 228: 2012. Der kan tilføjes smøreolie i henhold til fabrikantens specifikationer. |
| --- | --- |

a)

I tilfælde af benzin: direktiv 98/70/EF eller CEN-standard EN 228: 2012. Der kan tilføjes smøreolie i henhold til fabrikantens specifikationer.

| b) | I tilfælde af diesel (bortset fra ikke-vejgående gasolie): Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF eller CEN-standard EN 590: 2013. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af diesel (bortset fra ikke-vejgående gasolie): Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF eller CEN-standard EN 590: 2013.

| c) | I tilfælde af diesel (ikke-vejgående gasolie): direktiv 98/70/EF samt både et cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 7,0 % v/v. |
| --- | --- |

c)

I tilfælde af diesel (ikke-vejgående gasolie): direktiv 98/70/EF samt både et cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 7,0 % v/v.

1.2.3.   Hvis fabrikanten tillader, at motoren drives på andre kommercielle brændstoffer end dem, der er anført i punkt 1.2.2, f.eks. B100 (EN 14214: 2012 + A1:2014), B20 eller B30 (EN16709:2015) eller på særlige brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner, skal fabrikanten træffe alle nedenstående foranstaltninger foruden at opfylde kravene i punkt 1.2.2.1:

| a) | i oplysningsskemaet som angivet i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav (2) oplyse specifikation af de kommercielle brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, som motorfamilien kan anvende |
| --- | --- |

a)

i oplysningsskemaet som angivet i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav (2) oplyse specifikation af de kommercielle brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, som motorfamilien kan anvende

| b) | påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i denne forordning om de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioiner |
| --- | --- |

b)

påvise, at stammotoren er i stand til at opfylde kravene i denne forordning om de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioiner

| c) | være forpligtet til at opfylde kravene om overvågning efter ibrugtagning, som omhandlet i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 om overvågning af ibrugtagne motorer (3), vedrørende de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, herunder eventuelle blandinger mellem de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner og de relevante kommercielle brændstoffer, der er identificeret i punkt 1.2.2.1. |
| --- | --- |

c)

være forpligtet til at opfylde kravene om overvågning efter ibrugtagning, som omhandlet i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 om overvågning af ibrugtagne motorer (3), vedrørende de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, herunder eventuelle blandinger mellem de angivne brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner og de relevante kommercielle brændstoffer, der er identificeret i punkt 1.2.2.1.

1.2.4.   For SI-motorer skal brændstof/smøreolieforholdet være det af fabrikanten anbefalede. Olieprocenten i brændstof/smøremiddel blandingen skal angives i oplysningsskemaet som angivet i gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

1.3.   Krav til en brændstofspecifik motor (ED 95 eller E 85)

En brændstofspecifikmotor (ED 95 eller E 85) skal opfylde kravene i punkt 1.3.1 til 1.3.2.

1.3.1.   For ED 95 skal stammotoren opfylde de relevante grænseværdier i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 og kravene i nærværende forordning, når motoren fungerer med det referencebrændstof, der er specificeret i afsnit 1.2 i bilag IX.

1.3.2.   For E 85 skal stammotoren opfylde de relevante grænseværdier i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 og kravene i nærværende forordning, når motoren fungerer med det referencebrændstof, der er specificeret i afsnit 2.2 i bilag IX.

2.   Krav til motorer, der fungerer med naturgas/biomethan (NG) eller flydende gas (LPG), herunder dual-brændstofmotorer

2.1.   Fabrikanter kan ved ansøgning om EU-typegodkendelse vælge en af følgende valgmuligheder med hensyn til motorens brændstofsområde:

| a) | brændstofubegrænset motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.3 |
| --- | --- |

a)

brændstofubegrænset motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.3

| b) | brændstofbegrænset motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.4 |
| --- | --- |

b)

brændstofbegrænset motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.4

| c) | brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.5. |
| --- | --- |

c)

brændstofspecifik motor i overensstemmelse med kravene i punkt 2.5.

2.2.   Tillæg 1 indeholder tabeller, der sammenfatter kravene til EU-typegodkendelse af NG-drevne motorer, LPG-drevne motorer og dual-brændstofmotorer.

2.3.   Krav til brændstofubegrænsede motorer

2.3.1.   For motorer, der fungerer med naturgas/biomethan, herunder dual-brændstofmotorer, skal fabrikanten påvise, at stammotoren er i stand til at tilpasse sig til enhver naturgas/biomethanbrændstofsammensætning, som kan optræde på markedet. Denne påvisning skal foretages i henhold til dette afsnit 2 og, hvis der er tale om dual-brændstofmotorer, desuden i henhold til de supplerende bestemmelser om brændstoftilpasningsproceduren som fastsat i punkt 6.4 i bilag VIII.

2.3.1.1.   For motorer, der fungerer med komprimeret naturgas/biomethan (CNG), er der sædvanligvis to brændstoftyper med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med en betydelig spredning inden for begge områder de afviger betydeligt med hensyn til energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks, og med hensyn til λ-forskydningsfaktor (Sλ). Naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 0,89 og 1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) regnes for at være H-gasser, medens naturgasser med en λ-forskydningsfaktor mellem 1,08 og 1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) regnes for at være L-gasser. Referencebrændstoffernes sammensætning afspejler ekstreme variationer i Sλ.

Stammotoren skal opfylde kravene i nærværende forordning til referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag IX eller til de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som foreskrevet i tillæg 1 til bilag IX, uden nogen manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøvninger (selvtilpasning er påkrævet). En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet ved stationære ikke-vejgående prøvningscyklusser (NRSC), hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.

2.3.1.1.1.   Fabrikanten kan foretage prøvning af motoren på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

2.3.1.2.   For motorer, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan (LNG), skal stammotoren opfylde kravene i denne forordning til referencebrændstofferne GR (brændstof 1) og G20 (brændstof 2) som foreskrevet i bilag IX eller til de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som foreskrevet i tillæg 1 til bilag IX, uden manuel rejustering af motorbrændstofsystemet mellem de to prøvninger (selvtilpasning er påkrævet). En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.

2.3.2.   For motorer, som fungerer med komprimeret naturgas/biomethan (CNG), er selvtilpassende dels inden for H-gasområdet, dels inden for L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en omskifter, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag IX for hvert område. Brændstofferne er GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet og G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet eller tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg 1 til bilag IX. Stammotoren skal opfylde kravene i denne forordning ved begge omskifterpositioner, uden at der foretages rejustering af brændstoftilførslen mellem de to prøvninger ved hver omskifterposition. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.

2.3.2.1.   Fabrikanten kan foretage prøvning af motoren på et tredje brændstof i stedet for G23(brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

2.3.3.   For motorer, der fungerer med naturgas/biomethan, bestemmes emissionsforholdet »r« for hvert forurenende stof som følger:

Formula

eller

Formula

og

Formula

2.3.4.   For motorer, der fungerer med LPG, skal fabrikanten påvise stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet.

Der er for motorer, der fungerer med LPG, variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene for referencebrændstofferne A og B som foreskrevet i bilag IX, uden at der foretages rejustering af brændstoftilførslen mellem de to prøvninger. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.

2.3.4.1.   For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

Formula

2.4.   Krav til brændstofbegrænsede motorer

En brændstofbegrænset motor skal opfylde kravene i punkt 2.4.1 til 2.4.3.

2.4.1.   For motorer, der fungerer med CNG og er konstrueret til at køre på gas i enten H-området eller L-området

2.4.1.1.   Stammotoren skal prøves på det relevante referencebrændstof som foreskrevet i bilag IX for det relevante område. Brændstofferne er GR (brændstof 1) og G23 (brændstof 3) for H-gasområdet og G25 (brændstof 2) og G23 (brændstof 3) for L-gasområdet eller tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg 1 til bilag IX. Stammotoren skal opfylde kravene i denne forordning uden at der foretages rejustering af brændstoftilførslen mellem de to prøvninger. En tilpasningskørsel er tilladt efter skift af brændstof. Tilpasningskørslen skal bestå i at udføre prækonditionering på følgende emissionsprøvninger i henhold til den pågældende prøvningscyklus. I tilfælde af motorer prøvet i NRSC-cyklus, hvor prækonditioneringscyklussen ikke er egnet til selvtilpasning af motorens brændstofsystem, kan der forud for motorens prækonditionering foretages en tilpasningskørsel som specificeret af fabrikanten.

2.4.1.2.   Fabrikanten kan foretage prøvning af motoren på et tredje brændstof i stedet for G23(brændstof 3), hvis λ-forskydningsfaktoren (Sλ) ligger mellem 0,89 (dvs. det nedre område for GR) og 1,19 (dvs. det øvre område for G25), f.eks. når brændstof 3 er et kommercielt brændstof. Resultaterne af denne prøvning kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

2.4.1.3.   For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

Formula

eller

Formula

og

Formula

2.4.1.4.   Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat som foreskrevet i bilag III til forordning (EU) 2016/1628, som angiver, hvilket gasområde motoren er EU-typegodkendt til.

2.4.2.   For motorer, der benytter naturgas eller LPG og er konstrueret til at køre på en specifik brændstofsammensætning

2.4.2.1.   Stammotoren skal opfylde emissionskravene for referencebrændstofferne GR og G25 eller for tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg 1 til bilag IX i tilfælde af CNG, for referencebrændstofferne GR og G20 eller for tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg 2 til bilag VI i tilfælde af LNG, eller for referencebrændstofferne A og B i tilfælde af LPG som specificeret i bilag IX. Det er tilladt at foretage finindstilling af brændstofsystemet mellem prøvningerne. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt.

2.4.2.2.   For motorer, der fungerer med CNG, kan fabrikantens afprøve motoren på referencebrændstofferne GR og G23 eller referencebrændstofferne G25 og G23 eller de tilsvarende brændstoffer, der er fremstillet ved anvendelse af blandinger af rørledningsgas med andre gasser som specificeret i tillæg 1 til bilag IX, i hvilket tilfælde EU-typegodkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-gasområdet eller L-gasområdet.

2.4.2.3.   Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat som specificeret i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, som angiver, hvilken brændstofsammensætning motoren er kalibreret til.

2.5.   Krav til brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan (LNG)

En brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende gas/flydende biomethan, skal opfylde kravene i punkt 2.5.1 til 2.5.2.

2.5.1.   Brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas/flydende biomethan (LNG)

2.5.1.1.   Motoren skal kalibreres til en specifik LNG-gassammensætning, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, som ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for brændstof G20 som specificeret i bilag IX, og hvis ethanolindhold ikke overstiger 1,5 %.

2.5.1.2.   Er kravene i punkt 2.5.1.1 ikke opfyldt, skal fabrikanten ansøge om en brændstofubegrænset motor i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 2.1.3.2.

2.5.2.   Brændstofspecifik motor, der fungerer med flydende naturgas (LNG)

2.5.2.1.   For en dual-brændstofmotorfamilie skal motorerne kalibreres til en specifik LNG-gassammensætning, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afgiver mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for det i bilag IX specificerede G20-brændstof, og hvis ethanindholdet ikke overstiger 1,5 %, og stammotoren skal kun afprøves på G20-referencebrændstoffet, eller på det tilsvarende brændstof, der er fremstillet ved anvendelse af en blanding af rørledningsgas med andre gasser, som specificeret i tillæg 1 til bilag IX.

2.6.   EU-typegodkendelse af et medlem af en motorfamilie

2.6.1.   Bortset fra i det punkt 2.6.2 omhandlede tilfælde skal EU-typegodkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, hvortil stammotoren er EU-typegodkendt (i tilfælde af de i punkt 2.5 beskrevne motorer) eller samme brændstofområde (i tilfælde af de i punkt 2.3 eller 2.4 beskrevne motorer), hvortil stammotoren er EU-typegodkendt.

2.6.2.   Finder den tekniske tjeneste, at den indgivne ansøgning for den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, kan den tekniske tjeneste vælge og afprøve en alternativ og om nødvendigt en supplerende referenceprøvningsmotor.

2.7.   Supplerende krav til dual-brændstofmotorer

For at opnå EU-typegodkendelse af en dual-brændstofmotor eller -motorfamilie skal fabrikanten:

| a) | udføre prøvningerne i overensstemmelse med tabel 1.3 i tillæg 1 |
| --- | --- |

a)

udføre prøvningerne i overensstemmelse med tabel 1.3 i tillæg 1

| b) | ud over kravene i afsnit 2 påvises, at dual-brændstofmotorerne er underlagt de prøvninger og overholder de krav, der er fastsat i bilag VIII. |
| --- | --- |

b)

ud over kravene i afsnit 2 påvises, at dual-brændstofmotorerne er underlagt de prøvninger og overholder de krav, der er fastsat i bilag VIII.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58).

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 af 19. december 2016 om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (se side 364 i denne EUT).

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (se side 334 i denne EUT).

Tillæg 1

Oversigt over godkendelsesprocessen for naturgas- og LPG-drevne motorer, herunder dual-brændstofmotorer

Tabel 1.1 til 1.3. indeholder en oversigt over proceduren for godkendelse af naturgasdrevne motorer og LPG-drevne motorer og det mindste antal prøvninger, der er nødvendige for godkendelse af dual-brændstofmotorer.

Tabel 1.1

EU-typegodkendelse af naturgasdrevne motorer

| | Punkt 2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer | Antal prøvningskørsler | Bestemmelse af »r« | Punkt 2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer | Antal prøvningskørsler | Bestemmelse af »r« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jf. punkt 2.3.1.
  Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | GR (1) og G25 (2)
  Motoren kan på fabrikantens anmodning afprøves på et yderligere kommercielt brændstof (brændstof 3),
  hvis Sl = 0,89 – 1,19 | 2
  (højst 3) | og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof





  og | | | |
| Jf. punkt 2.3.2.
  Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter | GR (1) og G23 (3) for H og
  G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,
  hvis Sl = 0,89 – 1,19 | 2 for H-området og
  2 for L-området
  ved de respektive omskifterpositioner | og | | | |
| Jf. punkt 2.4.1.
  Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på enten H-gas eller L-gas | | | | GR (1) og G23 (3) for H eller
  G25 (2) og G23 (3) for L
  på fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,
  hvis Sl = 0,89 – 1,19 | 2 for H-området
  eller
  2 for L-området
  2 | for H-området
  eller





  for L-området |
| Jf. punkt 2.4.2.
  Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | GR (1) og G25 (2)
  Finjustering er tilladt mellem prøvningerne.
  Motoren kan på fabrikantens anmodning prøves på: | GR (1) og G23 (3) for H eller |

Punkt 2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer

Antal prøvningskørsler

Bestemmelse af »r«

Punkt 2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer

Antal prøvningskørsler

Bestemmelse af »r«

Jf. punkt 2.3.1.

Naturgasdrevet motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2)

Motoren kan på fabrikantens anmodning afprøves på et yderligere kommercielt brændstof (brændstof 3),

hvis Sl = 0,89 – 1,19

2

(højst 3)

Formula

og, hvis afprøvet med et yderligere brændstof

Formula

og

Formula

Jf. punkt 2.3.2.

Naturgasmotor, som er selvtilpassende og kan omstilles vha. omskifter

GR (1) og G23 (3) for H og

G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,

hvis Sl = 0,89 – 1,19

2 for H-området og

2 for L-området

ved de respektive omskifterpositioner

Formula

og

Formula

Jf. punkt 2.4.1.

Naturgasdrevet motor konstrueret til at køre på enten H-gas eller L-gas

GR (1) og G23 (3) for H eller

G25 (2) og G23 (3) for L

på fabrikantens anmodning kan motoren afprøves på et kommercielt brændstof (3) i stedet for G23,

hvis Sl = 0,89 – 1,19

2 for H-området

eller

2 for L-området

2

Formula

for H-området

eller

Formula

for L-området

Jf. punkt 2.4.2.

Naturgasmotor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

GR (1) og G25 (2)

Finjustering er tilladt mellem prøvningerne.

Motoren kan på fabrikantens anmodning prøves på:

GR (1) og G23 (3) for H eller

| | G25 (2) og G23 (3) for L |
| --- | --- |

G25 (2) og G23 (3) for L

2

2 for H-området

eller

2 for L-området

Tabel 1.2

EU-typegodkendelse af LPG-drevne motorer

| | Punkt 2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer | Antal prøvningskørsler | Bestemmelse af »r« | Punkt 2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer | Antal prøvningskørsler | Beregning af »r« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jf. punkt 2.3.4.
  LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning | Brændstof A og brændstof B | 2 | | | | |
| Jf. punkt 2.4.2.
  LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning | | | | Brændstof A og brændstof B, finjustering mellem prøvningerne er tilladt | 2 | |

Punkt 2.3: Krav til brændstofubegrænsede motorer

Antal prøvningskørsler

Bestemmelse af »r«

Punkt 2.4: Krav til brændstofbegrænsede motorer

Antal prøvningskørsler

Beregning af »r«

Jf. punkt 2.3.4.

LPG-motor, som kan tilpasses enhver brændstofsammensætning

Brændstof A og brændstof B

2

Formula

Jf. punkt 2.4.2.

LPG-motor konstrueret til at køre på én bestemt brændstofsammensætning

Brændstof A og brændstof B, finjustering mellem prøvningerne er tilladt

2

Tabel 1.3

Mindste antal prøvninger for EU-typegodkendelse af dual-brændstofmotorer

| Dual-brændstoftype | Flydende brændstoftilstand | Dual-brændstoftilstand |
| --- | --- | --- |
| CNG | LNG | LNG20 | LPG |
| 1A | | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofubegrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) |
| 1 B | Brændstofubegrænset
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofubegrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) |
| 2 A | | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofubegrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) |
| 2 B | Brændstofubegrænset
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofubegrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) |
| 3 B | Brændstofubegrænset
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofubegrænset
  (2 prøvninger) | Brændstofspecifik
  (1 prøvning) | Brændstofubegrænset eller -begrænset
  (2 prøvninger) |

Dual-brændstoftype

Flydende brændstoftilstand

Dual-brændstoftilstand

CNG

LNG

LNG20

LPG

1A

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

Brændstofubegrænset

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

1 B

Brændstofubegrænset

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

Brændstofubegrænset

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

2 A

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

Brændstofubegrænset

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

2 B

Brændstofubegrænset

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

Brændstofubegrænset

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

3 B

Brændstofubegrænset

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

Brændstofubegrænset

(2 prøvninger)

Brændstofspecifik

(1 prøvning)

Brændstofubegrænset eller -begrænset

(2 prøvninger)

---

BILAG II

Foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1.   »kvalitetsstyringssystem«: en række elementer, som er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden gensidigt, og som anvendes af organisationer til at styre og kontrollere, hvordan kvalitetspolitikker gennemføres og kvalitetsmål opnås

1.2.   »audit«: indsamling af dokumentation, som anvendes til at evaluere, hvordan auditkriterierne anvendes; den bør være objektiv, upartisk og uafhængig, og auditprocessen bør være både systematisk og dokumenteret

1.3.   »afhjælpende foranstaltninger«: problemløsningsproces med efterfølgende skridt, som tages for at fjerne årsagerne til den manglende overensstemmelse eller uønskede situation, og som er udformet med henblik på at forhindre gentagelse heraf

2.   Formål

2.1.   Proceduren vedrørende produktionens overensstemmelse har til formål at sikre, at hver enkelt motor er i overensstemmelse med specifikations-, præstations- og mærkningskravene til den godkendte motortype eller motorfamilie.

2.2.   Procedurerne omfatter, som uadskillelige elementer, vurdering af kvalitetsstyringssystemer, som benævnes »indledende vurdering«, jf. afsnit 3, samt verificering og produktrelateret kontrol, som benævnes »ordninger til sikring af produkternes overensstemmelse«, jf. afsnit 4.

3.   Indledende vurdering

3.1.   Inden der meddeles EU-typetypegodkendelse skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger og procedurer, som er fastsat af fabrikanten til sikring af effektiv kontrol, således at motorerne under produktionen er i overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie.

3.2.   De retningslinjer for audit af kvalitets- og/eller miljøstyringsystemer, som er fastsat i standard EN ISO 19011:2011, finder anvendelse på den indledende vurdering.

3.3.   Den godkendende myndighed skal kunne godtage den indledende vurdering og sikringen af produkternes overensstemmelse, jf. afsnit 4, idet der tages hensyn til en af de i punkt 3.3.1-3.3.3 beskrevne ordninger eller en kombination af disse ordninger eller dele deraf.

3.3.1.   Den indledende vurdering og/eller kontrol af ordninger til sikring af produkternes overensstemmelse udføres af den godkendende myndighed, der meddeler typegodkendelse, eller af et udpeget organ, der handler på vegne af den godkendende myndighed.

3.3.1.1.   Ved vurderingen af omfanget af den indledende vurdering, der skal foretages, kan den godkendende myndighed tage hensyn til de tilgængelige oplysninger vedrørende fabrikantens certificering, som ikke er blevet accepteret under punkt 3.3.3.

3.3.2.   Den indledende vurdering og/eller kontrol af ordningerne til sikring af produkternes overensstemmelse kan også udføres af den godkendende myndighed i en anden medlemsstat eller det organ, som den godkendende myndighed har udpeget til dette formål.

3.3.2.1.   I sådanne tilfælde skal den godkendende myndighed i den anden medlemsstat afgive en erklæring med angivelse af, hvilke områder og produktionsfaciliteter der er omfattet, og som er relevante for de motorer, som skal EU-typegodkendes.

3.3.2.2.   Når den godkendende myndighed i en anden medlemsstat modtager en anmodning om overensstemmelseserklæring fra den godkendende myndighed i en medlemsstat, som meddeler EU-typegodkendelse, skal den straks fremsende en sådan overensstemmelseserklæring eller meddele, at den ikke er i stand til at levere en sådan erklæring.

3.3.2.3.   Overensstemmelseserklæringen skal mindst indeholde følgende:

| 3.3.2.3.1. | koncern eller virksomhed (f.eks. XYZ industri) |
| --- | --- |

3.3.2.3.1.

koncern eller virksomhed (f.eks. XYZ industri)

| 3.3.2.3.2. | nærmere angivelse af organisationen (f.eks. europæisk afdeling) |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

nærmere angivelse af organisationen (f.eks. europæisk afdeling)

| 3.3.2.3.3. | fabrik/produktionsanlæg (f.eks. motorfabrik 1 (Det Forenede Kongerige) — motorfabrik 2 (Tyskland)) |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

fabrik/produktionsanlæg (f.eks. motorfabrik 1 (Det Forenede Kongerige) — motorfabrik 2 (Tyskland))

| 3.3.2.3.4.. | berørte motortyper/-familier |
| --- | --- |

3.3.2.3.4..

berørte motortyper/-familier

| 3.3.2.3.5. | områder, som er vurderet (f.eks. motorsamling, prøvning af motorer og efterbehandling) |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

områder, som er vurderet (f.eks. motorsamling, prøvning af motorer og efterbehandling)

| 3.3.2.3.6. | gennemgåede dokumenter (f.eks. virksomhedens og produktionsanlæggets kvalitetshåndbog og arbejdsprocedurer) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

gennemgåede dokumenter (f.eks. virksomhedens og produktionsanlæggets kvalitetshåndbog og arbejdsprocedurer)

| 3.3.2.3.7. | dato for vurderingen (f.eks. audit udført 18.-30.5.2013) |
| --- | --- |

3.3.2.3.7.

dato for vurderingen (f.eks. audit udført 18.-30.5.2013)

| 3.3.2.3.8. | kontrolbesøg planlagt til (f.eks. oktober 2014). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8.

kontrolbesøg planlagt til (f.eks. oktober 2014).

3.3.3.   Den godkendende myndighed skal også acceptere fabrikantens passende certificering efter den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008 eller en tilsvarende harmoniseret standard som opfyldende kravene i forbindelse med den indledende vurdering i punkt 3.3. Fabrikanten skal oplyse alle enkeltheder om certificeringen og forpligte sig til at underrette den godkendende myndighed om eventuelle ændringer i certificeringens gyldighed eller omfang.

4.   Foranstaltninger til sikring af produkternes overensstemmelse

4.1.   Enhver motor, der er EU-typegodkendt i henhold til forordning (EU) 2016/1628, denne delegerede forordning, delegeret forordning (EU) 2017/655 og gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, skal være således fremstillet, at den er i overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie, idet den opfylder forskrifterne i dette bilag, forordning (EU) 2016/1628 og ovennævnte delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter.

4.2.   Inden der meddeles EU-typetypegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, skal den godkendende myndighed kontrollere, at der findes passende foranstaltninger og dokumenterede kontrolplaner, som fastlægges i samråd med fabrikanten for hver enkelt godkendelse, og som består i, at der med bestemte tidsintervaller gennemføres sådanne prøvninger eller tilhørende kontroller, som er nødvendige for at verificere den fortsatte overensstemmelse med den godkendte motortype eller motorfamilie, herunder de prøvninger, der er specificeret i forordning (EU) nr. 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning.

4.3.   EU-typegodkendelsens indehaver skal:

| 4.3.1. | sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med motorernes overensstemmelse med den godkendte type, og at disse procedurer anvendes |
| --- | --- |

4.3.1.

sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med motorernes overensstemmelse med den godkendte type, og at disse procedurer anvendes

| 4.3.2. | have adgang til prøvnigsudstyr eller andet passende udstyr, der er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt motortype eller motorfamilie |
| --- | --- |

4.3.2.

have adgang til prøvnigsudstyr eller andet passende udstyr, der er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt motortype eller motorfamilie

| 4.3.3. | sørge for, at prøvningsresultater og kontroldata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum på op til 10 år, der fastsættes i samråd med den godkendende myndighed |
| --- | --- |

4.3.3.

sørge for, at prøvningsresultater og kontroldata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum på op til 10 år, der fastsættes i samråd med den godkendende myndighed

| 4.3.4. | for motorkategorierne NRSh og NRS, undtagen NRS-v-2b og NRS-v-3, sikre, at der for hver motortype mindst foretages den kontrol og de prøvninger, der er foreskrevet i forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning. For andre kategorier kan der ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed foretages prøvninger med passende kriterier af en komponent eller samling af komponenter. |
| --- | --- |

4.3.4.

for motorkategorierne NRSh og NRS, undtagen NRS-v-2b og NRS-v-3, sikre, at der for hver motortype mindst foretages den kontrol og de prøvninger, der er foreskrevet i forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning. For andre kategorier kan der ved aftale mellem fabrikanten og den godkendende myndighed foretages prøvninger med passende kriterier af en komponent eller samling af komponenter.

| 4.3.5. | analysere resultaterne af enhver type prøvning eller kontrol med henblik på at kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation |
| --- | --- |

4.3.5.

analysere resultaterne af enhver type prøvning eller kontrol med henblik på at kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation

| 4.3.6. | sikre, at alle stikprøveserier eller prøveemner, som tyder på manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøvetagning og yderligere prøvninger eller kontroller. |
| --- | --- |

4.3.6.

sikre, at alle stikprøveserier eller prøveemner, som tyder på manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøvetagning og yderligere prøvninger eller kontroller.

4.4.   Anses den yderligere audit eller kontrol, jf. punkt 4.3.6, ikke for at være tilfredsstillende i henhold til den godkendende myndighed, skal fabrikanten sikre, at produktionens overensstemmelse genoprettes så hurtigt som muligt ved hjælp af korrigerende foranstaltninger til den godkendende myndigheds tilfredshed.

5.   Løbende kontrolforanstaltninger

5.1.   Den myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelse, kan når som helst og ved periodiske audits inspicere de metoder, der anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse på de enkelte produktionsanlæg. Fabrikanten skal til dette formål give adgang til produktions-, inspektions- og prøveanlæg samt lagerfaciliteter og distributionsanlæg og skal fremlægge alle de nødvendige oplysninger for så vidt angår dokumentation og rapporter vedrørende kvalitetsstyringssystemet.

5.1.1.   Den normale fremgangsmåde i forbindelse med sådanne periodiske audits er at overvåge den fortsatte effektivitet af de procedurer, der er fastlagt i afsnit 3 og 4. (foranstaltinger til indledende vurdering og sikring af produkternes overensstemmelse).

5.1.1.1.   Tilsynsaktiviteter, der udføres af de tekniske tjenester (kvalificerede eller anerkendte som anført i punkt 3.3.3), skal anses for at opfylde kravene i punkt 5.1.1 for så vidt angår de procedurer, der er fastlagt ved den indledende vurdering.

5.1.1.2.   Hyppigheden af verificeringer (ud over dem, som er omhandlet i punkt 5.1.1.1) til sikring af, at de relevante kontroller af produktionens overensstemmelse, der foretages i henhold til afsnit 3 og 4, efterprøves over en periode, der er tilpasset den tillid, indehaveren af typegodkendelsen nyder hos den godkendende myndighed, skal være mindst én gang hvert andet år. Imidlertid skal yderligere verificering udføres af den godkendende myndighed afhængigt af den årlige produktion, resultaterne af tidligere vurderinger, nødvendigheden af at overvåge korrigerende foranstaltninger og efter en begrundet anmodning fra en anden godkendende myndighed eller enhver markedsovervågningsmyndighed.

5.2.   Ved hver inspektion skal journaler om prøvninger, kontrol samt produktionsjournaler, især journaler om de prøvninger eller kontroller, der er dokumenteret som påkrævet i punkt 4.2, være tilgængelige for inspektøren.

5.3.   Inspektøren kan udvælge stikprøveemner, som prøves i fabrikantens laboratorium eller i den tekniske tjenestes anlæg, idet der i så fald udelukkende udføres fysiske prøvninger. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen verificering.

5.4.   Hvis kontrolniveauet ikke forekommer tilfredsstillende, eller hvis det synes nødvendigt at verificere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 5.2, eller på grundlag af en begrundet anmodning fra en anden godkendende myndighed eller enhver markedsovervågningsmyndighed, udtager inspektøren stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium eller til indgivelse til den tekniske tjeneste, hvor der foretages fysiske prøvninger i overensstemmelse med kravene i afsnit 6, forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter vedtaget i henhold til denne forordning.

5.5.   Findes der utilfredsstillende resultater af den godkendende myndighed ved en inspektion eller ved et efterprøvningstilsyn, eller af den godkendende myndighed i en anden medlemsstat i overensstemmelse med artikel 39, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628, skal den godkendende myndighed påse, at der træffes alle nødvendige forholdsregler for at genoprette produktionens overensstemmelse så hurtigt som muligt.

6.   Overensstemmelse af produktionsprøvningskrav i tilfælde af et utilfredsstillende niveau af produktoverensstemmelseskontrol som omhandlet i punkt 5.4

6.1.   I tilfælde af et utilfredsstillende niveau af produktoverensstemmelseskontrol som omhandlet i punkt 5.4 eller 5.5 skal produktionens overensstemmelse kontrolleres ved emissionsprøvning på grundlag af beskrivelsen i EU-typegodkendelsesattesterne i bilag IV til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

6.2.   Medmindre andet er fastsat i punkt 6.3 finder følgende procedure anvendelse:

6.2.1.   Der udtages tre motorer og, hvis det er relevant, tre systemer til udstødningsefterbehandling på tilfældig vis til inspektion fra serieproduktionen af den pågældende motortype. Yderligere motorer udtages i det omfang, det er nødvendigt for at nå frem til afgørelsen »bestået« eller »forkastet«. For at nå frem til afgørelsen »bestået« skal mindst fire motorer prøves.

6.2.2.   Fabrikanten skal ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer, efter at de er blevet udvalgt af inspektøren.

6.2.3.   Motorerne underkastes emissionsprøvning i overensstemmelse med kravene i bilag VI, eller, når der er tale om dual-brændstofmotorer, tillæg 2 til bilag VIII, og skal underkastes de prøvningscyklusser, der er relevante for motortypen i overensstemmelse med bilag XVII.

6.2.4.   De relevante grænseværdier er fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628. I tilfælde af motorer med efterbehandling, der foretager ikke-hyppig regeneration, jf. punkt 6.6.2 i bilag VI, skal hvert emissionsresultat for forurenende luftarter eller forurenende partikler justeres med den relevante faktor for den pågældende motortype. I alle tilfælde skal hvert emissionsresultat for forurenende luftarter og forurenende partikler justeres ved at benytte de relevante forringelsesfaktorer (DF) for den pågældende motortype som bestemt i overensstemmelse med bilag III.

6.2.5.   Prøvningerne udføres på nyproducerede motorer.

6.2.5.1.   Prøvningerne kan på fabrikantens anmodning udføres på motorer, som er kørt til i højst 2 % af emissionsvarigheden eller højst 125 timer, alt efter hvad der er kortest. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer. Har fabrikanten specificeret en tilkørselsprocedure i punkt 3.3 i oplysningsskemaet som fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, foretages tilkørslen i henhold til denne procedure.

6.2.6.   På grundlag af prøvning af motoren ved stikprøvetagning som fastsat i tillæg 1anses serieproduktionen af de pågældende motorer for at være i overensstemmelse med den godkendte type, når afgørelsen »godkendt« er opnået for alle de forurenende stoffer, og for ikke at være i overensstemmelse med den godkendte type, når afgørelsen »forkastet« er opnået for ét forurenende stof, i henhold til de prøvningskriterier, der finder anvendelse i tillæg 1 og vist i figur 2.1.

6.2.7.   Når afgørelsen »godkendt« er truffet for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres som følge af resultatet af en eventuel supplerende prøvning, som udføres med henblik på en afgørelse vedrørende de øvrige forurenende stoffer.

Hvis ikke samtlige forurenende stoffer opnår afgørelsen »godkendt«, og hvis intet forurenende stof fører til afgørelsen »forkastet«, foretages prøvning af endnu en motor.

6.2.8.   Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse prøvningen. I dette tilfælde registreres dette som afgørelsen »forkastet«.

6.3.   Som en undtagelse fra punkt 6.2.1 gælder følgende procedure for motortyper med en salgsmængde i EU på under 100 enheder pr. år:

| 6.3.1. | Der udtages én motor og, hvis det er relevant, ét system til udstødningsefterbehandling på tilfældig vis fra serieproduktionen af den pågældende motortype med henblik på inspektion. |
| --- | --- |

6.3.1.

Der udtages én motor og, hvis det er relevant, ét system til udstødningsefterbehandling på tilfældig vis fra serieproduktionen af den pågældende motortype med henblik på inspektion.

| 6.3.2. | Hvis motoren opfylder de krav i punkt 6.2.4, træffes afgørelsen »bestået«, og ingen yderligere prøvning er nødvendig. |
| --- | --- |

6.3.2.

Hvis motoren opfylder de krav i punkt 6.2.4, træffes afgørelsen »bestået«, og ingen yderligere prøvning er nødvendig.

| 6.3.3. | Hvis prøvningen ikke opfylder de krav, der er beskrevet i punkt 6.2.4, anvendes den procedure, der er skitseret i punkt 6.2.6 til 6.2.9. |
| --- | --- |

6.3.3.

Hvis prøvningen ikke opfylder de krav, der er beskrevet i punkt 6.2.4, anvendes den procedure, der er skitseret i punkt 6.2.6 til 6.2.9.

6.4.   Alle disse prøvninger kan foretages med de gældende kommercielle brændstoffer. Imidlertid kan de i bilag IX beskrevne referencebrændstoffer anvendes på fabrikantens anmodning. Dette indebærer prøvninger som beskrevet i tillæg 1 til bilag I med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasdrevet motor, undtagen i tilfælde af en gasdrevet motor med en brændstofspecifik EU-typegodkendelse, hvor kun et referencebrændstof er påkrævet. Anvendes mere end ét gasformigt referencebrændstof, skal det fremgå af resultaterne, at motoren opfylder grænseværdierne med hvert brændstof.

6.5.   Manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer

Ved eventuel tvist vedrørende en manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer, herunder dual-brændstofmotorer, ved brug af et kommercielt brændstof, skal der udføres prøvninger med hvert referencebrændstof, som stammotoren er blevet afprøvet på, og på fabrikantens anmodning med et eventuelt supplerende tredje brændstof som er omhandlet i punkt 2.3.1.1.1, 2.3.2.1 og 2.4.1.2 i bilag I, og som stammotoren kan have været afprøvet på. Når det er relevant skal resultatet konverteres ved en beregning ved anvendelse af de relevante faktorer »
  r
  «, »
  r
  a
  « eller »
  r
  b
  « som beskrevet i punkt 2.3.3, 2.3.4.1 og 2.4.1.3 i bilag I. Hvis r, r
  a eller r
  b er mindre end 1, foretages ingen korrektion. Det skal fremgå af de målte resultater og i givet fald de beregnede resultater, at motoren opfylder grænseværdierne med alle de relevante brændstoffer (f.eks. brændstof 1, 2 og i givet fald det tredje brændstof for naturgas-/biomethandrevne motorer, og brændstof A og B for LPG-drevne motorer).

Figur 2.1

Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

Serier, der er afvist

Serier, der er accepteret

NEJ

Afgørelsen"bestået" er truffet for et eller flere forurenende stoffer

JA

Beregning af prøvningsstatistikken

Prøvning af tre motorer

NEJ

NEJ

JA

JA

Prøvning af en ekstra motor

Er en afgørelse "bestået" truffet for alle forurenende stoffer?

Er prøvningsstatistikken - i henhold til det relevante tillæg - i overensstemmelse med kriteriet for at godkende serierne for mindst ét forurenende stof?

Er prøvningsstatistikken - i henhold til det relevante tillæg – i overensstemmelse med kriteriet for ikke at godkende serierne for mindst ét forurenende stof?

Tillæg 1

Procedure for prøvning af produktionens overensstemmelse

| 1. | I dette tillæg beskrives proceduren for kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (producentens risiko = 10 %), mens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % defekte motorer er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Følgende procedure anvendes for hvert af de forurenende stoffer (jf. figur 2.1):







  Idet | : | n= den pågældende stikprøvestørrelse. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Idet

:

n= den pågældende stikprøvestørrelse.

| 4. | For stikprøven bestemmes et statistisk resultat, der kvantificerer de kumulative antal uoverensstemmende prøvninger ved n'te prøvning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Herefter gælder følgende:






  a) | er prøvningens statistiske resultat mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 2.1, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof »godkendt« |
| --- | --- | --- |

5.

a)

er prøvningens statistiske resultat mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 2.1, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof »godkendt«

| b) | er prøvningens statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2.1, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof »forkastet« |
| --- | --- |

b)

er prøvningens statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 2.1, er afgørelsen for det pågældende forurenende stof »forkastet«

| c) | ellers afprøves en yderligere motor i henhold til punkt 6.2, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse. |
| --- | --- |

c)

ellers afprøves en yderligere motor i henhold til punkt 6.2, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

I tabel 2.1 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.

Tabel 2.1

Prøvningsstatistikker for prøvning af produktionens overensstemmelse

| Mindste stikprøvestørrelse: 3 | Mindste stikprøvestørrelse for afgørelsen »godkendt«: 4 |
| --- | --- |

Mindste stikprøvestørrelse: 3

Mindste stikprøvestørrelse for afgørelsen »godkendt«: 4

| Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse) | Antal for afgørelsen »godkendt« | Antal for afgørelsen »forkastet« |
| --- | --- | --- |
| 3 | — | 3 |
| 4 | 0 | 4 |
| 5 | 0 | 4 |
| 6 | 1 | 5 |
| 7 | 1 | 5 |
| 8 | 2 | 6 |
| 9 | 2 | 6 |
| 10 | 3 | 7 |
| 11 | 3 | 7 |
| 12 | 4 | 8 |
| 13 | 4 | 8 |
| 14 | 5 | 9 |
| 15 | 5 | 9 |
| 16 | 6 | 10 |
| 17 | 6 | 10 |
| 18 | 7 | 11 |
| 19 | 8 | 9 |

Kumuleret antal motorer afprøvet (stikprøvestørrelse)

Antal for afgørelsen »godkendt«

Antal for afgørelsen »forkastet«

3

—

3

4

0

4

5

0

4

6

1

5

7

1

5

8

2

6

9

2

6

10

3

7

11

3

7

12

4

8

13

4

8

14

5

9

15

5

9

16

6

10

17

6

10

18

7

11

19

8

9

---

BILAG III

Metode til tilpasning af laboratorieprøvningsresultaterne for emission til også at omfatte forringelsesfaktorer

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1.   »aldningscyklus«: den mobile ikke-vejgående maskin- eller motordrift (hastighed, belastning, effekt), som skal udføres under driftsprøveplanen

1.2.   »kritiske emissionsrelaterede komponenter«: systemet til udstødningsefterbehandling, den elektroniske motorstyringsenhed og de dermed forbundne følere og aktuatorer samt udstødningsgasrecirkulationen (EGR) med alle dermed forbundne filtre, kølere, styreventiler og rør

1.3.   »kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse«: den nødvendige vedligeholdelse af kritiske emissionsrelaterede komponenter i motoren

1.4.   »emissionsrelateret vedligeholdelse«: den vedligeholdelse, som i væsentlig grad påvirker emissionen, eller som sandsynligvis vil påvirke emissionsforringelsen af den mobile ikke-vejgående maskine eller motor ved normal drift

1.5.   »Motorfamilie mht. efterbehandlingssystem«: fabrikantens gruppering af motorer, som opfylder definitionen på motorfamilie, men videreinddeles i en familie af motorfamilier, der anvender tilsvarende systemer til efterbehandling af udstødningen

1.6.   »ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse«: vedligeholdelse, som ikke i væsentlig grad påvirker emissioner, og som ikke har varig indvirkning på forringelsen af den mobile ikke-vejgående maskines eller motors emissionspræstation ved normal brug, når der foretages vedligeholdelse

1.7.   »Driftsprøveplan«: ældningscyklussens og driftsprøveplanens periode til bestemmelse af forringelsesfaktorerne for motorens efterbehandlingssystemfamilie

2.   Generelt

2.1.   Dette bilag indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne til udvælgelse af motorer til prøvning i en driftsprøveplan med henblik på at bestemme forringelsesfaktorer ved EU-typegodkendelse af motortype eller -familie og vurdering af produktionens overensstemmelse. Forringelsesfaktorerne skal anvendes på de emissioner, der måles i overensstemmelse med bilag VI og beregnes i overensstemmelse med bilag VII i overensstemmelse med proceduren i henholdvis punkt 3.2.7 eller punkt 4.3.

2.2.   Den godkendende myndighed behøver ikke overvære de driftsakkumuleringsprøvninger eller emissionsprøvninger, som udføres til bestemmelse af forringelsen.

2.3.   Dette bilag indeholder også nærmere oplysninger om emissionsrelateret og ikke-emissionsrelateret vedligeholdelse, der bør eller kan udføres på motorer, der indgår i en driftsprøveplan. Sådan vedligeholdelse skal være i overensstemmelse med den vedligeholdelse, der udføres på ibrugtagne motorer, og skal meddeles slutbrugere af nye motorer.

3.   Motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL, RLR, SMB og ATS og underkategori NRS-v-2b og NRS-v-3

3.1.   Udvælgelse af motorer til bestemmelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden

3.1.1.   Der skal udvælges motorer fra den motorfamilie, der er defineret i afsnit 2 i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav til emissionsprøvning for at bestemme forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden.

3.1.2.   Motorer fra forskellige motorfamilier kan yderligere kombineres i familier på grundlag af den type efterbehandlingssystem til udstødningen, der anvendes. For at placere motorer med forskellige cylinderkonfigurationer men med tilsvarende tekniske specifikationer for og samme montering af systemerne til udstødningsefterbehandling i samme familie af motorefterbehandlingssystemer, skal fabrikanten give den godkendende myndighed oplysninger, der godtgør, at sådanne motorers emissionsbegrænsningspræstationer svarer til hinanden.

3.1.3.   Motorfabrikanten udvælger én motor, der er repræsentativ for motorefterbehandlingssystemets familie som bestemt i henhold til punkt 3.1.2, til prøvning i den driftsprøveplan, der er defineret i punkt 3.2.2, og dette indberettes til den godkendende myndighed før prøvningen påbegyndes.

3.1.4.   Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at de mest ugunstige emissioner fra motorens familie af efterbehandlingssystemer bedre kan karakteriseres af en anden prøvningsmotor, udvælges prøvningsmotoren i fællesskab af den godkendende myndighed og motorfabrikanten.

3.2.   Fastlæggelse af forringelsesfaktorer for emissionsholdbarhedsperioden

3.2.1.   Generelt

De forringelsesfaktorer, der finder anvendelse på familien af motorefterbehandlingssystemer, udvikles ud fra de udvalgte motorer på grundlag af en driftsprøveplan, der omfatter periodisk prøvning af gas- og partikelemissioner under hver prøvningscyklus, der gælder for motorkategorien, jf. bilag IV til forordning (EU) 2016/1628. I tilfælde af transient ikke-vejgående prøvningscyklus for motorer af kategori NRE (»NRTC«) anvendes kun resultaterne af varmstartprøvninger af NRTC (»varmstarts NRTC«).

3.2.1.1.   På fabrikantens anmodning kan den godkendende myndighed tillade brugen af forringelsesfaktorer, der er fastsat ved anvendelse af alternative metoder til dem, der er angivet i punkt 3.2.2 til 3.2.5. I så fald skal fabrikanten på tilfredsstillende måde påvise over for den godkendende myndighed, at de anvendte alternative metoder ikke er mindre strenge end metoderne i punkt 3.2.2 til 3.2.5.

3.2.2.   Driftsprøvningsplan

Driftsprøvningsplaner kan efter fabrikantens valg gennemføres ved at lade en mobil ikke-vejgående maskine køre med den udvalgte motor gennem en »driftsprøvningsplan efter ibrugtagning« eller ved at lade den udvalgte motor gennemgå en »dynamometer-prøveplan«. Der er ikke noget krav om at anvende referencebrændstof for driftsprøveplanen mellem prøvningspunkterne for emissionsmåling.

3.2.2.1.   Driftsprøveplan efter ibrugtagning og dynamometer-prøveplan

3.2.2.1.1.   Fabrikanten bestemmer form og varighed af driftsprøveplan og ældningscyklus for motorer i overensstemmelse med god teknisk praksis.

3.2.2.1.2.   Fabrikanten bestemmer de prøvningspunkter, hvor gas- og partikelemissioner vil blive målt under de gældende cyklusser.

| 3.2.2.1.2.1. | Når driftsprøvningsplanen er kortere end emissionsholdbarhedsperioden i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.7, skal det mindste antal prøvningspunkter være tre, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøvningsplanen. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.1.

Når driftsprøvningsplanen er kortere end emissionsholdbarhedsperioden i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.7, skal det mindste antal prøvningspunkter være tre, nemlig et i begyndelsen, et omtrent i midten og et i slutningen af driftsprøvningsplanen.

| 3.2.2.1.2.2. | Ved gennemførelsen af driftsprøveplanen indtil slutningen af emissionsholdbarhedsperioden skal det mindste antal testpunkter skal være to, én i begyndelsen og én i slutningen af driftsprøvningsplanen. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.2.

Ved gennemførelsen af driftsprøveplanen indtil slutningen af emissionsholdbarhedsperioden skal det mindste antal testpunkter skal være to, én i begyndelsen og én i slutningen af driftsprøvningsplanen.

| 3.2.2.1.2.3. | Fabrikanten kan herudover foretage prøvning med jævnt fordelte mellemliggende punkter. |
| --- | --- |

3.2.2.1.2.3.

Fabrikanten kan herudover foretage prøvning med jævnt fordelte mellemliggende punkter.

3.2.2.1.3.   Emissionsværdierne ved begyndelsespunktet og ved endepunktet for emissionsholdbarhedsperioden, der enten beregnes i overensstemmelse med punkt 3.2.5.1 eller måles direkte i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.2.2, skal ligge inden for de grænseværdier, der er gældende for motorfamilien. Individuelle emissionsresultater fra de mellemliggende prøvningspunkter kan dog overskride disse grænseværdier.

3.2.2.1.4.   For motorkategorier eller underkategorier, som er omfattet af en NRTC-cyklus, eller for motorkategorier eller -underkategorier NRS, som er omfattet af en ikke-vejgående transient prøvningscyklus for store motorer med gnisttænding (LSI-NRTC), kan fabrikanten anmode om den godkendende myndigheds accept til kun at gennemføre én prøvningscyklus (enten varmstarts NRTC- eller LSI-NRSC-cyklus, alt efter hvad der er relevant, eller NRSC-cyklus) ved hvert prøvningspunkt, og kun at gennemføre den anden prøvningscyklus ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøvningsplanen.

3.2.2.1.5.   I tilfælde af motorkategorier og underkategorier, for hvilke der ikke findes en ikke-vejgående transient cyklus i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt.

3.2.2.1.6.   Driftsprøveplanerne kan være forskellige for de forskellige familier af motorefterbehandlingssystemer.

3.2.2.1.7.   Driftsprøvningsplaner kan være kortere end emissionsholdbarhedsperioden, men må ikke være kortere end det, der svarer til mindst en fjerdedel af den relevante emissionsholdbarhedsperiode angivet i bilag V til forordning (EU) 2016/1628.

3.2.2.1.8.   Det er tilladt at foretage fremskyndet aldring ved justering af driftsprøveplanen på grundlag af brændstofforbrug. Justeringen skal baseres på forholdet mellem det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning og brændstofforbruget i aldringscyklussen, men brændstofforbruget i aldringscyklussen må ikke overstige det typiske brændstofforbrug efter ibrugtagning med mere end 30 %.

3.2.2.1.9.   Fabrikanten kan med den godkendende myndigheds accept anvende alternative metoder til accelereret ældning.

3.2.2.1.10.   Driftsprøvningsplanen skal beskrives fuldt ud i ansøgningen om EU-typegodkendelse og indberettes til den godkendende myndighed før påbegyndelse af prøvningen.

3.2.2.2.   Hvis den godkendende myndighed bestemmer, at der skal foretages yderligere målinger mellem de punkter, der er udvalgt af fabrikanten, meddeler den fabrikanten dette. Den reviderede driftsprøveplan skal udarbejdes af fabrikanten og godkendes af den godkendende myndighed.

3.2.3.   Motorprøvning

3.2.3.1.   Motorstabilisering

3.2.3.1.1.   Fabrikanten skal for hver familie af motorefterbehandlingssystemer fastsætte det antal driftstimer for den mobile ikke-vejgående maskin eller motor, der er nødvendige, for at motorefterbehandlingssystemet har stabiliseret sig. Hvis den godkendende myndighed anmoder herom, skal fabrikanten stiller de data og analyser, der er anvendt til denne fastsættelse, til rådighed. Som et alternativ kan fabrikanten vælge at lade motoren eller den mobile ikke-vejgående maskine køre i mellem 60 og 125 timer eller et tilsvarende tidsrum i aldringscyklussen for at stabilisere motorefterbehandlingssystemet.

3.2.3.1.2.   Afslutningen af den stabiliseringsperiode, der er bestemt i punkt 3.2.3.1.1, anses for at udgøre starten af driftsprøvningsplanen.

3.2.3.2.   Prøvning efter driftsprøvningsplan

3.2.3.2.1.   Efter stabilisering skal motoren køre i henhold til den driftsprøvningsplan, der er valgt af fabrikanten, som beskrevet i punkt 3.2.2. Motoren skal med de tidsintervaller i driftsprøveplanen, som er fastlagt af fabrikanten, og, når det er relevant, fastsat af den godkendende myndighed i overensstemmelse med punkt 3.2.2.2, prøves for gas- og partikelemissioner under de varmstarts NRTC- og NRSC-cyklusser, eller de LSI-NRTC- og NRSC-cyklusser, der finder anvendelse på motorkategorien, som fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628.

Fabrikanten kan vælge at måle de forurenende emissioner før ethvert system til efterbehandling af udstødningen adskildt fra de forurenende emissioner efter ethvert system til efterbehandling af udstødningen.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varmstarts NRTC, LSI-NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, skal den anden prøvningscyklus (varmstarts NRTC, LSI-NRTC eller NRSC) gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen.

I tilfælde af motorkategorier eller underkategorier, for hvilke der ikke findes en ikke-vejgående transient cyklus i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628, gennemføres kun NRSC-cyklussen ved hvert prøvningspunkt, jf. punkt 3.2.2.1.5.

3.2.3.2.2.   Under driftsprøveplanen foretages vedligeholdelse af motoren i overensstemmelse med punkt 3.4.

3.2.3.2.3.   Der kan under driftsprøveplanen udføres ikke-planlagt vedligeholdelse af motoren eller den mobile ikke-vejgående maskine, f.eks. hvis fabrikantens normale diagnosticeringssystem har detekteret et problem, der ville have medført en fejlmelding til operatøren af den mobile ikke-vejgående maskine.

3.2.4.   Rapportering

3.2.4.1.   Resultaterne af alle emissionsprøvninger (varmstarts NRTC, LSI-NRTC og NRSC), der er gennemført under driftsprøveplanen, skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed. Hvis en emissionsprøvning erklæres ugyldig, skal fabrikanten afgive årsagerne til, hvorfor prøvningen er blevet erklæret ugyldig. I sådanne tilfælde skal der gennemføres en ny række emissionsprøvninger inden for de følgende 100 driftstimer.

3.2.4.2.   Fabrikanten skal opbevare alle oplysninger om de emissionsprøvninger og den vedligeholdelse, der er udført på motoren under driftsprøveplanen. Disse oplysninger skal indsendes til den godkendende myndighed sammen med resultaterne af emissionsprøvningerne, der gennemføres under driftsprøveplanen.

3.2.5.   Bestemmelse af forringelsesfaktorer

3.2.5.1.   Ved gennemførelse af en driftsprøveplan i henhold til punkt 3.2.2.1.2.1 eller punkt 3.2.2.1.2.3 skal der for hvert forurenende stof, der måles i varmstarts NRTC-, LSI-NRTC- og NRSC-cyklusser ved hvert prøvningspunkt i driftsprøveplanen, foretages en »best fit« lineær regressionsanalyse på grundlag af alle prøvningsresultater. Resultaterne af hver prøvning for hvert forurenende stof skal udtrykkes med samme antal decimaler som grænseværdien for det pågældende forurenende stof som gældende for motorfamilien, plus endnu en decimal.

Hvis der i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.4 eller punkt 3.2.2.1.5 kun er gennemført én prøvningscyklus (varmstarts NRTC, LSI-NRTC eller NRSC) ved hvert prøvningspunkt, foretages regressionsanalysen kun på grundlag af resultaterne af prøvningscyklussen gennemført ved hvert prøvningspunkt.

Fabrikanten kan anmode om forudgående accept fra den godkendende myndighed til at foretage en ikke-lineær regression.

3.2.5.2.   Emissionsværdierne for hvert forurenende stof ved starten af driftsprøveplanen og ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden, der gælder for den motor, der prøves, skal enten:

| a) | fastlægges ved ekstrapolering af regressionsligningen i punkt 3.2.5.1 ved gennemførelse af en driftsprøveplan i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.2.1 eller punkt 3.2.2.1.2.3, eller |
| --- | --- |

a)

fastlægges ved ekstrapolering af regressionsligningen i punkt 3.2.5.1 ved gennemførelse af en driftsprøveplan i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.2.1 eller punkt 3.2.2.1.2.3, eller

| b) | måles direkte ved gennemførelse af en driftsprøveplan i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.2.2. |
| --- | --- |

b)

måles direkte ved gennemførelse af en driftsprøveplan i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.2.2.

Hvis emissionsværdier anvendes for motorfamlier inden for samme motorefterbehandlingsfamilie men med forskellige emissionsholdbarhedsperioder, bestemmes emissionsværdierne ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden igen for hver emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 3.2.5.1.

3.2.5.3.   Forringelsesfaktoren (DF) for hvert forurenende stof er defineret som forholdet mellem de anvendte emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen (multiplikativ forringelsesfaktor).

Fabrikanten kan anmode om forudgående accept fra den godkendende myndighed til at anvende en supplerende forringelsesfaktor (DF) for hvert forurerende stof. Den additive forringelsesfaktor (DF) defineres som forskellen mellem de beregnede emissionsværdier ved afslutningspunktet for emissionsholdbarhedsperioden og ved starten af driftsprøveplanen.

Et eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktorer (DF) ved hjælp af lineær regression er vist i figur 3.1 for NOx-emission.

Anvendelse af både multiplikative og additive forringelsesfaktorer (DF) på samme sæt af forurenende stoffer er ikke tilladt.

Hvis beregningsresultatet er en værdi på mindre end 1,00 for en multiplikativ forringelsesfaktor, eller mindre end 0,00 for en additiv forringelsesfaktor, fastsættes forringelsesfaktoren til henholdsvis 1,0 eller 0,00.

Hvis det i overensstemmelse med punkt 3.2.2.1.4 er aftalt, at kun én prøvningscyklus (varmstarts NRTC, LSI-NRTC eller NRSC) skal gennemføres ved hvert prøvningspunkt, og at den anden prøvningscyklus (varmstarts NRTC, LSI-NRTC eller NRSC) kun skal gennemføres ved begyndelsen og afslutningen af driftsprøveplanen, skal den forringelsesfaktor, der er beregnet for den gennemførte prøvningscyklus ved hvert prøvningspunkt, også være gældende for den anden prøvningscyklus.

Figur 3.1

Eksempel på bestemmelse af forringelsesfaktor (DF)

0 1 000 2 000 3 000 4 000 5 000 6 000 7 000 8 000

Ekstrapolation

Mindste driftsprøveplan

NOx [g/kWh]

Multiplikativ forringelsesfaktor (DF) = 0,390 / 0,352 = 1,109

Additiv forringelsesfaktor (DF) = 0,390 - 0,352 = 0,038 g/kWh

EDP endepunkt

25% af EDP

0,390 g/kWh

0,352 g/kWh

Grænseværdi

0,50

0,45

0,40

0,35

0,30

0,25

0,20

Emissionsholdbarhedsperiode (EDP) [timer]

3.2.6.   Tildelte forringelsesfaktorer

3.2.6.1.   Som et alternativ til at anvende en driftsprøveplan til bestemmelse af DF kan motorfabrikanter vælge at bruge følgende tildelte multiplikative forringelsesfaktorer som anført i tabel 3.1.

Tabel 3.1

Tildelte forringelsesfaktorer

| Prøvningscyklus | CO | HC | NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC og LSI-NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 | 1,0 |

Prøvningscyklus

CO

HC

NOx

PM

PN

NRTC og LSI-NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

1,0

Der gives ingen tildelte additive forringelsesfaktorer (DF). Den tildelte multiplikative forringelsesfaktor (DF) skal ikke omdannes til supplerende forringelsesfaktor (DF).

Der kan, for PN, anvendes enten en additiv forringelsesfaktor (DF) på 0,0 eller en multiplikativ forringelsesfaktor (DF) på 1,0 sammenholdt med resultaterne af tidligere DF-prøvning, hvormed der ikke blev fastsat en PN-værdi, hvis begge de følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den foregående DF-prøvning blev gennemført med en motorteknologi, der ville være kvalificeret til indregning i den samme familie af motorefterbehandlingssystemer, jf. punkt 3.1.2., som den motorfamilie, hvorpå det er hensigten at anvende de pågældende forringelsesfaktorer og |
| --- | --- |

a)

den foregående DF-prøvning blev gennemført med en motorteknologi, der ville være kvalificeret til indregning i den samme familie af motorefterbehandlingssystemer, jf. punkt 3.1.2., som den motorfamilie, hvorpå det er hensigten at anvende de pågældende forringelsesfaktorer og

| b) | prøvningsresultaterne er blevet benyttet i en tidligere typegodkendelse meddelt før den relevante EU-typegodkendelsesdato, der angives i bilag III til forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

b)

prøvningsresultaterne er blevet benyttet i en tidligere typegodkendelse meddelt før den relevante EU-typegodkendelsesdato, der angives i bilag III til forordning (EU) 2016/1628.

3.2.6.2.   Når der anvendes tildelte DF'er, skal fabrikanten forelægge den godkendende myndighed solid dokumentation for, at emissionsbegrænsningskomponenterne med rimelighed kan forventes at have den emissionsholdbarhed, der hører sammen med disse tildelte faktorer. Denne dokumentation kan baseres på en konstruktionsanalyse, prøvninger eller en kombination heraf.

3.2.7.   Anvendelse af forringelsesfaktorer

3.2.7.1.   Motorerne skal overholde de respektive emissionsgrænser for hvert forurenende stof, som gælder for motorfamilien, efter anvendelse af forringelsesfaktorerne på de prøvningsresultater, der er målt i overensstemmelse med bilag VI (cyklusvægtet specifik emission af partikler og af de enkelte gasser). Afhængig af typen af forringelsesfaktor (DF) finder følgende bestemmelser anvendelse:

| a) | Multiplikativ: (cyklusvægtet specifik emission) × DF ≤ emissionsgrænseværdi |
| --- | --- |

a)

Multiplikativ: (cyklusvægtet specifik emission) × DF ≤ emissionsgrænseværdi

| b) | Additiv: (cyklusvægtet specifik emission) + DF ≤ emissionsgrænseværdi |
| --- | --- |

b)

Additiv: (cyklusvægtet specifik emission) + DF ≤ emissionsgrænseværdi

Cyklusvægtet specifik emission kan omfatte justeringen for ikke-hyppig regenerering, hvor dette er relevant.

3.2.7.2.   For en multiplikativ forringelsesfaktor NOx + HC fastlægges særskilte forringelsesfaktorer for HC og NOx, og disse finder særskilt anvendelse ved beregning af de forringede emissionsniveauer ud fra et emissionsprøvningsresultat, før de resulterende forringede NOx- og HC-værdier kombineres for at fastslå, om emissionsgrænseværdierne er overholdt.

3.2.7.3.   Fabrikanten kan overføre de forringelsesfaktorer (DF), der er fastsat for en familie af motorefterbehandlingssystemer, til en motor, som ikke falder ind under samme familie af motorefterbehandlingssystemer. I sådanne tilfælde skal fabrikanten over for den godkendende myndighed påvise, at den motor, for hvilken familien af motorefterbehandlingssystemer oprindeligt blev prøvet, og den motor, som forringelsesfaktorerne (DF) overføres til, har tilsvarende tekniske specifikationer og monteringskrav på den mobile ikke-vejgående maskine, og at emissionerne fra en sådan motor er tilsvarende.

Hvis forringelsesfaktorer (DF) overføres til en motor med en anden emissionsholdbarhedsperiode, skal disse forringelsesfaktorer (DF) beregnes igen for den pågældende emissionsholdbarhedsperiode ved ekstrapolering eller interpolering af regressionsligningen som bestemt i punkt 3.2.5.1.

3.2.7.4.   Forringelsesfaktorerne for hver af de prøvningscyklusser, der skal anvendes, skal registreres i prøvningsrapporten som fastsat i tillæg 1 til bilag VI til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

3.3.   Kontrol af produktionens overensstemmelse

3.3.1.   Produktionens overensstemmelse med hensyn til opfyldelse af emissionskravene kontrolleres på grundlag af afsnit 6 i bilag II.

3.3.2.   Fabrikanten kan måle de forurenende emissioner før et system til udstødningsefterbehandling, samtidig med at EU-typegodkendelsesprøvningen foretages. Fabrikanten kan til dette formål udvikle uformelle forringelsesfaktorer (DF) særskilt for motor uden efterbehandlingssystem og for det efterbehandlingssystem, som kan anvendes af fabrikanten til kontrol ved produktionslinjens afslutning.

3.3.3.   Det er for så vidt angår EU-typegodkendelse kun de forringelsesfaktorer (DF), der er bestemt i henhold til punkt 3.2.5 eller 3.2.6, der skal registreres i prøvningsrapporten som fastsat i tillæg 1 til bilag VI til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

3.4.   Vedligeholdelse

For så vidt angår driftsprøveplanen udføres vedligeholdelse i henhold til fabrikantens vejledning til service og vedligeholdelse.

3.4.1.   Planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse

3.4.1.1.   Planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse under motordrift, der foretages med henblik på at gennemføre en driftsprøvningsplan, skal finde sted med intervaller, der svarer til dem, der er specificeret i fabrikantens vejledning til vedligeholdelse til den mobile ikke-vejgående maskines eller motors slutbruger. Vedligeholdelsesplanen kan opdateres efter behov igennem hele driftsprøveplanen, såfremt ingen vedligeholdelsesoperation slettes fra vedligeholdelsesplanen, efter at operationen er blevet udført på prøvemotoren.

3.4.1.2.   Justering, adskillelse, rengøring eller udskiftning af kritiske emissionsrelaterede komponenter på regelmæssig basis inden for emissionsholdbarhedsperioden til forebyggelse af fejlfunktion på motoren må kun finde sted i det omfang, det er teknisk nødvendigt for at sikre korrekt funktion af emissionsbegrænsningssystemet. Behovet for regelmæssig udveksling inden for driftsprøveplanen og efter en for motoren given driftsperiode af kritiske emissionsrelaterede komponenter ud over dem, der betragtes som komponenter til rutinemæssig udskiftning, bør undgås. I denne forbindelse betragtes forbrugsmaterialer til vedligeholdelse, der udskiftes regelmæssigt, eller komponenter, der kræver rengøring efter en given driftsperiode, som komponenter til rutinemæssig udskiftning.

3.4.1.3.   Eventuelle krav om planlagt vedligeholdelse skal godkendes af den godkendende myndighed, inden en EU-typegodkendelse udstedes og medtages i instruktionsbogen. Den godkendende myndighed kan ikke afvise at godkende sådanne vedligeholdelseskrav, som er rimelige og teknisk nødvendige, herunder, men ikke begrænset til dem, der er angivet i punkt 1.6.1.4.

3.4.1.4.   Motorfabrikanten skal for driftsprøveplanerne specificere enhver justering, rengøring, vedligeholdelse (hvor dette er nødvendigt) og planmæssig udskiftning af følgende dele:

| — | filtre og kølere i udstødningsgasrecirkulationen (EGR) |
| --- | --- |

—

filtre og kølere i udstødningsgasrecirkulationen (EGR)

| — | ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant |
| --- | --- |

—

ventil i aktiv krumtaphusventilation, hvis relevant

| — | brændstofinjektorspidser (kun rengøring er tilladt) |
| --- | --- |

—

brændstofinjektorspidser (kun rengøring er tilladt)

| — | brændstofinjektorer |
| --- | --- |

—

brændstofinjektorer

| — | turbolader |
| --- | --- |

—

turbolader

| — | elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer |
| --- | --- |

—

elektronisk motorstyringsenhed og tilhørende følere og aktuatorer

| — | partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

—

partikelefterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)

| — | NOx-efterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter) |
| --- | --- |

—

NOx-efterbehandlingssystem (inkl. tilhørende komponenter)

| — | udstødningsgasrecirkulation (EGR), inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør |
| --- | --- |

—

udstødningsgasrecirkulation (EGR), inklusive alle tilhørende reguleringsventiler og rør

| — | ethvert andet efterbehandlingssystem for udstødningen. |
| --- | --- |

—

ethvert andet efterbehandlingssystem for udstødningen.

3.4.1.5.   Der foretages kun kritisk emissionsrelateret vedligeholdelse, hvis det er et krav at gøre dette under drift og dette krav meddeles motorens eller den mobile ikke-vejgående maskines slutbruger.

3.4.2.   Ændringer af planmæssig vedligeholdelse

Fabrikanten skal indsende en anmodning til den godkendende myndighed om godkendelse af enhver ny planmæssig vedligeholdelse, som han ønsker at udføre under driftsprøveplanen og bagefter anbefale over for slutbrugere af mobile ikke-vejgående maskiner og motorer. Anmodningen skal ledsages af data til begrundelse for behovet for den nye planmæssige vedligeholdelse og vedligeholdelsesintervallet.

3.4.3.   Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse

Ikke-emissionsrelateret planmæssig vedligeholdelse, som er rimelig og teknisk nødvendig (f.eks. olieskift, udskiftning af oliefilter, udskiftning af brændstoffilter, udskiftning af luftfilter, vedligeholdelse af kølesystem, justering af tomgangshastighed, regulator, motorboltsdrejningsmoment, ventilslør, injektorslør, tidsjusteringer, justering af drivremme osv.), kan udføres på motorer eller mobile ikke-vejgåede maskiner udvalgt til driftsprøveplanen ved de mindst hyppige intervaller anbefalet af fabrikanten over for slutbrugeren (dvs. ikke ved de anbefalede intervaller for større service).

3.5.   Reparation

3.5.1.   Reparationer af komponenter i en motor, der er udvalgt til prøvning i en driftsprøveplan, må kun udføres som følge af, at en komponent svigter, eller at der er en fejlfunktion i motoren. Reparation af selve motoren, emissionsbegrænsningssystemet eller brændstofsystemet er kun tilladt i det omfang, der er fastsat i punkt 3.5.2.

3.5.2.   Hvis selve motoren, dens emissionsbegrænsningssystem eller brændstofsystem svigter i løbet af driftsprøveplanen, anses driftsperioden for ugyldig, og en ny driftsperiode startes med en ny motor.

Forrige afsnit finder ikke anvendelse, når de svigtende komponenter erstattes med tilsvarende komponenter, der alle har været genstand for et tilsvarende antal timers driftsperiode.

4.   Motorkategorier og underkategorier NRSh og NRS, undtagen NRS-v-2b og NRS-v-3

4.1.   Den relevante kategori af emissionsholdbarhedsperiode (EDP) og den tilsvarende forringelsesfaktor (DF) bestemmes i overensstemmelse med dette afsnit 4.

4.2.   En motorfamilie anses for at være i overensstemmelse med de grænseværdier, der kræves for en motorunderkategori, når emissionsprøvningsresultaterne for at alle motorer, der repræsenterer motorfamilien, efter justering ved multiplikation med den forringelsesfaktor, der er fastsat i afsnit 2, er lavere eller lig med de grænseværdier, der kræves for den pågældende underkategori. Når et eller flere emissionsresultater for en eller flere motorer, der repræsenterer motorfamilien, efter justering ved multiplikation med den forringelsesfaktor, der er fastsat i afsnit 2, er højere end en eller flere enkelte emissionsgrænseværdier, der kræves for den pågældende underkategori, skal denne motorfamilie dog ikke anses for at være i overensstemmelse med de grænseværdier, der kræves for den pågældende underkategori.

4.3.   Forringelsesfaktorerne fastsættes som følger:

| 4.3.1. | På mindst én prøvemotor, som repræsenterer den konfiguration, der udvælges som den mest tilbøjelige til at overskride HC + NOx-emissionsgrænserne, og som er konstrueret til at være repræsentativ for producerede motorer, skal der udføres (fuld) prøvningsprocedure med emissionsprøvning som beskrevet i bilag VI efter det antal timer, som repræsenterer stabiliserede emissioner. |
| --- | --- |

4.3.1.

På mindst én prøvemotor, som repræsenterer den konfiguration, der udvælges som den mest tilbøjelige til at overskride HC + NOx-emissionsgrænserne, og som er konstrueret til at være repræsentativ for producerede motorer, skal der udføres (fuld) prøvningsprocedure med emissionsprøvning som beskrevet i bilag VI efter det antal timer, som repræsenterer stabiliserede emissioner.

| 4.3.2. | Afprøves flere end én motor, beregnes resultaterne som gennemsnittet af resultaterne for alle de prøvede motorer, afrundet til samme antal decimaler som i den relevante grænseværdi, angivet med yderligere ét signifikant ciffer. |
| --- | --- |

4.3.2.

Afprøves flere end én motor, beregnes resultaterne som gennemsnittet af resultaterne for alle de prøvede motorer, afrundet til samme antal decimaler som i den relevante grænseværdi, angivet med yderligere ét signifikant ciffer.

| 4.3.3. | Sådan emissionsprøvning gentages efter ældning af motoren. Ældningsproceduren skal være udformet således, at den giver fabrikanten mulighed for på passende vis at forudsige den forværrede emission under drift, som forventes i løbet af motorens emissionsholdbarhedsperiode, idet der tages hensyn til den type slid og andre nedbrydningsmekanismer, som forventes typisk brug, og som kan påvirke emissionspræstationerne. Afprøves flere end én motor, beregnes resultaterne som gennemsnittet af resultaterne for alle de prøvede motorer, afrundet til samme antal decimaler som i den relevante grænseværdi, angivet med yderligere ét signifikant ciffer. |
| --- | --- |

4.3.3.

Sådan emissionsprøvning gentages efter ældning af motoren. Ældningsproceduren skal være udformet således, at den giver fabrikanten mulighed for på passende vis at forudsige den forværrede emission under drift, som forventes i løbet af motorens emissionsholdbarhedsperiode, idet der tages hensyn til den type slid og andre nedbrydningsmekanismer, som forventes typisk brug, og som kan påvirke emissionspræstationerne. Afprøves flere end én motor, beregnes resultaterne som gennemsnittet af resultaterne for alle de prøvede motorer, afrundet til samme antal decimaler som i den relevante grænseværdi, angivet med yderligere ét signifikant ciffer.

| 4.3.4. | Emissionerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning (i givet fald gennemsnitsemissionerne) for hvert af de regulerede forurenende stoffer divideres med de stabiliserede emissioner (i givet fald gennemsnitsemissionerne), og der afrundes til to signifikante cifre. Det heraf følgende tal udgør forringelsesfaktoren, medmindre det er mindre end 1,00, idet forringelsesfaktoren i så fald sættes til 1,00. |
| --- | --- |

4.3.4.

Emissionerne ved emissionsholdbarhedsperiodens slutning (i givet fald gennemsnitsemissionerne) for hvert af de regulerede forurenende stoffer divideres med de stabiliserede emissioner (i givet fald gennemsnitsemissionerne), og der afrundes til to signifikante cifre. Det heraf følgende tal udgør forringelsesfaktoren, medmindre det er mindre end 1,00, idet forringelsesfaktoren i så fald sættes til 1,00.

| 4.3.5. | Fabrikantens kan vælge at planlægge supplerende emissionsbegrænsningspunkter mellem kontrolpunktet for stabiliserede emissioner og afslutningen af emissionsholdbarhedsperioden. Er der planlagt mellemliggende kontroller, skal kontrolpunkterne være jævnt fordelt over emissionsholdbarhedsperioden (plus/minus 2 timer), og et af kontrolpunkterne skal være placeret midt i den fulde emissionsholdbarhedsperiode (plus/minus 2 timer). |
| --- | --- |

4.3.5.

Fabrikantens kan vælge at planlægge supplerende emissionsbegrænsningspunkter mellem kontrolpunktet for stabiliserede emissioner og afslutningen af emissionsholdbarhedsperioden. Er der planlagt mellemliggende kontroller, skal kontrolpunkterne være jævnt fordelt over emissionsholdbarhedsperioden (plus/minus 2 timer), og et af kontrolpunkterne skal være placeret midt i den fulde emissionsholdbarhedsperiode (plus/minus 2 timer).

| 4.3.6. | For hvert af de forurenende stoffer HC + NOx og CO lægges en ret linje gennem målepunkterne, idet den indledende kontrol sættes til at have fundet sted ved time nul og ved anvendelse af mindste kvadraters metode. Forringelsesfaktorerne er de emissionsværdier, der beregnes ved holdbarhedsperiodens slutning divideret med de beregnede emissioner i time nul.
  Forringelsesfaktorerne for hvert forurenende stof for den relevante prøvningscyklus, skal registreres i prøvningsrapporten som fastsat i tillæg 1 til bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav. |
| --- | --- |

4.3.6.

For hvert af de forurenende stoffer HC + NOx og CO lægges en ret linje gennem målepunkterne, idet den indledende kontrol sættes til at have fundet sted ved time nul og ved anvendelse af mindste kvadraters metode. Forringelsesfaktorerne er de emissionsværdier, der beregnes ved holdbarhedsperiodens slutning divideret med de beregnede emissioner i time nul.

Forringelsesfaktorerne for hvert forurenende stof for den relevante prøvningscyklus, skal registreres i prøvningsrapporten som fastsat i tillæg 1 til bilag VII til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

| 4.3.7. | De beregnede forringelsesfaktorer kan omfatte familier ud over dem, de er beregnet for, forudsat at fabrikanten forelægger en begrundelse, som kan godtages af den godkendende myndighed forud for EU-typegodkendelsen, for, at de berørte motorfamilier med rimelighed kan forventes at have tilsvarende emissionsforringelsesegenskaber baseret på den anvendte konstruktion og teknologi.
  En ikke-udtømmende fortegnelse over konstruktionsmæssig og teknologisk inddeling er givet i det følgende:






  — | konventionelle totaktsmotorer uden efterbehandlingssystem |
| --- | --- | --- |

4.3.7.

De beregnede forringelsesfaktorer kan omfatte familier ud over dem, de er beregnet for, forudsat at fabrikanten forelægger en begrundelse, som kan godtages af den godkendende myndighed forud for EU-typegodkendelsen, for, at de berørte motorfamilier med rimelighed kan forventes at have tilsvarende emissionsforringelsesegenskaber baseret på den anvendte konstruktion og teknologi.

En ikke-udtømmende fortegnelse over konstruktionsmæssig og teknologisk inddeling er givet i det følgende:

—

konventionelle totaktsmotorer uden efterbehandlingssystem

| — | konventionelle totaktsmotorer med katalysator af samme aktive materiale og størrelse og med samme antal celler pr. cm2 |
| --- | --- |

—

konventionelle totaktsmotorer med katalysator af samme aktive materiale og størrelse og med samme antal celler pr. cm2

| — | totaktsmotorer med lagdelt skylningssystem |
| --- | --- |

—

totaktsmotorer med lagdelt skylningssystem

| — | totaktsmotorer med lagdelt skylningssystem med en katalysator af samme aktive materiale og størrelse og med samme antal celler pr. cm2 |
| --- | --- |

—

totaktsmotorer med lagdelt skylningssystem med en katalysator af samme aktive materiale og størrelse og med samme antal celler pr. cm2

| — | firetaktsmotorer med katalysator med samme ventilteknologi og identisk smøresystem |
| --- | --- |

—

firetaktsmotorer med katalysator med samme ventilteknologi og identisk smøresystem

| — | firetaktsmotorer uden katalysator med samme ventilteknologi og identisk smøresystem. |
| --- | --- |

—

firetaktsmotorer uden katalysator med samme ventilteknologi og identisk smøresystem.

4.4.   Kategorier af emissionsholdbarhedsperiode

4.4.1.   For disse motorkategorier i tabel V-3 eller V-4 i bilag V til forordning (EU) 2016/1628, og som har alternative værdier for emissionsholdbarhedsperiode (EDP), skal fabrikanten angive den relevante kategori af emissionsholdbarhedsperiode for hver motorfamilie på EU-typegodkendelsestidspunktet. Denne kategori skal være den kategori fra tabel 3.2, som kommer nærmest på den forventede levetid af det udstyr, i hvilket motorerne forventes monteret som bestemt af motorfabrikanten. Fabrikanterne skal opbevare data, som på passende vis dokumenterer deres valg af kategori af emissionsholdbarhedsperiode for hver motorfamilie. Sådanne data skal på anmodning forelægges den godkendende myndighed.

Tabel 3.2

Kategorier af emissionsholdbarhedsperiode

| Kategori af emissionsholdbarhedsperiode | Anvendelse af motor |
| --- | --- |
| Kat. 1 | Forbrugerprodukter |
| Kat. 2 | Halvprofessionelle produkter |
| Kat. 3 | Professionelle produkter |

Kategori af emissionsholdbarhedsperiode

Anvendelse af motor

Kat. 1

Forbrugerprodukter

Kat. 2

Halvprofessionelle produkter

Kat. 3

Professionelle produkter

4.4.2.   Fabrikanten skal til den godkendende myndighed tilfredshed godtgøre, at den angivne kategori af emissionsholdbarhedsperiode er passende. Dokumentation til støtte for fabrikantens valg af kategori emissionsholdbarhedsperiode for en given motorfamilie kan omfatte, men er ikke begrænset til:

| — | undersøgelser af levetiden af det udstyr, hvori de pågældende motorer er monteret |
| --- | --- |

—

undersøgelser af levetiden af det udstyr, hvori de pågældende motorer er monteret

| — | tekniske vurderinger af motorer, som er ældet i almindelig brug, for at fastslå, hvornår motorpræstationerne nedsættes til et punkt, hvor anvendeligheden og/eller driftssikkerheden er påvirket i en sådan grad, at det er nødvendigt at foretage hovedreparation eller udskiftning |
| --- | --- |

—

tekniske vurderinger af motorer, som er ældet i almindelig brug, for at fastslå, hvornår motorpræstationerne nedsættes til et punkt, hvor anvendeligheden og/eller driftssikkerheden er påvirket i en sådan grad, at det er nødvendigt at foretage hovedreparation eller udskiftning

| — | garantierklæringer og garantiperioder |
| --- | --- |

—

garantierklæringer og garantiperioder

| — | markedsføringsmateriale vedrørende motorens levetid |
| --- | --- |

—

markedsføringsmateriale vedrørende motorens levetid

| — | indberetninger om svigt fra købere af motorer, og |
| --- | --- |

—

indberetninger om svigt fra købere af motorer, og

| — | tekniske vurderinger af levetiden, i timer, af nærmere bestemte motorteknologier, -materialer eller -konstruktioner. |
| --- | --- |

—

tekniske vurderinger af levetiden, i timer, af nærmere bestemte motorteknologier, -materialer eller -konstruktioner.

---

BILAG IV

Krav vedrørende emissionsbegrænsningsstrategier, NOx-kontrolforanstaltninger og partikelkontrolforanstaltninger

1.   Definitioner, forkortelser og generelle krav

1.1.   I dette bilag forstås ved:

1)   »diagnosefejlkode« (DTC): en numerisk eller alfanumerisk angivelse, som identificerer eller kategoriserer en NOx-kontrolfejl (NCM) og/eller en partikelkontrolfejl (PCM)

2)   »bekræftet og aktiv diagnosefejlkode (DTC)«: en diagnosefejlkode (DTC), som lagres i det tidsrum, hvor NCD- og/eller PCD-systemet konstaterer fejlforekomst

3)   »NCD-motorfamilie«: en fabrikants inddeling af motorer i grupper, som anvender samme metode til overvågning/diagnosticering af NCM-fejl

4)   »NOx-kontroldiagnosesystem (NCD)«: et internt system (on-board) i motoren, som kan

| a) | detektere en NOx-kontrolfejl |
| --- | --- |

a)

detektere en NOx-kontrolfejl

| b) | identificere den sandsynlige årsag til NOx-kontrolfejl ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller ved ekstern (off-board) kommunikation af sådanne oplysninger |
| --- | --- |

b)

identificere den sandsynlige årsag til NOx-kontrolfejl ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller ved ekstern (off-board) kommunikation af sådanne oplysninger

5)   »fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet« (NCM): et forsøg på manipulation med motorens NOx-kontrolsystem eller en fejlfunktion, som påvirker systemet, og som kan skyldes manipulation, og som ifølge denne forordning kræver, at der udløses et advarsels- eller ansporingssystem, når fejlen detekteres

6)   »diagnosticeringssystem for partikelkontrol« (PCD): et internt system (on-board) i motoren, som kan

| a) | detektere en partikelkontrolfejl |
| --- | --- |

a)

detektere en partikelkontrolfejl

| b) | identificere den sandsynlige årsag til partikelkontrolfejl ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller ved ekstern (off-board) kommunikation af sådanne oplysninger |
| --- | --- |

b)

identificere den sandsynlige årsag til partikelkontrolfejl ved hjælp af oplysninger lagret i computer-hukommelsen og/eller ved ekstern (off-board) kommunikation af sådanne oplysninger

7)   »fejlfunktion i partikelkontrolsystemet« (PCM): et forsøg på manipulation med motorens partikelefterbehandlingssystem eller en fejlfunktion, som påvirker partikelefterbehandlingssystemetog som kan skyldes manipulation, og som ifølge denne forordning kræver, at der udløses en advarsel, når fejlen detekteres

8)   »PCD-motorfamilie«: en fabrikants inddeling af motorer i grupper, som anvender samme metode til overvågning/diagnosticering af PCM-fejl

9)   »scanningsværktøj«: et stykke eksternt prøvningsudstyr, der anvendes til ekstern (off-board) kommunikation med NCD- og/eller PCD-systemet

1.2.   Omgivelsestemperatur

Uanset artikel 2, nr. 7, finder nedenstående bestemmelser anvendelse, når der henvises til omgivelsestemperatur i forbindelse med andre omgivelser end laboratorieomgivelserne:

| 1.2.1. | For en motor monteret i en prøvebænk skal omgivelsestemperaturen være temperature af forbrændingsluften, der tilføres motoren, før nogen del af den motor, der prøves. |
| --- | --- |

1.2.1.

For en motor monteret i en prøvebænk skal omgivelsestemperaturen være temperature af forbrændingsluften, der tilføres motoren, før nogen del af den motor, der prøves.

| 1.2.2. | For en motor monteret i en mobil ikke-vejgående maskine skal omgivelsesstemperaturen være luftens temperatur umiddelbart uden for grænserne af den mobile ikke-vejgående maskine. |
| --- | --- |

1.2.2.

For en motor monteret i en mobil ikke-vejgående maskine skal omgivelsesstemperaturen være luftens temperatur umiddelbart uden for grænserne af den mobile ikke-vejgående maskine.

2.   Tekniske krav for emissionsbegrænsningsstrategier

2.1.   Dette afsnit 2 finder anvendelse på elektronisk styrede motorer i kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder »trin V«-emissionsgrænserne som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx.

2.2.   Krav til den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi

2.2.1.   Den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi skal være udformet således, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i denne forordning. Normale driftsforhold er ikke begrænset til de kontrolbetingelser, som er angivet i punkt 2.4.

2.2.2.   Grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategier er, men ikke begrænset til, kort eller algoritmer til kontrol af:

| a) | timing af brændstofindsprøjtning eller -tænding (motortiming) |
| --- | --- |

a)

timing af brændstofindsprøjtning eller -tænding (motortiming)

| b) | udstødningsgasrecirkulation (EGR) |
| --- | --- |

b)

udstødningsgasrecirkulation (EGR)

| c) | dosering af reagens til selektiv katalytisk reduktion (SCR). |
| --- | --- |

c)

dosering af reagens til selektiv katalytisk reduktion (SCR).

2.2.3.   Enhver grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi, der kan skelne mellem motordrift i en standardiseret EU-typegodkendelsesprøvning og andre driftsbetingelser og i derefter reducere emissionsbegrænsningsniveauet, når motoren ikke kører under driftsbetingelser, der i det væsentlige indgår i EU-typegodkendelsesproceduren, er forbudt.

2.3.   Krav til den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi

2.3.1.   En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi kan aktiveres af en motor eller en mobil ikke-vejgående maskine, såfremt den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi:

| 2.3.1.1. | ikke vedvarende reducerer emissionsbegrænsningssystemets effektivitet |
| --- | --- |

2.3.1.1.

ikke vedvarende reducerer emissionsbegrænsningssystemets effektivitet

| 2.3.1.2. | kun fungerer uden for de kontrolbetingelser, der er fastsat i punkt 2.4.1, 2.4.2 eller 2.4.3 for de i punkt 2.3.5 definerede formål, og ikke længere end disse formål kræver, jf. dog bestemmelserne i punkt 2.3.1.3., 2.3.2. og 2.3.4 |
| --- | --- |

2.3.1.2.

kun fungerer uden for de kontrolbetingelser, der er fastsat i punkt 2.4.1, 2.4.2 eller 2.4.3 for de i punkt 2.3.5 definerede formål, og ikke længere end disse formål kræver, jf. dog bestemmelserne i punkt 2.3.1.3., 2.3.2. og 2.3.4

| 2.3.1.3. | kun undtagelsesvis aktiveres under de kontrolbetingelser, der er fastsat i henholdsvis punkt 2.4.1, 2.4.2 eller 2.4.3, hvis det påvises at være nødvendigt til de formål, der er angivet i punkt 2.3.5, og godkendt af den godkendende myndighed, og ikke længere end disse formål kræver |
| --- | --- |

2.3.1.3.

kun undtagelsesvis aktiveres under de kontrolbetingelser, der er fastsat i henholdsvis punkt 2.4.1, 2.4.2 eller 2.4.3, hvis det påvises at være nødvendigt til de formål, der er angivet i punkt 2.3.5, og godkendt af den godkendende myndighed, og ikke længere end disse formål kræver

| 2.3.1.4. | sikrer et præstationsniveau for emissionsbegrænsningssystemet, der ligger så tæt som muligt på niveauet for den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi. |
| --- | --- |

2.3.1.4.

sikrer et præstationsniveau for emissionsbegrænsningssystemet, der ligger så tæt som muligt på niveauet for den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi.

2.3.2.   Hvis den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi er aktiveret under EU-typegodkendelsesprøvningen, skal aktiveringen ikke være begrænset til at finde sted uden for de kontrolbetingelser, som er angivet i punkt 2.4, og formålet må ikke være begrænset til kriterierne i punkt 2.3.5.

2.3.3.   Hvis den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi ikke er aktiveret under EU-typegodkendelsesprøvningen, skal det påvises, at den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi kun er aktiv så længe, som det er nødvendigt til de formål, der er angivet i punkt 2.3.5.

2.3.4.   Drift ved lav temperatur

En understøttende emissionsbegrænsningsstrategi kan uanset kontrolbetingelserne i punkt 2.4 aktiveres på en motor udstyret med udstødningsgasrecirkulation (EGR), når omgivelsestemperaturen er under 275 K (2 °C), og hvis et af følgende to kriterier er opfyldt:

| a) | temperaturen i indsugningsmanifolden er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning: IMTC = PIM / 15,75 + 304,4, hvor: IMTC er den beregnede temperatur i indsugningsmanifolden, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa |
| --- | --- |

a)

temperaturen i indsugningsmanifolden er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning: IMTC = PIM / 15,75 + 304,4, hvor: IMTC er den beregnede temperatur i indsugningsmanifolden, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa

| b) | kølevæsketemperaturen er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning: ECTC = PIM / 14,004 + 325,8, hvor: ECTC er den beregnede kølervæsketemperatur, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa. |
| --- | --- |

b)

kølevæsketemperaturen er mindre end eller lig med den temperatur, der defineres ved følgende ligning: ECTC = PIM / 14,004 + 325,8, hvor: ECTC er den beregnede kølervæsketemperatur, K og PIM er det absolutte tryk i indsugningsmanifolden i kPa.

2.3.5.   Bortset fra det, som er tilladt i punkt 2.3.2, kan en understøttende emissionsbegrænsningsstrategi kun aktiveres med henblik på følgende formål:

| a) | af interne (on-board) signaler til beskyttelse af motoren (inklusive beskyttelse af lufthåndteringsaggregat) og/eller den mobile ikke-vejgående maskine, som motoren er monteret i, mod skader |
| --- | --- |

a)

af interne (on-board) signaler til beskyttelse af motoren (inklusive beskyttelse af lufthåndteringsaggregat) og/eller den mobile ikke-vejgående maskine, som motoren er monteret i, mod skader

| b) | af hensyn til driftsikkerheden |
| --- | --- |

b)

af hensyn til driftsikkerheden

| c) | for at forebygge overdrevne emissioner ved koldstart eller opvarmning af motoren og ved standsning af motoren |
| --- | --- |

c)

for at forebygge overdrevne emissioner ved koldstart eller opvarmning af motoren og ved standsning af motoren

| d) | ved anvendelse til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Formålet er at kompensere for naturligt forekommende fænomener på en måde, der giver en acceptabel kontrol af alle bestanddele i emissionen. |
| --- | --- |

d)

ved anvendelse til at slække på kontrollen med ét forurenende stof under specifikke omgivende betingelser eller driftsbetingelser for at sikre, at alle andre forurenende stoffer fortsat overholder de grænseværdier, som gælder for den pågældende motor. Formålet er at kompensere for naturligt forekommende fænomener på en måde, der giver en acceptabel kontrol af alle bestanddele i emissionen.

2.3.6.   Fabrikanten skal ved EU-typegodkendelsesprøvning over for den tekniske tjeneste påvise, at eventuelle understøttende emissionsbegrænsningsstrategier er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette afsnit. Påvisningen skal finde sted i form af en evaluering af den dokumentation, der er omhandlet i punkt 2.6.

2.3.7.   Enhver anvendelse af en understøttende emissionsbegrænsningsstrategi, der ikke er i overensstemmelse med punkt 2.3.1 til 2.3.5, er forbudt.

2.4.   Kontrolbetingelser

Kontrolbetingelser specificerer en højde, en omgivelsestemperatur og en kølevæskeområde, der afgør, hvorvidt understøttende emissionsbegrænsningsstrategier generelt eller kun undtagelsesvis kan aktiveres i overensstemmelse med punkt 2.3.

Kontrolbetingelserne specificerer et atmosfærisk tryk, der måles som absolut atmosfærisk statisk tryk (vådt eller tørt) (»atmosfærisk tryk«)

2.4.1.   Kontrolbetingelserne for motorer af kategorien IWP og IWA:

| a) | en højde over havets overflade på højst 500 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 95,5 kPa) |
| --- | --- |

a)

en højde over havets overflade på højst 500 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 95,5 kPa)

| b) | en omgivelsestemperatur inden for området 275-303 K (2-30 °C) |
| --- | --- |

b)

en omgivelsestemperatur inden for området 275-303 K (2-30 °C)

| c) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

2.4.2.   Kontrolbetingelser for motorer af kategorien RLL:

| a) | en højde over havets overflade på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa) |
| --- | --- |

a)

en højde over havets overflade på højst 1 000 m (eller ækvivalent atmosfærisk tryk på 90 kPa)

| b) | en omgivelsestemperatur inden for området 275-303 K (2-30 °C) |
| --- | --- |

b)

en omgivelsestemperatur inden for området 275-303 K (2-30 °C)

| c) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

2.4.3.   Kontrolbetingelser for motorer af kategorien NRE, NRG og RLR:

| a) | Et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa |
| --- | --- |

a)

Et atmosfæretryk, der er større end eller lig med 82,5 kPa

| b) | en omgivelsestemperatur inden for følgende område:






  — | lig med eller over 266 K (– 7 °C) |
| --- | --- | --- |

b)

en omgivelsestemperatur inden for følgende område:

—

lig med eller over 266 K (– 7 °C)

| — | under eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af følgende ligning ved det specificerede atmosfæriske tryk: TC = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, hvor: TC er den beregnede omgivende lufttemperatur, målt i K, og Pb er det atmosfæriske tryk, målt kPa. |
| --- | --- |

—

under eller lig med den temperatur, der bestemmes ved anvendelse af følgende ligning ved det specificerede atmosfæriske tryk: TC = – 0,4514 × (101,3 – Pb) + 311, hvor: TC er den beregnede omgivende lufttemperatur, målt i K, og Pb er det atmosfæriske tryk, målt kPa.

| c) | en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

en kølevæsketemperatur over 343 K (70 °C).

2.5.   Hvis motorens luftindtagstemperaturføler anvendes til at estimere den omgivende lufts temperatur, skal den nominelle udligning mellem de to målepunkter vurderes for en motortype eller motorfamilie. Når den anvendes, skal den målte luftindtagstemperatur justeres med en størrelse svarende til den nominelle udligning for at estimere omgivelsestemperaturen i et anlæg, som anvender den angivne motortype eller motorfamilie.

Evalueringen af udligningen foretages på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn baseret på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater, data osv.), herunder:

| a) | de typiske kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner, hvori motortypen eller motorfamilien vil blive installeret og |
| --- | --- |

a)

de typiske kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner, hvori motortypen eller motorfamilien vil blive installeret og

| b) | monteringsanvisningen fra fabrikanten til originaludstyrsfabrikanten (OEM). |
| --- | --- |

b)

monteringsanvisningen fra fabrikanten til originaludstyrsfabrikanten (OEM).

En kopi af evalueringen skal stilles til rådighed for den godkendende myndighed på dennes anmodning.

2.6.   Dokumentationskrav

Fabrikanten skal opfylde dokumentationskravene i punkt 1.4 i del A i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav og tillæg 2 til dette bilag.

3.   Tekniske krav vedrørende NOx-kontrolforanstaltninger

3.1.   Dette afsnit 3 finder anvendelse på elektronisk styrede motorer i kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder »trin V«-emissionsgrænserne som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx.

3.2.   Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftsdata ved hjælp af de dokumenter, der er angivet i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656.

3.3.   NOx-kontrolstrategi skal være funktionsdygtig under alle miljøforhold, der regelmæssigt forekommer på Unionens område, navnlig ved lave omgivelsestemperaturer.

3.4.   Fabrikanten skal påvise, at emissionen af ammoniak i den relevante emissionsprøvningscyklus i EU-typegodkendelsesproceduren, når der anvendes et reagens, ikke overstiger en middelværdi på 25 ppm for motorer af kategori RLL og 10 ppm for motorer af alle andre relevante kategorier.

3.5.   Hvis reagensbeholdere er monteret på eller tilsluttet en mobil ikke-vejgående maskine, skal der forefindes midler til udtagning af prøve af reagenset i beholderen. Prøvetagningspunktet skal være let tilgængeligt uden brug af specialværktøj eller særlige anordninger.

3.6.   Foruden kravene i punkt 3.2 til 3.5 gælder følgende:

| a) | For motorer af kategori NRG de tekniske krav i tillæg 1. |
| --- | --- |

a)

For motorer af kategori NRG de tekniske krav i tillæg 1.

| b) | For motorer af kategori NRE:






  i) | kravene i tillæg 2, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IW i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller |
| --- | --- | --- |

b)

For motorer af kategori NRE:

i)

kravene i tillæg 2, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IW i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller

| ii) | kravene i tillæg 1 for motorer, der ikke er omfattet af nr. i) |
| --- | --- |

ii)

kravene i tillæg 1 for motorer, der ikke er omfattet af nr. i)

| c) | For motorer af kategori IWP, IWA og RLR de tekniske krav i tillæg 2. |
| --- | --- |

c)

For motorer af kategori IWP, IWA og RLR de tekniske krav i tillæg 2.

| d) | For motorer af kategori RLL de tekniske krav i tillæg 3. |
| --- | --- |

d)

For motorer af kategori RLL de tekniske krav i tillæg 3.

4.   Tekniske krav vedrørende partikelkontrolforanstaltninger

4.1.   Dette afsnit finder anvendelse på motorer i de underkategorier, der er omfattet af en PN-grænse i overensstemmelse med »trin V«-emissionsgrænserne i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, der er udstyret med et partikelefterbehandlingssystem. I tilfælde, hvor NOx-kontrolsystemet og partikelkontrolsystemet har de samme fysiske komponenter (f.eks. samme substrat (SCR på filter), samme udstødningsgastemperatursensor), finder kravene i dette afsnit ikke anvendelse på komponenter eller fejl, hvor den godkendende myndighed på grundlag af en begrundet vurdering fra fabrikanten konkluderer, at en partikelkontrolfejl inden for rammerne af dette afsnit ville føre til en tilsvarende NOx-kontrolfejl inden for rammerne af afsnit 3.

4.2.   De detaljerede tekniske krav vedrørende kontrolforanstaltninger for forurenende partikler er fastsat i tillæg 4.

Tillæg 1

Supplerende tekniske krav til NOx-kontrolforanstaltninger for motorer af kategori NRE og NRG, herunder metode til påvisning af disse strategier

1.   Indledning

I dette tillæg fastsættes de supplerende krav til sikring af NOx-kontrolforanstaltningernes korrekte funktion. Det omfatter også krav til motorer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af et reagens. EU-typegodkendelsen gøres betinget af anvendelsen af de relevante bestemmelser om operatørvejledning, monteringsdokumentation, operatøradvarselssystem, ansporingssystem og frostbeskyttelse af reagens, som er angivet i dette tillæg.

2.   Generelle krav

Motoren skal være udstyret med et diagnosticeringssystem for NOx-kontrol (NCD-system), der kan identificere NOx-kontrolfejl (NCM-fejl). Enhver motor, som er omfattet af dette afsnit 2, skal udformes, konstrueres og monteres således, at den kan overholde disse krav i motorens normale levetid og under normale anvendelsesbetingelser. Ved opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været i brug ud over deres emissionslevetid som angivet i bilag V til forordning (EU) 2016/1628, udviser nogen forringelse med hensyn til funktionsdygtigheden og følsomheden af diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet), således at de grænseværdier, der er angivet i dette bilag, kan overskrides, før advarsels- og/eller ansporingssystemet aktiveres.

2.1.   Oplysningskrav

2.1.1.   Hvis emissionsbegrænsningssystemet kræver et reagens, skal dettes egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet, angives af fabrikanten i henhold til del B i bilag I til gennemførelsesforordning 2017/656 om administrative krav.

2.1.2.   Der skal på EU-typegodkendelsestidspunktet til den godkendende myndighed indgives detaljerede skriftlige oplysninger, der på fyldestgørende vis beskriver de funktionelle driftskarakteristika for operatøradvarselssystemet, jf. afsnit 4, og operatøransporingssystemet, jf. afsnit 5.

2.1.3.   Fabrikanten skal forsyne originaludstyrsfabrikanten med dokumentation med instruktioner om, hvorledes motoren skal installeres i den mobile ikke vej-gående maskine, således at dens emissionsbegrænsningssystem og de mobile ikke-vejgående maskindele fungerer i overensstemmelse med kravene i dette tillæg. Dokumentationen skal omfatte de detaljerede tekniske krav til motoren (software, hardware og kommunikation), der er nødvendige for korrekt montering af motoren i den mobile ikke-vejgående maskine.

2.2.   Driftsbetingelser

2.2.1.   Diagnosesystemet til NOx-kontrol skal fungere:

| a) | ved omgivelsestemperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 oC) |
| --- | --- |

a)

ved omgivelsestemperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 oC)

| b) | i alle højder under 1600 m |
| --- | --- |

b)

i alle højder under 1600 m

| c) | ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C).

Dette afsnit 2 gælder ikke overvågning af reagensniveauet i beholderen, når det gælder, at overvågning skal finde sted under alle driftsforhold, hvis målingen er teknisk mulig (f.eks. under alle forhold, hvor et flydende reagens ikke er frosset).

2.3.   Reagensfrostbeskyttelse

2.3.1.   Det er tilladt at anvende en opvarmet eller ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem. Et opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.2. Et ikke-opvarmet system skal opfylde kravene i punkt 2.3.3.

2.3.1.1.   Anvendelsen af ikke-opvarmet reagensbeholder og -doseringssystem skal anføres i de skriftlige instrukser til den mobile ikke-vejgående maskines slutbruger.

2.3.2.   Reagensbeholder og -doseringssystem

2.3.2.1.   Hvis reagenset er frosset, skal det være klar til brug højst 70 minutter efter start af motoren ved en omgivelsestemperatur på 266 K (– 7 °C).

2.3.2.2.   Konstruktionskriterier for et opvarmet system

Et opvarmet system skal konstrueres på en sådan måde, at det opfylder præstationskravene i dette afsnit 2 ved prøvning efter den fastlagte procedure.

2.3.2.2.1.   Reagensbeholder- og doseringssystemet skal fordampe ved 255 K (– 18 °C) i 72 timer, eller indtil reagenset er frosset til fast is, afhængigt af hvad der først indtræffer.

2.3.2.2.2.   Efter fordampningsperioden som omhandlet i punkt 2.3.2.2.1 startes den mobile ikke-vejgående maskine/motor, hvorefter den arbejder ved en omgivelsestemperatur på 266 K (– 7 °C) eller derunder som følger:

| a) | 10 til 20 minutters tomgang efterfulgt af |
| --- | --- |

a)

10 til 20 minutters tomgang efterfulgt af

| b) | indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % af nominel belastning. |
| --- | --- |

b)

indtil 50 minutters drift ved ikke over 40 % af nominel belastning.

2.3.2.2.3.   Efter afslutningen af prøvningsproceduren i punkt 2.3.2.2.2 skal reagensdoseringssystemet være fuldt funktionsdygtigt.

2.3.2.3.   Evaluering af konstruktionskriterierne kan foretages i en kølerumsprøvningscelle med en hel mobil ikke-vejgående maskine eller med dele, der er repræsentative for dem, der skal monteres på en mobil ikke-vejgående maskine, eller den kan baseres på driftsprøvninger af maskinen.

2.3.3.   Aktivering af operatøradvarselssystem og ansporingssystem for et ikke-opvarmet system

2.3.3.1.   Operatøradvarselssystemet i afsnit 4 skal aktiveres, hvis der ikke sker nogen reagensdosering ved en omgivelsestemperatur på ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som omhandlet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis der ikke sker nogen reagensdosering ved en omgivelsestemperatur på ≤ 266 K (–7 °C) senest 70 minutter efter start af motoren.

2.4.   Diagnosticeringskrav

2.4.1   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-systemet) skal kunne identificere de fejl i NOx-kontrollen (NCM-fejl) ved hjælp af diagnosefejlkoder (DTC-koder), der er lagret i computerens hukommelse, og skal på anmodning kunne kommunikere disse informationer eksternt (off-board).

2.4.2   Krav til diagnosefejlkoder (DTC-koder)

2.4.2.1   NCD-systemet skal registre en DTC-kode for hver særskilt fejl i NOx-kontrollen (NCM).

2.4.2.2   NCD-systemet skal senest 60 minutters motordrift afgøre, om der er en detekterbar fejl til stede. På dette tidspunkt skal der lagres en »bekræftet og aktiv« DTC-kode, og advarselssystemet skal aktiveres i overensstemmelse med afsnit 4.

2.4.2.3   I tilfælde, hvor der kræves mere end 60 minutters driftstid for at monitorerne nøjagtigt detekterer og bekræfter en NCM-fejl (f.eks. monitorer, der bruger statistiske modeller, eller med hensyn til maskinens væskeforbrug) kan den typegodkendende myndighed tillade en længere overvågningsperiode, hvis fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. tekniske overvejelser, forsøgsresultater, fabrikserfaringer osv.).

2.4.3.   Krav i forbindelse med sletning af diagnosefejlkoder (DTC-koder)

| a) | DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af NCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden, er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

a)

DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af NCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden, er blevet afhjulpet.

| b) | NCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten. |
| --- | --- |

b)

NCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten.

2.4.4.   Et NCD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af den mobile ikke-vejgående maskines alder eller i løbet af motorens faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere NCD-systemets effektivitet med tiden.

2.4.5.   Alle reprogrammerbare computerkoder eller driftsparametre for NCD-systemet skal være modstandsdygtige over for uautoriserede indgreb.

2.4.6.   NCD-motorfamilie

Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme sammensætningen af en NCD-motorfamilie. En gruppering af motorer inden for en NCD-motorfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme NCD-motorfamilie.

2.4.6.1.   Parametre til definition af en NCD-motorfamilie

En NCD-motorfamilie karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorer i familien.

For at motorer kan betragtes som tilhørende samme NCD-motorfamilie, skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:

| a) | emissionsbegrænsningssystemer |
| --- | --- |

a)

emissionsbegrænsningssystemer

| b) | metoder til NCD-overvågning |
| --- | --- |

b)

metoder til NCD-overvågning

| c) | kriterier for NCD-overvågning |
| --- | --- |

c)

kriterier for NCD-overvågning

| d) | overvågningsparametre (f.eks. frekvens). |
| --- | --- |

d)

overvågningsparametre (f.eks. frekvens).

Disse fælles parametre skal påvises af fabrikanten ved relevant teknisk demonstration eller andre passende procedurer og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Fabrikanten kan anmode den godkendende myndighed om at godkende mindre forskelle i NCD-systemets metoder til overvågning/diagnosticering som følge af variationer i motorkonfigurationer, når disse metoder af fabrikanten anses for at være ensartede og kun adskiller sig fra hinanden for at tilpasse sig de pågældende komponenters specifikke karakteristika (f.eks. størrelse, udstødningsgasstrøm osv.) eller deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering.

3.   Vedligeholdelseskrav

3.1.   Fabrikanten skal selv levere eller foranledige levering af skriftlige anvisninger om emissionsbegrænsningssystemet og dets korrekte drift til alle slutbrugere af nye motorer eller maskiner, jf. bilag XV.

4.   Operatøradvarselssystem

4.1.   Den mobile ikke-vejgående maskine skal omfatte et operatøradvarselssystem, der bruger visuelle alarmer, som informerer operatøren, hvis der detekteres et lavt reagensniveau, forkert reagenskvalitet, afbrydelse af dosering eller fejl af den type, der er angivet i afsnit 9, og som vil føre til aktivering af operatøransporingssystemet, hvis de ikke afhjælpes i tide. Advarselssystemet skal også være aktivt, når operatøransporingssystemet som beskrevet i afsnit 5 er aktiveret.

4.2.   Advarslen må ikke være den samme som den advarsel, der anvendes til at angive fejlfunktion eller anden motorvedligeholdelse, men må dog godt anvende samme advarselssystem.

4.3.   Operatøradvarselssystemet kan bestå af en eller flere lamper, eller visning af korte meddelelser, som f.eks. kan omfatte meddelelser, der klart angiver:

| a) | tilbageværende tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger |
| --- | --- |

a)

tilbageværende tid før aktivering af ansporinger på lavt niveau eller kraftige ansporinger

| b) | omfanget af ansporing på lavt niveau og/eller kraftig ansporing, f.eks. hvor meget drejningsmomentet reduceres med |
| --- | --- |

b)

omfanget af ansporing på lavt niveau og/eller kraftig ansporing, f.eks. hvor meget drejningsmomentet reduceres med

| c) | de forhold, under hvilke hindringerne for den mobile ikke-vejgående maskines drift kan ophæves. |
| --- | --- |

c)

de forhold, under hvilke hindringerne for den mobile ikke-vejgående maskines drift kan ophæves.

Når der vises meddelelser, kan det system, der bruges til at vise disse meddelelser, være det samme system, som det der bruges til andre vedligeholdelsesformål.

4.4.   Efter fabrikantens valg kan advarselssystemet indbefatte en akustisk komponent til at advare operatøren. Operatøren må gerne kunne slå akustiske alarmer fra.

4.5.   Operatøradvarselssystemet skal aktiveres som beskrevet i henholdsvis punkt 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 og 9.3.

4.6.   Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøradvarselssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

4.7.   Advarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

4.8.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af operatøradvarselssystemet.

4.9.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om EU-typegodkendelse i henhold til nærværende forordning foretage en demonstration af operatøradvarselssystemet, jf. afsnit 10.

5.   Operatøransporingssystem

5.1.   Maskinen skal omfatte et operatøransporingssystem baseret på ét af følgende principper:

| 5.1.1. | et tofaset ansporingssystem startende med ansporing på lavt niveau (funktionsbegrænsning) efterfulgt af en kraftig ansporing (effektiv forhindring af den mobile ikke-vejgående maskines drift) |
| --- | --- |

5.1.1.

et tofaset ansporingssystem startende med ansporing på lavt niveau (funktionsbegrænsning) efterfulgt af en kraftig ansporing (effektiv forhindring af den mobile ikke-vejgående maskines drift)

| 5.1.2. | et enfaset system med kraftig ansporing (effektiv forhindring af den mobile ikke-vejgående maskines drift) aktiveret under betingelserne for et system med ansporing på lavt niveau som angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1.
  I tilfælde af at fabrikanten vælger at slukke motoren for at opfylde kravet om enfaset kraftig ansporing skal ansporing for reagensniveau efter fabrikantens valg aktiveres under betingelserne i punkt 6.3.2 i stedet for betingelserne i punkt 6.3.1. |
| --- | --- |

5.1.2.

et enfaset system med kraftig ansporing (effektiv forhindring af den mobile ikke-vejgående maskines drift) aktiveret under betingelserne for et system med ansporing på lavt niveau som angivet i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1.

I tilfælde af at fabrikanten vælger at slukke motoren for at opfylde kravet om enfaset kraftig ansporing skal ansporing for reagensniveau efter fabrikantens valg aktiveres under betingelserne i punkt 6.3.2 i stedet for betingelserne i punkt 6.3.1.

5.2.   Motoren kan udstyres med et middel til frakobling af operatøransporingen, hvis det opfylder kravene i punkt 5.2.1.

5.2.1   Motoren kan udstyres med et middel til midlertidig frakobling af operatøransporingen i en nødsituation erklæret af en national eller regional regering, en sådan regerings nødtjenester eller væbnede styrker.

5.2.1.1   Alle følgende betingelser finder anvendelse, når et middel til midlertidig frakobling af operatøransporingen i en nødsituation er monteret på en motor:

| a) | Den maksimale driftsperiode, i hvilken ansporingen deaktiveres af operatøren, må højst være 120 timer. |
| --- | --- |

a)

Den maksimale driftsperiode, i hvilken ansporingen deaktiveres af operatøren, må højst være 120 timer.

| b) | Aktiveringsmetoden skal være konstrueret til at forhindre utilsigtet aktivering ved at kræve en dobbelt frivillig handling og skal være tydeligt mærket, som et mininum, med advarslen »KUN TIL BRUG I NØDSITUATIONER« |
| --- | --- |

b)

Aktiveringsmetoden skal være konstrueret til at forhindre utilsigtet aktivering ved at kræve en dobbelt frivillig handling og skal være tydeligt mærket, som et mininum, med advarslen »KUN TIL BRUG I NØDSITUATIONER«

| c) | Frakoblingen skal deaktivere automatisk efter perioden på 120 timer, og der skal være et middel for operatøren til manuelt at deaktivere frakoblingen, hvis nødsituationen er ovre |
| --- | --- |

c)

Frakoblingen skal deaktivere automatisk efter perioden på 120 timer, og der skal være et middel for operatøren til manuelt at deaktivere frakoblingen, hvis nødsituationen er ovre

| d) | Når perioden på 120 timers drift er udløbet, skal det ikke længere være muligt at deaktivere ansporingen, medmindre midlerne til at deaktivere er blevet genaktiveret ved input af en fabrikants midlertidige sikkerhedskode eller omkonfigurering af motorens ECU, foretaget af en kvalificeret servicetekniker, eller et tilsvarende sikkerhedselement, som er unikt for hver enkelt motor |
| --- | --- |

d)

Når perioden på 120 timers drift er udløbet, skal det ikke længere være muligt at deaktivere ansporingen, medmindre midlerne til at deaktivere er blevet genaktiveret ved input af en fabrikants midlertidige sikkerhedskode eller omkonfigurering af motorens ECU, foretaget af en kvalificeret servicetekniker, eller et tilsvarende sikkerhedselement, som er unikt for hver enkelt motor

| e) | Frakoblingsaktiveringernes samlede antal og samlede varighed skal registreres i en ikke-flygtig elektronisk hukommelse på en måde, der sikrer, at oplysningerne ikke forsætligt kan slettes. Det skal være muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at læse disse registre med et scanningsværktøj. |
| --- | --- |

e)

Frakoblingsaktiveringernes samlede antal og samlede varighed skal registreres i en ikke-flygtig elektronisk hukommelse på en måde, der sikrer, at oplysningerne ikke forsætligt kan slettes. Det skal være muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at læse disse registre med et scanningsværktøj.

| f) | Fabrikanten skal opbevare en fortegnelse over enhver anmodning om genaktivering af midlerne til midlertidig frakobling af operatøransporingen og skal stille disse registre til rådighed for Kommissionen eller de nationale myndigheder ved anmodning herom. |
| --- | --- |

f)

Fabrikanten skal opbevare en fortegnelse over enhver anmodning om genaktivering af midlerne til midlertidig frakobling af operatøransporingen og skal stille disse registre til rådighed for Kommissionen eller de nationale myndigheder ved anmodning herom.

5.3.   System med ansporing på lavt niveau

5.3.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne i punkt 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 og 9.4.1.

5.3.2.   Systemet med ansporing på lavt niveau skal gradvis begrænse motorens maksimale drejningsmoment i hele motorens hastighedsområde med mindst 25 % mellem omdrejningstallet ved maksimalt drejningsmoment og regulatorens »breakpoint« som vist i figur 4.1. Drejningsmomentet skal reduceres med mindst 1 % i minuttet.

5.3.3.   Andre ansporingsforanstaltninger, der over for den godkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes.

Figur 4.1

Momentbegrænsning i system med ansporing på lavt niveau

75 % Maksimalt drejningsmoment ved regulatorens breakpoint

Hastighed

Spidsdrejningsmoment

75 % spidsdrejningsmoment

25 % Reduktion

Regulatorens breakpoint

Derate

Drejningsmoment

5.4.   System med kraftig ansporing

5.4.1.   Systemet med kraftig ansporing skal aktiveres efter indtrædelse af en af betingelserne i punkt 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 og 9.4.2.

5.4.2.   Systemet med kraftig ansporing skal reducere den mobile ikke-vejgående maskines anvendelighed så meget, at det er tilstrækkeligt tabsgivende til, at operatøren afhjælper alle problemer omhandlet i afsnit 6 til 9. Følgende strategier er acceptable:

| 5.4.2.1. | Motorens drejningsmoment mellem hastigheden ved spidsdrejningsmoment og regulatorens »breakpoint« skal reduceres gradvis fra drejningsmomentet ved ansporing på lavt niveau, jf. fig. 4.1, med mindst 1 % pr. minut indtil 50 % af det maksimale drejningsmoment eller derunder, og for motorer med variabel hastighed skal motorhastigheden gradvis reduceres til 60 % af mærkehastigheden eller derunder inden for samme periode som reduktionen af drejningsmomentet, som vist i figur 4.2.

  Figur 4.2


  Momentbegrænsning i system med kraftig ansporing




  M [Nm]
  50 % drejningsmoment
  0,6 * nrated
  hastighed
  drejningsmoment (Nm)
  50 % drejningsmoment 0,6 * nrated |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Motorens drejningsmoment mellem hastigheden ved spidsdrejningsmoment og regulatorens »breakpoint« skal reduceres gradvis fra drejningsmomentet ved ansporing på lavt niveau, jf. fig. 4.1, med mindst 1 % pr. minut indtil 50 % af det maksimale drejningsmoment eller derunder, og for motorer med variabel hastighed skal motorhastigheden gradvis reduceres til 60 % af mærkehastigheden eller derunder inden for samme periode som reduktionen af drejningsmomentet, som vist i figur 4.2.

Figur 4.2

Momentbegrænsning i system med kraftig ansporing

M [Nm]

50 % drejningsmoment

0,6 * nrated

hastighed

drejningsmoment (Nm)

50 % drejningsmoment 0,6 * nrated

| 5.4.2.2. | Andre ansporingsforanstaltninger, der over for den godkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Andre ansporingsforanstaltninger, der over for den godkendende myndighed påvises at have samme eller højere ansporingsgrad, kan anvendes.

5.5.   Det er af sikkerhedshensyn og for at give mulighed for selvreparationsdiagnosticering tilladt at anvende en funktion til ansporingsomgåelse (override) med henblik på frigivelse af fuld motoreffekt, forudsat at denne

| a) | højst er aktiv for 30 minutter, og |
| --- | --- |

a)

højst er aktiv for 30 minutter, og

| b) | er begrænset til 3 aktiveringer i hver periode, i hvilken operatøransporingssystemet er aktivt. |
| --- | --- |

b)

er begrænset til 3 aktiveringer i hver periode, i hvilken operatøransporingssystemet er aktivt.

5.6.   Operatøransporingssystemet skal deaktiveres, når de betingelser, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøransporingssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

5.7.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af procedurerne for aktivering og deaktivering af operatøransporingssystemet.

5.8.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om EU-typegodkendelse i henhold til nærværende forordning foretage en demonstration af operatøransporingssystemet, jf. afsnit 11.

6.   Reagensmængde

6.1.   Reagensindikator

Den mobile ikke-vejgående maskine skal være udstyret med en indikator, der tydeligt informerer operatøren om reagensniveauet i reagensbeholderen. Reagensindikatoren skal som minimum kontinuerligt angive reagensniveauet, når operatøradvarselssystemet som omhandlet i afsnit 4 er aktiveret. Reagensindikatoren kan være udformet med analog eller digital visning og kan vise niveauet som en brøkdel af den fulde tankkapacitet, den resterende mængde reagens eller det skønnede resterende antal driftstimer.

6.2.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

6.2.1.   Operatøradvarselssystemet i afsnit 4 skal aktiveres, når reagensniveauet falder til under 10 % af reagensbeholderens kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

6.2.2.   Den afgivne advarsel skal, i sammenhæng med reagensindikatoren, være tilstrækkelig klar til, at operatøren forstår, at reagensniveauet er lavt. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal den visuelle advarsel vise en meddelelse, der angiver lavt reagensniveau. (f.eks. »lavt urea-niveau«, »lavt AdBlue-niveau« eller »lavt reagensniveau«).

6.2.3.   Operatøradvarselssystemet behøver ikke i starten at være permanent aktiveret (f.eks. behøver en meddelelse ikke blive vist uafbrudt), men advarslen skal stige i intensitet, således at den overgår til at være konstant aktiveret, efterhånden som reagensniveauet nærmer sig nul og det punkt, hvor operatøransporingssystemet aktiveres (f.eks. frekvens, hvormed en lampe blinker). Det skal kulminere i en operatøradvarsel på et niveau, som vælges af fabrikanten, men som er tilstrækkelig mere tydelig ved det punkt, hvor operatøransporingssystemet i punkt 6.3 aktiveres, end ved første aktivering.

6.2.4.   Den kontinuerlige advarsel må ikke let kunne deaktiveres eller ignoreres. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal der vises en tydelig meddelelse (f.eks. »påfyld urea«, »påfyld AdBlue« eller »påfyld reagens«). Den kontinuerlige advarsel kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

6.2.5.   Det må ikke være muligt at afbryde operatøradvarselssystemet, før der er påfyldt reagens til et niveau, der ikke medfører aktivering.

6.3   Aktivering af operatøransporingssystemet

6.3.1   Ansporingssystemet på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis niveauet i reagensbeholderen falder til under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet eller en højere procentsats efter fabrikantens valg.

6.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagensbeholderen er tom, dvs. når doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen, eller befinder sig på et niveau under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, efter fabrikantens valg.

6.3.3.   Med undtagelse af bestemmelserne i punkt 5.5 må det ikke være muligt at afbryde systemet med ansporing på lavt niveau eller med kraftig ansporing, før der er sket påfyldning af reagens til et niveau, der ikke udløser aktivering på henholdsvis det ene og det andet niveau.

7.   Overvågning af reagenskvaliteten

7.1.   Motoren eller den mobile ikke-vejgående maskine skal være forsynet med et middel til at bestemme tilstedeværelsen af et ukorrekt reagens i en mobil ikke-vejgående maskine.

7.1.1.   Fabrikanten skal fastsætte en acceptabel minimumsreagenskoncentration (CDmin), som resulterer i NO
  x
  -udstødningsemissioner, der ikke overstiger den laveste af enten den gældende NOx-grænseværdi ganget med 2,25 eller den gældende NOx-grænseværdi plus 1,5 g/kWh. For motorunderkategorier med en kombineret HC- og NOx-grænse, skal den gældende NOx-grænseværdi for så vidt angår anvendelsen af dette punkt være den kombinerede grænseværdi for HC og NOx reduceret med 0,19 g/kWh.

7.1.1.1.   Den korrekte værdi af CDmin skal påvises under EU-typegodkendelsen ved den procedure, der er beskrevet i afsnit 13, og registreres i den udvidede dokumentationspakke som omhandlet i afsnit 8 i bilag I.

7.1.2.   Enhver reagenskoncentration lavere end CDmin skal detekteres og for så vidt angår anvendelsen af punkt 7.1 betragtes som ukorrekt reagens.

7.1.3.   En særlig tæller (»reagenskvalitetstælleren«) skal overvåge reagenskvaliteten. Reagenskvalitetstælleren skal tælle antallet af motordriftstimer med ukorrekt reagens.

7.1.3.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagenskvalitetsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i afsnit 8 og 9, i en enkelt tæller.

7.1.4.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagenskvalitetstælleren.

7.2.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Når overvågningssystemet bekræfter, at reagenskvaliteten er ukorrekt, skal operatøradvarselssystemet som beskrevet i afsnit 4 aktiveres. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »ukorrekt urea detekteret«, »ukorrekt AdBlue detekteret« eller »ukorrekt reagens detekteret«).

7.3   Aktivering af operatøransporingssystemet

7.3.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

7.3.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis reagenskvaliteten ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 7.2.

7.3.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i afsnit 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

8.   Reagensdoseringsaktivitet

8.1   Motoren skal omfatte et middel til at bestemme, om doseringen er afbrudt.

8.2.   Reagensdoseringsaktivitetstæller

8.2.1.   Der skal til doseringsaktivitet afsættes en specifik tæller (»doseringsaktivitetstæller«). Tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor reagensdoseringsaktiviteten har været afbrudt. Dette er dog ikke påkrævet, hvis en sådan afbrydelse er udløst af motorens elektroniske styreenhed, fordi den mobile ikke-vejgående motors driftsbetingelser er af en sådan art, at den mobile ikke-vejgående motors emissionspræstation ikke kræver reagensdosering.

8.2.1.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle reagensdoseringsfejl og en eller flere af de fejl, der er anført i afsnit 7 og 9, i en enkelt tæller.

8.2.2.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af reagensdoseringsaktivitetstælleren.

8.3.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Det operatøradvarselssystem, der er beskrevet i afsnit 4, skal aktiveres i tilfælde af afbrydelse af doseringen, der bringer doseringsaktivitetstælleren i overensstemmelse med punkt 8.2.1. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »ureafejldosering«, »AdBlue-fejldosering« eller »reagensfejldosering«).

8.4.   Aktivering af operatøransporingssystemet

8.4.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 10 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3.

8.4.2.   Systemet med kraftig ansporing som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis en afbrydelse af reagensdoseringen ikke afhjælpes inden for højst 20 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet som beskrevet i punkt 8.3.

8.4.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i afsnit 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

9.   Overvågningsfejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb

9.1.   Ud over reagensniveauet i reagensbeholderen, reagenskvaliteten og afbrydelse af doseringen skal følgende fejl overvåges, fordi de kan skyldes uautoriserede indgreb:

| a) | ventil til udstødningsgasrecirkulation (EGR) sat ud af funktion |
| --- | --- |

a)

ventil til udstødningsgasrecirkulation (EGR) sat ud af funktion

| b) | fejl i diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) som beskrevet i punkt 9.2.1. |
| --- | --- |

b)

fejl i diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) som beskrevet i punkt 9.2.1.

9.2.   Overvågningskrav

9.2.1.   Diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol (NCD-system) skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler, der forhindrer, at systemet diagnosticerer andre af de fejl, der er nævnt i afsnit 6 til 8. (komponentovervågning).

En ikke-udtømmende liste af følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der direkte måler NOx-koncentrationen, følere for ureakvaliteten, følere for omgivelsestemperatur samt følere, der anvendes til overvågning af reagensdoseringsaktivitet, reagensniveau eller reagensforbrug.

9.2.2.   EGR-ventil-tæller

9.2.2.1.   Der skal forefindes en særlig tæller for en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret. EGR-ventil-tælleren skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at den DTC, der er knyttet til en EGR-ventil, hvis korrekte funktion er hindret, er aktiv.

9.2.2.1.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl, hvor EGR-ventilen er ude af funktion, og en eller flere af de fejl, der er anført i afsnit 7, 8 og punkt 9.2.3, i en gruppe i en enkelt tæller.

9.2.2.2.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af EGR-ventil-tælleren.

9.2.3.   NCD-system-tæller(e)

9.2.3.1.   Der skal forefindes en særlig tæller for hver af de overvågningsfejl, der er omhandlet i punkt 9.1, b). NCD-system-tællerne skal tælle antallet af motordriftstimer, hvor det er bekræftet, at DTC'en for en fejl i NCD-systemet er aktiv. Flere fejl kan grupperes i en enkelt tæller.

9.2.3.1.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten samle fejl i NCD-systemet med en eller flere af de fejl, der er anført i afsnit 7 og 8 og punkt 9.2.2, i en gruppe i en enkelt tæller.

9.2.3.2.   Afsnit 11 indeholder en nærmere beskrivelse af kriterierne og mekanismerne for aktivering og deaktivering af NCD-system-tælleren/tællerne.

9.3.   Aktivering af operatøradvarselssystemet

Operatøradvarselssystemet som beskrevet i afsnit 4 skal aktiveres, hvis en af de fejl, der er omhandlet i punkt 9.1, optræder, og skal angive, at der hurtigt skal foretages en reparation. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »reagensdoseringsventil afbrudt« eller »kritisk emissionsfejl«).

9.4.   Aktivering af operatøransporingssystemet

9.4.1.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.3 skal aktiveres, hvis en fejl angivet i punkt 9.1 ikke afhjælpes inden for højst 36 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet i punkt 9.3.

9.4.2.   Systemet med ansporing på lavt niveau som beskrevet i punkt 5.4 skal aktiveres, hvis en fejl angivet i punkt 9.1 ikke afhjælpes inden for højst 100 motordriftstimer efter aktiveringen af operatøradvarselssystemet i punkt 9.3.

9.4.3.   Antallet af timer før aktivering af ansporingssystemerne skal i overensstemmelse med den mekanisme, der er beskrevet i afsnit 11, nedsættes i tilfælde af gentagen optræden af fejlen.

9.5.   Som et alternativ til kravene i punkt 9.2 kan fabrikanten anvende en NOx-sensor placeret i udstødningssystemet. I så fald

| a) | må NOx-værdien ikke overskride den laveste af enten den gældende NOx-grænseværdi ganget med 2,25 eller den gældende NOx-grænseværdi plus 1,5 g/kWh. For motorunderkategorier med en kombineret HC- og NOx-grænse, skal den gældende NOx-grænseværdi for så vidt angår anvendelsen af dette punkt være den kombinerede grænseværdi for HC og NOx reduceret med 0,19 g/kWh. |
| --- | --- |

a)

må NOx-værdien ikke overskride den laveste af enten den gældende NOx-grænseværdi ganget med 2,25 eller den gældende NOx-grænseværdi plus 1,5 g/kWh. For motorunderkategorier med en kombineret HC- og NOx-grænse, skal den gældende NOx-grænseværdi for så vidt angår anvendelsen af dette punkt være den kombinerede grænseværdi for HC og NOx reduceret med 0,19 g/kWh.

| b) | kan der anvendes en enkelt fejl »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt« |
| --- | --- |

b)

kan der anvendes en enkelt fejl »for høj NOx-værdi — grundlæggende årsag ukendt«

| c) | skal der i punkt 9.4.1 stå »inden for 10 motordriftstimer« |
| --- | --- |

c)

skal der i punkt 9.4.1 stå »inden for 10 motordriftstimer«

| d) | skal der i punkt 9.4.2 stå »inden for 20 motordriftstimer«. |
| --- | --- |

d)

skal der i punkt 9.4.2 stå »inden for 20 motordriftstimer«.

10.   Krav ved demonstration

10.1.   Generelt

Overensstemmelse med kravene i dette tillæg skal påvises i forbindelse med EU-typegodkendelsen ved udførelse af følgende demonstrationer som illustreret i tabel 4.1 og nærmere beskrevet i dette afsnit 10:

| a) | en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet |
| --- | --- |

a)

en demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

| b) | i givet fald en demonstration af aktiveringen af systemet med ansporing på lavt niveau |
| --- | --- |

b)

i givet fald en demonstration af aktiveringen af systemet med ansporing på lavt niveau

| c) | en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing. |
| --- | --- |

c)

en demonstration af aktiveringen af systemet med kraftig ansporing.

10.2.   Motorfamilier og NCD-motorfamilier

En motorfamilies eller en NCD-motorfamilies overensstemmelse med kravene i dette afsnit 10 kan påvises ved prøvning af en af motorerne i den pågældende motorfamilie, forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette tillæg, er tilsvarende inden for familien.

10.2.1.   Påvisningen af, at overvågningssystemer i andre motorer i NCD-familien er tilsvarende, kan foretages ved at forelægge elementer som algoritmer, funktionsanalyser osv. for de godkendende myndigheder.

10.2.2.   Prøvningsmotoren udvælges af fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke. Den kan, men skal ikke, være stammotoren i den pågældende motorfamilie.

10.2.3.   Hvis motorer i en motorfamilie tilhører en NCD-motorfamilie, der allerede er blevet EU-typegodkendt i henhold til punkt 10.2.1. (figur 4.3), anses denne motorfamilies overensstemmelse for at være påvist uden yderligere prøvning, forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette tillæg, er tilsvarende inden for de pågældende motorfamilier og NCD-motorfamilier.

Tabel 4.1

Illustration af indholdet af demonstrationsprocessen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 10.3 og 10.4

| Mekanisme | Demonstrationenselementer |
| --- | --- |
| Aktivering af advarselssystem, jf. punkt 10.3 | — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |

Mekanisme

Demonstrationenselementer

Aktivering af advarselssystem, jf. punkt 10.3

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

Aktivering af ansporing på lavt niveau, jf. punkt 10.4

| — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

| — | 1 prøvning af reduktion af drejningsmoment |
| --- | --- |

—

1 prøvning af reduktion af drejningsmoment

Aktivering af kraftig ansporing, jf. punkt 10.4.6

| — | 2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprøvninger (inkl. manglende reagens)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

Figur 4.3

Tidligere påvist overensstemmelse af en NCD-motorfamilie

Motorfamilie 2

Motorfamilie 1

NCD-motorfamilie 1

Overensstemmelse af NCD-motorfamlie 1 er blevet påvist for motorfamilie 2

Overensstemmelse af motorfamilie 1 betragtes som påvist

10.3.   Demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

10.3.1.   Overensstemmelse for advarselssystemets aktivering skal påvises ved udførelse af to prøvninger: manglende reagens og én fejlkategori omhandlet i afsnit 7 til 9.

10.3.2.   Udvælgelse af de fejl, der skal foretages prøvninger på

10.3.2.1.   Ved demonstration af aktiveringen af advarselssystemet i tilfælde af ukorrekt reagenskvalitet skal der vælges et reagens med en fortynding af den aktive ingrediens mindst svarende til den fortynding, der er meddelt af fabrikanten i henhold til kravene i afsnit 7.

10.3.2.2.   Ved demonstration af aktivering af advarselssystemet i tilfælde af fejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb, og som er defineret i afsnit 9, skal udvælgelsen ske i overensstemmelse med følgende krav:

| 10.3.2.2.1. | Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potentielle fejl. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1.

Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potentielle fejl.

| 10.3.2.2.2. | Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den godkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2.

Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den godkendende myndighed fra den liste, der er omhandlet i punkt 10.3.2.2.1.

10.3.3.   Demonstration

10.3.3.1.   Ved denne demonstration skal der udføres en separat prøvning for hver af de fejl, der er omhandlet i punkt 10.3.1.

10.3.3.2.   Ved en prøvning må der ikke være andre fejl til stede end den, som prøvningen vedrører.

10.3.3.3.   Før prøvningen påbegyndes, skal alle DTC-fejl være slettet.

10.3.3.4.   Efter anmodning fra fabrikanten og med den godkendende myndigheds accept kan de fejl, for hvilke der foretages prøvninger, simuleres.

10.3.3.5.   Detektion af andre fejl end manglende reagens

For andre fejl end manglende reagens, når først fejlen er installeret eller simuleret, skal detektionen af den pågældende fejl finde sted som følger:

| 10.3.3.5.1. | NCD-systemet skal reagere på introduktionen af en fejl, der af den typegodkendende myndighed er udvalgt som egnet i overensstemmelse med dette tillæg. Dette anses for at være påvist, hvis aktivering finder sted inden for to på hinanden følgende NCD-prøvningscyklusser i overensstemmelse med punkt 10.3.3.7.
  Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to NCD-prøvningscyklusser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af NCD-prøvningscyklusser øges til 3 NCD-prøvningscyklusser.
  Hver enkel NCD-prøvningscyklus i demonstrationsprøvningen kan adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved følgende motorstart. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1.

NCD-systemet skal reagere på introduktionen af en fejl, der af den typegodkendende myndighed er udvalgt som egnet i overensstemmelse med dette tillæg. Dette anses for at være påvist, hvis aktivering finder sted inden for to på hinanden følgende NCD-prøvningscyklusser i overensstemmelse med punkt 10.3.3.7.

Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for mere end to NCD-prøvningscyklusser til at færdiggøre overvågningen, kan antallet af NCD-prøvningscyklusser øges til 3 NCD-prøvningscyklusser.

Hver enkel NCD-prøvningscyklus i demonstrationsprøvningen kan adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige betingelser, der skal være opfyldt for at overvågning finder sted ved følgende motorstart.

| 10.3.3.5.2. | Demonstrationen af advarselssystemets aktivering anses for at være fuldført, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt 10.3.2.1, har været behørigt aktiveret, og DTC-fejlen for den udvalgte fejl har fået statussen »bekræftet og aktiv«. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2.

Demonstrationen af advarselssystemets aktivering anses for at være fuldført, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt 10.3.2.1, har været behørigt aktiveret, og DTC-fejlen for den udvalgte fejl har fået statussen »bekræftet og aktiv«.

10.3.3.6.   Detektion af manglende reagensmængde

Ved demonstration af advarselssystemets aktivering i tilfælde af manglende reagensmængde skal motoren køre i en eller flere NCD-prøvningscyklusser efter fabrikantens skøn.

10.3.3.6.1.   Ved demonstrationens begyndelse skal der i beholderen være et reagensniveau, der aftales mellem fabrikanten og den godkendende myndighed, men som ikke udgør under 10 % af beholderens nominelle kapacitet.

10.3.3.6.2.   Advarselssystemet anses for at have fungeret korrekt, hvis følgende betingelser er opfyldt samtidigt:

| a) | Advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet, og |
| --- | --- |

a)

Advarselssystemet er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med 10 % af reagensbeholderens kapacitet, og

| b) | systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i afsnit 6. |
| --- | --- |

b)

systemet for kontinuerlig advarsel er blevet aktiveret ved en reagensmængde større eller lig med den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til bestemmelserne i afsnit 6.

10.3.3.7.   NCD-prøvningscyklus

10.3.3.7.1   Den NCD-prøvningscyklus, der er omhandlet i dette afsnit 10, til demonstration af NCD-systemets korrekte funktion, er varmstarts NRTC-cyklussen for motorer af underkategori NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5, NRE-v-6 og de gældende NRSC for alle andre kategorier.

10.3.3.7.2   Der kan på fabrikantens anmodning og efter godkendelse fra den godkendende myndighed anvendes en alternativ NCD-prøvningscyklus (f.eks. en anden end NTRC- eller NRSC-cyklussen) i forbindelse med en specifik overvågningsenhed. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

| a) | at den prøvningscyklus, der anmodes om, medfører en overvågningsenhed, der vil kunne fungere som ved faktisk kørsel, og |
| --- | --- |

a)

at den prøvningscyklus, der anmodes om, medfører en overvågningsenhed, der vil kunne fungere som ved faktisk kørsel, og

| b) | den gældende NCD-prøvning, der er specificeret i punkt 10.3.3.7.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning. |
| --- | --- |

b)

den gældende NCD-prøvning, der er specificeret i punkt 10.3.3.7.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning.

10.3.4.   Demonstration af advarselssystemets aktivering anses for at være fuldendt, hvis advarselssystemet har været aktiveret korrekt ved afslutningen af demonstrationsprøvning udført i overensstemmelse med punkt 10.3.3.

10.4.   Demonstration af ansporingssystemet

10.4.1.   Demonstrationen af ansporingssystemet skal foretages ved prøvninger, der udføres på en motorprøvebænk.

10.4.1.1.   Yderligere komponenter eller delsystemer, der ikke er fysisk monteret på motoren, f.eks., men ikke begrænset til, sensorer til registrering af omgivelsestemperatur, niveausensorer og operatøradvarsels- og informationssystemer, der er nødvendige for udførelsen af demonstrationerne, skal tilsluttes motoren med henblik herpå eller simuleres på en for den godkendende myndighed tilfredsstillende måde.

10.4.1.2.   Demonstrationsprøvningerne kan, såfremt fabrikanten vælger det og med den godkendende myndigheds accept, foretages på en komplet mobil ikke-vejgående maskine eller maskinenhed enten ved at montere den mobile ikke-vejgående maskinen på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med den på en prøvebane under kontrollerede forhold, jf. dog punkt 10.4.1.

10.4.2.   Prøvningssekvensen skal demonstrere aktiveringen af ansporingssystemet i tilfælde af manglende reagens eller i tilfælde af en af de fejl, der er omhandlet i afsnit 7, 8 eller 9.

10.4.3.   Med henblik på denne demonstration:

| a) | udvælger den godkendende myndighed ud over fejlen som følge af manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i afsnit 7, 8 eller 9, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemet |
| --- | --- |

a)

udvælger den godkendende myndighed ud over fejlen som følge af manglende reagens en af de fejl, der er omhandlet i afsnit 7, 8 eller 9, og som tidligere er blevet anvendt ved demonstrationen af advarselssystemet

| b) | kan fabrikanten efter aftale med den godkendende myndighed fremskynde prøvningen ved at simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet |
| --- | --- |

b)

kan fabrikanten efter aftale med den godkendende myndighed fremskynde prøvningen ved at simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet

| c) | kan den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med denne forordning. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet |
| --- | --- |

c)

kan den drejningsmomentbegrænsning, der kræves i forbindelse med ansporing på lavt niveau, demonstreres samtidigt med den generelle procedure for godkendelse af motorens præstationer i overensstemmelse med denne forordning. Der kræves i dette tilfælde ikke separat drejningsmomentmåling under demonstrationen af ansporingssystemet

| d) | kan kraftig ansporing demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 10.4.6. |
| --- | --- |

d)

kan kraftig ansporing demonstreres i overensstemmelse med kravene i punkt 10.4.6.

10.4.4.   Fabrikanten skal herudover demonstrere ansporingssystemets funktion under de fejlbetingelser, der er beskrevet i afsnit 7, 8 eller 9, og som ikke har været valgt til demonstrationsprøvninger, der er beskrevet i punkt 10.4.1 til 10.4.3.

Disse yderligere demonstrationer kan foretages ved for den godkendende myndighed at forelægge et teknisk dossier med dokumentation som f.eks. algoritmer, funktionsanalyser og resultaterne af tidligere prøvninger.

10.4.4.1.   Disse yderligere demonstrationer skal navnlig til den godkendende myndigheds tilfredshed vise, at den korrekte momentbegrænsningsmekanisme indgår i motorens elektroniske styreenhed.

10.4.5.   Demonstrationsprøvning af systemet med ansporing på lavt niveau

10.4.5.1.   Demonstrationen begynder, når advarselssystemet eller det pågældende system for »kontinuerlig« advarsel er blevet aktiveret som følge af detekteringen af en fejl udvalgt af den godkendende myndighed.

10.4.5.2.   Når systemet kontrolleres for dets reaktion på fejlen som følge af manglende reagens i beholderen, skal motoren køre, indtil reagensmængden har nået en værdi på 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet eller den værdi, som fabrikanten har erklæret i henhold til punkt 6.3.1, og ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau skal gå i gang.

10.4.5.2.1.   Fabrikanten kan med den godkendende myndigheds accept simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

10.4.5.3.   Når systemet kontrolleres for dets reaktion på en anden fejl end fejlen som følge af manglende reagens i beholderen, skal motoren køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 4.3, eller efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med ansporing på lavt niveau aktiveres.

10.4.5.4.   Demonstrationen af systemet med ansporing på lavt niveau anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt 10.4.5.2 og 10.4.5.3, til den godkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at motorens elektroniske styreenhed har aktiveret momentbegrænsningsmekanismen.

10.4.6.   Demonstrationsprøvning af systemet med kraftig ansporing

10.4.6.1.   Denne demonstration begynder i en tilstand, hvor systemet med ansporing på lavt niveau forudgående er blevet aktiveret, og kan gennemføres som en fortsættelse af de prøvninger, der foretages for at demonstrere systemet med ansporing på lavt niveau.

10.4.6.2.   Når systemet kontrolleres for dets reaktion på manglende reagens i beholderen, skal motoren køre, indtil reagensbeholderen er tom eller har nået den værdi på under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, som fabrikanten har erklæret vil aktivere systemet med kraftig ansporing.

10.4.6.2.1.   Fabrikanten kan med den godkendende myndigheds accept simulere kontinuerlig drift ved at udtage reagens fra beholderen, enten mens motoren kører, eller mens den er standset.

10.4.6.3.   Når systemet kontrolleres for dets reaktion på en anden fejl end manglende reagens i beholderen, skal motoren køre det relevante antal driftstimer som anført i tabel 4.4 eller, efter fabrikantens valg, indtil den relevante tæller har nået den værdi, ved hvilken systemet med kraftig ansporing aktiveres.

10.4.6.4.   Demonstrationen af systemet med kraftig ansporing anses for at være fuldført, hvis fabrikanten ved afslutningen af hver demonstrationsprøvning, der udføres i overensstemmelse med punkt 10.4.6.2 og 10.4.6.3, til den godkendende myndigheds tilfredshed har demonstreret, at den kraftige ansporingsmekanisme, der er omhandlet i dette tillæg, er blevet aktiveret.

10.4.7.   Hvis fabrikanten ønsker det, og med den godkendende myndigheds accept, kan demonstrationen af ansporingsmekanismen alternativt foretages på en komplet mobil ikke-vejgående maskine i overensstemmelse med kravene i punkt 5.4 og 10.4.1.2 enten ved at montere den mobile ikke-vejgående maskine på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med den på en prøvebane under kontrollerede forhold.

10.4.7.1.   Den mobile ikke-vejgående maskine skal være i drift, indtil den tæller, der er knyttet til den udvalgte fejl, har nået det relevante antal driftstimer som anført i tabel 4.4, eller, alt efter hvad der er relevant, indtil enten reagensbeholderen er tom eller har nået det niveau under 2,5 % af beholderens nominelle fulde kapacitet, ved hvilket fabrikanten har valgt at aktivere systemet med kraftig ansporing.

11.   Beskrivelse af mekanismerne til aktivering og deaktivering af operatøradvarsler og -ansporinger

11.1   Som supplement til kravene i dette tillæg vedrørende mekanismerne til aktivering og deaktivering af advarsels- og ansporingssystemet indeholder dette afsnit 11 en nærmere beskrivelse af de tekniske krav vedrørende gennemførelse af disse aktiverings- og deaktiveringsmekanismer.

11.2.   Advarselssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

11.2.1.   Føreradvarselssystemet skal aktiveres, når den diagnosefejlkode (DTC), der er knyttet til en NCM-fejl, der skal foranledige dets aktivering, har den status, der fremgår af tabel 4.2.

Tabel 4.2

Aktivering af operatøradvarselssystemet

| Fejltype | DTC-status for aktivering af advarselssystemet |
| --- | --- |
| dårlig reagenskvalitet | bekræftet og aktiv |
| afbrydelse af dosering | bekræftet og aktiv |
| EGR-ventil sat ud af funktion | bekræftet og aktiv |
| fejl i overvågningssystemet | bekræftet og aktiv |
| NOx-grænse, hvis relevant | bekræftet og aktiv |

Fejltype

DTC-status for aktivering af advarselssystemet

dårlig reagenskvalitet

bekræftet og aktiv

afbrydelse af dosering

bekræftet og aktiv

EGR-ventil sat ud af funktion

bekræftet og aktiv

fejl i overvågningssystemet

bekræftet og aktiv

NOx-grænse, hvis relevant

bekræftet og aktiv

11.2.2.   Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når diagnosticeringssystemet konkluderer, at den fejl, der er relevant for den pågældende advarsel, ikke længere er til stede, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende fejlene, som har foranlediget dets aktivering, slettes af et scanningsværktøj.

11.2.2.1   Krav vedrørende sletning af »NOx-kontrolinformation«

11.2.2.1.1.   Sletning/tilbagestilling af NOx-kontrolinformation ved hjælp af scanningsværktøj

Efter anmodning via scanningsværktøjet skal følgende data slettes fra computernes hukommelse eller tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i dette tillæg (jf. tabel 4.3).

Tabel 4.3

Sletning/tilbagestilling af NOx-kontrolinformation ved hjælp af scanningsværktøj

| NOx-kontrolinformation | Kan slettes | Kan tilbagestilles |
| --- | --- | --- |
| alle DTC'er | X | |
| værdien for tælleren med det højeste antal motordriftstimer | | X |
| antal motordriftstimer fra NCD-tælleren(-tællerne) | | X |

NOx-kontrolinformation

Kan slettes

Kan tilbagestilles

alle DTC'er

X

værdien for tælleren med det højeste antal motordriftstimer

X

antal motordriftstimer fra NCD-tælleren(-tællerne)

X

11.2.2.1.2.   NOx-kontrolinformation må ikke slettes ved frakobling af den mobile ikke-vejgående maskines batteri(er).

11.2.2.1.3.   Sletning af »NOx-kontrolinformation« må kun kunne foretages, når motoren er slukket.

11.2.2.1.4.   Når »NOx-kontrolinformation«, herunder DTC'er, slettes, må tællervisninger, der er knyttet til disse fejl, og som er nærmere angivet i dette tillæg, ikke slettes, men skal tilbagestilles til den værdi, der er specificeret i det relevante afsnit i dette tillæg.

11.3.   Operatøransporingssystemets aktiverings- og deaktiveringsmekanismer

11.3.1.   Operatøransporingssystemet skal aktiveres, når advarselssystemet er aktivt, og den tæller, der er relevant for den NCM-fejltype, der har foranlediget dets aktivering, har nået den værdi, der fremgår af tabel 4.4.

11.3.2.   Operatøransporingssystemet skal deaktiveres, når systemet ikke længere detekterer en fejl, der foranlediger dets aktivering, eller hvis de oplysninger, herunder DTC'er, vedrørende NCM'erne, som har foranlediget dets aktivering, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller vedligeholdelsesværktøj.

11.3.3.   Operatøradvarsels- og operatøransporingssystemer skal straks aktiveres eller deaktiveres, alt efter det enkelte tilfælde, i overensstemmelse med bestemmelserne i afsnit 6 efter vurdering af reagensmængden i reagensbeholderen. I så fald må aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne ikke være afhængige af statussen for en tilknyttet DTC.

11.4.   Tællermekanisme

11.4.1.   Generelt

11.4.1.1.   For at opfylde kravene i dette tillæg skal systemet indeholde mindst 4 tællere til registrering af det antal timer, hvor motoren har været i drift, mens systemet har detekteret et eller flere af følgende forhold:

| a) | en ukorrekt reagenskvalitet |
| --- | --- |

a)

en ukorrekt reagenskvalitet

| b) | en afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten |
| --- | --- |

b)

en afbrydelse af reagensdoseringsaktiviteten

| c) | EGR-ventil sat ud af funktion |
| --- | --- |

c)

EGR-ventil sat ud af funktion

| d) | en fejl i NCD-systemet i henhold til punkt 9.1, litra b). |
| --- | --- |

d)

en fejl i NCD-systemet i henhold til punkt 9.1, litra b).

11.4.1.1.1.   Som en valgfri løsning kan fabrikanten anvende en eller flere tællere til at samle de fejl, der er angivet i punkt 11.4.1.1.

11.4.1.2.   Hver af disse tællere skal tælle op til den maksimale værdi i en 2 byte-tæller med en opløsning på 1 time og opbevare denne værdi, medmindre betingelserne for nulstilling af tælleren er opfyldt.

11.4.1.3.   En fabrikant kan anvende et system med en enkelt eller flere NCD-systemtællere. En enkelt tæller kan akkumulere antallet af timer for 2 eller flere forskellige fejl, der er relevante for den pågældende type tæller, hvoraf ingen er nået op på den tid, som tælleren angiver.

11.4.1.3.1.   Hvis fabrikanten beslutter at anvende et system med flere NCD-systemtællere, skal systemet kunne tildele en specifik overvågningssystemtæller til hver fejl, der er relevant for den pågældende type tæller i overensstemmelse med dette tillæg.

11.4.2.   Princip for tællermekanismen

11.4.2.1.   Hver tæller skal fungere som følger:

| 11.4.2.1.1. | Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 4.2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1.

Hvis tælleren står på nul, skal den begynde at tælle, så snart en fejl, der er relevant for tælleren, detekteres, og den tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har den status, der fremgår af tabel 4.2.

| 11.4.2.1.2. | I tilfælde af gentagne fejl finder en af følgende bestemmelser anvendelse efter fabrikantens valg.






  a) | Hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj, skal tælleren standse og fastholde værdien. Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4.4, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2.

I tilfælde af gentagne fejl finder en af følgende bestemmelser anvendelse efter fabrikantens valg.

a)

Hvis en enkelt overvågningsbegivenhed indtræder, og den fejl, der oprindeligt aktiverede tælleren, ikke længere detekteres, eller hvis fejlen er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj, skal tælleren standse og fastholde værdien. Hvis tælleren ophører med at tælle, når systemet med kraftig ansporing er aktivt, skal tælleren fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4.4, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter.

| b) | Tælleren skal fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4.4, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter. |
| --- | --- |

b)

Tælleren skal fastfryses på den værdi, der fremgår af tabel 4.4, eller en værdi, der er større end eller lig med tællerværdien for kraftig ansporing minus 30 minutter.

| 11.4.2.1.3. | Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en NCM-fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen »bekræftet og aktiv«. Den skal standse og fastholde en af de værdier, der fremgår af punkt 11.4.2.1.2, hvis ingen NCM-fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

  Tabel 4.4


  Tællere og ansporing | DTC-status ved første aktivering af tælleren | Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau | Tællerværdi ved kraftig ansporing | Fastfrossen værdi fastholdt af tælleren |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenskvalitetstæller | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| Doseringstæller | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| EGR-ventil-tæller | bekræftet og aktiv | ≤ 36 timer | ≤ 100 timer | ≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| Overvågningssystemtæller | bekræftet og aktiv | ≤ 36 timer | ≤ 100 timer | ≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing |
| NOx-grænse, hvis relevant | bekræftet og aktiv | ≤ 10 timer | ≤ 20 timer | ≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing |

11.4.2.1.3.

Hvis der er tale om et overvågningssystem med en enkelt tæller, skal tælleren fortsætte med at tælle, hvis en NCM-fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret, og dens tilsvarende diagnosefejlkode (DTC) har statussen »bekræftet og aktiv«. Den skal standse og fastholde en af de værdier, der fremgår af punkt 11.4.2.1.2, hvis ingen NCM-fejl, der skal foranledige aktivering af tælleren, detekteres, eller hvis alle fejl, der er relevante for den pågældende tæller, er blevet slettet af et scanningsværktøj eller et vedligeholdelsesværktøj.

Tabel 4.4

Tællere og ansporing

DTC-status ved første aktivering af tælleren

Tællerværdi ved ansporing på lavt niveau

Tællerværdi ved kraftig ansporing

Fastfrossen værdi fastholdt af tælleren

Reagenskvalitetstæller

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

Doseringstæller

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

EGR-ventil-tæller

bekræftet og aktiv

≤ 36 timer

≤ 100 timer

≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing

Overvågningssystemtæller

bekræftet og aktiv

≤ 36 timer

≤ 100 timer

≥ 95 % af tællerværdien for kraftig ansporing

NOx-grænse, hvis relevant

bekræftet og aktiv

≤ 10 timer

≤ 20 timer

≥ 90 % af tællerværdien for kraftig ansporing

| 11.4.2.1.4. | Når tælleren har været fastlåst, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 40 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4.

Når tælleren har været fastlåst, skal den nulstilles, hvis de overvågningsenheder, der er relevante for den pågældende tæller, har kørt mindst én fuldendt overvågningscyklus uden at have detekteret en fejl, og ingen fejl, der er relevant for den pågældende tæller, er blevet detekteret i løbet af 40 motordriftstimer, siden tælleren sidst blev fastholdt (se figur 4.4).

| 11.4.2.1.5. | Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastlåst (se figur 4.4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5.

Tælleren skal fortsætte med at tælle fra det punkt, hvor den var blevet fastholdt, hvis en fejl, der er relevant for den pågældende tæller, detekteres i en periode, hvor tælleren er fastlåst (se figur 4.4).

12.   Beskrivelse af aktiverings- og deaktiverings- og tællermekanismerne

12.1.   I dette afsnit 12 beskrives aktiverings- og deaktiverings- og tællermekanismerne for nogle typiske tilfælde. Figurerne og beskrivelserne i punkt 12.2, 12.3 og 12.4 er kun medtaget som eksempel i dette bilag og bør ikke betragtes som eksempler på kravene i denne forordning eller som definitive konstateringer af de relevante processer. Tællertimerne i figur 4.6 og 4.7 henviser til de maksimale værdier for kraftig ansporing i tabel 4.4. For forenklingens skyld er det i illustrationerne f.eks. ikke angivet, at advarselssystemet også vil være aktivt, når ansporingssystemet er aktivt.

Figur 4.4

Genaktivering og nulstilling af en tæller efter en periode, hvor dens værdi har været fastfrosset

40 driftstimer

JA

reparation

reparation

< 40 driftstimer

Tæller

Fejl

NEJ

0

fastfrys

værdi

40 driftstimer

> 40 driftstimer

12.2.   Figur 4.5 viser, hvordan aktiverings- og deaktiveringsmekanismerne virker i forbindelse med overvågning af den resterende reagensmængde i five tilfælde:

| (a) | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes. |
| --- | --- |

(a)

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes.

| (b) | Genopfyldningseksempel 1 (»tilstrækkelig« genopfyldning): Operatøren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres. |
| --- | --- |

(b)

Genopfyldningseksempel 1 (»tilstrækkelig« genopfyldning): Operatøren genopfylder reagensbeholderen til et niveau over 10 %-tærsklen. Advarsel og ansporing deaktiveres.

| (c) | Genopfyldningseksempel 2 og 3 (»utilstrækkelig« genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed. |
| --- | --- |

(c)

Genopfyldningseksempel 2 og 3 (»utilstrækkelig« genopfyldning): Advarselssystemet aktiveres. Advarselsniveauet afhænger af, hvor meget reagens der er til rådighed.

| (d) | Genopfyldningseksempel 4 (»helt utilstrækkelig« genopfyldning): Ansporing på lavt niveau aktiveres straks. |
| --- | --- |

(d)

Genopfyldningseksempel 4 (»helt utilstrækkelig« genopfyldning): Ansporing på lavt niveau aktiveres straks.

Figur 4.5

Reagensmængde

påfyldning (tilfælde 4)

påfyldning (tilfælde 3)

påfyldning (tilfælde 2)

påfyldning (tilfælde 1)

Reagensniveau

Ansporing

LAVT NIVEAU

NEJ

"kontinuerlig" ADVARSEL

ADVARSEL

ALVORLIGT

10 %

X %

2,5 %

TOM

12.3.   Figur 4.6 viser tre eksempler på forkert reagenskvalitet:

| a) | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes. |
| --- | --- |

a)

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes.

| b) | Udbedringseksempel 1 (»dårlig« eller »uærlig« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine ændrer operatøren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og den mobile ikke-vejgående maskine immobiliseres efter 2 motordriftstimer. |
| --- | --- |

b)

Udbedringseksempel 1 (»dårlig« eller »uærlig« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine ændrer operatøren reagenskvalitet, men skifter den kort tid efter igen til en dårlig kvalitet. Ansporingssystemet genaktiveres straks, og den mobile ikke-vejgående maskine immobiliseres efter 2 motordriftstimer.

| c) | Udbedringseksempel 2 (»god« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine korrigerer operatøren reagenskvaliteten. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

c)

Udbedringseksempel 2 (»god« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine korrigerer operatøren reagenskvaliteten. Nogen tid derefter fylder han imidlertid på igen med en dårlig reagenskvalitet. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

Figur 4.6

Påfyldning af dårlig reagenskvalitet

reparation (tilfælde 2)

reparation

reparation (tilfælde 1)

40 driftstimer

JA

ALVORLIGT

LAVT NIVEAU

> 40 driftstimer

< 40 driftstimer

20 t

18 t

10 t

Tæller

Forkert urea

NEJ

NEJ

ADVARSEL

reparation

Ansporing

12.4.   Figur 4.7 viser tre eksempler på fejl i urea-doseringssystemet. Denne figur viser også den proces, der finder anvendelse i tilfælde af de overvågningsfejl, der er beskrevet i afsnit 9.

| a) | Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes. |
| --- | --- |

a)

Brugseksempel 1: Operatøren bruger fortsat den mobile ikke-vejgående maskine på trods af advarslen, indtil driften af den mobile ikke-vejgående maskine stoppes.

| b) | Udbedringseksempel 1 (»god« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine udbedrer operatøren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul. |
| --- | --- |

b)

Udbedringseksempel 1 (»god« udbedring): Efter immobilisering af den mobile ikke-vejgående maskine udbedrer operatøren doseringssystemet. Nogen tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Advarsels-, ansporings- og tællerprocesserne starter igen fra nul.

| c) | Udbedringseksempel 2 (»dårlig« udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) udbedrer operatøren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for udbedringen. |
| --- | --- |

c)

Udbedringseksempel 2 (»dårlig« udbedring): Under ansporingen på lavt niveau (momentbegrænsning) udbedrer operatøren doseringssystemet. Kort tid derefter virker doseringssystemet imidlertid igen ikke. Systemet med ansporing på lavt niveau genaktiveres straks, og tælleren begynder igen fra den værdi, den havde på tidspunktet for udbedringen.

Figur 4.7

Fejl i reagensdoseringssystemet

Tæller

Ansporing

LAVT NIVEAU

reparation (tilfælde 1)

40 driftstimer

40 driftstimer

Doseringssystem virker ikke

JA

NEJ

reparation (tilfælde 2)

reparation

reparation

ALVORLIGT

NEJ

ADVARSEL

> 40 driftstimer

< 40 driftstimer

20 t

18 t

10 t

13.   Demonstration af den mindste acceptable reagenskoncentration CDmin

13.1.   Fabrikanten skal demonstrere den korrekte værdi af CDmin under EU-typegodkendelsen ved at udføre NRTC-cyklussen med varmstart for motorer af underkategori NRE-v-3, NRV-v-4, NRV-v-5, NRV-v-6 og de gældende NRSC for alle andre kategorier under anvendelse af et reagens med koncentrationen CDmin.

13.2.   Prøvningen skal følge den/de egnede NCD-cyklus(ser) eller en af fabrikanten fastlagt prækonditioneringscyklus og give mulighed for, at et lukket kontrolsløjfesystem for NOx kan foretage tilpasning af reagenskvaliteten med koncentrationen CDmin.

13.3.   Emissionerne af forurenende stoffer ved denne prøvning skal være lavere end den NOx-grænseværdi, der er fastsat i punkt 7.1.1.

Tillæg 2

Supplerende tekniske krav til NOx-kontrolforanstaltninger for motorer af kategori IWP, IWA og RLR, herunder metode til påvisning af disse strategier

1.   Indledning

Dette tillæg fastsætter de supplerende krav for at sikre korrekt drift af NOx-kontrolforanstaltninger for motorer af kategori IWP, IWA og RLR.

2.   Generelle krav

Kravene i tillæg 1 gælder også for motorer inden for dette tillægs anvendelsesområde.

3.   Undtagelser fra kravene i tillæg 1

Af sikkerhedshensyn finder de ansporinger, der kræves i tillæg 1, ikke anvendelse på motorer, der er omfattet af dette tillæg. Følgende punkter i tillæg 1 finder således ikke anvendelse: 2.3.3.2, 5, 6.3, 7.3, 8.4, 9.4, 10.4 og 11.3.

4.   Krav til opbevaring af motordriftshændelser som følge af utilstrækkelig reagensindsprøjtning eller reagenskvalitet.

4.1.   Den interne (on-board) computerlog skal i den ikke-flygtige computerhukommelse registrere det samlede antal og varigheden af alle motordriftshændelser som følge af utilstrækkelig reagensindsprøjtning eller reagenskvalitet på en måde, der sikrer, at oplysningerne ikke forsætligt kan slettes.

Det skal være muligt for de nationale tilsynsmyndigheder at læse disse registre med et scanningsværktøj.

4.2.   Varigheden af en hændelse, der registreres i hukommelsen i henhold til punkt 4.1, skal starte, når reagensbeholderen bliver tom, dvs. når doseringssystemet ikke kan hente yderligere reagens fra beholderen, eller befinder sig på et niveau under 2,5 % af dens nominelle fulde kapacitet, efter fabrikantens valg.

4.3.   For andre hændelser end dem, der er specificeret i punkt 4.1.1, skal den varighed af en hændelse, der er registreret i hukommelsen i henhold til punkt 4.1, påbegyndes, når de respektive tæller når værdien for kraftig ansporing i tabel 4.4 i tillæg 1.

4.4.   Varigheden af en hændelse, der er registreret i hukommelsen i henhold til punkt 4.1, ophører, når hændelsen er blevet afhjulpet.

4.5.   Når der udføres en demonstration i henhold til kravene i afsnit 10 i tillæg 1, skal demonstration af systemet med kraftig ansporing, der er fastsat i afsnit 10.1, litra c), i tillægget og den tilsvarende tabel 4.1, erstattes med en demonstration af lagring af en motordriftshændelse som følge af utilstrækkelig reagensindsprøjtning eller reagenskvalitet.

I dette tilfælde finder kravene i punkt 10.4.1 i tillæg 1 anvendelse, og fabrikanten skal efter aftale med den godkendende myndighed have lov til at fremskynde prøvningen ved at simulere, at et bestemt antal driftstimer er forløbet.

Tillæg 3

Supplerende tekniske krav til NOx-kontrolforanstaltninger for motorer af kategori RLL

1.   Indledning

I dette tillæg fastsættes de supplerende krav for at sikre korrekt drift af NOx-kontrolforanstaltninger for motorer af kategori RLR. Det omfatter også krav til motorer, der med henblik på emissionsbegrænsning gør brug af et reagens. EU-typegodkendelsen gøres betinget af anvendelsen af de relevante bestemmelser om operatørvejledning, monteringsdokumentation og operatøradvarselssystem, som er angivet i dette tillæg.

2.   Oplysningskrav

2.1.   Fabrikanten skal levere oplysninger, der fuldt ud beskriver NOx-kontrolforanstaltningernes funktionelle driftskarakteristika i overensstemmelse med punkt 1.5 i del A i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

2.2.   Hvis emissionsbegrænsningssystemet kræver et reagens, skal dettes karakteristika, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, driftstemperaturforhold og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet, angives af fabrikanten i oplysningsskemaet i henhold til tillæg 3 til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

3.   Reagensmængde og operatøradvarselssystem

Ved anvendelse af et reagens gøres EU-typegodkendelsen betinget af, at der findes indikatorer eller andre passende midler, afhængig af konfigurationen af den mobile ikke-vejgående maskine, der informerer operatøren:

| a) | om mængden af reagens i reagensbeholderen samt, ved hjælp af et andet specifikt signal, om at reagensbeholderen er mindre en 10 % fuld |
| --- | --- |

a)

om mængden af reagens i reagensbeholderen samt, ved hjælp af et andet specifikt signal, om at reagensbeholderen er mindre en 10 % fuld

| b) | om at reagensbeholderen er tom eller næsten tom |
| --- | --- |

b)

om at reagensbeholderen er tom eller næsten tom

| c) | om at beholderens reagens ikke opfylder de karakteristika, der er angivet og noteret i oplysningsskemaet, jf. tillæg 3 til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, i overensstemmelse med det monterede vurderingsudstyr |
| --- | --- |

c)

om at beholderens reagens ikke opfylder de karakteristika, der er angivet og noteret i oplysningsskemaet, jf. tillæg 3 til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, i overensstemmelse med det monterede vurderingsudstyr

| d) | om at reagensdoseringsaktiviteten er afbrudt i andre tilfælde, end når det udløses af motorens elektroniske styreenhed eller doseringskontrolanordningen, der reagerer på driftsbetingelser for motoren, hvor dosering ikke er nødvendig, forudsat at disse driftsbetingelser stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed. |
| --- | --- |

d)

om at reagensdoseringsaktiviteten er afbrudt i andre tilfælde, end når det udløses af motorens elektroniske styreenhed eller doseringskontrolanordningen, der reagerer på driftsbetingelser for motoren, hvor dosering ikke er nødvendig, forudsat at disse driftsbetingelser stilles til rådighed for den typegodkendende myndighed.

4.   Reagenskvalitet

Efter fabrikantens valg kontrolleres reagensets overensstemmelse med de angivne karakteristika og de derved forbundne NOx-emissionstolerancer på en af følgende måder:

| a) | direkte, f.eks. ved hjælp af en sensor for reagenskvalitet |
| --- | --- |

a)

direkte, f.eks. ved hjælp af en sensor for reagenskvalitet

| b) | indirekte, f.eks. ved hjælp af en NOx-sensor i udstødningssystemet for at evaluere reagensets effektivitet. |
| --- | --- |

b)

indirekte, f.eks. ved hjælp af en NOx-sensor i udstødningssystemet for at evaluere reagensets effektivitet.

| c) | ved en anden metode, forudsat at denne metode er mindst lige så effektiv, som effektiviteten af metoderne i a) og b), og de vigtigste krav i afsnit 4 opfyldes. |
| --- | --- |

c)

ved en anden metode, forudsat at denne metode er mindst lige så effektiv, som effektiviteten af metoderne i a) og b), og de vigtigste krav i afsnit 4 opfyldes.

Tillæg 4

Tekniske krav til partikelkontrolforanstaltninger, herunder metoden til at dokumentere disse foranstaltninger

1.   Indledning

I dette bilag fastsættes kravene til sikring af partikelkontrolforanstaltningernes korrekte funktion.

2.   Generelle krav

Motoren skal være udstyret med et diagnosticeringssystem for partikelkontrol (PCD-system), der kan identificere de fejl i partikelefterbehandlingssystemet (DPF-fejl), der er omhandlet i dette bilag. Enhver motor, som er omfattet af dette afsnit 2, skal udformes, konstrueres og monteres således, at den kan overholde disse krav i motorens normale levetid og under normale anvendelsesbetingelser. I forbindelse med opfyldelsen af dette mål er det acceptabelt, at motorer, der har været anvendt i længere tid end den relevante emissionsholdbarhedsperiode som fastsat i bilag V til forordning (EU) 2016/1628, kan udvise nogen nedsættelse af PCD-systemets præstationer og følsomhed.

2.1.   Oplysningskrav

2.1.1.   Hvis emissionsbegrænsningssystemet kræver et reagens, f.eks. brændstofbåret katalysator, skal dettes karakteristika, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, driftstemperaturforhold og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet, angives af fabrikanten i oplysningsskemaet i henhold til tillæg 3 til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

2.1.2.   Der skal på EU-typegodkendelsestidspunktet fremlægges detaljerede skriftlige oplysninger for den typegodkendende myndighed, der på fyldestgørende vis beskriver operatøradvarselssystemets funktionelle driftskarakteristika i afsnit 4.

2.1.3.   Fabrikanten skal levere monteringsdokumentation, som, når den anvendes af originaludstyrsfabrikanten (OEM), sikrer, at motoren, herunder det emissionsbegrænsningssystem, som udgør en del af den godkendte motortype eller motorfamilie, når det er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, sammen med de nødvendige maskindele vil fungere på en måde, der er i overensstemmelse med kravene i dette bilag. Dokumentationen skal omfatte de detaljerede tekniske krav til og bestemmelser om motoren (software, hardware og kommunikation), der er nødvendige for korrekt montering af motoren i den mobile ikke-vejgående maskine.

2.2.   Driftsbetingelser

2.2.1.   Diagnosticeringssystemet for partikelkontrol (PCD-systemet) skal være funktionsdygtigt under følgende forhold:

| a) | ved omgivelsestemperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 °C) |
| --- | --- |

a)

ved omgivelsestemperaturer på mellem 266 K og 308 K (– 7 °C og 35 °C)

| b) | i alle højder under 1 600 m |
| --- | --- |

b)

i alle højder under 1 600 m

| c) | ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

ved kølevæsketemperaturer over 343 K (70 °C).

2.3.   Diagnosticeringskrav

2.3.1.   Diagnosticeringssystemet for partikelkontrol (PCD-systemet) skal kunne identificere de fejl i partikelkontrollen (PCM-fejl), der er omhandlet i dette bilag, ved hjælp af diagnosefejlkoder (DTC-koder), der er lagret i computerens hukommelse, og skal på anmodning kunne kommunikere disse informationer til uden for køretøjet (off-board).

2.3.2.   Krav til diagnosefejlkoder (DTC-koder)

2.3.2.1.   PCD-systemet skal registre en DTC-kode for hver særskilt PCM-fejl.

2.3.2.2.   PCD-systemet skal inden for de i tabel 4.5 anførte motordriftsperioder afgøre, om der er en detekterbar fejl til stede. På dette tidspunkt skal der lagres en »bekræftet og aktiv« DTC-kode, og advarselssystemet som specificeret i afsnit 4 skal aktiveres.

2.3.2.3.   I tilfælde, hvor der kræves mere end den i tabel 1 anførte driftsperiode for at monitorerne nøjagtigt kan detektere og bekræfte en PCM-fejl (f.eks. monitorer, der bruger statistiske modeller, eller med hensyn til den mobile ikke-vejgående maskines væskeforbrug), kan den godkendende myndighed tillade en længere overvågningsperiode, hvis fabrikanten begrunder behovet for en længere periode (f.eks. tekniske overvejelser, forsøgsresultater, fabrikserfaringer osv.).

Tabel 4.5

Overvågningstyper og tilsvarende perioder, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres

| Overvågningstype | Perioder af akkumuleret driftstid, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres |
| --- | --- |
| Fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet | 60 minutters motordrift efter tomgang (non-idle) |
| Tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion | 240 minutters motordrift efter tomgang (non-idle) |
| Fejl i PCD-systemet | 60 minutters motordrift |

Overvågningstype

Perioder af akkumuleret driftstid, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres

Fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet

60 minutters motordrift efter tomgang (non-idle)

Tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion

240 minutters motordrift efter tomgang (non-idle)

Fejl i PCD-systemet

60 minutters motordrift

2.3.3.   Krav i forbindelse med sletning af diagnosefejlkoder (DTC-koder):

| a) | DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af PCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden, er blevet afhjulpet. |
| --- | --- |

a)

DTC-koder må ikke slettes i computerhukommelsen af PCD-systemet selv, før den fejl, der gav anledning til DTC-koden, er blevet afhjulpet.

| b) | PCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten. |
| --- | --- |

b)

PCD-systemet må slette alle DTC-koder efter anmodning fra et proprietært scannings- eller vedligeholdelsesværktøj, som leveres af motorfabrikanten på anmodning, eller ved hjælp af en kode leveret af motorfabrikanten.

| c) | registreringen af driftshændelser med en bekræftet og aktiv DTCkode, der er lagret i den ikke-flygtige hukommelse i henhold til punkt 5.2. må ikke slettes. |
| --- | --- |

c)

registreringen af driftshændelser med en bekræftet og aktiv DTCkode, der er lagret i den ikke-flygtige hukommelse i henhold til punkt 5.2. må ikke slettes.

2.3.4.   Et PCD-system må ikke programmeres eller på anden måde konstrueres til helt eller delvist at deaktivere på basis af den mobile ikke-vejgående maskines alder i løbet af motorens faktiske levetid, og systemet må heller ikke indeholde nogen algoritme eller strategi, der er konstrueret til at reducere PCD-systemets effektivitet med tiden.

2.3.5.   Alle reprogrammerbare computerkoder eller driftsparametre for PCD-systemet skal være modstandsdygtige over for uautoriserede indgreb.

2.3.6.   PCD-motorfamilie

Fabrikanten er ansvarlig for at bestemme en PCD-motorfamilies sammensætning. En gruppering af motorer inden for en PCD-motorfamilie skal baseres på et velbegrundet teknisk skøn og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Motorer, som ikke tilhører samme motorfamilie, kan godt tilhøre samme PCD-motorfamilie.

2.3.6.1.   Parametre til definition af en PCD-motorfamilie

En PCD-motorfamilie karakteriseres ved de grundlæggende konstruktionsparametre, som skal være fælles for alle motorer i familien.

For at motorer kan betragtes som tilhørende samme PCD-motorfamilie, skal de have følgende grundlæggende parametre til fælles:

| a) | arbejdsprincip for partikelefterbehandlingssystem (f.eks. mekanisk, aerodynamisk, diffusions-, inerti, periodisk regenererende, kontinuerligt regenererende osv.) |
| --- | --- |

a)

arbejdsprincip for partikelefterbehandlingssystem (f.eks. mekanisk, aerodynamisk, diffusions-, inerti, periodisk regenererende, kontinuerligt regenererende osv.)

| b) | metoder til PCD-overvågning |
| --- | --- |

b)

metoder til PCD-overvågning

| c) | kriterier for PCD-overvågning |
| --- | --- |

c)

kriterier for PCD-overvågning

| d) | overvågningsparametre (f.eks. frekvens). |
| --- | --- |

d)

overvågningsparametre (f.eks. frekvens).

Disse fælles parametre skal påvises af fabrikanten ved relevant teknisk demonstration eller andre passende procedurer og skal godkendes af den godkendende myndighed.

Fabrikanten kan anmode den godkendende myndighed om at godkende mindre forskelle i PCD-overvågningssystemets metoder til overvågning/diagnosticering som følge af variationer i motorkonfigurationer, når disse metoder af fabrikanten anses for at være ensartede og kun adskiller sig fra hinanden for at tilpasse sig de relevante komponenters specifikke karakteristika (f.eks. størrelse, udstødningsgasstrøm osv.) eller deres ligheder er baseret på en teknisk velbegrundet vurdering.

3.   Vedligeholdelseskrav

3.1.   Fabrikanten skal selv levere eller foranledige levering af skriftlige anvisninger om emissionsbegrænsningssystemet og dets korrekte drift til alle slutbrugere af nye motorer eller maskiner som krævet i bilag XV.

4.   Operatøradvarselssystem

4.1.   Den mobile ikke-vejgående maskine skal omfatte et operatøradvarselssystem med visuelle alarmer.

4.2.   Operatøradvarselssystemet kan bestå af en eller flere lamper eller visning af korte meddelelser.

Systemet til visning af disse meddelelser kan være det samme som det, der bruges til andre vedligeholdelses- eller NCD-formål.

Advarselssystemet skal angive, at der hurtigt skal foretages udbedring. Hvis advarselssystemet omfatter et system til visning af meddelelser, skal det vise en meddelelse om årsagen til advarslen (f.eks. »sensor afbrudt« eller »kritisk emissionsfejl«).

4.3.   Efter fabrikantens valg kan advarselssystemet indbefatte en akustisk komponent til at advare operatøren. Operatøren må gerne kunne slå akustiske alarmer fra.

4.4.   Operatøradvarselssystemet skal aktiveres som beskrevet i punkt 2.3.2.2.

4.5.   Operatøradvarselssystemet skal deaktiveres, når de forhold, der medførte dets aktivering, ikke længere er til stede. Operatøradvarselssystemet må ikke deaktiveres automatisk, uden at årsagen til dets aktivering er blevet afhjulpet.

4.6.   Advarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

4.7.   Fabrikanten skal som led i ansøgningen om EU-typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628 foretage en demonstration af operatøradvarselssystemet som specificeret i afsnit 9.

5.   System til lagring af oplysninger om operatøradvarselssystemets aktivering

5.1   PCD-systemet skal omfatte en ikke-flygtig computerhukommelse til lagring af motordriftshændelser med en bekræftet og aktiv DTC, på en måde, der sikrer, at oplysningerne ikke forsætligt kan slettes.

5.2   PCD skal i den ikke-flygtige hukommelse lagre det samlede antal og den samlede varighed af alle motordriftshændelser med en bekræftet og aktiv DTC, når operatøradvarselssystemet har været aktivt i 20 motordriftstimer, eller en kortere periode efter fabrikantens valg.

5.2   Det skal være muligt for de nationale myndigheder at læse disse registre med et scanningsværktøj.

6.   Overvåging for fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet

6.1   PCD-systemet skal detektere den fuldstændige fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet inklusive fjernelsen af følere, der anvendes til at overvåge, aktivere, deaktivere eller modulere driften heraf.

7.   Yderligere krav i tilfælde af partikelefterbehandlingssystem, som anvender en reagens (f.eks. brændstofbårne katalysatorer)

7.1   I tilfælde af en bekræftet og aktiv DTC for enten fjernelse af partikelefterbehandlingssysstem eller tab af funktion i partikelefterbehandlingssystemet skal reagensdosering straks afbrydes. Doseringen skal genoptage, når DTC'en ikke længere er aktiv.

7.2   Advarselssystemet skal aktiveres, når reagensniveauet i tilsætningsstofbeholderen falder under den minimale værdi som angivet af fabrikanten.

8.   Overvågningsfejl, der kan skyldes uautoriserede indgreb

8.1.   Ud over overvågning med henblik på fjernelse af partikelefterbehandlingssystem skal følgende fejl overvåges, fordi de kan skyldes indgreb:

| a) | tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion |
| --- | --- |

a)

tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion

| b) | fejl i PCD-systemet som beskrevet i punkt 8.3. |
| --- | --- |

b)

fejl i PCD-systemet som beskrevet i punkt 8.3.

8.2   Overvågning af tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion

PCD-systemt skal detektere den fuldstændige fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet (»tom beholder«). I dette tilfælde er partikelefterbehandlingssystemets hus og følere, der anvendes til at overvåge, aktivere, deaktivere eller modulere driften, stadig til stede.

8.3.   Overvågning af fejl i PCD-systemet

8.3.1.   PCD-systemet skal overvåges for elektriske fejl og for fjernelse eller deaktivering af enhver føler eller aktuator, der forhindrer, at det diagnosticerer andre fejl nævnt i punkt 6.1 og 8.1, litra a) (komponentovervågning).

En ikke-udtømmende liste over følere, der påvirker diagnosticeringsevnen, er de følere, der foretager direkte måling af differentierede tryk over partikelefterbehandlingssystemet og udstødningstemperatursensorer til kontrol af partikelefterbehandlingssystemets regenerering.

8.3.2.   Når en fejl, fjernelse eller deaktivering af en enkelt føler eller aktuator i PCD-systemet ikke hindrer diagnosticering inden for den fastsatte periode for de fejl, der er angivet i punkt 6.1 og 8.1, litra a) (overflødigt system), er aktiveringen af advarselssystemet og lagring af oplysninger om aktivering af operatøradvarselssystemet ikke påkrævet, medmindre yderligere sensor- eller aktuatorfejl er bekræftede og aktive.

9.   Krav ved demonstration

9.1.   Generelt

Overensstemmelse med kravene i dette tillæg skal påvises i forbindelse med EU-typegodkendelsen ved at en demonstration af advarselssystemets aktivering som illustreret i tabel 4.6 og nærmere beskrevet i dette afsnit 9.

Tabel 4.6

Illustration af indholdet af demonstrationsprocessen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 9.3

| Mekanisme | Demonstrationenselementer |
| --- | --- |
| Aktivering af advarselssystem, jf. punkt 4.4 | — | 2 aktiveringsprøvninger (herunder tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion) |

Mekanisme

Demonstrationenselementer

Aktivering af advarselssystem, jf. punkt 4.4

—

2 aktiveringsprøvninger (herunder tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion)

| — | Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt |
| --- | --- |

—

Supplerende demonstrationselementer, når dette er hensigtsmæssigt

9.2.   Motorfamilier og PCD-motorfamilier

9.2.1.   Hvis motorer i en motorfamilie tilhører en PCD-motorfamilie, der allerede er blevet EU-typegodkendt i henhold til figur 4.8, anses denne motorfamilies overensstemmelse for at være påvist uden yderligere prøvning, forudsat at fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at de overvågningssystemer, der er nødvendige for overensstemmelse med kravene i dette tillæg, er tilsvarende inden for de pågældende motorfamilier og PCD-motorfamilier.

Figur 4.8

Tidligere påvist overensstemmelse af en PCD-motorfamilie

Motorfamilie 2

Motorfamilie 1

Overensstemmelse af motorfamilie 1 betragtes som påvist

Overensstemmelse af PCD-motorfamlie 1 er blevet påvist for motorfamilie 2

9.3.   Demonstration af aktiveringen af advarselssystemet

9.3.1.   Overensstemmelse for advarselssystemets aktivering skal påvises ved udførelse af to prøvninger: tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion og én fejlkategori som omhandlet i punkt 6 eller 8.3 i dette bilag.

9.3.2.   Udvælgelse af de fejl, der skal foretages prøvninger på

9.3.2.1.   Fabrikanten skal for den godkendende myndighed forelægge en liste over sådanne potentielle fejl.

9.3.2.2.   Den fejl, som prøvningen skal vedrøre, udvælges af den godkendende myndighed fra denne liste, der er omhandlet i punkt 9.3.2.1.

9.3.3.   Demonstration

9.3.3.1.   Med henblik på denne demonstration skal der udføres en separat prøvning for tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion som fastsat i punkt 8.2 og til de fejl, der er fastsat i punkt 6 og 8.3. Tabet af partikelefterbehandlingssystemets funktion skal ske ved en fuldstændig fjernelse af substrat fra partikelefterbehandlingssystemets hus.

9.3.3.2.   Ved en prøvning må der ikke være andre fejl til stede end den, som prøvningen vedrører.

9.3.3.3.   Før prøvningen påbegyndes, skal alle DTC-fejl være slettet.

9.3.3.4.   Efter anmodning fra fabrikanten og med den godkendende myndigheds accept kan de fejl, for hvilke der foretages prøvninger, simuleres.

9.3.3.5.   Detektering af fejl

9.3.3.5.1.   PCD-systemet skal reagere på introduktionen af en fejl, som den godkendende myndighed har udvalgt som egnet i overensstemmelse med dette tillæg. Dette anses for at være påvist, hvis aktivering finder sted inden for det antal på hinanden følgende PCD-prøvningscyklusser, der er anført i tabel 4.7.

Når det er specificeret i overvågningsbeskrivelsen og godkendt af den godkendende myndighed, at en bestemt overvågningsenhed har brug for flere PCD-prøvningscyklusser til at færdiggøre overvågningen end angivet i tabel 4.7, kan antallet af PCD-prøvningscyklusser øges med op til 50 %.

Hver enkel PCD-prøvningscyklus i demonstrationsprøvningen kan adskilles af en motorslukning. Den tid, der skal gå, før motoren startes igen, bestemmes under hensyntagen til evt. overvågning, der måtte finde sted efter slukning af motoren, og evt. nødvendige forhold, der skal være til stede for at der sker overvågning ved efterfølgende motorstart.

Tabel 4.7

Overvågningstyper og tilsvarende antal PCD-prøvningscyklusser, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres

| Overvågningstype | Antal PCD-prøvningscyklusser, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres |
| --- | --- |
| Fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet | 2 |
| Tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion | 8 |
| Fejl i PCD-systemet | 2 |

Overvågningstype

Antal PCD-prøvningscyklusser, inden for hvilken en »bekræftet og aktiv« DTC skal lagres

Fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet

2

Tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion

8

Fejl i PCD-systemet

2

9.3.3.6.   PCD-prøvningscyklus

9.3.3.6.1.   Den PCD-prøvningscyklus, der omhandles i dette afsnit 9 til demonstration af den korrekte drift af systemet til overvågning af partikelefterbehandlingssystemet, er varmstarts NRTC-cyklussen for motorer af underkategori NRE-v-3, NRE-v-4, NRE-v-5, NRE-v-6 og de relevante NRSC-cyklusser for alle andre kategorier.

9.3.3.6.2.   Der kan efter anmodning fra fabrikanten og efter godkendelse fra den godkendende myndighed anvendes en alternativ PCD-prøvningscyklus (f.eks. en anden end NTRC- eller NRSC-cyklussen) i forbindelse med en specifik overvågningsenhed. Anmodningen herom skal indeholde elementer (tekniske overvejelser, simuleringer, prøvningsresultater osv.), der påviser:

| a) | at den prøvningscyklus, der anmodes om, fører til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere som ved faktisk kørsel, og |
| --- | --- |

a)

at den prøvningscyklus, der anmodes om, fører til en overvågningsenhed, der vil kunne fungere som ved faktisk kørsel, og

| b) | den relevante PCD-prøvningscyklus, der er specificeret i punkt 9.3.3.6.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning. |
| --- | --- |

b)

den relevante PCD-prøvningscyklus, der er specificeret i punkt 9.3.3.6.1, er mindre velegnet til den pågældende overvågning.

9.3.3.7   Konfiguration for demonstration af advarselssystemets aktivering

9.3.3.7.1.   Demonstrationen af advarselssystemets aktivering skal foretages ved prøvninger, der udføres på en motorprøvebænk.

9.3.3.7.2.   Yderligere komponenter eller delsystemer, der ikke er fysisk monteret på motoren, f.eks., men ikke begrænset til, sensorer til registrering af omgivelsestemperatur, niveausensorer og operatøradvarsels- og informationssystemer, der er nødvendige for udførelsen af demonstrationerne, skal tilsluttes motoren med henblik herpå eller simuleres på en for den godkendende myndighed tilfredsstillende måde.

9.3.3.7.3.   Hvis fabrikanten ønsker det, og med den godkendende myndigheds accept, kan demonstrationsprøvningerne foretages på en komplet maskine eller maskinenhed enten ved at montere maskinen på en hertil egnet prøvebænk eller ved at køre med den på en prøvebane under kontrollerede forhold, jf. dog punkt 9.3.3.7.1.

9.3.4.   Demonstrationen af advarselssystemets aktivering anses for at være fuldført, hvis advarselssystemet efter hver demonstrationsprøvning, der er foretaget i henhold til punkt 9.3.3, har været behørigt aktiveret, og DTC'en for den udvalgte fejl har fået statussen »bekræftet og aktiv«.

9.3.5   Hvis et partikelefterbehandlingssystem, som anvender en reagens, er underkastet en demonstrationsprøvning for tab af partikelefterbehandlingssystemets funktion eller fjernelse af partikelefterbehandlingssystemet, skal det også bekræftes, at reagensdosering har været afbrudt.

---

BILAG V

Målinger og prøvninger vedrørende området, der er knyttet til den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus

1.   Generelle krav

Dette bilag finder anvendelse på elektronisk styrede motorer i kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder »trin V«-emissionsgrænserne som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, og som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt, eller som anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller justere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx.

I dette bilag fastsættes de tekniske krav for det område, der er forbundet med den relevante stationære ikke-vejgående prøvningscyklus, inden for hvilken den mængde, hvormed emissionerne tillades at overstige emissionsgrænserne, jf. bilag II, kontrolleres.

Foretages der prøvning af en motor som foreskrevet i prøvningsforskrifterne i afsnit 4, må de emissionsprøver, der er udtaget på et tilfældigt valgt punkt inden for det relevante kontrolområde som fastsat i afsnit 2, ikke overstige de relevante emissionsgrænseværdier i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 ganget med en faktor på 2,0.

I afsnit 3 beskrives den tekniske tjenestes udvælgelse af yderligere målepunkter inden for kontrolområdet under prøvningen af emissioner på prøvebænk, med henblik på at påvise, at kravene i dette afsnit 1 er opfyldt.

Fabrikanten kan anmode om, at den tekniske tjeneste undtager driftspunkter fra et kontrolområde som beskrevet i afsnit 2 under den demonstration, der er omhandlet i afsnit 3. Den tekniske tjeneste kan bevilge denne udelukkelse, hvis fabrikanten kan påvise, at motoren aldrig er i stand til at arbejde ved sådanne punkter, uanset hvilken kombinationen af ikke-vejgående maskine det drejer sig om.

Monteringsvejledningen, som fabrikanten leverer til originaludstyrsfabrikanten (OEM) i overensstemmelse med bilag XIV, skal angive de øvre og nedre grænser for det gældende kontrolområde og skal omfatte en erklæring for at tydeliggøre, at originaludstyrsfabrikanten (OEM) ikke skal montere motoren på en sådan måde, at det indskrænker motoren til permanent kun at køre på hastigheds- og belastningsværdier uden for kontrolområdet for momentkurven svarende til den godkendte motortype eller motorfamilie.

2.   Motorkontrolområde

Det relevante kontrolområde til gennemførelse af motorprøvningen, skal være det område, der er fastsat i dette afsnit 2, som svarer til den relevante NRSC for den motor, der skal prøves.

2.1.   Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus C1

Disse motorer fungerer med variabel hastighed og belastning. Der gælder forskellige undtagelser for kontrolområde afhængigt af motorens (under-) klasse og driftshastighed.

2.1.1.   Motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt ≥ 19 kW, motorer med variabel hastighed af kategori IWA med maksimal nettoeffekt ≥ 300 kW, motorer med variabel hastighed af kategori RLR og motorer med variabel hastighed af kategori NRG.

Kontrolområdet (se figur 5.1) defineres som følger:

øvre grænse for drejningsmoment: momentkurve ved fuld belastning

hastighedsområde: hastighed A til n
  hi

hvor:

hastighed A = n
  lo + 0,15 · (n
  hi – n
  lo)

| n
  hi | = | høj hastighed (se artikel 1, nr. 12)) |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | lav hastighed (se artikel 1, nr. 13)). |

n
  hi

=

høj hastighed (se artikel 1, nr. 12))

n
  lo

=

lav hastighed (se artikel 1, nr. 13)).

Følgende motordriftsforhold holdes uden for prøvning:

| a) | punkter under 30 % af maksimalt drejningsmoment |
| --- | --- |

a)

punkter under 30 % af maksimalt drejningsmoment

| b) | punkter under 30 % af maksimal nettoeffekt. |
| --- | --- |

b)

punkter under 30 % af maksimal nettoeffekt.

Hvis den målte motorhastighed A ligger inden for ± 3 % af den af fabrikanten angivne hastighed, anvendes de angivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes de målte motorhastigheder.

Mellemliggende prøvningspunkter inden for kontrolområdet bestemmes som følger:

| | %speed |
| --- | --- |

%speed

| | hvor: n100% er 100 % hastighed for den pågældende prøvningscyklus. |
| --- | --- |

Formula
  hvor: n100% er 100 % hastighed for den pågældende prøvningscyklus.

Figur 5.1

Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt ≥ 19 kW, motorer med variabel hastighed af kategori IWA med maksimal nettoeffekt ≥ 300 kW og motorer med variabel hastighed af kategori NRG

Hastighed ( %)

30 % drejningsmoment

Hastighed A

Drejningsmoment (% af maksimum)

Hastighed (%)

30 % effekt

Kontrolområde

2.1.2.   Motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW og motorer med variabel hastighed af kategori IWA med maksimal nettoeffekt < 300 kW

Det kontrolområde, der er specificeret i punkt 2.1.1. finder anvendelse, men med den supplerende udelukkelse af motorens driftsbetingelser i henhold til dette punkt og som illustreret i figur 5.2 og 5.3.

| a) | kun for partikler, hvis hastigheden C er under 2 400 o/min, punkter til højre for eller under den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved hastigheden B og 70 % af den maksimale nettoeffekt ved høj hastighed |
| --- | --- |

a)

kun for partikler, hvis hastigheden C er under 2 400 o/min, punkter til højre for eller under den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved hastigheden B og 70 % af den maksimale nettoeffekt ved høj hastighed

| b) | kun for partikler, hvis hastigheden C er på eller over 2 400 o/min, punkter til højre for den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved hastigheden B, 50 % af den maksimale nettoeffekt ved 2 400 o/min, og 70 % af det maksimale drejningsmoment ved høj hastighed. |
| --- | --- |

b)

kun for partikler, hvis hastigheden C er på eller over 2 400 o/min, punkter til højre for den linje, der dannes ved at forbinde punkterne på 30 % af det maksimale drejningsmoment eller 30 % af den maksimale nettoeffekt, alt efter hvad der er størst, ved hastigheden B, 50 % af den maksimale nettoeffekt ved 2 400 o/min, og 70 % af det maksimale drejningsmoment ved høj hastighed.

hvor:

| | hastighed B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo) |
| --- | --- |

hastighed B = n
  lo + 0,5 × (n
  hi – n
  lo)

| | hastighed C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo) |
| --- | --- |

hastighed C = n
  lo + 0,75 × (n
  hi – n
  lo)

| n
  hi | = | høj hastighed (se artikel 1, nr 12)) |
| --- | --- | --- |
| n
  lo | = | lav hastighed (se artikel 1, nr 13)). |

n
  hi

=

høj hastighed (se artikel 1, nr 12))

n
  lo

=

lav hastighed (se artikel 1, nr 13)).

Hvis de målte motorhastigheder A, B og C ligger inden for ± 3 % af den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes de angivne motorhastigheder. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes de målte motorhastigheder.

Figur 5.2

Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW og motorer med variabel hastighed af kategori IWA med maksimal nettoeffekt < 300 kW, hastighed C < 2 400 o./min.

30 % a

30 % b

70 % a

Drejningsmoment (% af maksimum)

Hastighed (%)

Symbolforklaring

| 1 | Motorkontrolområde |
| --- | --- |
| 2 | Undtagelse (carve-out) for alle emissionen |
| 3 | PM-undtagelse |
| a | Procent af maksimal nettoeffekt |
| b | Procent af maksimalt drejningsmoment |

1

Motorkontrolområde

2

Undtagelse (carve-out) for alle emissionen

3

PM-undtagelse

a

Procent af maksimal nettoeffekt

b

Procent af maksimalt drejningsmoment

Figur 5.3

Kontrolområde for motorer med variabel hastighed af kategori NRE med en maksimal nettoeffekt < 19 kW og motorer med variabel hastighed af kategori IWA med maksimal nettoeffekt < 300 kW, hastighed C ≥ 2 400 o./min.

50 % b

50 % a

30 % b

30 % a

70 % a

Drejningsmoment (% af maksimum)

Hastighed (%)

Symbolforklaring

| 1 | Motorkontrolområde |
| --- | --- |
| 2 | Undtagelse (carve-out) for alle emissionen |
| 3 | PM-undtagelse |
| a | Procent af maksimal nettoeffekt |
| b | Procent af maksimalt drejningsmoment |

1

Motorkontrolområde

2

Undtagelse (carve-out) for alle emissionen

3

PM-undtagelse

a

Procent af maksimal nettoeffekt

b

Procent af maksimalt drejningsmoment

2.2.   Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus D2, E2 og G2

Disse motorer drives hovedsagelig meget tæt på deres konstruerede driftshastighed, og kontrolområdet defineres således som følger:

| hastighed | : | 100 % |
| --- | --- | --- |
| drejningsmomentområde | : | 50 % af drejningsmomentet svarende til den maksimale effekt. |

hastighed

:

100 %

drejningsmomentområde

:

50 % af drejningsmomentet svarende til den maksimale effekt.

2.3.   Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus E3

Disse motorer drives hovedsagelig en smule over og under en fast bladinsstilling. Kontrolområdet er relateret til bladets kurve og er udtryk for matematiske ligninger, der definerer afgrænsningen af kontrolområdet. Kontrolområdet defineres som følger:

| Nedre hastighedsværdi | : | 0,7 ×·n
  100 % |
| --- | --- | --- |
| Kurve for øvre grænse | : | % effekt = 100 ×·( % hastighed/90)3,5; |
| Kurve for nedre grænse | : | % effekt = 70 ×·( % hastighed/100)2,5 |
| Øvre effektgrænse | : | Kurve for fuld belastning |
| Øvre hastighedsgrænse | : | Maksimal hastighed tilladt af regulator |

Nedre hastighedsværdi

:

0,7 ×·n
  100 %

Kurve for øvre grænse

:

% effekt = 100 ×·( % hastighed/90)3,5;

Kurve for nedre grænse

:

% effekt = 70 ×·( % hastighed/100)2,5

Øvre effektgrænse

:

Kurve for fuld belastning

Øvre hastighedsgrænse

:

Maksimal hastighed tilladt af regulator

hvor:

| | % effekt er procenten af den maksimale nettoeffekt |
| --- | --- |

% effekt er procenten af den maksimale nettoeffekt

| | % hastighed er procenten af n100% |
| --- | --- |

% hastighed er procenten af n100%

| | n100% er 100 %-hastigheden for den pågældende prøvningscyklus. |
| --- | --- |

n100% er 100 %-hastigheden for den pågældende prøvningscyklus.

Figur 5.4

Kontrolområde for motorer, der prøves ved ikke-vejgående prøvningscyklus E3

P = n3

Effekt (% af maksimum)

Hastighed (%)

Symbolforklaring

| 1 | Nedre hastighedsværdi |
| --- | --- |
| 2 | Kurve for øvre grænse |
| 3 | Kurve for nedre grænse |
| 4 | Kurve for fuld belastning |
| 5 | Kurve for regulatorens maksimale hastighed |
| 6 | Motorkontrolområde |

1

Nedre hastighedsværdi

2

Kurve for øvre grænse

3

Kurve for nedre grænse

4

Kurve for fuld belastning

5

Kurve for regulatorens maksimale hastighed

6

Motorkontrolområde

3.   Krav ved demonstration

Den tekniske tjeneste skal udtage tilfældige belastnings- og hastighedspunkter inden for kontrolområdet til prøvning. For motorer omfattet af punkt 2.1 udvælges op til tre punkter. For motorer omfattet af punkt 2.2 udvælges et punkt. For motorer omfattet af punkt 2.3 eller 2.4 udvælges op til to punkter. Den tekniske tjeneste skal også bestemme en tilfældig rækkefølge for prøvepunkterne. Prøvningen udføres i overensstemmelse med de overordnede krav for den stationære ikke-vejgående prøvningscyklus (NRSC), men hvert prøvepunkt evalueres særskilt.

4.   Prøvningskrav

Prøvningen skal udføres umiddelbart efter prøvningscyklusserne i diskret modus som følger:

| a) | Prøvningen skal udføres umiddelbart efter NRSC-cyklusserne i diskret modus som beskrevet under litra a)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag VI, men før post-prøvningsprocedurerne i punkt f) eller efter RMC-prøvningen under litra a)-d) i punkt 7.8.2.3 i bilag VI, men før post-prøvningsprocedurerne i punkt e), afhængigt af hvad der er relevant |
| --- | --- |

a)

Prøvningen skal udføres umiddelbart efter NRSC-cyklusserne i diskret modus som beskrevet under litra a)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag VI, men før post-prøvningsprocedurerne i punkt f) eller efter RMC-prøvningen under litra a)-d) i punkt 7.8.2.3 i bilag VI, men før post-prøvningsprocedurerne i punkt e), afhængigt af hvad der er relevant

| b) | prøvningerne skal udføres som foreskrevet under litra b)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag VI ved hjælp af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvepunkt) for hvert af de tre valgte prøvningspunkter i henhold til afsnit 3. |
| --- | --- |

b)

prøvningerne skal udføres som foreskrevet under litra b)-e) i punkt 7.8.1.2 i bilag VI ved hjælp af flerfiltermetoden (et filter for hvert prøvepunkt) for hvert af de tre valgte prøvningspunkter i henhold til afsnit 3.

| c) | en specifik emissionsværdi skal beregnes (i g/kWh eller #/kWh, alt efter hvad der er relevant) for hvert prøvningspunkt |
| --- | --- |

c)

en specifik emissionsværdi skal beregnes (i g/kWh eller #/kWh, alt efter hvad der er relevant) for hvert prøvningspunkt

| d) | emissionsværdier kan beregnes på massebasis ved anvendelse af afsnit 2 i bilag VII eller på molbasis ved anvendelse af afsnit 3 i bilag VII, men skal være konsistente med den metode, der anvendes til NRSC-prøvning i diskret modus eller RMC-prøvning |
| --- | --- |

d)

emissionsværdier kan beregnes på massebasis ved anvendelse af afsnit 2 i bilag VII eller på molbasis ved anvendelse af afsnit 3 i bilag VII, men skal være konsistente med den metode, der anvendes til NRSC-prøvning i diskret modus eller RMC-prøvning

| e) | for gasser og PN, hvis relevant, summationsberegning, hvor Nmode i ligning (7-63) sættes til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1 |
| --- | --- |

e)

for gasser og PN, hvis relevant, summationsberegning, hvor Nmode i ligning (7-63) sættes til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1

| f) | for partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden for summationsberegning sættes Nmode i ligning (7-64) til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1. |
| --- | --- |

f)

for partikelberegninger anvendes flerfiltermetoden for summationsberegning sættes Nmode i ligning (7-64) til 1 og der anvendes en vægtningsfaktor på 1.

---

BILAG VI

Gennemførelse af emissionsprøvninger og krav til måleudstyr

1.   Indledning

I dette bilag beskrives metoden til bestemmelse af emissionen af forurenende gasser og partikler fra den afprøvede motor og specifikationer vedrørende måleudstyret. Fra og med afsnit 6 er nummereringen i dette bilag i overensstemmelse med nummereringen i NRMM, gtr 11, og UN R 96-03, bilag 4B. Nogle punkter i NRMM, gtr 11, er dog ikke nødvendige i dette bilag, eller de er ændret i overensstemmelse med den tekniske udvikling.

2.   Generelt overblik

Dette bilag indeholder følgende tekniske bestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre emissionsprøvning. Supplerende bestemmelser er anført i punkt 3.

| — | Afsnit 5: Krav til ydeevne, herunder fastsættelsen af prøvningshastigheder |
| --- | --- |

—

Afsnit 5: Krav til ydeevne, herunder fastsættelsen af prøvningshastigheder

| — | Afsnit 6: Prøvningsbetingelser, herunder metoden til opgørelse af emissionen af krumtaphusgasser, metoden til bestemmelse og opgørelse af kontinuerlig og ikke-hyppig regenerering af udstødningsefterbehandlingssystemer |
| --- | --- |

—

Afsnit 6: Prøvningsbetingelser, herunder metoden til opgørelse af emissionen af krumtaphusgasser, metoden til bestemmelse og opgørelse af kontinuerlig og ikke-hyppig regenerering af udstødningsefterbehandlingssystemer

| — | Afsnit 7: Prøvningsprocedurer, herunder kortlægning af motorer, generering af prøvningscyklusser og proceduren for afvikling af prøvningscyklusser |
| --- | --- |

—

Afsnit 7: Prøvningsprocedurer, herunder kortlægning af motorer, generering af prøvningscyklusser og proceduren for afvikling af prøvningscyklusser

| — | Afsnit 8: Målemetoder, herunder kontrol af instrumentkalibrering og ydeevne og instrumentvalidering med henblik på prøvning |
| --- | --- |

—

Afsnit 8: Målemetoder, herunder kontrol af instrumentkalibrering og ydeevne og instrumentvalidering med henblik på prøvning

| — | Afsnit 9: Måleudstyr, herunder måleinstrumenter, fortyndingsprocedurer, prøvetagningsmetoder og analytiske gasser og massestandarder |
| --- | --- |

—

Afsnit 9: Måleudstyr, herunder måleinstrumenter, fortyndingsprocedurer, prøvetagningsmetoder og analytiske gasser og massestandarder

| — | Tillæg 1: Procedure for PN-måling. |
| --- | --- |

—

Tillæg 1: Procedure for PN-måling.

3.   Tilknyttede bilag

| — | Dataevaluering og beregning | : | Bilag VII |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Prøvningsprocedurer for dual-brændstofmotorer | : | Bilag VIII |
| — | Referencebrændstoffer | : | Bilag IX |
| — | Prøvningscyklusser | : | Bilag XVII |

—

Dataevaluering og beregning

:

Bilag VII

—

Prøvningsprocedurer for dual-brændstofmotorer

:

Bilag VIII

—

Referencebrændstoffer

:

Bilag IX

—

Prøvningscyklusser

:

Bilag XVII

4.   Generelle krav

De motorer, der skal prøves, skal opfylde ydeevnekravene i afsnit 5, når de prøves i henhold til prøvningsbetingelserne i afsnit 6 og prøvningsprocedurerne i afsnit 7.

5.   Præstationskrav

5.1.   Emission af forurenende gasser og partikler og af CO2 og NH3

De forurenende stoffer udgøres af:

| a) | Nitrogenoxider, NOx |
| --- | --- |

a)

Nitrogenoxider, NOx

| b) | Carbonhydrider, udtrykt som de samlede carbonhydrider, HC eller THC |
| --- | --- |

b)

Carbonhydrider, udtrykt som de samlede carbonhydrider, HC eller THC

| c) | Carbonmonoxid, CO |
| --- | --- |

c)

Carbonmonoxid, CO

| d) | Partikler, PM |
| --- | --- |

d)

Partikler, PM

| e) | Partikelantal, PN. |
| --- | --- |

e)

Partikelantal, PN.

De målte værdier for forurenende luftarter og partikler og for CO2, der udstødes af motoren, henviser til bremsespecifikke emissioner i gram pr. kilowatt-time (g/kWh).

De forurenende luftarter og partikler, der skal måles, er dem, for hvilke der gælder bestemte grænseværdier for den afprøvede motorunderkategori som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628. Resultaterne, inkl. forringelsesfaktoren bestemt efter bilag III, må ikke overstige de gældende grænseværdier.

CO2 måles og rapporteres for alle motorunderkategorier, jf. artikel 41, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628.

Den gennemsnitlige emission af ammoniak (NH3) skal yderligere måles, jf. afsnit 3 i bilag IV, når de NOx-kontrolforanstaltninger, der udgør en del af motorens emissionsbegrænsningssystem omfatter brug af et reagens, og må ikke overstige de værdier, der er fastsat i dette afsnit.

Emissionerne bestemmes ved arbejdscyklusser (stationære og/eller transiente) som beskrevet i afsnit 7 og i bilag XVII. Målesystemerne skal opfylde kalibrerings- og ydelseskontrollen i afsnit 8 med det måleudstyr, der er beskrevet i afsnit 9.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den godkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1. Resultaterne beregnes i henhold til kravene i bilag VII.

5.1.1.   Ækvivalens

Bestemmelsen af systemækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af systemerne i dette bilag. Med »resultater« menes de specifikke, vægtede emissionsværdier målt under prøvningscyklussen. Korrelationsundersøgelsen, skal udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, og skal helst finde sted sideløbende. Ækvivalensen af stikprøveparrenes gennemsnit bestemmes ved hjælp af den i tillæg 3 til bilag VII beskrevne F-test- og t-teststatistik, som er registreret under de ovenfor beskrevne laboratorie-, prøvningscelle- og motordriftsforhold. Afvigende resultater (outliers) skal bestemmes i overensstemmelse med ISO 5725 og elimineres fra databasen. De systemer, der anvendes til korrelationsundersøgelse, skal godkendes af den godkendende myndighed.

5.2.   Overordnet beskrivelse af prøvningscyklusserne

5.2.1.   EU-typegodkendelsesprøvningen skal foretages med den passende ikke-vejgående stationære cyklus (NRSC) og, når det er relevant, den ikke-vejgående transiente cyklus (NRTC eller LSI-NRTC) som angivet i artikel 24 og bilag IV til forordning (EU) 2016/1628.

5.2.2.   De tekniske specifikationer og karakteristika for NRSC-cyklusser er fastsat i bilag XVII, tillæg 1 (diskret modus NRSC) og tillæg 2 (ramped-modal NRSC). Efter fabrikantens valg kan en NRSC-prøvning gennemføres som en diskret modus NRSC, eller — hvor det er muligt — som en ramped-modal NRSC (RMC), jf. punkt 7.4.1.

5.2.3.   De tekniske specifikationer og karakteristika for NRTC- og LSI-NRTC-cyklusser er fastsat i tillæg 3 til bilag XVII.

5.2.4.   De prøvningscyklusser, der er specificeret i punkt 7.4 og i bilag XVII, er udformet på grundlag af procentdele af maksimalt drejningsmoment eller effekt og hastigheder, der skal fastsættes for at sikre en korrekt udførelse af prøvningscyklusserne:

| a) | 100 % hastighed (maksimal prøvningshastighed (MTS) eller mærkehastighed) |
| --- | --- |

a)

100 % hastighed (maksimal prøvningshastighed (MTS) eller mærkehastighed)

| b) | Mellemhastighed(er) som specificeret i punkt 5.2.5.4 |
| --- | --- |

b)

Mellemhastighed(er) som specificeret i punkt 5.2.5.4

| c) | Tomgangshastighed som specificeret i punkt 5.2.5.5 |
| --- | --- |

c)

Tomgangshastighed som specificeret i punkt 5.2.5.5

Bestemmelse af prøvningshastighederne er anført i punkt 5.2.5 og anvendelse af drejningsmoment og effekt i punkt 5.2.6.

5.2.5.   Prøvningshastigheder

5.2.5.1.   Maksimal prøvningshastighed (MTS)

Den maksimale prøvningshastighed (MTS) beregnes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.1.1 eller punkt 5.2.5.1.3.

5.2.5.1.1.   Beregning af MTS

Med henblik på beregning af MTS skal den transiente optegning af motorens karakteristik udføres i overensstemmelse med punkt 7.4. MTS bestemmes derefter ud fra de optegnede værdier af motorhastighed kontra effekt. MTS beregnes ved hjælp af ligningen (6-1), (6-2) eller (6-3):

| a) | MTS = n
  lo + 0,95 · (n
  hi — n
  lo) | (6-1) |
| --- | --- | --- |
| b) | MTS = n
  i | (6-2) |

a)

MTS = n
  lo + 0,95 · (n
  hi — n
  lo)

(6-1)

b)

MTS = n
  i

(6-2)

hvor:

| n
  i | er gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) |
| --- | --- |

n
  i

er gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  )

| c) | Hvis der kun er en hastighed, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):






  er MTS = n
  i | (6-3) |
| --- | --- | --- |

c)

Hvis der kun er en hastighed, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ):

er MTS = n
  i

(6-3)

hvor:

| n
  i | er hastigheden, hvor den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) forekommer. |
| --- | --- |

n
  i

er hastigheden, hvor den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2
  norm

  i
  ) forekommer.

hvor:

| n | = | motorhastigheden |
| --- | --- | --- |
| i | = | indekseringsvariabel, som repræsenterer en registreret værdi i en motorkarakteristik |
| n
  hi | = | den høje hastighed som defineret i artikel 2, nr. 12 |
| n
  lo | = | den lave hastighed som defineret i artikel 2, nr. 13 |
| n
  norm

  i | = | en motorhastighed, der er normaliseret ved division med n |
| P
  norm

  i | = | en motoreffekt, der er normaliseret ved division med Pmax |
| | = | er gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor effekten er lig med 98 % af P
  max. |

n

=

motorhastigheden

i

=

indekseringsvariabel, som repræsenterer en registreret værdi i en motorkarakteristik

n
  hi

=

den høje hastighed som defineret i artikel 2, nr. 12

n
  lo

=

den lave hastighed som defineret i artikel 2, nr. 13

n
  norm

  i

=

en motorhastighed, der er normaliseret ved division med n
  Formula

P
  norm

  i

=

en motoreffekt, der er normaliseret ved division med Pmax

Formula

=

er gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor effekten er lig med 98 % af P
  max.

Der anvendes lineær interpolation mellem de optegnede værdier med henblik på at bestemme:

| a) | hastighederne, hvor effekten er lig med 98 % af P
  max. Hvis der kun er en hastighed, hvor effekten er lig med 98 % af Pmax, er



  den hastighed, hvor Pmax forekommer; |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | hastighederne, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ). |
| --- | --- |

b)

hastighederne, hvor (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ) er lig med 98 % af den maksimale værdi af (n
  2
  norm

  i
  - P
  2

  n

  orm

  i
  ).

5.2.5.1.2.   Anvendelse af en erklæret MTS

Hvis den MTS, der beregnes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.1.1 eller 5.2.5.1.3, er inden for ± 3 % af den af fabrikanten opgivne MTS, kan den erklærede MTS anvendes til emissionsprøvning. Overskrides tolerancen, anvendes den målte MTS til emissionsprøvningen.

5.2.5.1.3.   Anvendelse af en justeret MTS

Hvis den faldende del af kurven for fuld belastning har en meget stejl kant, kan det give problemer for korrekt afvikling af hastighederne på 105 % af NRTC-prøvningscyklussen. I dette tilfælde er det tilladt med forudgående accept fra den tekniske tjeneste at anvende en anden værdi af MTS, der bestemmes ved hjælp af en af følgende metoder:

| a) | MTS kan reduceres en smule (højst 3 %) for at sikre en så korrekt afvikling af NRTC som muligt. |
| --- | --- |

a)

MTS kan reduceres en smule (højst 3 %) for at sikre en så korrekt afvikling af NRTC som muligt.

| b) | Beregn en alternativ MTS ved hjælp af ligningen (6-4):






  MTS = ((n
  max — n
  idle)/1,05) + n
  idle | (6-4) |
| --- | --- | --- |

b)

Beregn en alternativ MTS ved hjælp af ligningen (6-4):

MTS = ((n
  max — n
  idle)/1,05) + n
  idle

(6-4)

hvor:

| n
  max | = | den motorhastighed, hvor en motorregulator styrer motorhastigheden med maksimalt førerkrav ved og med nulbelastning (»maksimal ubelastet motorhastighed«) |
| --- | --- | --- |
| n
  idle | = | er tomgangshastigheden |

n
  max

=

den motorhastighed, hvor en motorregulator styrer motorhastigheden med maksimalt førerkrav ved og med nulbelastning (»maksimal ubelastet motorhastighed«)

n
  idle

=

er tomgangshastigheden

5.2.5.2.   Mærkehastighed

Mærkehastigheden er defineret i artikel 3, nr. 29, i forordning (EU) 2016/1628. Mærkehastigheden for motorer med variabel hastighed, der er genstand for en emissionsprøvning, skal bestemmes ud fra den gældende karakteristikoptegning som beskrevet i afsnit 7.6. Mærkehastigheden for motorer med konstant hastighed angives af fabrikanten i overensstemmelse med regulatorens karakteristika. Hvis en motortype, som udstyret med alternative hastigheder, jf. artikel 3, nr. 21, i forordning (EU) 2016/1628, er underlagt en emissionsprøvning, skal hver alternativ hastighed angives og afprøves.

Hvis den mærkehastighed, der bestemmes på grundlag af karakteristikoptegningen i afsnit 7.6, ligger inden for ± 150 o./min. af den værdi, der er angivet af fabrikanten for motorer af kategori NRS forsynet med regulator, eller inden for ± 350 o./min. eller ± 4 % for motorer af kategori NRS uden regulator, afhængigt af hvad der er mindst, eller inden for ± 100 o./min. for alle andre motorkategorier, kan den angivne værdi anvendes. Overskrides tolerancen, anvendes den mærkehastighed, der er fastsat ved karakteristikoptegningen.

For motorer af kategori NRSh skal 100 % af prøvningshastigheden skal være inden for ± 350 o./min. af mærkehastigheden.

Alternativt kan den maksimale prøvningshastighed anvendes i stedet for mærkehastigheden for enhver stationær prøvningscyklus.

5.2.5.3.   Hastighed ved største drejningsmoment for motorer med variabel hastighed

Hastigheden ved det største drejningsmoment, der fastsættes på grundlag af den maksimale momentkurve fra den gældende karakteristikoptegning for motoren i punkt 7.6.1 eller punkt 7.6.2, skal være en af følgende:

| a) | Den hastighed, hvor det højeste drejningsmoment blev registreret, eller |
| --- | --- |

a)

Den hastighed, hvor det højeste drejningsmoment blev registreret, eller

| b) | gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor drejningsmomentet er lig med 98 % af det maksimale drejningsmoment. Om nødvendigt anvendes lineær interpolation til at fastsætte de hastigheder, hvor drejningsmomentet er lig med 98 % af det maksimale drejningsmoment. |
| --- | --- |

b)

gennemsnittet af de laveste og højeste hastigheder, hvor drejningsmomentet er lig med 98 % af det maksimale drejningsmoment. Om nødvendigt anvendes lineær interpolation til at fastsætte de hastigheder, hvor drejningsmomentet er lig med 98 % af det maksimale drejningsmoment.

Hvis hastigheden ved det maksimale drejningsmoment, der fastsættes på grundlag af den maksimale momentkurve, er inden for ± 4 % af hastigheden ved det største drejningsmoment, der er angivet af fabrikanten for motorkategori NRS eller NRSh, eller ± 2,5 % af hastigheden ved det maksimale drejningsmoment, der er angivet af fabrikanten for alle andre motorkategorier, kan den angivne værdi anvendes med henblik på denne forordning. Overskrides tolerancen, anvendes hastigheden ved det maksimale drejningsmoment, der er fastsat ved den maksimale momentkurve.

5.2.5.4.   Mellemhastighed

Mellemhastigheden skal opfylde et af følgende krav:

| a) | For motorer, der er beregnet til at fungere i et hastighedsområde med fuldbelastet momentkurve, er mellemhastigheden hastigheden ved det maksimale drejningsmoment, hvis dette indtræder ved mellem 60 % og 75 % af mærkehastigheden |
| --- | --- |

a)

For motorer, der er beregnet til at fungere i et hastighedsområde med fuldbelastet momentkurve, er mellemhastigheden hastigheden ved det maksimale drejningsmoment, hvis dette indtræder ved mellem 60 % og 75 % af mærkehastigheden

| b) | Hvis hastigheden ved det maksimale drejningsmoment er mindre end 60 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 60 % af mærkehastigheden |
| --- | --- |

b)

Hvis hastigheden ved det maksimale drejningsmoment er mindre end 60 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 60 % af mærkehastigheden

| c) | Hvis hastigheden ved det maksimale drejningsmoment er større end 75 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 75 % af mærkehastigheden. Såfremt motoren kun kan fungere ved hastigheder på mere end 75 % af mærkehastigheden er mellemhastigheden den laveste hastighed, ved hvilken motoren kan fungere |
| --- | --- |

c)

Hvis hastigheden ved det maksimale drejningsmoment er større end 75 % af mærkehastigheden, er mellemhastigheden 75 % af mærkehastigheden. Såfremt motoren kun kan fungere ved hastigheder på mere end 75 % af mærkehastigheden er mellemhastigheden den laveste hastighed, ved hvilken motoren kan fungere

| d) | For motorer, der ikke er beregnet til at fungere i et hastighedsområde med fuldbelastet momentkurve i stationær driftsmåde, er mellemhastigheden mellem 60 % og 70 % af mærkehastigheden. |
| --- | --- |

d)

For motorer, der ikke er beregnet til at fungere i et hastighedsområde med fuldbelastet momentkurve i stationær driftsmåde, er mellemhastigheden mellem 60 % og 70 % af mærkehastigheden.

| e) | For motorer, der skal prøves efter G1-cyklussen, undtagen for motorer af kategori ATS, er mellemhastigheden 85 % af mærkehastigheden. |
| --- | --- |

e)

For motorer, der skal prøves efter G1-cyklussen, undtagen for motorer af kategori ATS, er mellemhastigheden 85 % af mærkehastigheden.

| f) | For motorer af kategori ATS, der prøves efter G1-cyklussen, er mellemhastigheden 60 % eller 85 % af mærkehastigheden afhængigt af, hvilken der er tættest på den aktuelle hastighed ved maksimalt drejningsmoment. |
| --- | --- |

f)

For motorer af kategori ATS, der prøves efter G1-cyklussen, er mellemhastigheden 60 % eller 85 % af mærkehastigheden afhængigt af, hvilken der er tættest på den aktuelle hastighed ved maksimalt drejningsmoment.

Når den maksimale prøvningshastighed (MTS) anvendes i stedet for mærkehastigheden for 100 % hastighedsprøvning, skal den maksimale prøvningshastighed (MTS) også erstatte mærkehastigheden ved bestemmelse af mellemhastigheden.

5.2.5.5.   Tomgangshastighed

Tomgangshastighed er den laveste motorhastighed med mindst mulig belastning (større end eller lig med 0), hvor en motorregulator styrer motorhastigheden. For motorer, hvis tomgangshastighed ikke styres af en regulator, betyder tomgangshastighed den af fabrikanten oplyste værdi for lavest mulige motorhastighed med minimal belastning. Bemærk, at varm tomgangshastighed er tomgangshastigheden af en varm motor.

5.2.5.6.   Prøvningshastighed for motorer med konstant hastighed

Regulatorer i motorer med konstant hastighed opretholder ikke altid fuldkommen konstant hastighed. Typisk kan hastigheden falde (0,1 til 10) % under hastigheden ved nulbelastning, således at den minimale hastighed indtræder omkring punktet for motorens maksimale effekt. Prøvningshastigheden for motorer med konstant hastighed kan styres ved hjælp af regulatoren, der er monteret i motoren, eller ved hjælp af en prøvebænkshastighed, hvis dette gør det ud for motorregulator.

Hvis regulatoren, der er monteret i motoren, anvendes, skal 100 % hastigheden være den motorstyrede hastighed som defineret i artikel 2, nr. 24.

Hvis en prøvebænks hastighedssignal anvendes til simulering af regulator, skal 100 % hastigheden ved nulbelastning være den ubelastede motorhastighed, der er angivet af fabrikanten for denne regulatorindstilling, og 100 % hastigheden ved fuld belastning skal være mærkehastigheden for denne regulatorindstilling. Der anvendes interpolation til at bestemme hastigheden for de øvrige prøvningstilstande.

Hvis regulatoren har isokron driftsmåde eller mærkehastigheden og nulbelastningshastigheden som angivet af fabrikanten afgiver mere end 3 %, kan en enkelt værdi, der angives af fabrikanten, anvendes som 100 % hastighed ved alle belastningspunkter.

5.2.6.   Drejningsmoment og effekt

5.2.6.1.   Drejningsmoment

Tallene for drejningsmoment, der angives i prøvningscyklusserne, repræsenterer, for en given prøvningstilstand, en af følgende:

| a) | Forholdet mellem det nødvendige drejningsmoment og det maksimalt muligt drejningsmoment ved den foreskrevne prøvningshastighed (alle cyklusser undtagen D2 og E2) |
| --- | --- |

a)

Forholdet mellem det nødvendige drejningsmoment og det maksimalt muligt drejningsmoment ved den foreskrevne prøvningshastighed (alle cyklusser undtagen D2 og E2)

| b) | Forholdet mellem det nødvendige drejningsmoment til det drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt (cyklus D2 og E2). |
| --- | --- |

b)

Forholdet mellem det nødvendige drejningsmoment til det drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt (cyklus D2 og E2).

5.2.6.2.   Effekt

Effektværdierne, der angives i prøvningscyklusserne, er procentværdier, der repræsenterer, for en given prøvningstilstand, en af følgende:

| a) | For prøvningscyklus E3 er effektværdierne procentværdier for den maksimale nettoeffekt ved 100 % hastighed, da denne cyklus er baseret på en teoretisk propelkarakteristikkurve for fartøjer, der drive af motorer til tungt arbejde uden begrænsning af længden. |
| --- | --- |

a)

For prøvningscyklus E3 er effektværdierne procentværdier for den maksimale nettoeffekt ved 100 % hastighed, da denne cyklus er baseret på en teoretisk propelkarakteristikkurve for fartøjer, der drive af motorer til tungt arbejde uden begrænsning af længden.

| b) | For prøvningscyklus F er effektværdierne procentværdier af den maksimale nettoeffekt ved en bestemt prøvningshastighed, undtagen for tomgangshastighed, hvor det er en procentdel af den maksimale nettoeffekt ved 100 % hastighed. |
| --- | --- |

b)

For prøvningscyklus F er effektværdierne procentværdier af den maksimale nettoeffekt ved en bestemt prøvningshastighed, undtagen for tomgangshastighed, hvor det er en procentdel af den maksimale nettoeffekt ved 100 % hastighed.

6.   Prøvningsbetingelser

6.1.   Laboratorieprøvningsundersøgelser

Den absolutte temperatur (Ta) af motorluften ved motorens luftindtag, der udtrykkes i Kelvin, og det tørre atmosfæretryk (ps), der udtrykkes i kPa, måles, og parameteren fa bestemmes efter følgende anvisninger og ved hjælp af ligningen (6-5) eller (6-6). Hvis det atmosfæriske tryk måles i en kanal, skal der sikres mod mindre tryktab mellem atmosfæren og målestedet, og der skal redegøres for ændringer i kanalens statiske tryk som følge af gennemstrømningen. På flercylindrede motorer med flere separate grupper af indsugningsmanifolder, f.eks. V-motorer, måles gennemsnitstemperaturen for de separate grupper. Parameteren fa skal meddeles sammen med undersøgelsesresultaterne.

Motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

| | (6-5) |
| --- | --- |

Formula

(6-5)

For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

| | (6-6) |
| --- | --- |

Formula

(6-6)

6.1.1.   For at en prøvning kan betragtes for gyldig, skal følgende betingelser være opfyldt:

| a) | f
  a skal være inden for området 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, undtagen som tilladt i punkt 6.1.2 og 6.1.4 |
| --- | --- |

a)

f
  a skal være inden for området 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07, undtagen som tilladt i punkt 6.1.2 og 6.1.4

| b) | Indsugningsluftens temperatur skal opretholdes til 298 ± 5 K (25 ± 5 °C), målt opstrøms for enhver motorkomponent, undtagen som tilladt i punkt 6.1.3 og 6.1.4 og som krævet i punkt 6.1.5 og 6.1.6. |
| --- | --- |

b)

Indsugningsluftens temperatur skal opretholdes til 298 ± 5 K (25 ± 5 °C), målt opstrøms for enhver motorkomponent, undtagen som tilladt i punkt 6.1.3 og 6.1.4 og som krævet i punkt 6.1.5 og 6.1.6.

6.1.2.   Hvis det laboratorium, hvor motoren afprøves, ligger mere end 600 m over havets overflade, kan f
  a, med fabrikantens accept, overstige 1,07 på betingelse af, at p
  s ikke er under 80 kPa.

6.1.3.   Hvis effekten af den motor, der afprøves, er større end 560 kW, kan maksimumsværdien af indsugningsluftens temperatur, med fabrikantens accept, overstige 303 K (30 °C) på betingelse af, at den ikke overstiger 308 K (35 °C).

6.1.4.   Hvis det laboratorium, hvor motoren afprøves, ligger mere end 300 m over havets overflade, og effekten af den motor, der afprøves, er større end 560 kW, kan f
  a, med fabrikantens accept, overstige 1,07 på betingelse af, at p
  s ikke er mindre end 80 kPa, og den maksimale værdi for indsugningsluftens temperatur kan overstige 303 K (30 °C) på betingelse af, at den ikke overstiger 308 K (35 °C).

6.1.5.   I tilfælde af en motor af kategori NRS med en motoreffekt under 19 kW, der udelukkende består af motortyper til anvendelse i sneslynger, skal indsugningsluftens temperatur opretholdes mellem 273 K og 268 K (0 oC og – 5 °C).

6.1.6.   For motorer af kategori SMB skal indsugningsluftens temperatur opretholdes til 263 ± 5 K (– 10 ± 5 °C), undtagen som tilladt i punkt 6.1.6.1.

6.1.6.1.   For motorer af kategori SMB udstyret med elektronisk brændstofindsprøjtning, der justerer brændstoftilførslen til indsugningsluftens temperatur, kan indsugningsluftens temperatur, efter fabrikantens valg, alternativt fastholdes på 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

6.1.7.   Det er tilladt at anvende:

| a) | et apparat til måling af atmosfæretryk, hvis aflæsning anvendes som det atmosfæriske tryk for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometerapparat, sålænge udstyret til håndtering af indsugningsluft opretholder et omgivende tryk, hvor motoren prøves, inden for ± 1 kPa af det delte atmosfæriske tryk |
| --- | --- |

a)

et apparat til måling af atmosfæretryk, hvis aflæsning anvendes som det atmosfæriske tryk for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometerapparat, sålænge udstyret til håndtering af indsugningsluft opretholder et omgivende tryk, hvor motoren prøves, inden for ± 1 kPa af det delte atmosfæriske tryk

| b) | et apparat til måling af fugtighed til at måle indsugningsluftens fugtighed for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometerapparat, sålænge udstyret til håndtering af indsugningsluft opretholder dugpunktet, hvor motoren prøves, inden for ± 0,5 K af den delte fugtighedsmåling |
| --- | --- |

b)

et apparat til måling af fugtighed til at måle indsugningsluftens fugtighed for et helt prøvningsanlæg, som har mere end ét prøvningsrum med dynamometerapparat, sålænge udstyret til håndtering af indsugningsluft opretholder dugpunktet, hvor motoren prøves, inden for ± 0,5 K af den delte fugtighedsmåling

6.2.   Motorer med ladeluftkøling

| a) | Der anvendes et ladeluftkølesystem med en samlet indsugningsluftkapacitet, der er repræsentativt for det på ibrugtagne produktionsmotorer anvendte system. Der skal konstrueres et laboratorieladeluftkølesystem med henblik på at minimere akkumuleringen af kondensat. Akkumuleret kondensat skal udtømmes, og alle udtømningsafløb lukkes fuldstændigt før emissionsprøvning. Afløbene holdes lukket under emissionsprøvningen. Kølervæskeforholdene opretholdes som følger:






  a) | der fastholdes en kølervæsketemperatur på mindst 20 °C ved indtaget til ladeluftkøleren under under hele prøvningen |
| --- | --- | --- |

a)

Der anvendes et ladeluftkølesystem med en samlet indsugningsluftkapacitet, der er repræsentativt for det på ibrugtagne produktionsmotorer anvendte system. Der skal konstrueres et laboratorieladeluftkølesystem med henblik på at minimere akkumuleringen af kondensat. Akkumuleret kondensat skal udtømmes, og alle udtømningsafløb lukkes fuldstændigt før emissionsprøvning. Afløbene holdes lukket under emissionsprøvningen. Kølervæskeforholdene opretholdes som følger:

a)

der fastholdes en kølervæsketemperatur på mindst 20 °C ved indtaget til ladeluftkøleren under under hele prøvningen

| b) | ved mærkehastigheden og fuld belastning indstilles kølervæskens strømningshastighed, således at der efter ladeluftkølerens afgang opnås en lufttemperatur inden for ± 5 °C af den værdi, som fabrikanten har fastsat. Luftens udgangstemperatur måles på det sted, der er angivet af fabrikanten. Dette indstillingspunkt for kølervæsken anvendes under hele prøvningen. |
| --- | --- |

b)

ved mærkehastigheden og fuld belastning indstilles kølervæskens strømningshastighed, således at der efter ladeluftkølerens afgang opnås en lufttemperatur inden for ± 5 °C af den værdi, som fabrikanten har fastsat. Luftens udgangstemperatur måles på det sted, der er angivet af fabrikanten. Dette indstillingspunkt for kølervæsken anvendes under hele prøvningen.

| c) | Hvis motorfabrikanten har specificeret grænser for trykfald i ladeluftkølesystemet, skal det sikres, at trykfaldet i ladeluftkølesystemet ved de af fabrikanten specificerede motorbetingelser er begrænset til de(n) af fabrikanten angivne grænseværdi(er). Trykfaldet måles på de af fabrikanten angivne steder. |
| --- | --- |

c)

Hvis motorfabrikanten har specificeret grænser for trykfald i ladeluftkølesystemet, skal det sikres, at trykfaldet i ladeluftkølesystemet ved de af fabrikanten specificerede motorbetingelser er begrænset til de(n) af fabrikanten angivne grænseværdi(er). Trykfaldet måles på de af fabrikanten angivne steder.

Når den maksimale prøvningshastighed (MTS) som omhandlet i punkt 5.2.5.1 anvendes i stedet for mærkehastigheden at gennemføre prøvningscyklussen, kan denne hastighed anvendes i stedet for mærkehastigheden ved indstilling af ladelufttemperatur.

Målet er at frembringe emissionsresultater, som er repræsentative for driften. Hvis det ud fra et velbegrundet teknisk skøn fremgår, at specifikationerne i dette afsnit fører til ikke-repræsentativ prøvning (f.eks. overkøling af indsugningsluft), kan der anvendes mere avancerede punkter og kontroller af ladelufttrykfald, kølervæsketemperatur og strømningshastighed for at opnå mere repræsentative resultater.

6.3.   Motoreffekt

6.3.1.   Grundlag for emissionsmåling

Grundlaget for specifik emissionsmåling er ukorrigeret nettoeffekt som defineret i artikel 3, nr. 23, i forordning (EU) 2016/1628.

6.3.2.   Tilbehør, der skal monteres

Under prøvningen skal det tilbehør, der er nødvendigt for motorens funktion, monteres i prøvebænken i henhold til kravene i tillæg 2.

Hvis det nødvendige tilbehør ikke kan være monteret ved prøvningen, skal den effekt, som det optager, bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt.

6.3.3.   Tilbehør, der skal afmonteres

Visse former for tilbehør, hvis definition er knyttet til driften af mobile ikke-vejgående maskiner, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen.

Hvis tilbehør ikke kan afmonteres, kan den effekt, som det optager i ubelastet tilstand, bestemmes og lægges til den målte motoreffekt (se note g i tillæg 2). Hvis denne værdi er større end 3 % af maksimaleffekten ved prøvningshastigheden, kan det bekræftes af den tekniske tjeneste. Den effekt, der optages af tilbehør, skal anvendes til at justere de indstillede værdier og beregne motorens ydelse under prøvecyklussen i overensstemmelse med punkt 7.7.1.3 eller 7.7.2.3.1.

6.3.4.   Bestemmelse af effekt optaget af tilbehør

Den af tilbehøret/udstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:

| a) | hvis det i henhold til tillæg 2 krævede tilbehør/udstyr ikke er monteret på motoren
  og/eller |
| --- | --- |

a)

hvis det i henhold til tillæg 2 krævede tilbehør/udstyr ikke er monteret på motoren

og/eller

| b) | hvis tilbehør/udstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 2, er monteret på motoren. |
| --- | --- |

b)

hvis tilbehør/udstyr, der ikke kræves i henhold til tillæg 2, er monteret på motoren.

Værdierne for effekt optaget af tilbehør og målings-/beregningsmetoderne til bestemmelse af effekt optaget af tilbehør skal forelægges motorens fabrikant for hele prøvningscyklussernes driftsområde og godkendes af den godkendende myndighed.

6.3.5.   Motorens udførte arbejde

Beregningen af referencearbejde udført og faktisk arbejde udført (jf. punkt 7.8.3.4) baseres på motoreffekten i henhold til punkt 6.3.1. I dette tilfælde har P
  f og P
  r i ligning (6-7) værdien nul, og P er lig med P
  m.

Hvis der er monteret tilbehør/udstyr i henhold til punkt 6.3.2 og/eller 6.3.3, anvendes den af tilbehøret/udstyret optagne effekt til korrektion af hver enkelt øjeblikkelig effektværdi P
  m,i ved hjælp af ligningen (6-8):

| P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i | (6-7) |
| --- | --- |
| P
  AUX
  = P
  r,i —
  P
  f,i | (6-8) |

P
  i = P
  m,i – P
  f,i + P
  r,i

(6-7)

P
  AUX
  = P
  r,i —
  P
  f,i

(6-8)

Hvor:

| P
  m,i | er den målte motoreffekt, kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | er effekten optaget af det tilbehør/udstyr, som skal være monteret ved prøvningen, men som ikke var monteret, kW |
| P
  r,i | er effekten optaget af det tilbehør/udstyr, som skal afmonteres ved prøvningen, men som var monteret, kW |

P
  m,i

er den målte motoreffekt, kW

P
  f,i

er effekten optaget af det tilbehør/udstyr, som skal være monteret ved prøvningen, men som ikke var monteret, kW

P
  r,i

er effekten optaget af det tilbehør/udstyr, som skal afmonteres ved prøvningen, men som var monteret, kW

6.4.   Motorens indsugningsluft

6.4.1.   Indledning

Der anvendes det på motoren monterede indsugningsluftssystem eller et system, som er repræsentativt for en typisk ibrugtaget motorkonfiguration. Dette omfatter systemer til ladeluftkøling og udstødningsrecirkulation (EGR).

6.4.2.   Indsnævring af luftindtag

Der skal anvendes et motorluftindtagssystem eller et prøvningslaboratoriesystem med en indsnævring af luftindtaget, der højst afviger ± 300 Pa fra den maksimale værdi, der er angivet af fabrikanten for et rent luftfilter ved mærkehastighed og fuld belastning. Hvis dette ikke er muligt på grund af udformningen af prøvningslaboratoriets lufttilførselssystem, skal der efter forudgående accept fra den tekniske tjeneste tillades en indsnævring, der ikke overskrider den værdi, der er angivet af fabrikanten for et snavset filter. Trykindsnævringens statiske differentialtryk måles på et sted og ved en hastighed og et drejningsmoment, som angives af fabrikanten. Hvis fabrikanten ikke angiver et målested, måles dette tryk opstrøms for en eventuel turbolader eller system til udstødningsrecirkulation (EGR) med tilslutning til luftindtagssystemet.

Når den maksimale prøvningshastighed (MTS) som omhandlet i punkt 5.2.5.1 anvendes i stedet for mærkehastigheden til at gennemføre prøvningscyklussen, kan denne hastighed anvendes i stedet for mærkehastigheden ved indstilling af luftindtagsindsnævring.

6.5.   Motorens udstødningssystem

Der anvendes det på motoren monterede udstødningssystem eller et system, som er repræsentativt for en ibrugtaget motor. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i punkt 9.3. Der skal anvendes et motorudstødningssystem eller et prøvningslaboratoriesystem med et statisk modtryk i udstødningssystemet, der højst afviger 80-100 % fra den maksimale udstødningsindsnævring ved mærkehastighed og fuld belastning. Udstødningsindsnævringen kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Hvis den maksimale udstødningsindsnævring er på 5 kPa eller mindre, skal indstillingsværdien ikke være mere end 1,0 kPa fra maksimum. Når den maksimale prøvningshastighed (MTS) som omhandlet i punkt 5.2.5.1 anvendes i stedet for mærkehastigheden til at gennemføre prøvningscyklussen, kan denne hastighed anvendes i stedet for mærkehastigheden ved indstilling af udstødningsindsnævring.

6.6.   Motor med system til udstødningsefterbehandling

Har motoren et system til udstødningsefterbehandling, som ikke er monteret direkte på motoren, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes ved drift mindst fire rørdiametre opstrøms for den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflangen eller turboladerudgangen til udstødningsefterbehandlingssystemet skal være den samme som i den mobile ikke-vejgående maskinkonfiguration eller inden for de afstandsspecifikationer, fabrikanten har angivet. Når specificeret af fabrikanten, skal røret være isolerede for at opnå en efterbehandlingsindgangstemperatur inden for fabrikantens specifikationer. Hvis andre monteringskrav er specificeret af fabrikanten, skal disse også overholdes i prøvningsopstillingen. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal indstilles i henhold til punkt 6.5. For udstødningsefterbehandlingsanordninger med variabel udstødningsindsnævring defineres den maksimale udstødningsindsnævring, der anvendes i punkt 6.5, ved den efterbehandlingstilstand (degreening/aldring og regenerering/ladeniveau), der foreskrives af fabrikanten. Efterbehandlingsbeholderen kan være afmonteret under blindprøvning og under optegning af motorens karateristik og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

De under prøvningscyklussen målte emissioner skal være repræsentative for emissionerne i praksis. Er motoren forsynet med et system til udstødningsefterbehandling, der forbruger et reagens, skal fabrikanten oplyse, hvilket reagens der anvendes til alle prøvningerne.

Ved motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB og ATS, der er udstyret med systemer til udstødningsefterbehandling med sjælden (periodisk) regenerering, jf. punkt 6.6.2, justeres emissionsresultaterne således, at der tages højde for regenereringer. I dette tilfælde afhænger middelværdierne for emission af regenereringernes frekvens med hensyn til brøkdele af prøvningsforløbet, hvor regenerering forekommer. Efterbehandlingssystemer med en regereringsproces, der finder sted enten på vedholdende vis eller mindst én gang i løbet af den pågældende transiente prøvningscyklus (NRTC eller LSI-NRTC) eller RMC-cyklus (»kontinuerlig regenerering«) i henhold til punkt 6.6.1, kræver ingen særlig prøvningsprocedure.

6.6.1.   Kontinuerlig regenerering

Er der tale om et system til udstødningsefterbehandling, der er baseret på en kontinuerlig regenereringsproces, måles emissionerne på et efterbehandlingssystem, der er stabiliseret, således at der opnås repeterbare emissionsresultater. Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under varmstarts NRTC-, LSI-NRTC- eller NRSC-prøvning, og fabrikanten skal angive de normale betingelser, under hvilke regenerering finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.). For at påvise, at regenereringsprocessen er kontinuerlig, skal der gennemføres mindst 3 varmstarts NRTC-, LSI-NRTC- eller NRSC-prøvninger. I tilfælde af varmstarts NRTC-prøvning skal motoren varmes op i overensstemmelse med punkt 7.8.2.1 og fordampe i henhold til punkt 7.4.2.1, b), hvorefter den første varmstarts NRTC-prøvning gennemføres.

Efterfølgende varmstarts NRTC-prøvning gennemføres efter fordampning (soak) i henhold til punkt 7.4.2.1, litra b). Under disse prøvninger registreres udstødningstemperaturer og -tryk (temperatur før og efter udstødningsefterbehandlingssystemet, modtryk i udstødningssystemet osv.). Udstødningsefterbehandlingssystemet betragtes som tilfredsstillende, hvis de betingelser, der er angivet af fabrikanten, forekommer under prøvningen i et tilstrækkeligt tidsrum, og emissionsresultaterne ikke er spredt med mere end ± 25 % eller 0,005 g/Kwh, alt efter hvad der er størst.

6.6.2.   Ikke-hyppig regenerering

Denne bestemmelse finder kun anvendelse på motorer, der er udstyret med et system til udstødningsefterbehandling med ikke-hyppig regenerering, typisk mindre end 100 timers normal motordrift. For disse motorer skal der fastsættes enten additive eller multiplikative faktorer for op- og nedjustering som omhandlet i punkt 6.6.2.4. (»justeringsfaktor«)

Prøvning og udvikling af justeringsfaktorer kræves kun for én relevant transient (NRTC eller LSI-NRTC) prøvningscyklus eller RMC-prøvningscyklus. De faktorer, der er blevet udviklet, kan anvendes på resultaterne af de andre prøvningscyklusser, herunder diskret modus NRSC.

Hvis der ikke foreligger nogen egnede justeringsfaktorer efter prøvning med transient (NRTC eller LSI-NRTC) prøvningscyklus eller RMC-prøvningscyklusser, fastsættes justeringsfaktorerne ved hjælp af en NRSC-prøvning i diskret modus. Faktorer, der er udviklet ved hjælp af en NRSC-prøvningscyklus i diskret modus, skal kun anvendes til NRSC-prøvningscyklusser i diskret modus.

Det er ikke påkrævet at foretage prøvning og udvikle justeringsfaktorer på både RMC og NRSC i diskret modus.

6.6.2.1.   Krav til fastsættelse af justeringsfaktorer ved hjælp af NRTC-, LSI-NRTC- eller RMC-prøvning,

Emissionerne måles i mindst tre varmstarts NRTC-, LSI-NRTC- eller RMC-prøvninger, én med regenerering og de to andre uden regenerering, på et stabiliseret udstødningsefterbehandlingssystem. Regenereringsprocessen skal finde sted mindst én gang under NRTC-, LSI-NRTC- eller RMC-prøvningen med en regenerering. Hvis regenerering varer længere end en NRTC-, LSI-NRTC- eller RMC-prøvning, udføres der konsekutive NRTC-, LSI-NRTC- eller RMC-prøvninger, og emissionen måles fortsat uden slukning af motoren, indtil regenereringen er fuldført, og gennemsnittet af prøvningerne beregnes. Hvis regenerering fuldføres i løbet af en af prøvningerne, fortsættes hele prøvningen i fuld længde.

Der fastsættes en passende justeringsfaktor for en fuld cyklus ved af ligningerne (6-10) til (6-13).

6.6.2.2.   Krav til fastsættelse af justeringsfaktorer ved hjælp af NRSC-prøvning i diskret modus

Der startes med et stabiliseret efterbehandlingssystem, og emissionerne måles på mindst tre gennemkørsler i hver prøvningsfunktionsmåde af den relevante NRSC i diskret modus, hvor betingelserne for regenerering kan opfyldes, én med regenerering og de to andre uden regenerering. PM-måling foretages ved anvendelse af flerfiltermetoden, der er beskrevet i punkt 7.8.1.2, litra c). Hvis regenerering er påbegyndt, men ikke afsluttet ved udgangen af prøvetagningsperioden for en specifik prøvningsfunktionsmåde, forlænges prøvetagningsperioden, indtil regenereringen er fuldført. Hvis der er flere gennemkørsler for samme tilstand beregnes et gennemsnitligt resultat. Processen gentages for hver prøvningsfunktionsmåde.

En passende justeringsfaktor beregnes ved hjælp af ligning (6-10) til (6-13) for de funktionsmåder af de relevante cyklusser, hvor der sker regenerering.

6.6.2.3.   Overordnet procedure for udarbejdelse af faktorer for ikke-hyppig regenereringsjustering (IRAF-faktorer)

Fabrikanten skal angive de normale parameterbetingelser, under hvilke regenereringsprocessen finder sted (sodbelastning, temperatur, modtryk i udstødningssystemet osv.). Fabrikanten skal også oplyse regenereringshyppigheden i form af antallet af prøvninger, hvor regenerering forekommer. Den nøjagtige procedure til bestemmelse af denne hyppighed aftales med den typegodkendende eller certificerende myndighed på grundlag af velbegrundet teknisk skøn.

Fabrikanten skal med henblik på regenereringsprøvning levere et udstødningsefterbehandlingssystem, der er blevet ladet. Regenerering må ikke finde sted i motorens konditioneringsfase. Fabrikanten kan vælge at køre konsekutive prøvninger af den relevante cyklus, indtil uudstødningsefterbehandlingssystemet er ladet. Der kræves ikke emissionsmåling ved alle prøvninger.

Gennemsnitsværdier for emissioner mellem regenereringsfaserne bestemmes ud fra den aritmetiske middelværdi af flere prøvninger af den relevante cyklus foretaget med omtrent ens intervaller. Der skal foretages mindst én relevant cyklus så kort tid som muligt før en regenereringsprøvning og relevant cyklus umiddelbart efter en regenereringsprøvning.

Under regenereringsprøvningen registreres alle de data, der er nødvendige for at detektere regeneration (CO- eller NOx-emissioner, temperatur før og efter udstødningsefterbehandlingssystemet, modtrykket i udstødningssystemet osv.). Under regenereringsprocessen kan de gældende emissionsgrænser overskrides. Prøvningsproceduren er vist skematisk i figur 6.1.

Figur 6.1

Diagram over ikke-hyppig (periodisk) regenerering med n-antal målinger og nr
  -antal målinger under regenerering.

Vægtede emissioner af prøvetagning og regenerering ew

Gennemsnitsemissioner under prøvetagning e1 ... n

Emissioner [g/kWh]

Emissioner under regenerering er

Antal cyklusser

nr

n

e1, 2, 3, ... n

Den gennemsnitlige specifikke emissionsgrad i forbindelse med prøvningerne, der er udført i overensstemmelse med punkt 6.6.2.1 eller 6.6.2.2. [g/kWh eller #/kWh] vægtes ved hjælp af ligning (6-9) (se figur 6.1):

| | (6-9) |
| --- | --- |

Formula

(6-9)

Hvor:

| n | antal prøvninger, hvor der ikke forekommer regenerering |
| --- | --- |
| n
  r | antal prøvninger, hvor der forekommer regenerering (mindst én prøvning) e
  r |
| | den gennemsnitlige specifikke emission fra en prøvning, hvor der ikke forekommer regenerering [g/kWh eller #/kWh] |
| | den gennemsnitlige specifikke emission fra en prøvning, hvor der forekommer regenerering [g/kWh eller #/kWh] |

n

antal prøvninger, hvor der ikke forekommer regenerering

n
  r

antal prøvninger, hvor der forekommer regenerering (mindst én prøvning) e
  r

Formula

den gennemsnitlige specifikke emission fra en prøvning, hvor der ikke forekommer regenerering [g/kWh eller #/kWh]

Formula

den gennemsnitlige specifikke emission fra en prøvning, hvor der forekommer regenerering [g/kWh eller #/kWh]

Justeringsfaktoren for regenerering k
  r, som udtrykker den gennemsnitlige emissionsgrad, kan efter fabrikantens valg og baseret på et velbegrundet teknisk skøn beregnes enten multiplikativt eller additivt for alle forurenende stoffer, og, når der er en gældende grænseværdi for PM og PN, ved hjælp af ligning (6-10) til (6-13):

| | Multiplikativt | (opjusteringsfaktor) | (6-10) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (nedjusteringsfaktor) | (6-11) |

Multiplikativt

Formula

(opjusteringsfaktor)

(6-10)

Formula

(nedjusteringsfaktor)

(6-11)

| | Additivt








  k
  ru,a = e
  w — e | (opjusteringsfaktor) | (6-12) |
| --- | --- | --- | --- |
| k
  rd,a = e
  w — e
  r | (nedjusteringsfaktor) | (6-13) |

Additivt

k
  ru,a = e
  w — e

(opjusteringsfaktor)

(6-12)

k
  rd,a = e
  w — e
  r

(nedjusteringsfaktor)

(6-13)

6.6.2.4.   Anvendelse af justeringsfaktorer

Opjusteringsfaktorerne multipliceres med eller lægges til de målte emissionsgrader for alle prøvninger, hvor der ikke forekommer regenerering. Nedjusteringsfaktorer multipliceres med eller lægges til de målte emissionsgrader for alle prøvninger, hvor der forekommer regenerering. Forekomsten af regenerering skal identificeres således, at den fremgår tydeligt ved al prøvning. Hvis der ikke identificeres nogen regenerering, anvendes opjusteringsfaktoren.

Med henvisning til bilag VII og tillæg 5 til bilag VII om bremsespecifik emissionsberegning ved bremset effekt, skal justeringsfaktoren for regenerering:

| a) | når den er fastsat for en fuld vægtet cyklus, anvendes på resultaterne af den pågældende vægtede NRTC-, LSI-NRTC- og NRSC-prøvning |
| --- | --- |

a)

når den er fastsat for en fuld vægtet cyklus, anvendes på resultaterne af den pågældende vægtede NRTC-, LSI-NRTC- og NRSC-prøvning

| b) | når den er fastsat specifikt for de enkelte funktionsmåder af den relevante NRSC-cyklus i diskret modus, anvendes på resultaterne af disse funktionsmåder af de relevante NRSC-cyklusser i diskret modus, for hvilke regenerering finder sted forud for beregningen af cyklusvægtet emissionsresultat. I dette tilfælde anvendes flerfiltermetoden til PM-måling |
| --- | --- |

b)

når den er fastsat specifikt for de enkelte funktionsmåder af den relevante NRSC-cyklus i diskret modus, anvendes på resultaterne af disse funktionsmåder af de relevante NRSC-cyklusser i diskret modus, for hvilke regenerering finder sted forud for beregningen af cyklusvægtet emissionsresultat. I dette tilfælde anvendes flerfiltermetoden til PM-måling

| c) | Kan udvides til andre motorer i den samme motorfamilie |
| --- | --- |

c)

Kan udvides til andre motorer i den samme motorfamilie

| d) | Kan udvides til andre motorfamilier inden for samme familie af efterbehandlingssystem som defineret i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav efter forudgående godkendelse fra den godkendende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten, som godtgør, at emissionerne er tilsvarende. |
| --- | --- |

d)

Kan udvides til andre motorfamilier inden for samme familie af efterbehandlingssystem som defineret i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav efter forudgående godkendelse fra den godkendende myndighed på grundlag af teknisk dokumentation fra fabrikanten, som godtgør, at emissionerne er tilsvarende.

Der findes følgende muligheder:

| a) | En fabrikant kan vælge at undlade justeringsfaktorer for en eller flere af sine motorfamilier (eller motorkonfigurationer), fordi virkningen af regenereringen er lille, eller fordi det ikke er praktisk muligt at bestemme, hvornår regenerering forekommer. I så fald anvendes ingen justeringsfaktor, og fabrikanten er ansvarlig for overensstemmelse med grænseværdierne for emission i alle prøvninger, uanset om der forekommer regenerering. |
| --- | --- |

a)

En fabrikant kan vælge at undlade justeringsfaktorer for en eller flere af sine motorfamilier (eller motorkonfigurationer), fordi virkningen af regenereringen er lille, eller fordi det ikke er praktisk muligt at bestemme, hvornår regenerering forekommer. I så fald anvendes ingen justeringsfaktor, og fabrikanten er ansvarlig for overensstemmelse med grænseværdierne for emission i alle prøvninger, uanset om der forekommer regenerering.

| b) | På fabrikantens anmodning kan den godkendende myndighed tage højde for regenereringen på en anden måde end anført i ovenstående litra a). Denne mulighed gælder dog kun for regenereringer, der forekommer meget sjældent, og som det ikke er praktisk muligt at tage højde for ved hjælp af de i litra a) beskrevne justeringsfaktorer. |
| --- | --- |

b)

På fabrikantens anmodning kan den godkendende myndighed tage højde for regenereringen på en anden måde end anført i ovenstående litra a). Denne mulighed gælder dog kun for regenereringer, der forekommer meget sjældent, og som det ikke er praktisk muligt at tage højde for ved hjælp af de i litra a) beskrevne justeringsfaktorer.

6.7.   Kølesystem

Der skal anvendes et motorkølesystem med en tilstrækkelig kapacitet til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi (inklusive temperaturen på indsugningsluft, olie, kølervæske, motorblok og topstykke). Laboratoriets hjælpekølere og -ventilatorer kan anvendes.

6.8.   Smøreolie

Smøreolien skal være specificeret af fabrikanten og være repræsentativt for smøreolie, der findes på markedet. Specifikationerne for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne.

6.9.   Specifikationer for referencebrændstoffet

De referencebrændstoffer, der skal anvendes til prøvning, er anført i bilag IX.

Brændstoftemperaturen skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. Brændstoftemperaturen skal måles ved brændstofindsprøjtningspumpens indtag eller som angivet af fabrikanten, og målestedet registreres.

6.10.   Emissioner fra krumtaphus

Dette afsnit finder anvendelse på motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLR, NRS, NRSh, SMB og ATS, der opfylder trin V-emissionsgrænserne som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628.

Emissioner fra krumtaphus, der udledes direkte i den omgivende atmosfære, skal lægges til udstødningsemissionerne (enten fysisk eller matematisk) under hele emissionsprøvningen.

Fabrikanter, der benytter sig af denne undtagelse, skal montere motorerne således, at alle emissioner fra krumtaphuset kan ledes ind i emissionsprøvetagningssystemet. I denne forbindelse betragtes emissioner fra krumtaphuset, der ved al drift føres direkte til udstødningen opstrøms for udstødningsefterbehandlingssystemet, ikke som udledt direkte til den omgivende atmosfære.

Åbne emissioner fra krumtaphuset skal ledes ind i udstødningssystemet med henblik på emissionsmåling på følgende måde:

| a) | Ledningsmaterialet skal have glatte overflader, være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt |
| --- | --- |

a)

Ledningsmaterialet skal have glatte overflader, være strømførende og må ikke reagere med emissioner fra krumtaphuset. Ledningernes længde skal begrænses så meget som muligt

| b) | Antallet af bøjninger i labaratoriekrumtaphusets ledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres. |
| --- | --- |

b)

Antallet af bøjninger i labaratoriekrumtaphusets ledninger skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres.

| c) | Labotoriekrumtaphusets udstødningsledninger skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus |
| --- | --- |

c)

Labotoriekrumtaphusets udstødningsledninger skal opfylde motorfabrikantens specifikationer vedrørende modtryk i krumtaphus

| d) | Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den ufortyndede udstødning nedstrøms for et eventuelt udstødningsefterbehandlingssystem, nedstrøms for en eventuel installeret udstødningsindsnævring og tilstrækkeligt opstrøms for enhver prøvetagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøvetagning. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm for således at undgå »boundary-layer«-virkninger og fremme opblanding. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af ufortyndet udstødning. |
| --- | --- |

d)

Krumtaphusets udstødningsledninger skal føres til den ufortyndede udstødning nedstrøms for et eventuelt udstødningsefterbehandlingssystem, nedstrøms for en eventuel installeret udstødningsindsnævring og tilstrækkeligt opstrøms for enhver prøvetagning til at sikre fuld opblanding med motorudstødningen før prøvetagning. Krumtaphusets udstødningsledning skal kunne nå ind i den frie udstødningsstrøm for således at undgå »boundary-layer«-virkninger og fremme opblanding. Krumtaphusets udstødningsledninger kan have en hvilken som helst retning i forhold til strømmen af ufortyndet udstødning.

7.   Prøvningsprocedurer

7.1.   Indledning

I dette kapitel beskrives bestemmelsen af bremsespecifikke emissioner af forurenende gasser og partikler fra de prøvede motorer. Prøvningsmotoren skal være stammotorkonfigurationen for motorfamilien som angivet i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

En laboratorie-emissionsprøvning består i at måle emissioner og andre parametre for de prøvningscyklusser, der er beskrevet i bilag XVII. Følgende aspekter behandles:

| a) | Laboratoriekonfigurationerne til emissionsmåling (punkt 7.2) |
| --- | --- |

a)

Laboratoriekonfigurationerne til emissionsmåling (punkt 7.2)

| b) | Verifikationsprocedurer før og efter prøvning (punkt 7.3) |
| --- | --- |

b)

Verifikationsprocedurer før og efter prøvning (punkt 7.3)

| c) | Prøvningscyklusser (punkt 7.4) |
| --- | --- |

c)

Prøvningscyklusser (punkt 7.4)

| d) | Generel prøvningssekvens (punkt 7.5) |
| --- | --- |

d)

Generel prøvningssekvens (punkt 7.5)

| e) | Motorens karakteristikoptegning (punkt 7.6) |
| --- | --- |

e)

Motorens karakteristikoptegning (punkt 7.6)

| f) | Prøvningscyklusgenerering (punkt 7.7) |
| --- | --- |

f)

Prøvningscyklusgenerering (punkt 7.7)

| g) | Specifik procedure for afvikling af prøvningscyklusser (punkt 7.8). |
| --- | --- |

g)

Specifik procedure for afvikling af prøvningscyklusser (punkt 7.8).

7.2.   Principper for emissionsmåling

Til måling af bremsespecifikke emissioner skal motoren gennemgå de i punkt 7.4 beskrevne relevante prøvningscyklusser. Målingen af bremsespecifikke emissioner kræver bestemmelse af massen af forurenende stoffer i udstødningen (dvs. HC, CO, NOx og PM), partikalantallet i udstødningen (dvs. PN), massen af CO2 i udstødningen og det tilsvarende motorarbejde.

7.2.1.   Bestanddelenes masse

Den samlede masse af hver bestanddel bestemmes under den relevante prøvningscyklus ved hjælp af følgende metoder:

7.2.1.1.   Kontinuerlig prøvetagning

Ved kontinuerlig prøvetagning måles bestanddelens koncentration kontinuerligt i den ufortyndede eller fortyndede udstødning. Denne koncentration multipliceres med den kontinuerlige (ufortyndede eller fortyndede) udstødningsstrømhastighed ved prøvetagningsstedet med henblik på bestemmelse af bestanddelens massestrømshastighed. Emissionen af bestanddelen opsummeres kontinuerligt gennem hele prøvningsintervallet. Denne sum er den samlede masse for den emitterede bestanddel.

7.2.1.2.   Batch-prøvetagning

Ved batch-prøvetagning udtages en prøve af ufortyndet eller fortyndet udstødning kontinuerligt og lagres til senere måling. Den udtagne prøve skal være proportionel i forhold til strømningshastigheden for den ufortyndede eller fortyndede udstødning. Som eksempler på batch-sampling kan nævnes indsamling af fortyndede forurenende luftafter i en sæk og PM-indsamling i et filter. I princippet er metoden for emissionsberegning som følger: De indsamlede batch-koncentrationer multipliceres med den samlede masse eller massestrøm (ufortyndet eller fortyndet), de blev udtaget fra under prøvningscyklussen. Dette produkt er den samlede masse eller massestrøm for den emitterede bestanddel. Til beregning af PM-koncentrationen divideres de PM, der er afsat på et filter, fra proportionelt udtaget udstødning med mængden af filtreret udstødningsgas.

7.2.1.3.   Kombineret prøvetagning

Enhver kombination af kontinuerlig og batch-prøvetagning er tilladt (f.eks. PM med batch-prøvetagning og forurenende luftarter med kontinuerlig prøvetagning).

Figur 6.2 viser de to aspekter af prøvningsprocedurerne for emissionsmåling: udstyret med prøvetagningsledningerne i ufortyndet og fortyndet udstødningsgas og de nødvendige foranstaltninger til beregning af de forurenende emissioner i stationære og transiente prøvningscyklusser.

Figur 6.2

Prøvningsprocedurer for emissionsmåling

Bemærkning til figur 6.2: Udtrykket »Delstrømsprøvetagning af PM« omfatter delstrømsfortyndingssystemer, der udelukkende udskiller ufortyndet udstødningsgas med konstant eller varierende fortyndingsforhold.

Multiplikation af gennemsnitlig koncentration (fra kontinuerlig eller batchprøvetagning) med gennemsnitlig strøm

PM i filter divideret med filtreret udstødningsmængde

PM i filter

Forurenende luftarter

Beregning af gennemsnitlig gas- eller PN-koncentration

Sekundær fortynding (valgfrit)

Sæk

Kontinuerlig gasanalyse

Stationær cyklus i diskret modus

Transient cyklus og stationær RMC

Varierende fortyndingsforhold

PN pr. prøvning

PM-filter pr. modus

Enkelt PM-filter pr. prøvning

Beregning af emission for hver modus

Emissionsberegning for hele prøvningen

Multiplikation af emissioner med vægtningsfaktorer

Integration af øjeblikkelige emissioner

Beregning af gennemsnitlig emissionshastighed

Beregning af øjeblikkelig emissionshastighed

Gennemsnitlig strøm

- kontinuerlig flowmåling

Gnst. gasanalyse koncentration

Kontinuerlig gasanalyse

For hele prøvningen:

Stationær cyklus i diskret modus

Batch-prøvetagning

Konstant fortyndingsforhold

For hver modus:

Transient cyklus og stationær RMC

Fuldstrømsfortynding, prøvetagning af PM eller PN

Delstrømsprøvetagning af PM eller PN

Udtagning af ufortyndet gas

Varierende fortyndingsforhold

PN pr. modus

Transient cyklus, stationær RMC og stationær cyklus i diskret modus

Multiplikation af emissioner med vægtningsfaktorer

Udstødning

7.2.2.   Bestemmelse af arbejdet

Arbejdet bestemmes i løbet af prøvningscyklussen ved synkront at multiplicere hastighed og bremsemoment til beregning af de øjeblikkelige værdier for motoreffekt. Motoreffekten integreres over prøvningscyklussen for at bestemme det samlede arbejde.

7.3.   Verifikation og kalibrering

7.3.1.   Procedurer forud for prøvningen

7.3.1.1.   Prækonditionering

For at opnå stabile betingelser prøkonditioneres prøvetagningssystemet og motoren, før en prøvningssekvens påbegyndes som beskrevet i dette punkt.

Hensigten med prækonditionering af motoren er at opnå repræsentative emissioner og emissionsbegrænsning i løbet af arbejdscyklussen og reducere distortion med henblik på at opfylde stabilitetsvilkårene for den efterfølgende emissionsprøvning.

Emissionerne kan måles under prækonditioneringscyklusser, så længe et forudbestemt antal prækonditioneringscyklusser udføres og målesystemet er blevet indledt i henhold til kravene i punkt 7.3.1.4. Omfanget af prækonditionering skal angives af fabrikanten, inden prækonditioneringen påbegyndes. Prækonditionering udføres som følger, idet de specifikke cyklusser for prækonditionering, er de samme som dem, der anvendes til emissionsprøvning.

7.3.1.1.1.   Prækonditionering for koldstarts NRTC

Motoren skal prækonditioneres ved at udføre mindst én varmstarts NRTC. Umiddelbart efter hver prækonditioneringscyklus skal motoren slukkes og varmefordampningsperioden efter motorslukning (»engine off hot-soak period«) afsluttes. Umiddelbart efter afslutningen af det sidste prækonditioneringscyklus skal motoren slukkes og motornedkøling som beskrevet i punkt 7.3.1.2 påbegyndes.

7.3.1.1.2.   Prækonditionering for varmstarts NRTC eller LSI-NRTC

I dette punkt beskrives den prækonditionering, der skal foretages, når formålet er at udtage emissionsprøver fra varmstarts NRTC uden at foretage koldstart af NRTC (»koldstarts-NRTC«) eller for LSI-NRTC. Motoren skal prækonditioneres ved at udføre mindst én varmstarts NRTC eller LSI-NRTC, alt efter hvad der relevant. Umiddelbart efter hver prækonditioneringscyklus skal motoren slukkes, hvorefter den næste cyklus startes så snart det er praktisk muligt. Det anbefales, at den næste prækonditioneringscyklus skal påbegyndes senest 60 sekunder efter afslutning af den forrige prækonditioneringscyklus. Hvor det er relevant skal en passende fordampningsperiode (hot-soak) (varmstarts NRTC) eller nedkølingsperiode (cool-down) (LSI-NRTC) finde anvendelse, før motoren startes til emissionsprøvning. Anvendes der ingen fordampningsperiode (hot-soak) eller afkølingsperiode (cool down), anbefales det, at emissionsprøvningerne påbegyndes inden for 60 sekunder efter afslutning af den sidste prækonditioneringscyklus.

7.3.1.1.3.   Prækonditionering for NRSC i diskret modus

For motorer af andre kategorier end NRS og NRSh skal motoren varmes op og køre indtil motortemperaturerne (kølevand og smøreolie) er blevet stabiliseret på 50 % hastighed og 50 % drejningsmoment for enhver anden NRSC-prøvningscyklus i diskret modus end type D2, E2 og G, eller nominel motorhastighed og 50 % drejningsmoment for enhver NRSC-prøvningscyklus D2, E2 eller G i diskret modus. Hastigheden på 50 % beregnes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.1 i tilfælde af en motor, hvis MTS anvendes til generering af prøvningshastigheder, og i alle andre tilfælde beregnes den i overensstemmelse med punkt 7.7.1.3. Drejningsmomentet på 50 % defineres som 50 % af det maksimale drejningsmoment ved denne hastighed. Emissionsprøvningen startes uden at standse maskinen.

For motorkategori NRS og NRSh skal motoren varmes op i henhold til fabrikantens anbefalinger og velbegrundet teknisk skøn. Inden emissionsprøvetagningen kan påbegyndes, skal motoren køre i funktionsmåde 1 i den pågældende prøvningscyklus, indtil motortemperaturerne er blevet stabiliseret. Emissionsprøvningen startes uden at standse maskinen.

7.3.1.1.4.   Prækonditionering for RMC

Motorfabrikanten skal udvælge én af følgende prækonditioneringssekvenser a) eller b). Motoren skal prækonditioneres i henhold til den valgte sekvens.

| a) | Motoren skal prækonditioneres ved at køre i mindst den anden halvdel af RMS-cyklussen på basis af antallet af prøvningsfunktionsmåder. Motoren må ikke kunne standse mellem cyklusser. Umiddelbart efter hver prækonditioneringscyklus skal den næste cyklus (inklusive emissionsprøvning) startes så snart det er praktisk muligt. Det anbefales, at den næste prækonditioneringscyklus så vidt muligt påbegyndes senest 60 sekunder efter afslutning af den forrige prækonditioneringscyklus. |
| --- | --- |

a)

Motoren skal prækonditioneres ved at køre i mindst den anden halvdel af RMS-cyklussen på basis af antallet af prøvningsfunktionsmåder. Motoren må ikke kunne standse mellem cyklusser. Umiddelbart efter hver prækonditioneringscyklus skal den næste cyklus (inklusive emissionsprøvning) startes så snart det er praktisk muligt. Det anbefales, at den næste prækonditioneringscyklus så vidt muligt påbegyndes senest 60 sekunder efter afslutning af den forrige prækonditioneringscyklus.

| b) | Motoren skal være varmet op og køre indtil motortemperaturer (kølevand og smøreolie) er blevet stabiliseret på 50 % hastighed og 50 % drejningsmoment for enhver anden RMC-prøvningscyklus end type D2, E2 eller G, eller nominel motorhastighed og 50 % drejningsmoment for enhver RMC-prøvningscyklus D2, E2 eller eller G. 50 % hastighed beregnes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.1 i tilfælde af en motor, hvis MTS anvendes til generering af prøvningshastigheder, og beregnes i overensstemmelse med punkt 7.7.1.3, i alle andre tilfælde. Drejningsmomentet på 50 % defineres som 50 % af det maksimale drejningsmoment ved denne hastighed. |
| --- | --- |

b)

Motoren skal være varmet op og køre indtil motortemperaturer (kølevand og smøreolie) er blevet stabiliseret på 50 % hastighed og 50 % drejningsmoment for enhver anden RMC-prøvningscyklus end type D2, E2 eller G, eller nominel motorhastighed og 50 % drejningsmoment for enhver RMC-prøvningscyklus D2, E2 eller eller G. 50 % hastighed beregnes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.1 i tilfælde af en motor, hvis MTS anvendes til generering af prøvningshastigheder, og beregnes i overensstemmelse med punkt 7.7.1.3, i alle andre tilfælde. Drejningsmomentet på 50 % defineres som 50 % af det maksimale drejningsmoment ved denne hastighed.

7.3.1.1.5.   Motornedkøling (NRTC)

Der kan anvendes en naturlig eller kunstig nedkølingsprocedure. Ved kunstig nedkøling skal der i overensstemmelse med god teknisk praksis etableres systemer til at sende køleluft hen over maskinen, sende køleolie gennem motorens smøresystem, bortlede varme fra kølemiddelet gennem motorens kølesystem og aflede varme fra udstødningsefterbehandlingssystemet. Ved kunstig nedkøling af et efterbehandlingssystem, må køleluften først tilføres, før udstødningsefterbehandlingssystemet er nedkølet til under den temperatur, hvor katalysen aktiveres. En køleprocedure, der fører til ikke-repræsentative emissioner, er ikke tilladt.

7.3.1.2.   Verificering af HC-kontaminering

Hvis der er en formodning om, at der forekommer en væsentlig HC-kontaminering af udstødningsgassens målesystem, kan kontamineringen kontrolleres med en nulstillingsgas, og påvirkningen kan således korrigeres. Hvis omfanget af kontaminering af målesystemet og HC-baggrundssystemet skal kontrolleres, skal det ske højst 8 timer før påbegyndelse af hver prøvningscyklus. Værdierne registreres med henblik på senere korrektion. Før denne kontrol gennemføres kontrol for utætheder, og FID-analysatoren kalibreres.

7.3.1.3.   Forberedelse af måleudstyr til prøvetagning

Følgende trin gennemføres, inden emissionsprøvetagningen indledes:

| a) | Kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 8.1.8.7. |
| --- | --- |

a)

Kontrol for utætheder udføres højst 8 timer forud for emissionsprøvetagningen i henhold til punkt 8.1.8.7.

| b) | Ved batch-sampling tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget, eller filtre, der er korrigeret for tara. |
| --- | --- |

b)

Ved batch-sampling tilsluttes rene opbevaringsmedier, såsom sække, der er udsuget, eller filtre, der er korrigeret for tara.

| c) | Alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis. |
| --- | --- |

c)

Alle måleinstrumenter skal opstartes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger og god teknisk praksis.

| d) | Fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes op. |
| --- | --- |

d)

Fortyndingssystemerne, prøvetagningspumperne, køleventilatorerne og dataindsamlingssystemet startes op.

| e) | Prøvestrømshastigheden justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes. |
| --- | --- |

e)

Prøvestrømshastigheden justeres til det ønskede niveau ved omledning, hvis dette ønskes.

| f) | Varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvning. |
| --- | --- |

f)

Varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles til deres driftstemperaturintervaller ved prøvning.

| g) | Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer. |
| --- | --- |

g)

Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperaturer.

| h) | Udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens. |
| --- | --- |

h)

Udstødningsfortyndingssystemstrømmen skal slås til mindst 10 minutter før en prøvningssekvens.

| i) | Kalibrering af gasanalysatorer og nulstilling af kontinuerlige analysatorer udføres i henhold til proceduren i næste punkt 7.3.1.4. |
| --- | --- |

i)

Kalibrering af gasanalysatorer og nulstilling af kontinuerlige analysatorer udføres i henhold til proceduren i næste punkt 7.3.1.4.

| j) | Elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles. |
| --- | --- |

j)

Elektroniske integreringsanordninger skal forud for ethvert prøvningsinterval nulstilles eller gennulstilles.

7.3.1.4.   Kalibrering af analyseapparater

Der vælges passende funktionsområder for gasanalysatorerne. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under en prøvning, hvor der anvendes transiente (NRTC eller LSI-NRTC) prøvningscyklusser eller RMC, og i en periode for prøvetagning af forurenende luftarter i slutningen af hver funktionsmåde for NRSC-prøvning i diskret modus, må emissionsanalysatorernes område ikke omskiftes. Desuden må forstærkningsindstillingerne i en analysators analoge operationelle forstærker(e) ikke ændres i løbet af prøvningscyklussen.

Alle kontinuerlige analysatorer skal nulstilles og kalibreres ved hjælp af internationalt sporbare gasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1. FID-analysatorer skal kalibreres på basis af kulstofnummeret 1 (C1).

7.3.1.5.   Prækonditionering og tarakorrektion af PM-filter

De i punkt 8.2.3 beskrevne procedurer for prækonditionering og tarakorrektion af PM-filter følges.

7.3.2.   Procedurer efter prøvning

Følgende procedurer gennemføres efter fuldendt prøvetagning:

7.3.2.1.   Verificering af proportional prøvetagning

For enhver proportionel batch-prøve, såsom en sækkeprøve eller en PM-prøve, skal det verificeres, at der er observeret proportional prøvetagning i henhold til punkt 8.2.1. For enkeltfiltermetoden og den diskrete stationære prøvningscyklus beregnes den effektive PM-vægtningsfaktor. Prøver, der ikke opfylder kravene i punkt 8.2.1, kasseres.

7.3.2.2.   PM-konditionering og -vejning efter prøvning

Brugte PM-prøvefiltre placeres i dækkede eller forseglede beholdere, eller filterholderne lukkes med henblik på at beskytte prøvetagningsfiltrene mod kontaminering fra omgivelserne. Således beskyttede bringes de fyldte filtre tilbage til konditioneringskammeret eller -rummet for PM-filtrene. PM-prøvefiltrene konditioneres og vejes herefter i overensstemmelse med punkt 8.2.4. (Procedurerer for postkonditionering og samlet vejning af PM-filter).

7.3.2.3.   Analyse af batchprøvetagning af gasser

Så snart det er praktisk muligt, udføres følgende:

| a) | Alle gasanalysatorer til batchprøvetagning nulstilles og kalibreres senest 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen eller under fordampningsperioden (soak), hvis det er praktisk muligt at kontrollere, om gasanalysatorerne stadig er stabile. |
| --- | --- |

a)

Alle gasanalysatorer til batchprøvetagning nulstilles og kalibreres senest 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen eller under fordampningsperioden (soak), hvis det er praktisk muligt at kontrollere, om gasanalysatorerne stadig er stabile.

| b) | Alle konventionelle batchprøvetagninger af gasser skal analyseres senest 30 minutter efter, at varmstarts NRTC-cyklussen er gennemført, eller under fordampningsperioden (soak). |
| --- | --- |

b)

Alle konventionelle batchprøvetagninger af gasser skal analyseres senest 30 minutter efter, at varmstarts NRTC-cyklussen er gennemført, eller under fordampningsperioden (soak).

| c) | Baggrundsprøverne analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstarts NRTC-cyklussen. |
| --- | --- |

c)

Baggrundsprøverne analyseres senest 60 minutter efter gennemførelsen af varmstarts NRTC-cyklussen.

7.3.2.4.   Kontrol af forskydning

Efter kvantificering af udstødningsgas kontrolleres forskydning som følger:

| a) | For gasanalysatorer til batchanalyse eller kontinuerlig analyse registreres middelanalyseværdien efter stabilisering af en nulstillingsgas til analysatoren. Stabilisering kan omfatte tid til at rense analysatoren for en eventuel prøvegas samt eventuelle yderligere tid til at tage højde for analysatorens respons. |
| --- | --- |

a)

For gasanalysatorer til batchanalyse eller kontinuerlig analyse registreres middelanalyseværdien efter stabilisering af en nulstillingsgas til analysatoren. Stabilisering kan omfatte tid til at rense analysatoren for en eventuel prøvegas samt eventuelle yderligere tid til at tage højde for analysatorens respons.

| b) | Middelanalyseværdien registreres efter stabilisering af justeringsgassen til analysatoren. Stabilisering kan omfatte tid til at rense analysatoren for en eventuel prøvegas samt eventuelle yderligere tid til at tage højde for analysatorens respons. |
| --- | --- |

b)

Middelanalyseværdien registreres efter stabilisering af justeringsgassen til analysatoren. Stabilisering kan omfatte tid til at rense analysatoren for en eventuel prøvegas samt eventuelle yderligere tid til at tage højde for analysatorens respons.

| c) | Disse data anvendes til at validere og korrigere for forskydning som beskrevet i 8.2.2. |
| --- | --- |

c)

Disse data anvendes til at validere og korrigere for forskydning som beskrevet i 8.2.2.

7.4.   Prøvningscyklusser

EU-typegodkendelsesprøvningen skal foretages med den passende ikke-vejgående stationære cyklus (NRSC) og, når det er relevant, den ikke-vejgående transiente cyklus (NRTC eller LSI-NRTC) som angivet i artikel 23 og bilag IV til forordning (EU) 2016/1628. De tekniske specifikationer og karakteristika af NRSC, NRTC og LSI-NRTC er fastsat i bilag XVII, og metoderne til bestemmelse af belastnings- og hastighedsindstillinger for disse prøvningscyklusser er fastsat i afsnit 5.2.

7.4.1.   Stationære prøvningscyklusser

De ikke-vejgående stationære prøvningscyklusser (NRSC) er angivet i tillæg 1 og 2 til bilag XVII som en liste over diskrete modi NRSC (driftspunkter), hvor hvert driftspunkt har én hastighedsværdi og én drejningsmomentværdi. En NRSC-cyklus måles med en opvarmet motor i drift i henhold til fabrikantens specifikationer. Der kan efter fabrikantens valg foretages en NRSC-cyklus som en NRSC-cyklus i diskret modus eller en RMC-cyklus som beskrevet i punkt 7.4.1.1 og 7.4.1.2. Det er ikke påkrævet at gennemføre en emissionsprøvning i henhold til både punkt 7.4.1.1 og 7.4.1.2.

7.4.1.1.   NRSCi diskret modus

NRSC-cyklussen i diskret modus består af varme driftscyklusser, hvor målingen af emissionen påbegyndes, efter motoren er startet, opvarmet og kører som angivet i punkt 7.8.1.2. Hver cyklus består af et antal hastigheds- og belastningsfunktionsmåder (med relevante vægtningsfaktorer for hver funktionsmåde), som indbefatter det typiske driftsområde for den specificerede motorkategori.

7.4.1.2.   NRSCi ramped funktionsmåde

RMC-cyklussen består af varme driftscyklusser, hvor målingen af emissionen påbegyndes, efter motoren er startet, opvarmet og kører som angivet i punkt 7.8.2.1. Motoren kontrolleres løbende af prøvebænkens kontrolenhed under RMC-cyklussen. Gas- og partikelemissionerne måles og prøvetages løbende under RMC-cyklussen på samme måde som i den transiente (NRTC eller LSI-NRTC) prøvningscyklus.

En RMC-cyklus har til formål at tilvejebringe en metode til gennemførelse af en stationær prøvning på pseudo-transient vis. Hver RMC-cyklus består af en række stationære funktionsmåder med en lineær overgang mellem dem. Den relative .samlede tid ved hver funktionsmåde og den forudgående overgang svarer til vægtningen af NRSC-cyklussen i diskret modus Ændringen i motorhastighed og belastning fra én funkionsmåde til den næste skal kontrolleres lineært i 20 ± 1 s. Funktionsmådens skiftetid indgår i den nye funktionsmåde (herunder den første funktionsmåde). I visse tilfælde gennemføres funktionsmåder ikke i samme rækkefølge som NRSC-cyklussen i diskret modus eller de er delt for at undgå ekstreme temperaturskift.

7.4.2.   Transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser

Den ikke-vejgående transiente cyklus for motorer af kategori NRE (NRTC) og den ikke-vejgående transiente cyklus for store motorer med gnisttænding af kategori NRS (LSI-NRTC) er begge specificeret i tillæg 3 til bilag XVII som en sekund-for-sekund sekvens af normaliserede hastigheds- og drejningsmomentværdier. For at udføre prøvningen på en motorprøvningscelle skal de normaliserede værdier konverteres til deres ækvivalente referencesværdier for den enkelte motor, der skal prøves, på grundlag af specifikke værdier for hastighed og drejningsmoment som fastlagt i motorkarakteristikken. Denne konvertering betegnes denormalisering, og den resulterende prøvningscyklus er NRTC- eller LSI-NRTC-referenceprøvningscyklussen for den motor, der skal prøves (jf. punkt 7.7.2).

7.4.2.1.   Prøvningssekvens for NRTC

Det normaliserede NRTC-dynamometerskema er vist grafisk nedenfor i figur 6.3.

Figur 6.3

Dynamometerskema for NRTC-cyklus

Drejningsmoment [%]

tid [s]

NRTC-dynamometerskema

Hastighed [%]

NRTC-cyklussen skal gennemføres to gange efter afsluttet prækonditionering (jf. punkt 7.3.1.1.1) i overensstemmelse med følgende procedure:

| a) | koldstart, efter at motoren og udstødningsefterbehandlingssystemerne er kølet ned til rumtemperatur efter naturlig motornedkøling eller koldstart efter tvunget nedkøling, og temperaturen på motor, kølervæske og olie, udstødningsefterbehandlingssystemer og alle motorstyringsanordninger er stabiliseret mellem 293 K og 303 K (20 oC og 30 oC). Måling af koldstartsemission indledes samtidigt med, at den kolde motor startes. |
| --- | --- |

a)

koldstart, efter at motoren og udstødningsefterbehandlingssystemerne er kølet ned til rumtemperatur efter naturlig motornedkøling eller koldstart efter tvunget nedkøling, og temperaturen på motor, kølervæske og olie, udstødningsefterbehandlingssystemer og alle motorstyringsanordninger er stabiliseret mellem 293 K og 303 K (20 oC og 30 oC). Måling af koldstartsemission indledes samtidigt med, at den kolde motor startes.

| b) | Fordampningsperioden (hot soak) skal begynde umiddelbart efter afslutning af koldstartsfasen. Motoren skal slukkes og konditioneres til kørsel med varmstart ved at lade den fordampe i 20 minutter ± 1 minut. |
| --- | --- |

b)

Fordampningsperioden (hot soak) skal begynde umiddelbart efter afslutning af koldstartsfasen. Motoren skal slukkes og konditioneres til kørsel med varmstart ved at lade den fordampe i 20 minutter ± 1 minut.

| c) | Varmstarten indledes umiddelbart efter fordampningsperioden ved motortørning. Gasanalysatorerne tændes mindst 10 sekunder før fordampningsperiodens (soak) udløb for at undgå spidssignaler ved tænding. Målingen af emissioner indledes parallelt med påbegyndelsen af varmstarts NRTC inklusive motortørningen. |
| --- | --- |

c)

Varmstarten indledes umiddelbart efter fordampningsperioden ved motortørning. Gasanalysatorerne tændes mindst 10 sekunder før fordampningsperiodens (soak) udløb for at undgå spidssignaler ved tænding. Målingen af emissioner indledes parallelt med påbegyndelsen af varmstarts NRTC inklusive motortørningen.

Bremsespecifkke emissioner udtrykt i (g/kWh) skal bestemmes ved anvendelse af procedurerne i dette afsnit for både koldstarts og varmstarts NRTC. Sammensatte vægtede emissioner skal beregnes ved at vægte resultaterne ved koldstart med 10 % og resultaterne for varmstart med 90 % som beskrevet i bilag VII.

7.4.2.2.   Prøvningssekvens for LSI-NRTC

LSI-NRTC-cyklussen skal gennemføres én gang som en varmstarts kørsel efter afsluttet prækonditionering (jf. punkt 7.3.1.1.2) i overensstemmelse med følgende procedure:

| a) | Motoren startes og betjenes i de første 180 sekunder af arbejdscyklussen, hvorefter den skal køre i tomgang uden belastning i 30 sekunder. Emissionerne måles ikke i løbet af denne opvarmningssekvens. |
| --- | --- |

a)

Motoren startes og betjenes i de første 180 sekunder af arbejdscyklussen, hvorefter den skal køre i tomgang uden belastning i 30 sekunder. Emissionerne måles ikke i løbet af denne opvarmningssekvens.

| b) | Ved udgangen af de 30 sekunders tomgangsperiode startes emissionsmåling og motoren skal køre i hele arbejdscyklussen fra begyndelsen (tid 0 sekund). |
| --- | --- |

b)

Ved udgangen af de 30 sekunders tomgangsperiode startes emissionsmåling og motoren skal køre i hele arbejdscyklussen fra begyndelsen (tid 0 sekund).

De bremsespecifikke emissioner udtrykt i (g/kWh) bestemmes ved anvendelse af procedurerne i bilag VII.

Hvis motor allerede var i drift før prøvningen, skal motoren i henhold til god teknisk praksis nedkøles tilstrækkeligt, således at de målte emissioner præcist afspejler de emissioner, der måles ved en motor, der starter ved rumtemperatur. Hvis for eksempel en motor, der starter ved rumtemperatur bliver varm nok på tre minutter til at starte i sløjfedrift (closed-llop) og opnå fuld katalysatoraktivitet, så er den mindste motorkøling nødvendig, inden den næste prøvning påbegyndes.

Motoropvarmningsproceduren kan med den tekniske tjenestes accept omfatte op til 15 minutters drift over prøvningscyklussen.

7.5.   Generel prøvningssekvens

For at måle motoremissionerne udføres følgende trin:

| a) | Prøvningshastigheder og prøvningsbelastninger skal defineres for den motor, der skal prøves, ved at måle det maksimale drejningsmoment (for motorer med konstant hastighed) eller den maksimale momentkurve (for motorer med variabel hastighed) som funktion af motorhastigheden. |
| --- | --- |

a)

Prøvningshastigheder og prøvningsbelastninger skal defineres for den motor, der skal prøves, ved at måle det maksimale drejningsmoment (for motorer med konstant hastighed) eller den maksimale momentkurve (for motorer med variabel hastighed) som funktion af motorhastigheden.

| b) | Normaliserede prøvningscyklusser skal denormaliseres med de drejningsmomenter (for motorer med konstant hastighed) eller hastigheder og drejningsmomenter (for motorer med variabel hastighed), der er angivet i punkt 7.5, litra a). |
| --- | --- |

b)

Normaliserede prøvningscyklusser skal denormaliseres med de drejningsmomenter (for motorer med konstant hastighed) eller hastigheder og drejningsmomenter (for motorer med variabel hastighed), der er angivet i punkt 7.5, litra a).

| c) | Motor, udstyr og måleinstrumenter skal på forhånd være forberedt til følgende emissionsprøvning eller prøvningsserier (koldstarts og varmstarts cyklus). |
| --- | --- |

c)

Motor, udstyr og måleinstrumenter skal på forhånd være forberedt til følgende emissionsprøvning eller prøvningsserier (koldstarts og varmstarts cyklus).

| d) | Der gennemføres procedurer forud for prøvningen for at kontrollere, at visse analysatorer og andet udstyr fungerer korrekt. Alle analysatorer skal kalibreres. Alle data forud for disse procedurer skal registreres. |
| --- | --- |

d)

Der gennemføres procedurer forud for prøvningen for at kontrollere, at visse analysatorer og andet udstyr fungerer korrekt. Alle analysatorer skal kalibreres. Alle data forud for disse procedurer skal registreres.

| e) | Motoren startes (NRTC) eller holdes i gang (stationær cyklus og LSI-NRTC) ved prøvningscyklusens indledning og prøvetagningssystemerne startes samtidig. |
| --- | --- |

e)

Motoren startes (NRTC) eller holdes i gang (stationær cyklus og LSI-NRTC) ved prøvningscyklusens indledning og prøvetagningssystemerne startes samtidig.

| f) | Emissioner og andre påkrævede parametre måles eller registreres under prøvetagningen (for NRTC, LSI-NRTC og RMC i hele prøvningscyklussen). |
| --- | --- |

f)

Emissioner og andre påkrævede parametre måles eller registreres under prøvetagningen (for NRTC, LSI-NRTC og RMC i hele prøvningscyklussen).

| g) | Der gennemføres procedurer efter prøvningen for at kontrollere, at visse analysatorer og andet udstyr fungerer korrekt. |
| --- | --- |

g)

Der gennemføres procedurer efter prøvningen for at kontrollere, at visse analysatorer og andet udstyr fungerer korrekt.

| h) | PM-filter/-filtre prækonditioneres, vejes (tomvægt), lastes, genkonditioneres og genvejes (lastet vægt), og derefter vurderes prøverne efter de forudgående (punkt 7.3.1.5) og efterfølgende (punkt 7.3.2.2) procedurer. |
| --- | --- |

h)

PM-filter/-filtre prækonditioneres, vejes (tomvægt), lastes, genkonditioneres og genvejes (lastet vægt), og derefter vurderes prøverne efter de forudgående (punkt 7.3.1.5) og efterfølgende (punkt 7.3.2.2) procedurer.

| i) | Resultaterne af emissionsprøvningen vurderes. |
| --- | --- |

i)

Resultaterne af emissionsprøvningen vurderes.

Figur 6.4 giver en oversigt over de procedurer, der er nødvendige for at kunne gennemføre NRMM-prøvningscyklusser med måling af udstødningsemissioner.

Figur 6.4

Prøvningssekvens

1) Dataindsamling 2) Procedurer efter prøvning 3) Evalueringer

Varmstartsfase med udstødningsemission

Fordampningsperiode (not soak)

Koldstartsfase med udstødningsemission

Prøvning af udstødningsemission

Prækonditionering og opvarmning af motor

Forberedelse af alle systemer ti prøvetagning (herunder analysatorkalibrering) og dataindsamling

Emissionsberegning

Naturlig eller kunstig nedkøling

Om nødvendigt køres en eller flere øvelsescyklusser til kontrol af motor/prøvning

Generering af transient referenceprøvningscyklus

Definering af stationær prøvningscyklus

Generering af motorkarakteristik (maksimal momentkurve eller linje for drift med konstant hastinghed), hvis transient cyklus ikke anvendes

Stationær (diskret og RMC)

7.5.1.   Motorstart og -genstart

7.5.1.1.   Motorstart

Motoren startes:

| a) | som anbefalet i slutbrugerens instruktionsbog ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller et trykluftstartsystem og enten et tilstrækkeligt opladet batteri, en passende strømforsyning eller en passende trykluftkilde, eller eller |
| --- | --- |

a)

som anbefalet i slutbrugerens instruktionsbog ved hjælp af en startmotor fra produktionen eller et trykluftstartsystem og enten et tilstrækkeligt opladet batteri, en passende strømforsyning eller en passende trykluftkilde, eller eller

| b) | ved at bruge dynamometeret til at tørne motoren, indtil den starter. Typisk skal motoren tørnes inden for ± 25 % af dens normale startomdrejningstal efter ibrugttagning, eller den startes ved lineært at øge dynamometerhastigheden fra nul til 100 min– 1 under laveste tomgangshastighed, men kun indtil motoren starter. |
| --- | --- |

b)

ved at bruge dynamometeret til at tørne motoren, indtil den starter. Typisk skal motoren tørnes inden for ± 25 % af dens normale startomdrejningstal efter ibrugttagning, eller den startes ved lineært at øge dynamometerhastigheden fra nul til 100 min– 1 under laveste tomgangshastighed, men kun indtil motoren starter.

Tørning skal ophøre inden for 1 sekund efter motorstart. Hvis motoren ikke starter efter 15 sekunders tørning, indstilles startforsøget ved tørning og grunden til, at motoren ikke starter, undersøges, medmindre det af slutbrugerens instruktionsbog eller servicehåndbogen fremgår, at en længere starttid er normal.

7.5.1.2.   Motorstop

| a) | Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af koldstarts NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. |
| --- | --- |

a)

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af koldstarts NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres.

| b) | Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af koldstarts NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission i overensstemmelse med punkt 7.4.2.1, litra b), og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen. |
| --- | --- |

b)

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af koldstarts NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren skal henstå med fordampningsemission i overensstemmelse med punkt 7.4.2.1, litra b), og varmstartsprøvningen gentages. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt at gentage koldstartsprøvningen.

| c) | Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af LSI-NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. |
| --- | --- |

c)

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af LSI-NRTC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres.

| d) | Hvis motoren på noget tidspunkt under NRTC-cyklussen (diskret eller ramped) går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages og indledes med motoropvarmningsproceduren. I tilfælde af PM-måling efter flerfiltermetoden (et prøvetagningsfilter for hver driftsfunktionsmåde) fortsættes prøvningen ved at stabilisere motoren i den foregående funktionsmåde med henblik på konditionering af motortemperaturen, hvorefter der påbegyndes måling i den funktionsmåde, hvori motoren gik i stå. |
| --- | --- |

d)

Hvis motoren på noget tidspunkt under NRTC-cyklussen (diskret eller ramped) går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres, og prøvningen gentages og indledes med motoropvarmningsproceduren. I tilfælde af PM-måling efter flerfiltermetoden (et prøvetagningsfilter for hver driftsfunktionsmåde) fortsættes prøvningen ved at stabilisere motoren i den foregående funktionsmåde med henblik på konditionering af motortemperaturen, hvorefter der påbegyndes måling i den funktionsmåde, hvori motoren gik i stå.

7.5.1.3   Motordrift

»Operatøren« kan være en person (manual betjening) eller en regulator (automatisk betjening), der mekanisk eller elektronisk sender et input med krav om motorydelse. Input kan komme fra en speederpedal eller et speedersignal, fra en gasspjældsreguleringsarm eller et gasspjældsreguleringssignal, fra en brændstofreguleringsarm eller et brændstofreguleringssignal, fra en hastighedskontrolarm eller et hastighedskontrolsignal eller fra en regulatorindstilling eller et regulatorindstillingssignal.

7.6.   Optegning af motorkarakteristik

Før optegningen af motorkarakteristikken påbegyndes, opvarmes motoren, idet den mod slutningen af opvarmningen køres i mindst 10 minutter ved maksimal effekt eller i henhold til fabrikantens anbefalinger og velbegrundet teknisk skøn for at stabilisere temperaturen i motorens kølervæske og olie. Når motoren er stabiliseret, optegnes motorkarakteristikken.

Hvis fabrikanten agter at anvende det momentsignal, der udsendes af den elektroniske styreenhed, i motorer, der er udstyret hermed, under overvågningsprøvning efter ibrugtagning i henhold til delegeret forordning (EU) 2017/655 om overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer, skal verifikation som fastsat i tillæg 3 tillige udføres under motorens karakteristikoptegning.

Med undtagelse af motorer med konstant hastighed optegnes motorkarakteristikken med fuldt åbnet gasspjæld eller regulator, idet der anvendes diskrete hastigheder i stigende rækkefølge. Minimal og maksimal hastighed for karakteristikoptegning fastlægges således:

| Minimal karakteristikhastighed | = | varm tomgangshastighed |
| --- | --- | --- |
| Maksimal hastighed for karakteristikoptegning | = | n
  hi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved maksimalt drejningsmoment går mod nul. |

Minimal karakteristikhastighed

=

varm tomgangshastighed

Maksimal hastighed for karakteristikoptegning

=

n
  hi × 1,02, dog højst den hastighed, hvor drejningsmomentet ved maksimalt drejningsmoment går mod nul.

Hvor:

n
  hi

  er den høje hastighed som defineret i artikel 2, nr. 12.

Hvis den højeste hastighed er usikker eller ikke-repræsentativ (f.eks. for uregulerede motorer), foretages der optegning af motorkarakteristikken efter velbegrundet teknisk skøn op til den højeste sikre eller repræsentative hastighed.

7.6.1.   Optegning af motorkarakteristik for NRSC med variabel hastighed

Ved optegning af motorkarakteristik for en NRSC med variabel hastighed (kun for motorer, der ikke skal gennemgå NRTC- eller LSI-NRTC-cyklussen), udvælges der på grundlag af velbegrundet teknisk skøn et tilstrækkeligt antal jævnt fordelte indstillingspunkter. Ved hvert indstilllingspunkt skal hastigheden være stabiliseret, og drejningsmomentet skal have mulighed for at stabilisere sig i mindst 15 sekunder. Den gennemsnitlige hastighed og det gennemsnitlige drejningsmoment registreres ved hvert indstillingspunkt. Det anbefales, at den gennemsnitlige hastighed og det gennemsnitlige drejningsmoment beregnes ved hjælp af data fra de sidste 4-6 sekunder. Om nødvendigt bestemmes hastighederne og drejningsmomenterne for NRSC-cyklussen ved hjælp af lineær interpolation. Når motorerne også skal gennemføre en NRTC- eller LSI-NRTC-cyklus, anvendes NRTC-motorkarakteristikken til at bestemme hastighederne og momenterne til den stationære prøvning.

Der kan efter fabrikantens alternativt foretages optegning af motorens karakteristik i henhold til proceduren i punkt 7.6.2.

7.6.2.   Optegning af motorkarakteristik for NRTC- og LSI-NRTC-cyklussen

Motorkarakteristikken optegnes efter følgende procedure:

| a) | Motoren skal være ubelastet og køre med tomgangshastighed.






  i) | For motorer med regulator for lav hastighed sættes operatørkrav til minimum, og dynamometeret eller anden belastningsanordning anvendes til at tilstræbe et drejningsmoment på nul ved motorens primære udgangsaksel, og der gives mulighed for, at motoren kan regulere hastigheden. Denne tomgangshastighed i varm tilstand måles. |
| --- | --- | --- |

a)

Motoren skal være ubelastet og køre med tomgangshastighed.

i)

For motorer med regulator for lav hastighed sættes operatørkrav til minimum, og dynamometeret eller anden belastningsanordning anvendes til at tilstræbe et drejningsmoment på nul ved motorens primære udgangsaksel, og der gives mulighed for, at motoren kan regulere hastigheden. Denne tomgangshastighed i varm tilstand måles.

| ii) | For motorer uden regulator for lav hastighed sættes dynamometeret til at tilstræbe et drejningsmoment på nul ved motorens primære udgangsaksel, og operatørkrav sættes til at styre hastigheden til den af fabrikanten oplyste lavest mulige motorhastighed med minimumsbelastning (også kaldet fabrikantangiven varm tomgangshastighed). |
| --- | --- |

ii)

For motorer uden regulator for lav hastighed sættes dynamometeret til at tilstræbe et drejningsmoment på nul ved motorens primære udgangsaksel, og operatørkrav sættes til at styre hastigheden til den af fabrikanten oplyste lavest mulige motorhastighed med minimumsbelastning (også kaldet fabrikantangiven varm tomgangshastighed).

| iii) | Det af fabrikanten oplyste tomgangsmoment kan anvendes for alle motorer med variabel hastighed (med eller uden regulator for lav hastighed), hvis et tomgangsmoment på over nul er repræsentativt for drift efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

iii)

Det af fabrikanten oplyste tomgangsmoment kan anvendes for alle motorer med variabel hastighed (med eller uden regulator for lav hastighed), hvis et tomgangsmoment på over nul er repræsentativt for drift efter ibrugtagning.

| b) | Operatørkrav sættes til maksimum, og motorhastigheden styres til mellem varm tomgangshastighed og 95 % af varm tomgangshastighed. For motorer med referencedriftscyklusser, hvis laveste hastighed er højere end den varme tomgangshastighed, kan optegningen påbegyndes mellem den laveste referencehastighed og 95 % af den laveste referencehastighed. |
| --- | --- |

b)

Operatørkrav sættes til maksimum, og motorhastigheden styres til mellem varm tomgangshastighed og 95 % af varm tomgangshastighed. For motorer med referencedriftscyklusser, hvis laveste hastighed er højere end den varme tomgangshastighed, kan optegningen påbegyndes mellem den laveste referencehastighed og 95 % af den laveste referencehastighed.

| c) | Motorhastigheden skal øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min– 1/s, eller motorens karakteristik optegnes ved hjælp af en kontinuerlig jævn hastighedsstigning, således at det tager 4-6 minutter at nå fra minimal til maksimal karakteristikhastighed. Hastighedsområdet for optegningen indledes mellem varm tomgang og 95 % af varm omgang og afsluttes ved den højeste hastighed over den maksimale effekt, hvor mindre end 70 % af den maksimale effekt indtræder. Hvis denne højeste hastighed er usikker eller ikke-repræsentativ (f.eks. for uregulerede motorer), anvendes der et velbegrundet teknisk skøn til at optegne motorkarakteristikken op til den højeste sikre eller repræsentative hastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz. |
| --- | --- |

c)

Motorhastigheden skal øges med en hastighed på gennemsnitligt 8 ± 1 min– 1/s, eller motorens karakteristik optegnes ved hjælp af en kontinuerlig jævn hastighedsstigning, således at det tager 4-6 minutter at nå fra minimal til maksimal karakteristikhastighed. Hastighedsområdet for optegningen indledes mellem varm tomgang og 95 % af varm omgang og afsluttes ved den højeste hastighed over den maksimale effekt, hvor mindre end 70 % af den maksimale effekt indtræder. Hvis denne højeste hastighed er usikker eller ikke-repræsentativ (f.eks. for uregulerede motorer), anvendes der et velbegrundet teknisk skøn til at optegne motorkarakteristikken op til den højeste sikre eller repræsentative hastighed. Motorens hastigheds- og drejningsmomentpunkter skal registreres med en målefrekvens på mindst 1 Hz.

| d) | Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikoptegningsprocedures formål, som er at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvningscyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette afsnit med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den godkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må momentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer. |
| --- | --- |

d)

Anser en fabrikant ovennævnte teknikker til optegning af karakteristik for sikkerhedsmæssigt utilfredsstillende eller dårligt repræsentative for en given motor, kan alternative teknikker til optegning af karakteristik anvendes. Sådanne alternative teknikker skal opfylde den angivne karakteristikoptegningsprocedures formål, som er at bestemme det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved alle motorhastigheder, som gennemløbes under prøvningscyklussen. Hvis der afviges fra de teknikker til optegning af karakteristik, som er foreskrevet i dette afsnit med begrundelse i sikkerhed eller repræsentativitet, skal sådanne afvigende teknikker godkendes af den godkendende myndighed tillige med begrundelsen for deres anvendelse. Dog må momentkurven under ingen omstændigheder gennemkøres med faldende motorhastigheder i forbindelse med regulerede eller turboladede motorer.

| e) | Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvningscyklus. En motor skal genoptegnes, hvis:






  i) | der er gået urimelig lang tid siden sidste optegning, vurderet på grundlag at et velbegrundet teknisk skøn, eller |
| --- | --- | --- |

e)

Der behøver ikke optages karakteristik af motoren før hver eneste prøvningscyklus. En motor skal genoptegnes, hvis:

i)

der er gået urimelig lang tid siden sidste optegning, vurderet på grundlag at et velbegrundet teknisk skøn, eller

| ii) | der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibreringer af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens ydevne eller |
| --- | --- |

ii)

der er foretaget fysiske ændringer eller rekalibreringer af motoren, som muligvis kan have indflydelse på motorens ydevne eller

| iii) | det atmosfæriske tryk nær motorens luftindtag ikke ligger inden for ± 5 kPa af den værdi, der registreres på tidspunktet for den seneste motorkarakteristik. |
| --- | --- |

iii)

det atmosfæriske tryk nær motorens luftindtag ikke ligger inden for ± 5 kPa af den værdi, der registreres på tidspunktet for den seneste motorkarakteristik.

7.6.3.   Optegning af motorkarakteristik for NRSC med konstant hastighed

Motoren kan styres med en produktionsregulator for konstant hastighed, eller en sådan regulator kan simuleres ved at styre motorhastigheden med et styringssystem med operatørkrav. Afhængigt af, hvad der er relevant, anvendes enten isokron- eller hastighedsfaldsregulering (speed-droop).

7.6.3.1.   Kontrol af mærkeeffekt for motorer, der skal prøves efter cyklus D2 eller E2

Der foretages følgende kontrol:

| a) | Med den regulatorstyrede eller den simulerede regulatorstyring af hastigheden og anvendelse af operatørkrav drives motoren ved mærkehastighed og mærkeeffekt, så længe, som det er nødvendigt for at opnå stabil drift. |
| --- | --- |

a)

Med den regulatorstyrede eller den simulerede regulatorstyring af hastigheden og anvendelse af operatørkrav drives motoren ved mærkehastighed og mærkeeffekt, så længe, som det er nødvendigt for at opnå stabil drift.

| b) | Drejningsmomentet øges, indtil motoren ikke er i stand til at opretholde den regulerede hastighed. Effekten på dette punkt skal registreres. Før denne kontrol gennemføres, skal metoden til sikkert at afgøre, hvornår dette punkt er nået, aftales mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste, der foretager kontrollen, afhængigt af regulatorens karakteristika. Den effekt, der er registreret i litra b), må ikke overstige mærkeeffekten som defineret i artikel 3, nr. 25, i forordning (EU) nr. 2016/1628, med mere end 12,5 %. Hvis denne værdi overskrides, skal fabrikanten ændre den angivne mærkeeffekt. |
| --- | --- |

b)

Drejningsmomentet øges, indtil motoren ikke er i stand til at opretholde den regulerede hastighed. Effekten på dette punkt skal registreres. Før denne kontrol gennemføres, skal metoden til sikkert at afgøre, hvornår dette punkt er nået, aftales mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste, der foretager kontrollen, afhængigt af regulatorens karakteristika. Den effekt, der er registreret i litra b), må ikke overstige mærkeeffekten som defineret i artikel 3, nr. 25, i forordning (EU) nr. 2016/1628, med mere end 12,5 %. Hvis denne værdi overskrides, skal fabrikanten ændre den angivne mærkeeffekt.

Hvis den specifikke motor, der prøves, ikke er i stand til at udføre denne kontrol på grund af risiko for skader på motoren eller dynamometer, skal fabrikanten forelægge den godkendende myndighed solid dokumentation for, at maksimumseffekten ikke overstiger mærkeeffekten med mere end 12,5 %.

7.6.3.2.   Procedure for karakteristikoptegning for NRSC med konstant hastighed

| a) | Med den regulatorstyrede eller den simulerede regulatorstyring af hastigheden og anvendelse af operatørkrav drives motoren ved reguleret ubelastet hastighed (ved høj hastighed, ikke lav tomgang) i mindst 15 sekunder, medmindre den specifikke motor ikke er i stand til at udføre denne opgave. |
| --- | --- |

a)

Med den regulatorstyrede eller den simulerede regulatorstyring af hastigheden og anvendelse af operatørkrav drives motoren ved reguleret ubelastet hastighed (ved høj hastighed, ikke lav tomgang) i mindst 15 sekunder, medmindre den specifikke motor ikke er i stand til at udføre denne opgave.

| b) | Ved hjælp af dynamometeret øges drejningsmomentet jævnt. Optegningen foretages således, at det tager højst 2 minutter at nå fra den regulatorstyrede ubelastede hastighed til et drejningsmoment svarende til mærkeeffekt for motorer, der skal prøves efter cyklus D2 eller E2, eller et maksimalt drejningsmoment i tilfælde af andre prøvningscyklusser med konstant hastighed. Under optegning af motorkarakteristikken registreres den faktiske hastighed og det faktiske drejningsmoment med mindst 1 Hz |
| --- | --- |

b)

Ved hjælp af dynamometeret øges drejningsmomentet jævnt. Optegningen foretages således, at det tager højst 2 minutter at nå fra den regulatorstyrede ubelastede hastighed til et drejningsmoment svarende til mærkeeffekt for motorer, der skal prøves efter cyklus D2 eller E2, eller et maksimalt drejningsmoment i tilfælde af andre prøvningscyklusser med konstant hastighed. Under optegning af motorkarakteristikken registreres den faktiske hastighed og det faktiske drejningsmoment med mindst 1 Hz

| c) | I tilfælde af en motor med konstant hastighed med en regulator, der kan indstilles til alternative hastigheder, skal motoren prøves ved hver relevant konstant hastighed. |
| --- | --- |

c)

I tilfælde af en motor med konstant hastighed med en regulator, der kan indstilles til alternative hastigheder, skal motoren prøves ved hver relevant konstant hastighed.

For motorer med konstant hastighed skal der på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn og med den godkendende myndigheds accept anvendes andre metoder til at registrere maksimalt drejningsmoment og maksimal effekt ved de(n) fastlagte driftshastighed(er).

For motorer, der prøves på andre cyklusser end D2 eller E2, når både målte og angivne værdier er tilgængelige for maksimalt drejningsmoment, kan den angivne værdi anvendes i stedet for den målte værdi, hvis den er mellem 95 og 100 % af den målte værdi.

7.7.   Generering af prøvningscyklus

7.7.1.   Generation af NRSC

Dette punkt anvendes til at generere den motorhastighed og belastning, hvormed motoren skal drives under stationære prøvninger med NRSC-cyklusser i diskret modus eller RMC-prøvning.

7.7.1.1.   Generering af NRSC-prøvningshastigheder for motorer, der prøves med både NRSC eller enten NRTC eller LSI-NRTC.

For motorer, som prøves med enten NRTC- eller LSI-NRTC-cyklus ud over en NRSC-cyklus, skal den MTS, jf. punkt 5.2.5.1, tjene som 100 % hastighed for både transiente og stationære prøvninger.

MTS skal anvendes i stedet for mærkehastigheden ved bestemmelse af mellemhastigheden i overensstemmelse med punkt 5.2.5.4.

Tomgangshastigheden bestemmes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.5.

7.7.1.2.   Generering af NRSC-prøvningshastigheder for motorer, der udelukkende prøves med NRSC-cyklus

For motorer, der ikke prøves med en transient (NRTC eller LSI-NRTC) prøvningscyklus, skal mærkehastigheden som specificeret i punkt 5.2.5.3 anvendes som 100 % hastighed.

Mærkehastigheden anvendes til at bestemme mellemhastigheden i overensstemmelse med punkt 5.2.5.4. Hvis der for NRSC-cyklussen specificeres yderligere hastigheder som en procentdel, skal de beregnes som en procentdel af mærkehastigheden.

Tomgangshastigheden bestemmes i overensstemmelse med punkt 5.2.5.5.

MTS kan med forudgående accept fra den tekniske tjeneste anvendes i stedet for mærkehastighed for generering af prøvningshastigheder i forbindelse med dette punkt.

7.7.1.3.   Generering af NRSC-belastning for hver prøvningsfunktionsmåde

Belastningsprocenten for hver prøvningsfunktionsmåde i den valgte prøvningscyklus skal tages fra den relevante NRSC-tabel i tillæg 1 eller 2 til bilag XVII. Afhængigt af prøvningscyklussen udtrykkes belastningsprocenten i disse tabeller enten som effekt eller drejningsmoment i overensstemmelse med punkt 5.2.6 og i fodnoterne for hver tabel.

Værdien på 100 % ved en given prøvningshastighed skal være den målte eller angivne værdi taget fra den karakteristikkurve, der genereres i henhold til henholdsvis punkt 7.6.1, 7.6.2 eller 7.6.3, udtrykt i maskineffekt (kW).

Motorens indstilling for hver prøvningsfunktionsmåde skal beregnes ved hjælp af ligningen (6-14):

| | (6-14) |
| --- | --- |

Formula

(6-14)

Hvor:

| S | er dynamometerets indstilling (kW) |
| --- | --- |
| P
  max | er den observerede eller angivne maksimale effekt ved prøvningshastigheden under prøvningsbetingelserne (som oplyst af fabrikanten) i kW |
| P
  AUX | er den angivne samlede effekt absorberet af tilbehøret som defineret i ligning (6-8) (jf. punkt 6.3.5) ved den specificerede prøvningshastighed i kW |
| L | er %-drejningsmoment |

S

er dynamometerets indstilling (kW)

P
  max

er den observerede eller angivne maksimale effekt ved prøvningshastigheden under prøvningsbetingelserne (som oplyst af fabrikanten) i kW

P
  AUX

er den angivne samlede effekt absorberet af tilbehøret som defineret i ligning (6-8) (jf. punkt 6.3.5) ved den specificerede prøvningshastighed i kW

L

er %-drejningsmoment

Et minimalt varmt drejningsmoment, der er repræsentativt for drift ved ibrugtagning, kan angives og anvendes for ethvert belastningspunkt, der ellers ville falde ind under denne værdi, hvis motortypen normalt ikke vil fungere under dette minimale drejningsmoment, f.eks. fordi det vil være tilsluttet mobile ikke-vejgående maskiner, der ikke opererer under et vist minimalt drejningsmoment.

For så vidt angår cyklusserne E2 og D2 skal fabrikanten angive mærkeeffekten, og disse anvendes som 100 % effekt ved generering af prøvecyklus.

7.7.2.   Generering af NRTC og LSI-NRTC-hastighed og -belastning for hvert prøvningspunkt (denormalisering)

Dette punkt anvendes til at generere de tilsvarende motorhastigheder og belastninger, hvormed motoren skal drives under NRSC- eller LSI-NRTC-prøvning. I tillæg 3 til bilag XVII defineres de relevante prøvningscyklusser i normaliseret format. En normaliseret prøvningscyklus består i en sekvens af parrede procentværdier for hastighed og %-drejningsmoment.

Normaliserede værdier for hastighed og drejningsmoment skal transformeres ved følgende konventioner:

| a) | Den normaliserede hastighed transformeres til en sekvens af referencehastigheder, n
  ref, i overensstemmelse med punkt 7.7.2.2. |
| --- | --- |

a)

Den normaliserede hastighed transformeres til en sekvens af referencehastigheder, n
  ref, i overensstemmelse med punkt 7.7.2.2.

| b) | Det normaliserede drejningsmoment udtrykkes som procentdel af det optegnede drejningsmoment fra den kurve, der genereres i henhold til punkt 7.6.2 ved den tilsvarende referencehastighed. Disse normaliserede værdier transformeres til en sekvens af referencedrejningsmomenter, T
  ref, i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3. |
| --- | --- |

b)

Det normaliserede drejningsmoment udtrykkes som procentdel af det optegnede drejningsmoment fra den kurve, der genereres i henhold til punkt 7.6.2 ved den tilsvarende referencehastighed. Disse normaliserede værdier transformeres til en sekvens af referencedrejningsmomenter, T
  ref, i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.

| c) | Værdierne for referencehastighed og referencedrejningsmoment udtrykt i sammenhængende enheder multipliceres for at beregne referenceeffektværdierne. |
| --- | --- |

c)

Værdierne for referencehastighed og referencedrejningsmoment udtrykt i sammenhængende enheder multipliceres for at beregne referenceeffektværdierne.

7.7.2.1.   Reserveret

7.7.2.2.   Denormalisering af motorhastighed

Motorhastigheden denormaliseres ved hjælp af ligning (6-15):

| | (6-15) |
| --- | --- |

Formula

(6-15)

Hvor:

| n
  ref | er referencehastigheden |
| --- | --- |
| MTS | er den maksimale prøvningshastighed |
| n
  idle | er tomgangshastigheden |
| % hastighed | er værdien af NRTC eller LSI-NRTC normaliserede hastighed i henhold til tillæg 3 til bilag XVII. |

n
  ref

er referencehastigheden

MTS

er den maksimale prøvningshastighed

n
  idle

er tomgangshastigheden

% hastighed

er værdien af NRTC eller LSI-NRTC normaliserede hastighed i henhold til tillæg 3 til bilag XVII.

7.7.2.3.   Denormalisering af motorens drejningsmoment

Drejningsmomentværdierne i dynamometerskemaet i tillæg 3 til bilag XVII er normaliseret til det maksimale drejningsmoment ved den pågældende hastighed. Referencecyklussens drejningsmomentværdier denormaliseres ved hjælp af den karakteristikkurve, der er fastlagt i henhold til punkt 7.6.2, med ligningen (6-16):

| | (6-16) |
| --- | --- |

Formula

(6-16)

for den respektive referencehastighed som bestemt i punkt 7.7.2.2.

Hvor:

| T
  ref | er referencedrejningsmomentet for den respektive referencehastighed |
| --- | --- |
| max.torque | er det maksimale drejningsmoment for den respektive prøvningshastighed fra motorens karakteristikoptegning, der er opnået i overensstemmelse med punkt 7.6.2. i givet fald justeret i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.1. |
| %torque | ( %drejningsmoment ) er værdien af NRTC eller LSI-NRTC normaliserede drejningsmoment i henhold til tillæg 3 til bilag XVII. |

T
  ref

er referencedrejningsmomentet for den respektive referencehastighed

max.torque

er det maksimale drejningsmoment for den respektive prøvningshastighed fra motorens karakteristikoptegning, der er opnået i overensstemmelse med punkt 7.6.2. i givet fald justeret i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.1.

%torque

( %drejningsmoment ) er værdien af NRTC eller LSI-NRTC normaliserede drejningsmoment i henhold til tillæg 3 til bilag XVII.

a)   Det angivne minimale drejningsmoment

Der kan angives et minimalt drejningsmoment, der er repræsentativt for drift ved ibrugtagning. Hvis motoren f.eks. typisk er forbundet med mobile ikke-vejgående maskiner, der ikke opererer under et vist minimalt drejningsmoment, kan dette drejningsmoment angives og anvendes for ethvert belastningspunkt, der ellers ville falde under denne værdi.

b)   Tilpasning af motorens drejningsmoment på grund af tilbehør monteret ved emissionsprøvning

Hvis tilbehør er monteret i overensstemmelse med tillæg 2, må der ikke foretages justering til det maksimale drejningsmoment for den respektive prøvningshastighed, der er taget fra motorens karakteristikoptegning, som udføres efter punkt 7.6.2.

Hvis tilbehør, der er nødvendigt i henhold til punkt 6.3.2 eller 6.3.3, og som burde have været monteret med henblik på prøvningen, ikke er blevet monteret, eller hvis tilbehør, der burde have været afmonteret med henblik på prøvningen, er monteret, skal værdien af T
  max justeres ved hjælp af ligning (6-17)

| T
  max = T
  map — T
  AUX | (6-17) |
| --- | --- |

T
  max = T
  map — T
  AUX

(6-17)

hvor:

| TAUX = Tr — Tf | (6-18) |
| --- | --- |

TAUX = Tr — Tf

(6-18)

hvor:

| T
  map | er det ujusterede maksimale drejningsmoment for den respektive prøvningshastighed, der er taget fra motorens karakteristikoptegning, der er opnået i overensstemmelse med punkt 7.6.2. |
| --- | --- |
| T
  f | er det drejningsmoment, der kræves for at drive tilbehør, som burde have været monteret, men som ikke blev installeret med henblik på prøvning |
| T
  r | er det drejningsmoment, der kræves for at drive tilbehør, som burde have været afmonteret med henblik på prøvning, men som blev installeret med henblik på prøvning |

T
  map

er det ujusterede maksimale drejningsmoment for den respektive prøvningshastighed, der er taget fra motorens karakteristikoptegning, der er opnået i overensstemmelse med punkt 7.6.2.

T
  f

er det drejningsmoment, der kræves for at drive tilbehør, som burde have været monteret, men som ikke blev installeret med henblik på prøvning

T
  r

er det drejningsmoment, der kræves for at drive tilbehør, som burde have været afmonteret med henblik på prøvning, men som blev installeret med henblik på prøvning

7.7.2.4.   Eksempel på denormaliseringsprocedure

Som eksempel vises, hvordan følgende prøvningspunkt denormaliseres:

| | % hastighed = 43 % |
| --- | --- |

% hastighed = 43 %

| | % drejningsmoment = 82 % |
| --- | --- |

% drejningsmoment = 82 %

Følgende værdier er givet:

| | MTS = 2 200 min– 1 |
| --- | --- |

MTS = 2 200 min– 1

| | n
  idle = 600 min– 1 |
| --- | --- |

n
  idle = 600 min– 1

resulterende i

Formula

hvor det maksimale drejningsmoment, aflæst på karakteristikkurven ved 1 288 min– 1, er 700 Nm

Formula

7.8.   Procedure for afvikling af specifik prøvningscyklus

7.8.1.   Emissionsprøvningssekvens for NRSC i diskret modus

7.8.1.1.   Opvarmning af motor til stationær NRSC i diskret modus

Procedurerne forud for prøvningen, herunder analysatorkalibrering, foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.1. Motoren skal varmes op ved prækonditioneringssekvensen i punkt 7.3.1.1.3. Prøvningscyklussens målinger påbegyndes umiddelbart efter dette motorkonditioneringspunkt.

7.8.1.2.   Gennemførelse af NRSC i diskret modus

| a) | Prøvningen foretages i opstigende nummerrækkefølge for funktionsmåde som angivet for prøvningscyklussen (jf. tillæg 1 til bilag XVII). |
| --- | --- |

a)

Prøvningen foretages i opstigende nummerrækkefølge for funktionsmåde som angivet for prøvningscyklussen (jf. tillæg 1 til bilag XVII).

| b) | Hver funktionsmåde skal have en længde på mindst 10 minutter, undtagen ved prøvning af motorer med gnisttænding ved anvendelse af cyklus G1, G2 eller G3, hvor hver funktionsmåde skal have en varighed på mindst 3 minutter. Motoren skal i hver funktionsmåde stabiliseres i mindst 5 minutter, og der skal udtages emissioner i 1-3 minutter for forurenende luftarter, og, når der foreligger en relevant grænseværdi, PN ved udgangen af hver funktionsmåde, undtagen ved prøvning af motorer med gnisttænding ved anvendelse af cyklus G1, G2 eller G3, hvor der udtages emissioner i mindst de sidste 2 minutter af den pågældende prøvningsfunktionsmåde. Det er tilladt at forlænge prøvetagningstiden for at forbedre PM-udtagningens nøjagtighed.
  Varigheden af den pågældende funktionsmåde skal registreres og angives i rapporten. |
| --- | --- |

b)

Hver funktionsmåde skal have en længde på mindst 10 minutter, undtagen ved prøvning af motorer med gnisttænding ved anvendelse af cyklus G1, G2 eller G3, hvor hver funktionsmåde skal have en varighed på mindst 3 minutter. Motoren skal i hver funktionsmåde stabiliseres i mindst 5 minutter, og der skal udtages emissioner i 1-3 minutter for forurenende luftarter, og, når der foreligger en relevant grænseværdi, PN ved udgangen af hver funktionsmåde, undtagen ved prøvning af motorer med gnisttænding ved anvendelse af cyklus G1, G2 eller G3, hvor der udtages emissioner i mindst de sidste 2 minutter af den pågældende prøvningsfunktionsmåde. Det er tilladt at forlænge prøvetagningstiden for at forbedre PM-udtagningens nøjagtighed.

Varigheden af den pågældende funktionsmåde skal registreres og angives i rapporten.

| c) | PM-udtagning foretages enten ved enkeltfiltermetoden eller flerfiltermetoden. Da metoderne kan give let afvigende resultater, skal den anvendte metode angives sammen med resultaterne.
  Anvendes metoden med enkeltfilter, skal de i prøvningscyklussen angivne vægtningsfaktorer og den faktiske udstødningsgasstrøm tages i betragtning ved prøveindsamlingen gennem tilsvarende indstilling af prøvestrømshastighed og/eller prøvetagningstid. Den effektive vægtningsfaktor for PM-udtagning skal ligge inden for ± 0,005 af vægtningsfaktoren for den pågældende funktionsmåde.
  Prøvetagning skal finde sted senest muligt i hver funktionsmåde. I forbindelse med enkeltfiltermetoden skal afslutningen af PM-udtagningen inden for ± 5 sekunder være sammenfaldende med afslutningen af målingen af forurenende luftarter. Prøvetagningstiden skal for hver funktionsmåde være mindst 20 sekunder for metoden med enkeltfilter og mindst 60 sekunder for flerfiltermetoden. For systemer uden mulighed for omføring skal prøvetagningstiden pr. funktionsmåde være mindst 60 sekunder for enkelt- og flerfiltermetoden. |
| --- | --- |

c)

PM-udtagning foretages enten ved enkeltfiltermetoden eller flerfiltermetoden. Da metoderne kan give let afvigende resultater, skal den anvendte metode angives sammen med resultaterne.

Anvendes metoden med enkeltfilter, skal de i prøvningscyklussen angivne vægtningsfaktorer og den faktiske udstødningsgasstrøm tages i betragtning ved prøveindsamlingen gennem tilsvarende indstilling af prøvestrømshastighed og/eller prøvetagningstid. Den effektive vægtningsfaktor for PM-udtagning skal ligge inden for ± 0,005 af vægtningsfaktoren for den pågældende funktionsmåde.

Prøvetagning skal finde sted senest muligt i hver funktionsmåde. I forbindelse med enkeltfiltermetoden skal afslutningen af PM-udtagningen inden for ± 5 sekunder være sammenfaldende med afslutningen af målingen af forurenende luftarter. Prøvetagningstiden skal for hver funktionsmåde være mindst 20 sekunder for metoden med enkeltfilter og mindst 60 sekunder for flerfiltermetoden. For systemer uden mulighed for omføring skal prøvetagningstiden pr. funktionsmåde være mindst 60 sekunder for enkelt- og flerfiltermetoden.

| d) | Motorens hastighed og belastning, indsugningsluftens temperatur, brændstofstrømmen og i givet fald luft- eller udstødningsgasstrømmen skal måles i hver funktionsmåde med samme tidsinterval som for måling af gasformige koncentrationer.
  Eventuelle yderligere data, som er nødvendige for beregningen, registreres. |
| --- | --- |

d)

Motorens hastighed og belastning, indsugningsluftens temperatur, brændstofstrømmen og i givet fald luft- eller udstødningsgasstrømmen skal måles i hver funktionsmåde med samme tidsinterval som for måling af gasformige koncentrationer.

Eventuelle yderligere data, som er nødvendige for beregningen, registreres.

| e) | Hvis motoren går i stå, eller emissionsprøvetagningen afbrydes efter påbegyndelse af emissionsprøvetagning for en NRSC i diskret modus og enkeltfiltermetoden, kasseres prøvningsresultaterne, og prøvningen gentages med motoropvarmningsproceduren. I tilfælde af PM-måling efter flerfiltermetoden (et prøvetagningsfilter for hver driftsfunktionsmåde) fortsættes prøvningen ved at stabilisere motoren i den foregående funktionsmåde med henblik på konditionering af motortemperaturen, hvorefter der påbegyndes måling i den funktionsmåde, hvori motoren gik i stå. |
| --- | --- |

e)

Hvis motoren går i stå, eller emissionsprøvetagningen afbrydes efter påbegyndelse af emissionsprøvetagning for en NRSC i diskret modus og enkeltfiltermetoden, kasseres prøvningsresultaterne, og prøvningen gentages med motoropvarmningsproceduren. I tilfælde af PM-måling efter flerfiltermetoden (et prøvetagningsfilter for hver driftsfunktionsmåde) fortsættes prøvningen ved at stabilisere motoren i den foregående funktionsmåde med henblik på konditionering af motortemperaturen, hvorefter der påbegyndes måling i den funktionsmåde, hvori motoren gik i stå.

| f) | Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2. |
| --- | --- |

f)

Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2.

7.8.1.3.   Valideringskriterier

I de enkelte funktionsmåder af den givne stationære prøvningscyklus efter den indledende overgangsperiode må den målte hastighed højst afvige fra referencehastigheden i ± 1 % af mærkehastigheden, dog ikke over ± 3 min– 1, med undtagelse af tomgang, der skal være inden for de af fabrikanten angivne tolerancer. Det målte drejningsmoment må ikke afvige fra referencedrejningsmomentet i mere end ± 2 % af det maksimale drejningsmoment ved prøvningshastigheden.

7.8.2.   Emissionsprøvningssekvens for RMC-cyklus

7.8.2.1.   Motoropvarmning

Procedurerne forud for prøvningen, herunder analysatorkalibrering, foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.1. Motoren skal varmes op ved prækonditioneringssekvensen i punkt 7.3.1.1.4. Umiddelbart efter denne konditionering af motoren, og hvis motorhastighed og drejningsmoment ikke allerede er indstillet for prøvningens første funktionsmåde, ændres motorhastighed og drejningsmoment i en lineær rampe på 20 ± 1 sekund til prøvningens første funktionsmåde. Prøvningscyklussens målinger påbegyndes mellem 5 og 10 sekunder efter afslutningen af rampen.

7.8.2.2.   Gennemførelse af RMC-cyklus

Prøvningen foretages i nummerrækkefølgen for funktionsmåde som angivet for prøvningscyklussen (jf. tillæg 2 til bilag XVII). Hvis der ikke findes nogen RMC-cyklus for den specificerede NRSC-cyklus anvendes proceduren for NRSC i diskret modus som fastsat i punkt 7.8.1.

Motoren skal fungere i det foreskrevne tidsrum i hver funktionsmåde. Overgangen fra én funktionsmåde til den næste skal foregå lineært i 20 s ± 1 s efter de tolerancer, der er foreskrevet i punkt 7.8.2.4.

For RMC-cyklus genereres værdierne for referencehastighed og drejningsmoment med en minimumsfrekvens på 1 Hz, og denne sekvens af punkter anvendes til kørsel af cyklussen. I overgangsfasen mellem funktionsmåder skal værdierne for denormaliseret referencehastighed og -drejningsmoment stige lineært mellem funktionsmåder for at generere referencepunkter. De normaliserede værdier for referencedrejningsmoment må ikke stige lineært mellem funktionsmåder og derefter denormaliseres. Hvis hastigheds- og drejningsmomentstigningen løber gennem et punkt over motorens momentkurve, fortsættes den for at styre referencedrejningsmomenterne, og operatøren tillades af fortsætte til maksimum.

Gennem hele RMC-cyklussen (i hver funktionsmåde og inklusive stigningerne mellem funktionsmåder) måles koncentrationen af hver forurenende luftart, og der foretages PM- og PN-udtagning, hvis der findes en relevant grænseværdi. De forurenende luftarter kan måles ufortyndet eller fortyndet og registreres løbende. Hvis de fortyndes, kan de også indsamles i en prøvetagningssæk. Partikelprøven fortyndes med konditioneret og ren luft. Der tages én prøve over hele prøvningproceduren og i tilfælde af PM opsamles den på et enkelt PM-udtagningsfilter.

For at beregne de bremsespecifikke emissioner beregnes det faktiske arbejde i cyklussen ved at integrere den faktiske motoreffekt over hele cyklusforløbet.

7.8.2.3.   Emissionsprøvningssekvens

| a) | Gennemførelsen af RMC, udtagningen af udstødningsgasser, dataregistreringen og integreringen af de målte værdier påbegyndes samtidigt. |
| --- | --- |

a)

Gennemførelsen af RMC, udtagningen af udstødningsgasser, dataregistreringen og integreringen af de målte værdier påbegyndes samtidigt.

| b) | Hastighed og drejningsmoment styres til den første funktionsmåde i prøvningscyklussen. |
| --- | --- |

b)

Hastighed og drejningsmoment styres til den første funktionsmåde i prøvningscyklussen.

| c) | Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af RMC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren prækonditioneres og prøvningen gentages. |
| --- | --- |

c)

Hvis motoren på noget tidspunkt i løbet af RMC-cyklussen går i stå, skal prøvningsresultaterne kasseres. Motoren prækonditioneres og prøvningen gentages.

| d) | Ved afslutning af RMC-cyklussen fortsættes prøvetagningen, dog ikke for PM-udtagning, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og afslutningen af prøvningscyklussen anføres i de registrerede data. |
| --- | --- |

d)

Ved afslutning af RMC-cyklussen fortsættes prøvetagningen, dog ikke for PM-udtagning, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og afslutningen af prøvningscyklussen anføres i de registrerede data.

| e) | Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2. |
| --- | --- |

e)

Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2.

7.8.2.4.   Valideringskriterier

RMC-prøvninger skal valideres ved hjælp af regressionsanalyse som beskrevet i punkt 7.8.3.3 og 7.8.3.5. De tilladte RMC-tolerancer er anført i følgende tabel 6.1. Bemærk, at RMC-tolerancerne er forskellige fra NRTC-tolerancerne i tabel 6.2. Ved prøvning af motorer med en nettoeffekt, der er større end 560 kW, kan regressionslinjetolerancerne i tabel 6.2 og punktsletningen i tabel 6.3 anvendes.

Tabel 6.1

RMC-regressionslinjetolerancer

| | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardfejl på estimat (SEE) af y på x | maksimalt 1 % af mærkehastighed | maksimalt 2 % af maksimalt motordrejningsmoment | maksimalt 2 % af maksimalt motorhastighed |
| Regressionslinjens hældning, a
  1 | 0,99-1,01 | 0,98-1,02 | 0,98-1,02 |
| Determinationskoefficient, r
  2 | minimum 0,990 | minimum 0,950 | minimum 0,950 |
| skæring med regressionslinjens y-akse, a
  0 | ± 1 % af mærkehastighed | ± 20 Nm, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment | ± 4 kW, dog mindst 2 % af maksimal effekt |

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Standardfejl på estimat (SEE) af y på x

maksimalt 1 % af mærkehastighed

maksimalt 2 % af maksimalt motordrejningsmoment

maksimalt 2 % af maksimalt motorhastighed

Regressionslinjens hældning, a
  1

0,99-1,01

0,98-1,02

0,98-1,02

Determinationskoefficient, r
  2

minimum 0,990

minimum 0,950

minimum 0,950

skæring med regressionslinjens y-akse, a
  0

± 1 % af mærkehastighed

± 20 Nm, dog mindst 2 % af maksimalt drejningsmoment

± 4 kW, dog mindst 2 % af maksimal effekt

Hvis RMC-prøvningen ikke udføres på en transient prøvebænk, når sekundvis tilgængelige værdier for hastighed og drejningsmoment ikke er tilgængelige, anvendes følgende valideringskriterier.

For hver funktionsmåde er kravene til hastighed og drejningsmoment opgivet i punkt 7.8.1.3. For de 20 sekunders lineære hastigheds- og momentovergange mellem de stationære RMC-prøvningsfunktionsmåder (punkt 7.4.1.2.) gælder følgende tolerancer for hastighed og belastning for stigningen:

| a) | hastigheden skal holdes lineært inden for ± 2 % af mærkehastigheden |
| --- | --- |

a)

hastigheden skal holdes lineært inden for ± 2 % af mærkehastigheden

| b) | drejningsmomentet skal holdes lineært inden for ± 5 % af det maksimale drejningsmoment ved mærkehastighed. |
| --- | --- |

b)

drejningsmomentet skal holdes lineært inden for ± 5 % af det maksimale drejningsmoment ved mærkehastighed.

7.8.3.   Transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser

Kommandoer for referencehastigheder og -drejningsmomenter skal foretages sekventielt med henblik på gennemførelse af NRTC- og LSI-NRTC-cyklus. Kommandoer for hastighed og drejningsmoment foretages med en frekvens på mindst 5 Hz. Fordi referenceprøvningscyklussen er angivet til 1 Hz, skal de mellemliggende hastigheds- og drejningsmomentkommandoer interpoleres lineært fra de referenceværdier for drejningsmoment, som genereres ved cyklusgenerering.

Små denormaliserede hastighedsværdier tæt på den varme tomgangshastighed kan medføre, at regulatoren for lav tomgangshastighed aktiveres, og at motorens drejningsmoment overskrider referencedrejningsmomentet, selv ved et minimalt operatørkrav. I sådanne tilfælde anbefales det at styre dynamometeret, således at det prioriterer referencedrejningsmomentet frem for referencehastigheden, og lade motoren styre hastigheden.

Motorerne kan under koldstartsforhold anvende en forbedret tomgangsanordning til hurtig opvarmning af motoren og udstødningsefterbehandlingssystemet. Under sådanne forhold vil meget lave normaliserede hastigheder generere referencehastigheder, der er lavere end en sådan øget tomgangshastighed. I sådanne tilfælde anbefales det at styre dynamometeret, så det prioriterer opnåelsen af referencedrejningsmomentet, og lade motoren styre hastigheden, når operatørkravet er minimalt.

Under emissionsprøvning registeres referencehastighederne, referencedrejningsmomenterne og feedback-værdierne for hastighed og drejningsmoment med en mindste frekvens på 1 Hz, men helst 5 Hz eller endda 10 Hz. Denne større registreringsfrekvens er vigtig, fordi den hjælper med til at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem referenceværdierne og de målte feedbackværdier for hastighed og drejningsmoment.

Reference- og feedback-værdier for hastighed og drejningsmoment kan registreres ved lavere frekvenser (så lavt som 1 Hz), hvis gennemsnitsværdierne i tidsintervallerne mellem de registrerede værdier registreres. Gennemsnitsværdierne beregnes på grundlag af feedback-værdier ajourført ved en frekvens på mindst 5 Hz. De registrerede værdier skal anvendes til at beregne godkendelsesstatistik for cyklussen og det samlede arbejde.

7.8.3.1.   Gennemførelse af NRTC -prøvning

Procedurerne forud for prøvningen, herunder prækonditionering, nedkøling og analysatorkalibrering, foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.1.

Prøvning påbegyndes på følgende måde:

| | Prøvningssekvensen påbegyndes umiddelbart efter, at motoren er startet fra nedkølet tilstand som specificeret i punkt 7.3.1.2, hvis der er tale om koldstarts NRTC-prøvning, eller fra varm soak-tilstand, hvis der er tale om varmstarts NRTC-prøvning. Sekvensen i punkt 7.4.2.1 skal følges. |
| --- | --- |

Prøvningssekvensen påbegyndes umiddelbart efter, at motoren er startet fra nedkølet tilstand som specificeret i punkt 7.3.1.2, hvis der er tale om koldstarts NRTC-prøvning, eller fra varm soak-tilstand, hvis der er tale om varmstarts NRTC-prøvning. Sekvensen i punkt 7.4.2.1 skal følges.

| | Datalogging, udtagning af udstødningsgasser og integrering af de målte værdier påbegyndes samtidigt med motorstart. Prøvningscyklussen påbegyndes, når motoren starter, og gennemføres i henhold til planen i tillæg 3 til bilag XVII. |
| --- | --- |

Datalogging, udtagning af udstødningsgasser og integrering af de målte værdier påbegyndes samtidigt med motorstart. Prøvningscyklussen påbegyndes, når motoren starter, og gennemføres i henhold til planen i tillæg 3 til bilag XVII.

| | Ved afslutning af cyklussen fortsættes prøvetagningen, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og prøvningscyklussens afslutning anføres i de registrerede data. |
| --- | --- |

Ved afslutning af cyklussen fortsættes prøvetagningen, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og prøvningscyklussens afslutning anføres i de registrerede data.

Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2.

7.8.3.2.   Gennemførelse af LSI-NRTC-prøvning

Procedurerne forud for prøvningen, herunder prækonditionering, nedkøling og analysatorkalibrering, foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.1.

Prøvning påbegyndes på følgende måde:

| | Prøvningen skal begynde i henhold til sekvensen i punkt 7.4.2.2. |
| --- | --- |

Prøvningen skal begynde i henhold til sekvensen i punkt 7.4.2.2.

| | Datalogging, prøvetagning af udstødningsgasser og integrering af de målte værdier påbegyndes samtidigt med indledningen af LSI-NRTC-cyklussen ved udgangen af tomgangsperioden på 30 sekunder som specificeret i punkt 7.4.2.2, litra b). Prøvningscyklussen gennemføres i henhold til planen i tillæg 3 til bilag XVII. |
| --- | --- |

Datalogging, prøvetagning af udstødningsgasser og integrering af de målte værdier påbegyndes samtidigt med indledningen af LSI-NRTC-cyklussen ved udgangen af tomgangsperioden på 30 sekunder som specificeret i punkt 7.4.2.2, litra b). Prøvningscyklussen gennemføres i henhold til planen i tillæg 3 til bilag XVII.

| | Ved afslutning af cyklussen fortsættes prøvetagningen, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og prøvningscyklussens afslutning anføres i de registrerede data. |
| --- | --- |

Ved afslutning af cyklussen fortsættes prøvetagningen, idet alle systemer er i drift indtil udløbet af systemets responstid. Herefter standses al prøvetagning og registrering, herunder registrering af baggrundsprøver. Endelig standses eventuelle integreringsanordninger, og prøvningscyklussens afslutning anføres i de registrerede data.

Procedurerne efter prøvningen foretages i overensstemmelse med punkt 7.3.2.

7.8.3.3.   Kriterier for cyklusvalidering for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser

For at kontrollere en prøvnings validitet anvendes kriterierne for cyklusvalidering i dette punkt på reference- og feedback-værdierne for hastighed, drejningsmoment, effekt og samlet arbejde.

7.8.3.4.   Beregning af det udførte cyklusarbejde

Før beregning af det udførte cyklusarbejde udelades alle hastigheds- og drejningsmomentværdier registreret under start af motoren. Punkter med negative drejningsmomentværdier skal registreres som nul arbejde. Det faktisk udførte cyklusarbejde W
  act (kWh) beregnes ved hjælp af feedback-værdier for motorhastighed og drejningsmoment. Referenceværdien for cyklusarbejde W
  ref (kWh) beregnes ved hjælp af referenceværdier for motorhastighed og drejningsmoment. Det faktiske cyklusarbejde W
  act benyttes til sammenligning med referenceværdien for cyklusarbejde W
  ref og til beregning af bremsespecifikke emissioner (jf. punkt 7.2).

W
  act skal være mellem 85 % og 105 % af W
  ref.

7.8.3.5.   Valideringsstatistikker (jf. tillæg 2 til bilag VII)

Den lineære regression mellem referenceværdierne og feed-backværdierne for hastighed, drejningsmoment og effekt beregnes.

For at minimere den skævhed, der skyldes tidsforsinkelsen mellem værdierne for reference- og feedback-cyklussen, kan hele sekvensen af feedback-signaler for motorhastighed og drejningsmoment fremskyndes eller forsinkes i forhold til sekvensen af referencesignaler for motorhastigheds og drejningsmoment. Hvis feedbacksignalerne forskydes, skal både hastighed og drejningsmoment forskydes lige meget i samme retning.

Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse med den form, der er fastsat i ligningen (6-19):

| y= a
  1
  x + a
  0 | (6-19) |
| --- | --- |

y= a
  1
  x + a
  0

(6-19)

hvor:

| y | er feedback-værdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| --- | --- |
| a
  1 | er regressionslinjens hældning |
| x | er referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW) |
| a
  0 | er regressionslinjens skæring med y-aksen |

y

er feedback-værdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a
  1

er regressionslinjens hældning

x

er referenceværdien for hastighed (min-1), drejningsmoment (Nm) eller effekt (kW)

a
  0

er regressionslinjens skæring med y-aksen

For hver regressionslinje beregnes standardfejlen på estimatet (SEE) af y på x og determinationskoefficienten (r2
  ) i overensstemmelse med tillæg 3 til bilag VII.

Det anbefales, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en test kan anses for gyldig, skal kriterierne i tabel 6.2 være opfyldt.

Tabel 6.2

Regressionslinjernes tolerancer

| | Hastighed | Drejningsmoment | Effekt |
| --- | --- | --- | --- |
| Standardfejl på estimat (SEE) af y på x | ≤ 5,0 % af maksimal prøvningshastighed | ≤ 10,0 % af maksimalt optegnet drejningsmoment | ≤ 10,0 % af maksimalt optegnet hastighed |
| Regressionslinjens hældning, a
  1 | 0,95 til 1,03 | 0,83 — 1,03 | 0,89 — 1,03 |
| Determinationskoefficient, r
  2 | minimum 0,970 | minimum 0,850 | minimum 0,910 |
| skæring med regressionslinjens y-akse, a
  0 | ≤ 10 % af tomgang | ± 20 Nm, dog mindst± 2 % af maksimalt drejningsmoment | ± 4 kW, dog mindst± 2 % af maksimal effekt |

Hastighed

Drejningsmoment

Effekt

Standardfejl på estimat (SEE) af y på x

≤ 5,0 % af maksimal prøvningshastighed

≤ 10,0 % af maksimalt optegnet drejningsmoment

≤ 10,0 % af maksimalt optegnet hastighed

Regressionslinjens hældning, a
  1

0,95 til 1,03

0,83 — 1,03

0,89 — 1,03

Determinationskoefficient, r
  2

minimum 0,970

minimum 0,850

minimum 0,910

skæring med regressionslinjens y-akse, a
  0

≤ 10 % af tomgang

± 20 Nm, dog mindst± 2 % af maksimalt drejningsmoment

± 4 kW, dog mindst± 2 % af maksimal effekt

Inden der foretages regressionsberegning, og alene til brug ved regressionsanalysen, tillades sletning af punkter som anført i tabel 6.3. Disse punkter må dog ikke slettes ved beregning af cyklusarbejde og emissioner. Ved et tomgangspunkt forstås et punkt med et normaliseret referencedrejningsmoment på 0 % og en normaliseret referencehastighed på 0 %. Punktsletning kan anvendes på hele eller end del af cyklussen. Punkter omfattet af det slettede punkt skal specificeres.

Tabel 6.3

Punkter, som det er tilladt at slette af regressionsanalysen

| Hændelse | Betingelser (n = motorhastighed, T = drejningsmoment) | Tilladt punktsletning |
| --- | --- | --- |
| Minimalt operatørkrav (tomgangspunkt) | n
  ref = n
  idle

  og

  T
  ref = 0 %
  og

  T
  act > (T
  ref — 0,02 T
  maxmappedtorque)
  og

  T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | hastighed og effekt |
| Minimalt operatørkrav | n
  act ≤ 1,02 n
  ref og T
  act > T
  ref

  eller

  n
  act > n
  ref og T
  act ≤ T
  ref'

  eller

  n
  act > 1,02 n
  ref og T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque) | effekt og enten drejningsmoment eller hastighed |
| Maksimalt operatørkrav | n
  act < n
  ref og T
  act ≥ T
  ref

  eller

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref og T
  act < T
  ref

  eller

  n
  act < 0,98 n
  ref og T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref — 0,02 T
  maxmappedtorque) | effekt og enten drejningsmoment eller hastighed |

Hændelse

Betingelser (n = motorhastighed, T = drejningsmoment)

Tilladt punktsletning

Minimalt operatørkrav (tomgangspunkt)

n
  ref = n
  idle

og

T
  ref = 0 %

og

T
  act > (T
  ref — 0,02 T
  maxmappedtorque)

og

T
  act < (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

hastighed og effekt

Minimalt operatørkrav

n
  act ≤ 1,02 n
  ref og T
  act > T
  ref

eller

n
  act > n
  ref og T
  act ≤ T
  ref'

eller

n
  act > 1,02 n
  ref og T
  ref < T
  act ≤ (T
  ref + 0,02 T
  maxmappedtorque)

effekt og enten drejningsmoment eller hastighed

Maksimalt operatørkrav

n
  act < n
  ref og T
  act ≥ T
  ref

eller

n
  act ≥ 0,98 n
  ref og T
  act < T
  ref

eller

n
  act < 0,98 n
  ref og T
  ref > T
  act ≥ (T
  ref — 0,02 T
  maxmappedtorque)

effekt og enten drejningsmoment eller hastighed

8.   Målingsprocedurer

8.2.   Kalibrering og præstationskontrol

8.2.1.   Indledning

I dette afsnit beskrives den påkrævede kalibrering og verifikation af målesystemerne. Se punkt 9.4 for specifikationer, der gælder for de enkelte instrumenter.

Kalibrering eller verifikation foretages generelt gennem hele målekæden.

Hvis der ikke specificeres kalibrering eller verifikation af en del af et målesystem, kalibreres denne del af systemet, og dens præstation verificeres med en frekvens i overensstemmelse med måleudstyrsfabrikantens anbefalinger og i henhold til god teknisk praksis.

For at opfylde de specificerede tolerancer for kalibrering og verifikation anvendes standarder, der kan henføres til de internationale standarder for måling.

8.2.2.   Sammenfatning af kalibrering og verifikation

I tabel 6.4 vises et sammendrag af den kalibrering og verifikation, der er beskrevet i afsnit 8, og hvornår de skal foretages.

Tabel 6.4

Sammenfatning af kalibrering og verifikation

| Type kalibrering eller verifikation | Minimal frekvens (1) |
| --- | --- |
| 8.1.3.: Nøjagtighed, repeterbarhed og støj | Nøjagtighed: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling
  Repeterbarhed: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling
  Støj: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling |
| 8.1.4.: Verifikation af linearitet | Hastighed: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  Drejningsmoment: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  Indsugningsluft, fortyndingsluft og fortyndede udstødningsgasstrømme og prøvestrømshastigheder for batch-prøve: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse, medmindre strømmen verificeres ved propankontrol eller ved carbon- eller oxygenbalance.
  Ufortyndet udstødningsgasstrøm: Efter første opstilling, inden for 185 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse, medmindre strømmen verificeres ved propankontrol eller ved carbon- eller oxygenbalance.
  Gasdeleapparater: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  Gasanalysatorer (medmindre andet er angivet): Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  FTIR-analysator: Efter opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  PM-vægt: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  Stand-alone-tryk og -temperatur: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.5.: Verifikation af løbende systemrespons fra gasanalysatoren og af registrering af opdatering — for gasanalysatorer uden løbende kompensation for andre gasarter | Efter første opstilling eller efter systemændringer, der påvirker responsen. |
| 8.1.6.: Verifikation af løbende systemrespons fra gasanalysatoren og af registrering af opdatering — for gasanalysatorer med løbende kompensation for andre gasarter | Efter første opstilling eller efter systemændringer, der påvirker responsen. |
| 8.1.7.1.: Drejningsmoment | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.7.2.: Tryk, temperatur, dugpunkt | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.8.1.: Brændselsstrøm | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.8.2.: Indsugningsstrøm | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.8.3.: Udstødningsgasstrøm | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.8.4.: Fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS og PFD) | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.8.5.: Verifikation af CVS/PFD og batch-prøveudtager (2) | Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. (Propankontrol) |
| 8.1.8.8.: Vakuum utæthed | Efter opstilling af prøvetagningssystem. Før hver laboratorieprøvning i henhold til punkt 7.1: senest 8 timer før starten på det første prøvningsinterval for hver arbejdscyklussekvens og efter vedligeholdelse, f.eks. udskiftning af forfilter. |
| 8.1.9.1.: Interferens fra CO2 NDIR H2O | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.9.2.: Interferens fra CO NDIR CO2 og H2O | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.10.1.: Kalibrering af FID
  Optimering af HC FID og verifikation af HC FID | Kalibrer, optimer og bestem CH4-respons: Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.
  Verificer CH4-respons: Efter første opstilling, inden for 185 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.10.2.: FID O2 interferens med den ufortyndede udstødningsgas | For alle FID-analysatorer: Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.
  For THC FID-analysatorer: Efter første opstilling, efter større vedligeholdelse og efter
  FID-optimering i overensstemmelse med 8.1.10.1. |
| 8.1.11.1.: CLD CO2 og H2O dæmpning | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.11.3.: NDUV HC og H2O interferens | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.11.4.: Kølebad, NO2-penetration (køler) | Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.11.5.: Konversion af NO2-til-NO-konverter | Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.12.1.: Verifikation af prøvetørreren | For termiske proceskøleanlæg: Efter opstilling og efter større vedligeholdelse. For osmotiske membraner: Efter opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. |
| 8.1.13.1.: PM-vægt og -vejning | Uafhængig verifikation: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.
  Verifikation af nulstilling, justering og referenceprøve: Senest 12 timer før vejning og efter større vedligeholdelse. |

Type kalibrering eller verifikation

Minimal frekvens (1)

8.1.3.: Nøjagtighed, repeterbarhed og støj

Nøjagtighed: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling

Repeterbarhed: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling

Støj: Ikke påkrævet, men anbefales for første opstilling

8.1.4.: Verifikation af linearitet

Hastighed: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

Drejningsmoment: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

Indsugningsluft, fortyndingsluft og fortyndede udstødningsgasstrømme og prøvestrømshastigheder for batch-prøve: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse, medmindre strømmen verificeres ved propankontrol eller ved carbon- eller oxygenbalance.

Ufortyndet udstødningsgasstrøm: Efter første opstilling, inden for 185 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse, medmindre strømmen verificeres ved propankontrol eller ved carbon- eller oxygenbalance.

Gasdeleapparater: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

Gasanalysatorer (medmindre andet er angivet): Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

FTIR-analysator: Efter opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

PM-vægt: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

Stand-alone-tryk og -temperatur: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

8.1.5.: Verifikation af løbende systemrespons fra gasanalysatoren og af registrering af opdatering — for gasanalysatorer uden løbende kompensation for andre gasarter

Efter første opstilling eller efter systemændringer, der påvirker responsen.

8.1.6.: Verifikation af løbende systemrespons fra gasanalysatoren og af registrering af opdatering — for gasanalysatorer med løbende kompensation for andre gasarter

Efter første opstilling eller efter systemændringer, der påvirker responsen.

8.1.7.1.: Drejningsmoment

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.7.2.: Tryk, temperatur, dugpunkt

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.8.1.: Brændselsstrøm

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.8.2.: Indsugningsstrøm

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.8.3.: Udstødningsgasstrøm

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.8.4.: Fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS og PFD)

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.8.5.: Verifikation af CVS/PFD og batch-prøveudtager (2)

Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse. (Propankontrol)

8.1.8.8.: Vakuum utæthed

Efter opstilling af prøvetagningssystem. Før hver laboratorieprøvning i henhold til punkt 7.1: senest 8 timer før starten på det første prøvningsinterval for hver arbejdscyklussekvens og efter vedligeholdelse, f.eks. udskiftning af forfilter.

8.1.9.1.: Interferens fra CO2 NDIR H2O

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.9.2.: Interferens fra CO NDIR CO2 og H2O

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.10.1.: Kalibrering af FID

Optimering af HC FID og verifikation af HC FID

Kalibrer, optimer og bestem CH4-respons: Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

Verificer CH4-respons: Efter første opstilling, inden for 185 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

8.1.10.2.: FID O2 interferens med den ufortyndede udstødningsgas

For alle FID-analysatorer: Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

For THC FID-analysatorer: Efter første opstilling, efter større vedligeholdelse og efter

FID-optimering i overensstemmelse med 8.1.10.1.

8.1.11.1.: CLD CO2 og H2O dæmpning

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.11.3.: NDUV HC og H2O interferens

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.11.4.: Kølebad, NO2-penetration (køler)

Efter første opstilling og efter større vedligeholdelse.

8.1.11.5.: Konversion af NO2-til-NO-konverter

Efter første opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

8.1.12.1.: Verifikation af prøvetørreren

For termiske proceskøleanlæg: Efter opstilling og efter større vedligeholdelse. For osmotiske membraner: Efter opstilling, inden for 35 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

8.1.13.1.: PM-vægt og -vejning

Uafhængig verifikation: Efter første opstilling, inden for 370 dage før prøvning og efter større vedligeholdelse.

Verifikation af nulstilling, justering og referenceprøve: Senest 12 timer før vejning og efter større vedligeholdelse.

8.1.3.   Verifikation af nøjagtighed, repeterbarhed og støj

Præstationsværdierne for de enkelte instrumenter, som er angivet i tabel 6.8, danner udgangspunkt for bestemmelse af instrumentets nøjagtighed, repeterbarhed og støj.

Verifikation af instrumentets nøjagtighed, repeterbarhed eller støj er ikke påkrævet. Det kan imidlertid være nyttigt at overveje en sådan verifikation for at definere en specifikation for et nyt instrument, verificere et nyt instruments præstation efter levering eller for at løse problemer med et eksisterende instrument.

8.1.4.   Verifikation af linearitet

8.1.4.1.   Omfang og hyppighed

Der foretages en linearitetskontrol af hvert målesystem i fortegnelsen i tabel 6.5 mindst så hyppigt som angivet i tabellen og efter anvisningerne fra målesystemfabrikanten og i overensstemmelse med god teknisk praksis. Hensigten med linearitetskontrol er at konstatere, om et målesystem fungerer forholdsmæssigt i hele det relevante måleområde. En linearitetsverifikation skal bestå i at indføre en række på mindst 10 referenceværdier i målesystemet, medmindre andet er angivet. Målesystemet kvantificerer hver referenceværdi. De målte værdier sammenholdes samlet set med referenceværdierne ved lineær regression efter mindste kvadraters metode og linearitetskriterierne i tabel 6.5.

8.1.4.2.   Præstationskrav

Hvis et målesystem ikke opfylder de gældende linearitetskriterier i tabel 6.5, korrigeres fejlen via rekalibrering eller vedligeholdelse eller udskiftning af komponenter om nødvendigt. Linearitetsverifikationen gentages efter fejlkorrektion for at sikre, at målesystemet opfylder linearitetskriterierne.

8.1.4.3.   Procedure

Der anvendes følgende protokol for linearitetsverifikation:

| a) | Målesystemet skal anvendes ved de foreskrevne temperaturer, tryk og strømme. |
| --- | --- |

a)

Målesystemet skal anvendes ved de foreskrevne temperaturer, tryk og strømme.

| b) | Instrumentet nulstilles som før emissionsprøvning ved at indføre et nulsignal. Til gasanalysatorer anvendes en nulstillingsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og den indføres direkte ved analysatorporten. |
| --- | --- |

b)

Instrumentet nulstilles som før emissionsprøvning ved at indføre et nulsignal. Til gasanalysatorer anvendes en nulstillingsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og den indføres direkte ved analysatorporten.

| c) | Instrumentet justeres som før emissionsprøvning ved at indføre et justeringssignal. Til gasanalysatorer anvendes en justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og den indføres direkte ved analysatorporten. |
| --- | --- |

c)

Instrumentet justeres som før emissionsprøvning ved at indføre et justeringssignal. Til gasanalysatorer anvendes en justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og den indføres direkte ved analysatorporten.

| d) | Efter justering af instrumentet, kontrolleres nul med det samme signal, som blev anvendt i litra b) i dette punkt. Ud fra nulaflæsningen afgøres det ud fra et velbegrundet teknisk skøn, hvorvidt instrumentet skal nulstilles eller justeres igen, inden næste trin påbegyndes. |
| --- | --- |

d)

Efter justering af instrumentet, kontrolleres nul med det samme signal, som blev anvendt i litra b) i dette punkt. Ud fra nulaflæsningen afgøres det ud fra et velbegrundet teknisk skøn, hvorvidt instrumentet skal nulstilles eller justeres igen, inden næste trin påbegyndes.

| e) | I overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis udvælges for alle målte mængder de referenceværdier, y
  ref

  i
  , der dækker hele den værdirække, som forventes under emissionsprøvning, hvorved behovet for at ekstrapolere ud over disse værdier undgås. Der vælges et nulreferencesignal som en af referenceværdierne i linearitetsverifikationen. Til linearitetsverifikation af stand-alone-tryk og temperatur vælges mindst tre referenceværdier. Til al anden linearitetsverifikation vælges mindst ti referenceværdier |
| --- | --- |

e)

I overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis udvælges for alle målte mængder de referenceværdier, y
  ref

  i
  , der dækker hele den værdirække, som forventes under emissionsprøvning, hvorved behovet for at ekstrapolere ud over disse værdier undgås. Der vælges et nulreferencesignal som en af referenceværdierne i linearitetsverifikationen. Til linearitetsverifikation af stand-alone-tryk og temperatur vælges mindst tre referenceværdier. Til al anden linearitetsverifikation vælges mindst ti referenceværdier

| f) | På grundlag af instrumentfabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis udvælges den rækkefølge, hvori referenceværdierne vil blive indført. |
| --- | --- |

f)

På grundlag af instrumentfabrikantens anbefalinger og god teknisk praksis udvælges den rækkefølge, hvori referenceværdierne vil blive indført.

| g) | Der genereres og indføres referencemængder som beskrevet i punkt 8.1.4.4. Til gasanalysatorer anvendes gaskoncentrationer, som vides at opfylde specifikationerne i punkt 9.5.1, og de indføres direkte ved analysatorporten. |
| --- | --- |

g)

Der genereres og indføres referencemængder som beskrevet i punkt 8.1.4.4. Til gasanalysatorer anvendes gaskoncentrationer, som vides at opfylde specifikationerne i punkt 9.5.1, og de indføres direkte ved analysatorporten.

| h) | Instrument skal gives tid til at stabilisere sig, mens det måler referenceværdien. |
| --- | --- |

h)

Instrument skal gives tid til at stabilisere sig, mens det måler referenceværdien.

| i) | Med en registreringsfrekvens, som mindst har den i tabel 6.7 angivne minimumsfrekvens, måles referenceværdien i 30 sekunder, og den aritmetiske middelværdi af de registrerede værdier,



  registreres. |
| --- | --- |

i)

Formula

| j) | Trinene i litra g) til i) i dette punkt gentages, indtil alle referencemængderne er målt. |
| --- | --- |

j)

Trinene i litra g) til i) i dette punkt gentages, indtil alle referencemængderne er målt.

| k) | De aritmetiske middelværdier



  , og referenceværdierne, y
  ref

  i
  , anvendes til at beregne parametrene for lineær regression efter mindste kvadraters metode og de statistiske værdier med henblik på sammenligning med de minimumskriterier for præstation, som er angivet i tabel 6.5. De beregninger, der er beskrevet i tillæg 3 til bilag VII anvendes. |
| --- | --- |

k)

Formula

8.1.4.4.   Referencesignaler

I dette punkt beskrives de anbefalede metoder til generering af referenceværdier til protokollen for linearitetsverifikation i punkt 8.1.4.3. Der anvendes referenceværdier, som simulerer faktiske værdier, eller der indføres og måles en faktisk værdi med et referencemålesystem. I sidstnævnte tilfælde er referenceværdien den værdi, der afgives af referencemålesystemet. Referenceværdier og referencemålesystemer skal være internationalt sporbare.

For temperaturmålesystemer med sensorer, som f.eks. termoelementer, RTD'er og termistorer, kan linearitetsverifikatione udføres ved at fjerne sensoren fra systemet og i stedet anvende en simulator. Hvis det er relevant, anvendes en simulator, som er uafhængigt kalibreret og koldterminalkompenseret. Usikkerheden i den internationalt sporbare simulator i forhold til temperaturen skal være under 0,5 % af den maksimale driftstemperatur T
  max. Hvis denne mulighed anvendes, er det nødvendigt at anvende sensorer, som ifølge leverandørens oplysninger har en nøjagtighed, som er bedre end 0,5 % af T
  max sammenlignet med standardkalibreringskurven.

8.1.4.5.   Målesystemer, som kræver linearitetsverifikation

Tabel 6.5 viser, hvilke målesystemer der kræver linearitetsverifikation. For denne tabel gælder følgende bestemmelser:

| a) | Der skal foretages hyppigere linearitetsverifikation, hvis det anbefales af instrumentfabrikanten eller findes nødvendigt ud fra velbegrundet teknisk skøn. |
| --- | --- |

a)

Der skal foretages hyppigere linearitetsverifikation, hvis det anbefales af instrumentfabrikanten eller findes nødvendigt ud fra velbegrundet teknisk skøn.

| b) | Ved »min« forstås den mindste referenceværdi, der anvendes under linearitetsverifikation.
  Bemærk, at denne værdi kan være nul eller negativ afhængigt af signalet. |
| --- | --- |

b)

Ved »min« forstås den mindste referenceværdi, der anvendes under linearitetsverifikation.

Bemærk, at denne værdi kan være nul eller negativ afhængigt af signalet.

| c) | Ved »max« forstås den maksimale referenceværdi, der anvendes under linearitetsverifikation. F.eks. er x
  max for gasdeleapparater den udelte, ufortyndede koncentration af justeringsgas. Følgende er særlige tilfælde, hvor »max« refererer til en anden værdi:






  i) | Ved verifikation af PM-vægtens linearitet refererer m
  max til et PM-filters typiske masse. |
| --- | --- | --- |

c)

Ved »max« forstås den maksimale referenceværdi, der anvendes under linearitetsverifikation. F.eks. er x
  max for gasdeleapparater den udelte, ufortyndede koncentration af justeringsgas. Følgende er særlige tilfælde, hvor »max« refererer til en anden værdi:

i)

Ved verifikation af PM-vægtens linearitet refererer m
  max til et PM-filters typiske masse.

| ii) | Ved linearitetsverifikation af drejningsmomentet, referer T
  max til den af fabrikanten oplyste højeste værdi for motordrejningsmoment for den motor, der har det højeste drejningsmoment af de motorer, der skal prøves. |
| --- | --- |

ii)

Ved linearitetsverifikation af drejningsmomentet, referer T
  max til den af fabrikanten oplyste højeste værdi for motordrejningsmoment for den motor, der har det højeste drejningsmoment af de motorer, der skal prøves.

| d) | De angivne intervaller er inklusive. F.eks. skal der ved et angivet interval på 0,98-1,02 for hældningen a
  1 forstås 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02. |
| --- | --- |

d)

De angivne intervaller er inklusive. F.eks. skal der ved et angivet interval på 0,98-1,02 for hældningen a
  1 forstås 0,98 ≤ a
  1 ≤ 1,02.

| e) | Disse linearitetsverifikationer er ikke påkrævet for systemer, der består verifikationen af strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas som beskrevet i punkt 8.1.8.5 for propankontrol eller for systemer, der er overensstemmende inden for ± 2 % på baggrund af den kemiske carbon- eller oxygenbalance i indsugningsluften, brændstoffet og udstødningsgassen. |
| --- | --- |

e)

Disse linearitetsverifikationer er ikke påkrævet for systemer, der består verifikationen af strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas som beskrevet i punkt 8.1.8.5 for propankontrol eller for systemer, der er overensstemmende inden for ± 2 % på baggrund af den kemiske carbon- eller oxygenbalance i indsugningsluften, brændstoffet og udstødningsgassen.

| f) | a
  1-kriterierne for disse mængder skal kun overholdes, hvis mængdens absolutte værdi er påkrævet, i modsætning til et signal, der kun er lineært proportionelt med den faktiske værdi. |
| --- | --- |

f)

a
  1-kriterierne for disse mængder skal kun overholdes, hvis mængdens absolutte værdi er påkrævet, i modsætning til et signal, der kun er lineært proportionelt med den faktiske værdi.

| g) | Stand-alone-temperaturer omfatter motortemperaturer og omgivende forhold af relevans for indstilling eller efterprøvning af motordriftsforhold, temperaturer anvendt til at indstille eller efterprøve vigtige forhold i prøvningssystemet, og temperaturer, der anvendes til emissionsberegninger:






  i) | Disse linearitetsverifikationer af temperaturen er påkrævet: Luftindtag, efterbehandlingsbænk(e) (for motorer, der prøves med efterbehandlingssystemer i cyklusser med koldstartskriterier), fortyndingsluft til PM-udtagning (CVS, dobbelt fortynding og delstrømsfortyndingssystemer), PM-prøve og kølerprøve (for gasformige prøvetagningssystemer, der anvender kølere til tørring af prøverne). |
| --- | --- | --- |

g)

Stand-alone-temperaturer omfatter motortemperaturer og omgivende forhold af relevans for indstilling eller efterprøvning af motordriftsforhold, temperaturer anvendt til at indstille eller efterprøve vigtige forhold i prøvningssystemet, og temperaturer, der anvendes til emissionsberegninger:

i)

Disse linearitetsverifikationer af temperaturen er påkrævet: Luftindtag, efterbehandlingsbænk(e) (for motorer, der prøves med efterbehandlingssystemer i cyklusser med koldstartskriterier), fortyndingsluft til PM-udtagning (CVS, dobbelt fortynding og delstrømsfortyndingssystemer), PM-prøve og kølerprøve (for gasformige prøvetagningssystemer, der anvender kølere til tørring af prøverne).

| ii) | Følgende linearitetsverifikation er kun påkrævet, hvis specificeret af motorfabrikanten: brændstoftilførsel, udgang på prøvningsrummets ladeluftkøler (for motorer, der prøves med varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående motors ladeluftkøler), indgang til kølervæske til prøvningsrummets ladeluftkøler (ved motorer, der prøves med varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående motors ladeluftkøler), og oliesump, kølervæske før termostaten (ved væskekølede motorer). |
| --- | --- |

ii)

Følgende linearitetsverifikation er kun påkrævet, hvis specificeret af motorfabrikanten: brændstoftilførsel, udgang på prøvningsrummets ladeluftkøler (for motorer, der prøves med varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående motors ladeluftkøler), indgang til kølervæske til prøvningsrummets ladeluftkøler (ved motorer, der prøves med varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående motors ladeluftkøler), og oliesump, kølervæske før termostaten (ved væskekølede motorer).

| h) | Stand-alone-tryk omfatter motortryk og omgivende forhold af relevans for indstilling eller efterprøvning af motordriftsforhold, temperaturer anvendt til at indstille eller efterprøve vigtige forhold i prøvningssystemet, og tryk, der anvendes til emissionsberegninger:






  i) | Den påkrævede linearitetsverifikation af trykket er: indsnævring af luftindtag, udstødningsgastryk, barometer, CVS-indgangsmålertryk (hvis målt via CVS), kølerprøve (til gasformige prøvetagningssystemer, som bruger kølere til tørring af prøverne). |
| --- | --- | --- |

h)

Stand-alone-tryk omfatter motortryk og omgivende forhold af relevans for indstilling eller efterprøvning af motordriftsforhold, temperaturer anvendt til at indstille eller efterprøve vigtige forhold i prøvningssystemet, og tryk, der anvendes til emissionsberegninger:

i)

Den påkrævede linearitetsverifikation af trykket er: indsnævring af luftindtag, udstødningsgastryk, barometer, CVS-indgangsmålertryk (hvis målt via CVS), kølerprøve (til gasformige prøvetagningssystemer, som bruger kølere til tørring af prøverne).

| ii) | Følgende linearitetsverifikation af tryk er kun påkrævet, hvis den er specificeret af motorfabrikanten: Tryktab i prøvningsrummets luftkøler og i dets tilslutningsrør (ved turboladede motorer, der prøves med en varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående maskines ladeluftkøler), brændstofindtag og brændstofafgang. |
| --- | --- |

ii)

Følgende linearitetsverifikation af tryk er kun påkrævet, hvis den er specificeret af motorfabrikanten: Tryktab i prøvningsrummets luftkøler og i dets tilslutningsrør (ved turboladede motorer, der prøves med en varmeveksler i prøvningsrummet for at simulere en mobil ikke-vejgående maskines ladeluftkøler), brændstofindtag og brændstofafgang.

Tabel 6.5

Målesystemer, som kræver linearitetsverifikation

| Målesystem | Mængde | Mindste verifikationshyppighed | Linearitetskriterier |
| --- | --- | --- | --- |
| | α | SEE | r
  2 |
| Motorhastighed | n | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 0,05 % n
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % n
  max | ≥ 0,990 |
| Drejningsmoment | T | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % T
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % T
  max | ≥ 0,990 |
| Brændstoffets strømningshastighed | qm | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % qm

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qm

  , max | ≥ 0,990 |
| Indsugningsluft Strømningshastighed (1) | qV | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Fortyndingsluft strømningshastighed (1) | qV | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Fortyndet udstødningsgas strømningshastighed (1) | qV | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Ufortyndet udstødningsgas strømningshastighed (1) | qV | Inden for 185 dage før prøvning | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Batch-prøvetager strømningshastigheder (1) | qV | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % qV

  , max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % qV

  , max | ≥ 0,990 |
| Gasdeleapparater | x/x
  span | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 0,5 % x
  max | 0,98-1,02 | ≤ 2 % x
  max | ≥ 0,990 |
| Gasanalysatorer | x | Inden for 35 dage før prøvning | ≤ 0,5 % x
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % x
  max | ≥ 0,998 |
| PM-vægt | m | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % m
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % m
  max | ≥ 0,998 |
| Stand-alone-tryk | p | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % p
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % p
  max | ≥ 0,998 |
| Analog-digital konvertering af stand-alone-temperatursignaler | T | Inden for 370 dage før prøvning | ≤ 1 % T
  max | 0,99-1,01 | ≤ 1 % T
  max | ≥ 0,998 |

Målesystem

Mængde

Mindste verifikationshyppighed

Linearitetskriterier

Formula

α

SEE

r
  2

Motorhastighed

n

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 0,05 % n
  max

0,98-1,02

≤ 2 % n
  max

≥ 0,990

Drejningsmoment

T

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % T
  max

0,98-1,02

≤ 2 % T
  max

≥ 0,990

Brændstoffets strømningshastighed

qm

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % qm

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qm

  , max

≥ 0,990

Indsugningsluft Strømningshastighed (1)

qV

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % qV

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Fortyndingsluft strømningshastighed (1)

qV

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % qV

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Fortyndet udstødningsgas strømningshastighed (1)

qV

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % qV

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Ufortyndet udstødningsgas strømningshastighed (1)

qV

Inden for 185 dage før prøvning

≤ 1 % qV

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Batch-prøvetager strømningshastigheder (1)

qV

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % qV

  , max

0,98-1,02

≤ 2 % qV

  , max

≥ 0,990

Gasdeleapparater

x/x
  span

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 0,5 % x
  max

0,98-1,02

≤ 2 % x
  max

≥ 0,990

Gasanalysatorer

x

Inden for 35 dage før prøvning

≤ 0,5 % x
  max

0,99-1,01

≤ 1 % x
  max

≥ 0,998

PM-vægt

m

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % m
  max

0,99-1,01

≤ 1 % m
  max

≥ 0,998

Stand-alone-tryk

p

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % p
  max

0,99-1,01

≤ 1 % p
  max

≥ 0,998

Analog-digital konvertering af stand-alone-temperatursignaler

T

Inden for 370 dage før prøvning

≤ 1 % T
  max

0,99-1,01

≤ 1 % T
  max

≥ 0,998

8.1.5.   Verifikation af kontinuerlig respons fra gasanalysatorsystemet og opdatering/registrering

I dette afsnit beskrives den generelle verifikationsprocedure for kontinuerlig respons fra gasanalysatorsystemet og registrering af opdatering. Se punkt 8.1.6 for verifikationsprocedurer for analysatorer af kompensationstypen.

8.1.5.1.   Omfang og hyppighed

Denne verifikation skal udføres efter montering eller udskiftning af en gasanalysator, der anvendes til kontinuerlig prøvetagning. Denne verifikation skal også foretages, hvis systemet er blevet omkonfigureret på en måde, der kan ændre systemresponsen. Denne verifikation er nødvendig for kontinuerlige gasanalysatorer, der anvendes til transient (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser eller RMC-cyklus, men er ikke nødvendig for batchgasanalysesystemer eller kontinuerlige gasanalysatorsystemer, der kun anvendes til NRSC-prøvning i diskret modus.

8.1.5.2.   Måleprincip

Med denne prøve kontrolleres det, at opdaterings- og registreringshyppigheden er tilpasset den overordnede systemrespons ved en hurtig ændring i værdien af koncentrationerne i prøvetagningssonden. Gasanalysatorsystemer skal optimeres, således at deres overordnede respons på en pludselig ændring i koncentrationen opdateres og registreres med en passende frekvens for at forhindre tab af information. Ved prøven kontrolleres det også, at kontinuerlige gasanalysatorsystemer opfylder kravet til en minimumsresponstid.

Systemets indstillinger til evaluering af responstid skal være nøjagtigt de samme som under måling i prøvningsforløbet (dvs. tryk, strømningshastigheder, filterindstillinger på analysatorerne og alle andre ting, der har indflydelse på responstiden). Bestemmelse af responstiden skal ske med gasomstilling direkte til prøvetagningssondens indgang. Gasomskiftningen skal være specificeret til at kunne foretage skift på under 0,1 sekund. De gasser, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet for hver enkelt gaskomponent registreres.

8.1.5.3.   Systemkrav

| a) | Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en indsvingningstid på ≤ 5 sekunder for alle målte komponenter (CO, NOx, 2 og HC) og alle anvendte koncentrationsområder.
  Alle data (koncentration, brændstof- og luftstrømning) skal forskydes med den målte responstid, før emissionsberegningerne i bilag VII foretages. |
| --- | --- |

a)

Systemets responstid skal være ≤ 10 sekunder med en indsvingningstid på ≤ 5 sekunder for alle målte komponenter (CO, NOx, 2 og HC) og alle anvendte koncentrationsområder.

Alle data (koncentration, brændstof- og luftstrømning) skal forskydes med den målte responstid, før emissionsberegningerne i bilag VII foretages.

| b) | For at påvise acceptabel opdatering og registrering for så vidt angår systemets overordnede respons, skal det opfylde et af følgende kriterier:






  i) | Produktet af den gennemsnitlige stigningstid og den frekvens, hvormed systemet registrerer en opdateret koncentration, skal være mindst 5. Under alle omstændigheder må den gennemsnitlige stigningstid højst være 10 sekunder. |
| --- | --- | --- |

b)

For at påvise acceptabel opdatering og registrering for så vidt angår systemets overordnede respons, skal det opfylde et af følgende kriterier:

i)

Produktet af den gennemsnitlige stigningstid og den frekvens, hvormed systemet registrerer en opdateret koncentration, skal være mindst 5. Under alle omstændigheder må den gennemsnitlige stigningstid højst være 10 sekunder.

| ii) | Den frekvens, hvormed systemet registrerer koncentration, skal være mindst 2 Hz (se også tabel 6.7). |
| --- | --- |

ii)

Den frekvens, hvormed systemet registrerer koncentration, skal være mindst 2 Hz (se også tabel 6.7).

8.1.5.4.   Procedure

Følgende procedure benyttes til verifikation af responsen fra det enkelte gasanalysatorsystem:

| a) | De anvisninger for opstart og brug af instrumentet, som fabrikanten af gasanalysatorsystemet har givet, skal følges. Målesystemet skal justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen. Verifikationen foretages med analysatoren i samme driftstilstand som ved emissionsprøvning. Hvis analysatoren deler sit prøvetagningssystem med andre analysatorer, og hvis gasstrømmen til de andre analysatorer vil påvirke systemets responstid, opstartes og betjenes de andre analysatorer, mens denne verifikationsprøvning udføres. Denne verifikation kan gennemføres på flere analysatorer, der deler det samme prøvetagningssystem på samme tid. Hvis der anvendes analoge eller digitale realtidsfiltre under emissionsprøvningen, bør disse filtre anvendes på samme måde under verifikationen. |
| --- | --- |

a)

De anvisninger for opstart og brug af instrumentet, som fabrikanten af gasanalysatorsystemet har givet, skal følges. Målesystemet skal justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen. Verifikationen foretages med analysatoren i samme driftstilstand som ved emissionsprøvning. Hvis analysatoren deler sit prøvetagningssystem med andre analysatorer, og hvis gasstrømmen til de andre analysatorer vil påvirke systemets responstid, opstartes og betjenes de andre analysatorer, mens denne verifikationsprøvning udføres. Denne verifikation kan gennemføres på flere analysatorer, der deler det samme prøvetagningssystem på samme tid. Hvis der anvendes analoge eller digitale realtidsfiltre under emissionsprøvningen, bør disse filtre anvendes på samme måde under verifikationen.

| b) | For udstyr, der anvendes til at validere systemets responstid, anbefales det at anvende minimale gasledningslængder mellem alle forbindelser; der forbindes en nulluftkilde til én indsugning på en hurtigtfungerende 3-vejsventil (2 indsugninger, 1 afgang) for at styre strømmen af nulstillingsgas og blandet justeringsgas til prøvetagningssystemets indsugningssonde eller et T-stykke tæt på sondens afgang. Normalt er gasstrømmens hastighed højere end sondens prøvestrømshastighed, og overløbet sker ved sondens indgang. Hvis gassens strømningshastighed er lavere end sondens, justeres gaskoncentrationerne, så der tages højde for fortynding fra den omgivende luft, der suges ind i sonden. Der kan anvendes binære justeringsgasser eller justeringsgasser bestående af flere gasser. Der kan anvendes en gasblander eller -mikser til at blande justeringsgasserne. En gasblander eller -mikser anbefales, når justeringsgasser fortyndet i N2 skal blandes med justeringsgasser fortyndet med luft.
  Ved hjælp et gasdeleapparat blandes en justeringsgas af NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (resten N2) ligeligt med en justeringsgas af NO2, resten renset syntetisk luft. Hvis det er relevant, kan der anvendes standard binære justeringsgasser i stedet for justeringsgasblanding af NO-CO-CO2-C3H8-CH4, resten N2. I så fald skal der foretages separate responsprøvninger for hver analysator. Gasdeleapparatets udgang skal være forbundet til 3-vejsventilens anden indgang. Ventilens udgang skal være tilsluttet en overstrømsventil på gasanalysesystemets sonde eller en overstrømsanordning mellem sonden og overføringsledning til alle de analysatorer, der skal verificeres. Der skal anvendes en opstillingsmetode, der forhindrer trykudsving forårsaget af standsning af strømmen gennem gasblanderanordningen. Hvis nogen af disse gasbestanddele ikke er relevante for den pågældende analysatorverifikation, udelades de. Som alternativ tillades brug af gasflasker med enkeltgasser og separat måling af responstider. |
| --- | --- |

b)

For udstyr, der anvendes til at validere systemets responstid, anbefales det at anvende minimale gasledningslængder mellem alle forbindelser; der forbindes en nulluftkilde til én indsugning på en hurtigtfungerende 3-vejsventil (2 indsugninger, 1 afgang) for at styre strømmen af nulstillingsgas og blandet justeringsgas til prøvetagningssystemets indsugningssonde eller et T-stykke tæt på sondens afgang. Normalt er gasstrømmens hastighed højere end sondens prøvestrømshastighed, og overløbet sker ved sondens indgang. Hvis gassens strømningshastighed er lavere end sondens, justeres gaskoncentrationerne, så der tages højde for fortynding fra den omgivende luft, der suges ind i sonden. Der kan anvendes binære justeringsgasser eller justeringsgasser bestående af flere gasser. Der kan anvendes en gasblander eller -mikser til at blande justeringsgasserne. En gasblander eller -mikser anbefales, når justeringsgasser fortyndet i N2 skal blandes med justeringsgasser fortyndet med luft.

Ved hjælp et gasdeleapparat blandes en justeringsgas af NO–CO–CO2–C3H8–CH4 (resten N2) ligeligt med en justeringsgas af NO2, resten renset syntetisk luft. Hvis det er relevant, kan der anvendes standard binære justeringsgasser i stedet for justeringsgasblanding af NO-CO-CO2-C3H8-CH4, resten N2. I så fald skal der foretages separate responsprøvninger for hver analysator. Gasdeleapparatets udgang skal være forbundet til 3-vejsventilens anden indgang. Ventilens udgang skal være tilsluttet en overstrømsventil på gasanalysesystemets sonde eller en overstrømsanordning mellem sonden og overføringsledning til alle de analysatorer, der skal verificeres. Der skal anvendes en opstillingsmetode, der forhindrer trykudsving forårsaget af standsning af strømmen gennem gasblanderanordningen. Hvis nogen af disse gasbestanddele ikke er relevante for den pågældende analysatorverifikation, udelades de. Som alternativ tillades brug af gasflasker med enkeltgasser og separat måling af responstider.

| c) | Dataindsamlingen foretages således:






  i) | Ventilen indstilles, så den starter strømmen af nulstillingsgas. |
| --- | --- | --- |

c)

Dataindsamlingen foretages således:

i)

Ventilen indstilles, så den starter strømmen af nulstillingsgas.

| ii) | Stabilisering sikres, idet der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator. |
| --- | --- |

ii)

Stabilisering sikres, idet der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator.

| iii) | Dataregistreringen påbegyndes med den frekvens, der anvendes under emissionsprøvningen. Hver registreret værdi skal være en unik opdateret koncentration, målt af analysatoren. Der må ikke foretages interpolation eller filtrering for at ændre de registrerede værdier. |
| --- | --- |

iii)

Dataregistreringen påbegyndes med den frekvens, der anvendes under emissionsprøvningen. Hver registreret værdi skal være en unik opdateret koncentration, målt af analysatoren. Der må ikke foretages interpolation eller filtrering for at ændre de registrerede værdier.

| iv) | Ventilen indstilles, så de blandede justeringsgasser strømmer mod analysatorerne. Denne tid registreres som t
  0. |
| --- | --- |

iv)

Ventilen indstilles, så de blandede justeringsgasser strømmer mod analysatorerne. Denne tid registreres som t
  0.

| v) | Der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator. |
| --- | --- |

v)

Der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator.

| vi) | Ventilen indstilles, så nulstillingsgassen strømmer mod analysatoren. Denne tid registreres som t
  100. |
| --- | --- |

vi)

Ventilen indstilles, så nulstillingsgassen strømmer mod analysatoren. Denne tid registreres som t
  100.

| vii) | Der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator. |
| --- | --- |

vii)

Der tages højde for transportforsinkelser og fuld respons fra den langsomste analysator.

| viii) | Trinnene i litra c), nr. iv)-vii), i dette punkt gentages indtil der er registreret syv fulde cyklusser, som afsluttes med, at der strømmer nulstillingsgas til analysatorerne. |
| --- | --- |

viii)

Trinnene i litra c), nr. iv)-vii), i dette punkt gentages indtil der er registreret syv fulde cyklusser, som afsluttes med, at der strømmer nulstillingsgas til analysatorerne.

| ix) | Registreringen ophører. |
| --- | --- |

ix)

Registreringen ophører.

8.1.5.5.   Evaluering af ydeevne

Oplysningerne i punkt 8.1.5.4, litra c), anvendes til beregning af den gennemsnitlige stigningstid for hver af analysatorerne.

| a) | Hvis det vælges at påvise overensstemmelse med punkt 8.1.5.3, litra b), nr. i), skal følgende procedure anvendes: Stigningstiderne (i sekunder) ganges med deres respektive registreringsfrekvenser i Hertz (1/s). Værdien for hvert resultat skal mindst være 5. Hvis værdien er mindre end 5, forhøjes registreringsfrekvensen eller strømningerne justeres eller prøvetagningssystemet ændres, således at stigningstiden øges efter behov. Desuden kan der konfigureres digitale filtre, som øger stigningstiden. |
| --- | --- |

a)

Hvis det vælges at påvise overensstemmelse med punkt 8.1.5.3, litra b), nr. i), skal følgende procedure anvendes: Stigningstiderne (i sekunder) ganges med deres respektive registreringsfrekvenser i Hertz (1/s). Værdien for hvert resultat skal mindst være 5. Hvis værdien er mindre end 5, forhøjes registreringsfrekvensen eller strømningerne justeres eller prøvetagningssystemet ændres, således at stigningstiden øges efter behov. Desuden kan der konfigureres digitale filtre, som øger stigningstiden.

| b) | Hvis det vælges at påvise overensstemmelse med punkt 8.1.5.3, litra b), nr. ii), er det tilstrækkeligt at påvise overensstemmelse med kravene i punkt 8.1.5.3, litra b), nr. ii). |
| --- | --- |

b)

Hvis det vælges at påvise overensstemmelse med punkt 8.1.5.3, litra b), nr. ii), er det tilstrækkeligt at påvise overensstemmelse med kravene i punkt 8.1.5.3, litra b), nr. ii).

8.1.6.   Verifikation af responstid for analysatorer af kompensationstypen

8.1.6.1.   Omfang og hyppighed

Denne verifikation foretages for at bestemme en kontinuerlig gasanalysators respons, hvor én gasanalysators respons kompenseres af en andens med henblik på at kvantificere de forurenende luftarter. I forbindelse med denne verifikation skal vanddamp betragtes som en gasformig bestanddel. Denne verifikaton er påkrævet for kontinuerlige gasanalysatorer, der anvendes til transient (NRTC og LSI-NRTC) prøvning eller RMC-prøvning. Denne verifikation er ikke nødvendig for gasanalysatorer til batchprøvetagning eller for kontinuerlige gasanalysatorer, som kun anvendes til NRSC-prøvning i diskret modus. Denne verifikation finder ikke anvendelse på korrektion for vand, der er fjernet fra prøven ved efterbehandlng. Denne verifikation foretages efter første opstilling (dvs. efter ibrugtagning af prøvningsrum). Efter større vedligeholdelsesindgreb kan den ensartede respons verificeres som beskrevet i punkt 8.1.5, forudsat at der på et tidspunkt er foretaget fugtmættet ensartet responsverifikation af eventuelle udskiftede komponenter.

8.1.6.2.   Måleprincip

Ved hjælp af denne procedure verificeres tidsjusteringen og den ensartede respons ved kontinuerlige kombinerede gasmålinger. I den forbindelse er det nødvendigt at sikre, at alle kompensationsalgoritmer og fugtighedskorrektioner er aktiveret.

8.1.6.3.   Systemkrav

De generelle krav til responstid og stigningstid angivet i punkt 8.1.5.3, litra a), gælder også for analysatorer af kompensationstypen. Hvis registreringsfrekvensen afviger fra opdateringsfrekvensen for det kontinuerligt kombinerede/kompenserede signal, skal det laveste af de to frekvenser anvendes til den påkrævede verifikation i punkt 8.1.5.3, litra b), nr. i).

8.1.6.4.   Procedure

Alle procedurer, der er fastsat i punkt 8.1.5.4, litra a)-c), skal anvendes. Desuden måles også responstid og stigningstid for vanddamp, hvis der anvendes en kompensationsalgoritme, som er baseret på målt vanddamp. I så fald skal mindst én af de anvendte kalibreringsgasser (men ikke NO2) fugtmættes som følger:

Hvis systemet ikke anvender en prøvetørrer til at fjerne vandindholdet i gasprøven, fugtmættes justeringsgassen ved at sende gasblandingen gennem en lukket beholder, som fugtmætter gassen til det anslåede højeste prøvedugpunkt under emissionsprøvetagningen, idet den bobles igennem destilleret vand. Hvis systemet anvender en prøvetørrer under prøvningen, der har bestået verifikationskontrollen for prøvetørrere, kan den fugtmættede gasblanding indføres nedstrøms for prøvetørreren ved at boble den gennem destilleret vand i en lukket beholder ved 298 ± 10 K (25 ± 10 oC) eller en temperatur over dugpunktet. I alle tilfælde skal den fugtmættede gas nedstrøms for beholderen fastholdes på en temperatur, som ligger mindst 5 K (5 oC) over dens lokale dugpunkt. Bemærk, at det er muligt at udelade en hvilken som helst af disse gasbestanddele, hvis de ikke er relevante for analysatorerne i den pågældende verifikation. Hvis nogen af gasbestanddelene ikke er modtagelige for vandkompensation, kan responskontrollen for disse analysatorer foretages uden fugtmætning.

8.1.7.   Måling af motorparametre og omgivende forhold

Motorfabrikanten skal anvende interne kvalitetsprocedurer, der kan henføres til anerkendte nationale eller internationale standarder. I modsat fald finder følgende procedurer anvendelse.

8.1.7.1.   Kalibrering af drejningsmoment

8.1.7.1.1.   Omfang og hyppighed

Alle systemer til måling af drejningsmoment, herunder måletransducere til dynamometeret og systemer, kalibreres efter opstilling og efter større vedligeholdelse, bl.a. ved hjælp af referencekraft eller vippearmslængde sammenholdt med dødvægt. Kalibreringen gentages ved anvendelse af god teknisk praksis. Anvisningerne fra fabrikanten af momenttransducerne skal følges for at linearisere drejningsmomentsensorens output. Andre kalibreringsmetoder tillades.

8.1.7.1.2.   Dødvægtskalibrering

Ved denne teknik anvendes en kendt kraft, idet kendte vægte hænges i en kendt afstand langs en vippearm. Det skal sikres, at vægtenes vippearm er vinkelret på tyngdepunktet (dvs. horisontal) og vinkelret på dynamometerets rotationsakse. Der anvendes mindst seks kombinationer af kalibreringsvægte for hvert relevant momentmåleområde, idet vægtmængden fordeles ligeligt i hele området. Dynamometeret oscilleres eller roteres under kalibreringen for at reducere statisk friktionshysterese. Kraften af den enkelte vægt bestemmes ved at multiplicere den internationalt sporbare masse med den lokale acceleration af jordens tyngdekraft.

8.1.7.1.3.   Kalibrering af trykføler eller prøvering

Ved denne teknik påføres kraft enten ved at hænge vægte på en vippearm (disse vægte og deres vippearmslængde indgår ikke i bestemmelsen af referencemomentet) eller ved at betjene dynamometeret ved forskellige momenter. Der anvendes mindst seks kraftkombinationer for hvert relevant momentmåleområde, idet kraftmængden fordeles nogenlunde ligeligt i hele området. Dynamometeret oscilleres eller roteres under kalibreringen for at reducere statisk friktionshysterese. I dette tilfælde bestemmes referencedrejningsmomentet ved at multiplicere kraft-output fra referencemeteret (f.eks. en trykmåler eller prøvering) med den effektive vippearmslængde, som måles fra det punkt, hvor kraftmålingen foretages til dynamometerets rotationsakse. Det skal sikres, at denne længde måles vinkelret på referencemeterets måleakse og vinkelret på dynamometerets rotationsakse.

8.1.7.2.   Kalibrering af tryk, temperatur og dugpunkt

Instrumenter skal efter opstilling kalibreres til måling af tryk, temperatur og dugpunkt. Kalibreringen gentages efter instrumentfabrikantens anvisninger og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

Til temperaturmålesystemer med termoelement, RTD, eller termistorsensorer foretages kalibrering af systemet som beskrevet i punkt 8.1.4.4 for linearitetsverifikation.

8.1.8.   Strømningsrelateret måling

8.1.8.1.   Kalibrering af brændstofstrøm

Brændstofflowmetere kalibreres efter første opstilling. Kalibreringen gentages efter instrumentfabrikantens anvisninger og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

8.1.8.2.   Kalibrering af indsugningsluftstrøm

Indsugningsluftsflowmetere kalibreres efter første opstilling. Kalibreringen gentages efter instrumentfabrikantens anvisninger og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

8.1.8.3.   Kalibrering af udstødningsstrøm

Udstødningsflowmetere kalibreres efter første opstilling. Kalibreringen gentages efter instrumentfabrikantens anvisninger og i overensstemmelse med god teknisk praksis.

8.1.8.4.   Kalibrering af fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS)

8.1.8.4.1.   Oversigt

| a) | I dette afsnit beskrives, hvordan man kalibrerer flowmetere til udtagning af fortyndet udstødningsgas med konstant volumen (CVS). |
| --- | --- |

a)

I dette afsnit beskrives, hvordan man kalibrerer flowmetere til udtagning af fortyndet udstødningsgas med konstant volumen (CVS).

| b) | Denne kalibrering foretages, mens flowmeteret er monteret i dets permanente position. Denne kalibrering foretages, efter at en del af flowkonfigurationen opstrøms eller nedstrøms for flowmeteret er blevet ændret på en måde, der kan indvirke på flowmeterets kalibrering. Denne kalibrering udføres efter første opstilling af CVS-systemet, og når et korrigerende indgreb ikke udbedrer en fejl, der medfører manglende overholdelse af verifikationen for fortyndet udstødningsstrøm (dvs. propankontrol) i punkt 8.1.8.5. |
| --- | --- |

b)

Denne kalibrering foretages, mens flowmeteret er monteret i dets permanente position. Denne kalibrering foretages, efter at en del af flowkonfigurationen opstrøms eller nedstrøms for flowmeteret er blevet ændret på en måde, der kan indvirke på flowmeterets kalibrering. Denne kalibrering udføres efter første opstilling af CVS-systemet, og når et korrigerende indgreb ikke udbedrer en fejl, der medfører manglende overholdelse af verifikationen for fortyndet udstødningsstrøm (dvs. propankontrol) i punkt 8.1.8.5.

| c) | Et CVS-flowmeter kalibreres ved hjælp af et referenceflowmeter som f.eks. et flowmeter med subsonisk venturi, en måledyse med lang radius, en drøvleenhed med »smooth-approach«, et laminar flow-element, et sæt venturier med kritisk strømning eller et ultrasonisk flowmeter. Der anvendes et referenceflowmeter, som angiver internationalt sporbare mængder med ± 1 % usikkerhed. Dette referenceflowmeters respons på strømning anvendes som referenceværdi til kalibrering af CVS-flowmeter. |
| --- | --- |

c)

Et CVS-flowmeter kalibreres ved hjælp af et referenceflowmeter som f.eks. et flowmeter med subsonisk venturi, en måledyse med lang radius, en drøvleenhed med »smooth-approach«, et laminar flow-element, et sæt venturier med kritisk strømning eller et ultrasonisk flowmeter. Der anvendes et referenceflowmeter, som angiver internationalt sporbare mængder med ± 1 % usikkerhed. Dette referenceflowmeters respons på strømning anvendes som referenceværdi til kalibrering af CVS-flowmeter.

| d) | Der må ikke anvendes opstrømsskærm eller anden trykbegrænsning, som kan påvirke strømningen foran referenceflowmeteret, medmindre flowmeteret er blevet kalibreret med en sådan trykbegrænsning. |
| --- | --- |

d)

Der må ikke anvendes opstrømsskærm eller anden trykbegrænsning, som kan påvirke strømningen foran referenceflowmeteret, medmindre flowmeteret er blevet kalibreret med en sådan trykbegrænsning.

| e) | Den kalibreringssekvens, der er beskrevet i dette punkt 8.1.8.4, henviser til den molbaserede tilgang. For den tilsvarende sekvens, der anvendes i den massebaserede tilgang, henvises til punkt 2.5 i bilag VII. |
| --- | --- |

e)

Den kalibreringssekvens, der er beskrevet i dette punkt 8.1.8.4, henviser til den molbaserede tilgang. For den tilsvarende sekvens, der anvendes i den massebaserede tilgang, henvises til punkt 2.5 i bilag VII.

| f) | CFV eller SSV kan efter fabrikantens valg alternativt være fjernet fra den permanente kalibreringsposition, såfremt følgende krav er opfyldt ved installation i CVS:






  1) | Efter installation af CFV eller SSV i CVS skal det på grundlag af god teknisk praksis verificeres, at der ikke er opnået utætheder mellem CVS-indgangen og venturien. |
| --- | --- | --- |

f)

CFV eller SSV kan efter fabrikantens valg alternativt være fjernet fra den permanente kalibreringsposition, såfremt følgende krav er opfyldt ved installation i CVS:

1)

Efter installation af CFV eller SSV i CVS skal det på grundlag af god teknisk praksis verificeres, at der ikke er opnået utætheder mellem CVS-indgangen og venturien.

| 2) | Efter ex-situ venturi kalibrering skal alle kombinationer af venturi-gennemstrømninger kontrolleres for CFV'er eller på mindst 10 gennemstrømningspunkter for et SSV ved hjælp af propankontrol som beskrevet i punkt 8.1.8.5. Et resultat af propankontrollen for hver enkelt venturi-gennemstrømningspunkt må ikke overstige tolerancen i punkt 8.1.8.5.6. |
| --- | --- |

2)

Efter ex-situ venturi kalibrering skal alle kombinationer af venturi-gennemstrømninger kontrolleres for CFV'er eller på mindst 10 gennemstrømningspunkter for et SSV ved hjælp af propankontrol som beskrevet i punkt 8.1.8.5. Et resultat af propankontrollen for hver enkelt venturi-gennemstrømningspunkt må ikke overstige tolerancen i punkt 8.1.8.5.6.

| 3) | For at verificere ex-situ kalibrering af en CVS med mere end en enkelte CFV foretages følgende verifikation:






  i) | Der skal anvendes en anordning til konstant gennemstrømning for at levere en konstant propangennemstrømning til fortyndingstunnellen. |
| --- | --- | --- |

3)

For at verificere ex-situ kalibrering af en CVS med mere end en enkelte CFV foretages følgende verifikation:

i)

Der skal anvendes en anordning til konstant gennemstrømning for at levere en konstant propangennemstrømning til fortyndingstunnellen.

| ii) | Carbonhydridkoncentrationerne måles på mindst 10 forskellige strømningshastigheder for et SSV-flowmeter eller ved alle mulige gennemstrømningskombinationer for et CFV-flowmeter, samtidig med at der fastholdes en konstant propanstrøm. |
| --- | --- |

ii)

Carbonhydridkoncentrationerne måles på mindst 10 forskellige strømningshastigheder for et SSV-flowmeter eller ved alle mulige gennemstrømningskombinationer for et CFV-flowmeter, samtidig med at der fastholdes en konstant propanstrøm.

| iii) | Koncentrationen af hydrogenbaggrund i fortyndingsluften måles ved prøvningens begyndelse og afslutning. Den gennemsnitlige baggrundskoncentration fra hver måling på hvert gennemstrømningspunkt skal fratrækkes før gennemførelse af regressionsanalysen i nr. (iv). |
| --- | --- |

iii)

Koncentrationen af hydrogenbaggrund i fortyndingsluften måles ved prøvningens begyndelse og afslutning. Den gennemsnitlige baggrundskoncentration fra hver måling på hvert gennemstrømningspunkt skal fratrækkes før gennemførelse af regressionsanalysen i nr. (iv).

| iv) | Der foretages effektregression ved hjælp af alle parrede værdier af gennemstrømningshastighed og korrigeret koncentration for at opnå et forhold i form af y = a × xb, ved at anvende koncentrationen som en uafhængig variabel og gennemstrømningshastigheden som afhængig variabel. For hvert datapunkt kræves der beregning af forskellen mellem den målte gennemstrømningshastighed og værdien af kurvetilpasningen. Forskellen ved hvert enkelt punkt skal være mindre end ± 1 % af den relevante regressionsværdi. Værdien af b skal ligge på mellem – 1,005 og – 0,995. Hvis resultaterne ikke opfylder disse grænseværdier, skal der træffes afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med punkt 8.1.8.5.1, litra a). |
| --- | --- |

iv)

Der foretages effektregression ved hjælp af alle parrede værdier af gennemstrømningshastighed og korrigeret koncentration for at opnå et forhold i form af y = a × xb, ved at anvende koncentrationen som en uafhængig variabel og gennemstrømningshastigheden som afhængig variabel. For hvert datapunkt kræves der beregning af forskellen mellem den målte gennemstrømningshastighed og værdien af kurvetilpasningen. Forskellen ved hvert enkelt punkt skal være mindre end ± 1 % af den relevante regressionsværdi. Værdien af b skal ligge på mellem – 1,005 og – 0,995. Hvis resultaterne ikke opfylder disse grænseværdier, skal der træffes afhjælpende foranstaltninger i overensstemmelse med punkt 8.1.8.5.1, litra a).

8.1.8.4.2.   PDP-kalibrering

En fortrængningspumpe (PDP) kalibreres for at bestemme ligningen for strømninghastighed i forhold til PDP-hastighed, som tager højde for strømningsutæthed i PDP'ens overfladetætninger som funktion af PDP-indgangstryk. Der bestemmes unikke koefficienter for hver hastighed, hvormed PDP'en betjenes. Et PDP-flowmeter kalibreres således:

| a) | Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5. |
| --- | --- |

a)

Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5.

| b) | Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og DPD'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved det laveste kalibrerede gennemstrømningspunkt, f.eks. den højeste trykbegrænsning og det laveste PDP-hastighedspunkt. |
| --- | --- |

b)

Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og DPD'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved det laveste kalibrerede gennemstrømningspunkt, f.eks. den højeste trykbegrænsning og det laveste PDP-hastighedspunkt.

| c) | Mens PDP'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved PDP-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in. |
| --- | --- |

c)

Mens PDP'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved PDP-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in.

| d) | PDP-hastigheden sættes til det første hastighedspunkt, hvor der skal kalibreres. |
| --- | --- |

d)

PDP-hastigheden sættes til det første hastighedspunkt, hvor der skal kalibreres.

| e) | Den variable begrænser indstilles til fuldt åben position. |
| --- | --- |

e)

Den variable begrænser indstilles til fuldt åben position.

| f) | PDP'en betjenes i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. Ved kontinuerlig drift af PDP registreres derefter middelværdierne for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder:






  i) | Referenceflowmeterets middelstrømningshastighed,



  . |
| --- | --- | --- |

f)

PDP'en betjenes i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. Ved kontinuerlig drift af PDP registreres derefter middelværdierne for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder:

i)

Formula

| ii) | Middeltemperaturen ved PDP-indgangen, T
  in. |
| --- | --- |

ii)

Middeltemperaturen ved PDP-indgangen, T
  in.

| iii) | Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved PDP-indgangen, p
  in. |
| --- | --- |

iii)

Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved PDP-indgangen, p
  in.

| iv) | Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved PDP-udgangen, p
  out. |
| --- | --- |

iv)

Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved PDP-udgangen, p
  out.

| v) | Gennemsnitlig PDP-hastighed, n
  PDP. |
| --- | --- |

v)

Gennemsnitlig PDP-hastighed, n
  PDP.

| g) | Begrænserventilen lukkes trinvis for at mindske det absolutte tryk ved PDP-indgangen, p
  in. |
| --- | --- |

g)

Begrænserventilen lukkes trinvis for at mindske det absolutte tryk ved PDP-indgangen, p
  in.

| h) | Trinnene i punkt 8.1.8.4.2, litra f) og g) gentages for at registrere data ved mindst seks begrænserpositioner, der afspejler det fulde område for mulige tryk ved PDP-indgangen efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

h)

Trinnene i punkt 8.1.8.4.2, litra f) og g) gentages for at registrere data ved mindst seks begrænserpositioner, der afspejler det fulde område for mulige tryk ved PDP-indgangen efter ibrugtagning.

| i) | PDP'en kalibreres ved hjælp af de indsamlede data og ligningerne i bilag VII. |
| --- | --- |

i)

PDP'en kalibreres ved hjælp af de indsamlede data og ligningerne i bilag VII.

| j) | Trinnene i litra f)-i) i dette punkt gentages for hver hastighed, som PDP'en betjenes med. |
| --- | --- |

j)

Trinnene i litra f)-i) i dette punkt gentages for hver hastighed, som PDP'en betjenes med.

| k) | Ligningerne i afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang) eller afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) anvendes til at bestemme ligningen for PDP-gennemstrømning til emissionsprøvning. |
| --- | --- |

k)

Ligningerne i afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang) eller afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) anvendes til at bestemme ligningen for PDP-gennemstrømning til emissionsprøvning.

| l) | Kalibreringen verificeres ved at foretage CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5. |
| --- | --- |

l)

Kalibreringen verificeres ved at foretage CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5.

| m) | PDP'en må ikke anvendes under de laveste indgangstryk, der afprøves under kalibrering. |
| --- | --- |

m)

PDP'en må ikke anvendes under de laveste indgangstryk, der afprøves under kalibrering.

8.1.8.4.3.   CFV-kalibrering

En venturi med kritisk gennemstrømning (CFV) kalibreres for at verificere dens udladningskoefficient, C
  d, ved det lavest forventede statiske differenstryk mellem CFV-indgang og udgang. Et PDP-flowmeter kalibreres således:

| a) | Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5. |
| --- | --- |

a)

Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5.

| b) | Ventilatoren startes nedstrøms for CFV'en. |
| --- | --- |

b)

Ventilatoren startes nedstrøms for CFV'en.

| c) | Mens CFV'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved CFV-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in. |
| --- | --- |

c)

Mens CFV'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved CFV-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in.

| d) | Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og CFV'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved den højeste trykbegrænsning, |
| --- | --- |

d)

Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og CFV'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved den højeste trykbegrænsning,

| e) | Den variable begrænser indstilles til fuldt åben position. I stedet for en variabel begrænser kan trykket nedstrøms for CFV'en varieres ved at variere blæserhastigheden eller ved at frembringe en kontrolleret utæthed. Bemærk, at nogle blæsere har begrænsninger ved ubelastede forhold. |
| --- | --- |

e)

Den variable begrænser indstilles til fuldt åben position. I stedet for en variabel begrænser kan trykket nedstrøms for CFV'en varieres ved at variere blæserhastigheden eller ved at frembringe en kontrolleret utæthed. Bemærk, at nogle blæsere har begrænsninger ved ubelastede forhold.

| f) | CFV'en skal være i drift i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. CFV'en skal fortsat være i drift, hvorefter middelværdierne for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder registreres:






  i) | Referenceflowmeterets middelstrømningshastighed,



  . |
| --- | --- | --- |

f)

CFV'en skal være i drift i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. CFV'en skal fortsat være i drift, hvorefter middelværdierne for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder registreres:

i)

Formula

| ii) | Eventuelt middeldugpunktet for kalibreringsluften, T
  dew. Jf. bilag VII for tilladte antagelser ved emissionsmåling. |
| --- | --- |

ii)

Eventuelt middeldugpunktet for kalibreringsluften, T
  dew. Jf. bilag VII for tilladte antagelser ved emissionsmåling.

| iii) | Middeltemperaturen ved venturi-indgangen, T
  in. |
| --- | --- |

iii)

Middeltemperaturen ved venturi-indgangen, T
  in.

| iv) | Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved venturi-indgangen, p
  in. |
| --- | --- |

iv)

Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved venturi-indgangen, p
  in.

| v) | Det gennemsnitlige statiske differenstryk mellem CFV-indgang og -udgang, Δp
  CFV. |
| --- | --- |

v)

Det gennemsnitlige statiske differenstryk mellem CFV-indgang og -udgang, Δp
  CFV.

| g) | Begrænserventilen lukkes trinvis for at mindske det absolutte tryk ved FV-indgangen, p
  in. |
| --- | --- |

g)

Begrænserventilen lukkes trinvis for at mindske det absolutte tryk ved FV-indgangen, p
  in.

| h) | Trinnene i litra f) og g) i dette punkt gentages for at registrere de gennemsnitlige data ved mindst ti begrænserpositioner, således at så stor en del som muligt af det praktiske område for Δp
  CFV, der forventes under prøvning, prøves. Det er ikke nødvendigt at fjerne kalibreringskomponenter eller CVS-komponenter for at kalibrere ved lavest mulige trykbegrænsninger. |
| --- | --- |

h)

Trinnene i litra f) og g) i dette punkt gentages for at registrere de gennemsnitlige data ved mindst ti begrænserpositioner, således at så stor en del som muligt af det praktiske område for Δp
  CFV, der forventes under prøvning, prøves. Det er ikke nødvendigt at fjerne kalibreringskomponenter eller CVS-komponenter for at kalibrere ved lavest mulige trykbegrænsninger.

| i) | C
  d og det lavest tilladelige trykforhold r bestemmes som beskrevet i bilag VII. |
| --- | --- |

i)

C
  d og det lavest tilladelige trykforhold r bestemmes som beskrevet i bilag VII.

| j) | C
  d anvendes til at bestemme CFV-gennemstrømning under emissionsprøvning. CFV må ikke anvendes over det højst tilladelige r som bestemt i bilag VII. |
| --- | --- |

j)

C
  d anvendes til at bestemme CFV-gennemstrømning under emissionsprøvning. CFV må ikke anvendes over det højst tilladelige r som bestemt i bilag VII.

| k) | Kalibreringen verificeres ved at foretage CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5. |
| --- | --- |

k)

Kalibreringen verificeres ved at foretage CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5.

| l) | Hvis CVS'en er konfigureret til parallelt at drive mere end én CFV ad gangen, kalibreres CVS'en på en af følgende måder:






  i) | Enhver kombination af CFV'er kalibreres i henhold til dette afsnit og bilag VII. Jf. bilag VII for vejledning om beregning af gennemstrømningshastigheder for denne metode. |
| --- | --- | --- |

l)

Hvis CVS'en er konfigureret til parallelt at drive mere end én CFV ad gangen, kalibreres CVS'en på en af følgende måder:

i)

Enhver kombination af CFV'er kalibreres i henhold til dette afsnit og bilag VII. Jf. bilag VII for vejledning om beregning af gennemstrømningshastigheder for denne metode.

| ii) | Hver CFV kalibreres i henhold til dette punkt og bilag VII. Jf. bilag VII for vejledning om beregning af gennemstrømningshastigheder for denne metode. |
| --- | --- |

ii)

Hver CFV kalibreres i henhold til dette punkt og bilag VII. Jf. bilag VII for vejledning om beregning af gennemstrømningshastigheder for denne metode.

8.1.8.4.4.   SSV-kalibrering

En subsonisk venturi (SSV) kalibreres for at bestemme dens kalibreringskoefficient, C
  d, for det forventede indsugningstrykområde. Et SSV-flowmeter kalibreres således:

| a) | Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5. |
| --- | --- |

a)

Systemet skal være tilsluttet som vist i figur 6.5.

| b) | Blæseren startes nedstrøms for SSV'en. |
| --- | --- |

b)

Blæseren startes nedstrøms for SSV'en.

| c) | Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og SSV'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved den højeste trykbegrænsning. |
| --- | --- |

c)

Utætheder mellem kalibreringsflowmeteret og SSV'en skal være mindre end 0,3 % af den samlede gennemstrømning ved den højeste trykbegrænsning.

| d) | Mens SSV'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved SSV-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in. |
| --- | --- |

d)

Mens SSV'en er i drift fastholdes en konstant temperatur ved SSV-indgangen på ± 2 % af den gennemsnitlige absolutte indsugningstemperatur, T
  in.

| e) | Den variable begrænser eller blæser med variabel hastighed indstilles på en gennemstrømningshastighed over den største hastighed, der forventes under prøvning. Gennemstrømningshastigheder må ikke ekstrapoleres ud over de kalibrerede værdier, så det anbefales at sikre, at et Reynoldsnummer, Re, ved SSV-halsen ved højeste kalibrerede gennemstrømningshastighed er større end det maksimale Re, der forventes under prøvning. |
| --- | --- |

e)

Den variable begrænser eller blæser med variabel hastighed indstilles på en gennemstrømningshastighed over den største hastighed, der forventes under prøvning. Gennemstrømningshastigheder må ikke ekstrapoleres ud over de kalibrerede værdier, så det anbefales at sikre, at et Reynoldsnummer, Re, ved SSV-halsen ved højeste kalibrerede gennemstrømningshastighed er større end det maksimale Re, der forventes under prøvning.

| f) | SSV'en skal være i drift i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. SSV'en skal fortsat være i drift, hvorefter gennemsnittet for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder registreres:






  i) | Referenceflowmeterets middelstrømningshastighed,



  . |
| --- | --- | --- |

f)

SSV'en skal være i drift i mindst 3 minutter for at stabilisere systemet. SSV'en skal fortsat være i drift, hvorefter gennemsnittet for mindst 30 sekunders prøvningsdata for hver af følgende mængder registreres:

i)

Formula

| ii) | Eventuelt middeldugpunktet for kalibreringsluften, T
  dew. Jf. bilag VII for tilladelige antagelser. |
| --- | --- |

ii)

Eventuelt middeldugpunktet for kalibreringsluften, T
  dew. Jf. bilag VII for tilladelige antagelser.

| iii) | Middeltemperaturen ved venturi-indgangen, T
  in. |
| --- | --- |

iii)

Middeltemperaturen ved venturi-indgangen, T
  in.

| iv) | Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved venturi-indgangen, p
  in. |
| --- | --- |

iv)

Det gennemsnitlige statiske absolutte tryk ved venturi-indgangen, p
  in.

| v) | Statisk differenstryk mellem det statiske tryk ved venturi-indgangen og det statiske tryk ved venturi-halsen, Δp
  SSV. |
| --- | --- |

v)

Statisk differenstryk mellem det statiske tryk ved venturi-indgangen og det statiske tryk ved venturi-halsen, Δp
  SSV.

| g) | Begrænserventilen lukkes trinvist, eller blæserhastigheden reduceres for at mindske gennemstrømningshastigheden. |
| --- | --- |

g)

Begrænserventilen lukkes trinvist, eller blæserhastigheden reduceres for at mindske gennemstrømningshastigheden.

| h) | Trinnene i litra f) og g) i dette punkt gentages med henblik på at registrere data ved mindst ti gennemstrømningshastigheder. |
| --- | --- |

h)

Trinnene i litra f) og g) i dette punkt gentages med henblik på at registrere data ved mindst ti gennemstrømningshastigheder.

| i) | Der bestemmes en funktionel form af C
  d i forhold til Re ved hjælp af de indsamlede data og ligningerne i bilag VII. |
| --- | --- |

i)

Der bestemmes en funktionel form af C
  d i forhold til Re ved hjælp af de indsamlede data og ligningerne i bilag VII.

| j) | Kalibreringen efterprøves ved at foretage en CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5 ved brug af den nye ligning C
  d i forhold til Re. |
| --- | --- |

j)

Kalibreringen efterprøves ved at foretage en CVS-verifikation (dvs. propankontrol) som beskrevet i punkt 8.1.8.5 ved brug af den nye ligning C
  d i forhold til Re.

| k) | SSV'en må kun anvendes mellem de laveste og højeste kalibrerede gennemstrømningshastigheder. |
| --- | --- |

k)

SSV'en må kun anvendes mellem de laveste og højeste kalibrerede gennemstrømningshastigheder.

| l) | Ligningerne i afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang) eller afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) anvendes til at bestemme SSV-gennemstrømning ved prøvning. |
| --- | --- |

l)

Ligningerne i afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang) eller afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) anvendes til at bestemme SSV-gennemstrømning ved prøvning.

8.1.8.4.5.   Ultralydskalibrering (reserveret)

Figur 6.5

Skematiske diagrammer for CVS-kalibrering af fortyndet udstødningsgasstrøm

blæser med variabel hastighed

blæser

nedstrøms trykkontrol

referenceflowmeter

variabel indsnævring

referenceflowmeter

variabel indsnævring

referenceflowmeter

8.1.8.5.   Verifikation af CVS'er og batchudtagning (propankontrol)

8.1.8.5.1.   Indledning

| a) | Propankontrol fungerer som CVS-verifikation for at afgøre, hvorvidt der er en uoverensstemmelse i de målte værdier i den fortyndede udstødningsgasstrøm. Propankontrol fungerer også som en verifikation af batchprøveudtageren for at afgøre, hvorvidt der er en uoverensstemmelse i det prøvetagningssystem, som udtager en prøve fra CVS'en som beskrevet i litra f) i dette punkt. På baggrund af velbegrundet teknisk skøn og sikker praksis kan denne kontrol foretages ved brug af en anden gas end propan, som f.eks. CO2 eller CO. En ikke-bestået propankontrol kan indikere et eller flere problemer, som kan kræve korrigerende indgreb, herunder:






  i) | Ukorrekt analysatorkalibrering. FID-analysatoreren skal genkalibreres, repareres eller udskiftes. |
| --- | --- | --- |

a)

Propankontrol fungerer som CVS-verifikation for at afgøre, hvorvidt der er en uoverensstemmelse i de målte værdier i den fortyndede udstødningsgasstrøm. Propankontrol fungerer også som en verifikation af batchprøveudtageren for at afgøre, hvorvidt der er en uoverensstemmelse i det prøvetagningssystem, som udtager en prøve fra CVS'en som beskrevet i litra f) i dette punkt. På baggrund af velbegrundet teknisk skøn og sikker praksis kan denne kontrol foretages ved brug af en anden gas end propan, som f.eks. CO2 eller CO. En ikke-bestået propankontrol kan indikere et eller flere problemer, som kan kræve korrigerende indgreb, herunder:

i)

Ukorrekt analysatorkalibrering. FID-analysatoreren skal genkalibreres, repareres eller udskiftes.

| ii) | Der skal foretages kontrol for utætheder på CVS-tunnel, forbindelser, spænder og HC-prøvetagningssystemet i henhold til punkt 8.1.8.7. |
| --- | --- |

ii)

Der skal foretages kontrol for utætheder på CVS-tunnel, forbindelser, spænder og HC-prøvetagningssystemet i henhold til punkt 8.1.8.7.

| iii) | Verifikationen af dårlig blanding foretages i henhold til punkt 9.2.2. |
| --- | --- |

iii)

Verifikationen af dårlig blanding foretages i henhold til punkt 9.2.2.

| iv) | Verifikation af carbonhydridkontaminering i prøvetagningssystemet foretages som beskrevet i punkt 7.3.1.2. |
| --- | --- |

iv)

Verifikation af carbonhydridkontaminering i prøvetagningssystemet foretages som beskrevet i punkt 7.3.1.2.

| v) | Kalibrering for ændring i CVS. Der foretages en in-situ-kalibrering af CVS-flowmeteret som beskrevet i punkt 8.1.8.4. |
| --- | --- |

v)

Kalibrering for ændring i CVS. Der foretages en in-situ-kalibrering af CVS-flowmeteret som beskrevet i punkt 8.1.8.4.

| vi) | Andre problemer med verifikation af CVS eller prøvetagningshardware eller -software. CVS-systemet, CVS-verifikationshardware og -software undersøges for uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

vi)

Andre problemer med verifikation af CVS eller prøvetagningshardware eller -software. CVS-systemet, CVS-verifikationshardware og -software undersøges for uoverensstemmelser.

| b) | Ved propankontrol anvendes enten en referencemasse eller en referencegennemstrømningshastighed for C3H8 som sporgas i en CVS. Hvis der anvendes en referencegennemstrømningshastighed, skal der redegøres for en eventuel ikke-idéel C3H8-gasadfærd i referenceflowmeteret. Se afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang), som beskriver, hvordan visse flowmetere kalibreres og anvendes. I forbindelse med punkt 8.1.8.5 og bilag VII må der ikke anvendes nogen antagelse om idéel gasadfærd. Ved propankontrol sammenlignes den beregnede masse af indsprøjtet CC3H8 ved hjælp af carbonhydridmålinger og målinger af CVS-gennemstrømningshastighed med referenceværdien. |
| --- | --- |

b)

Ved propankontrol anvendes enten en referencemasse eller en referencegennemstrømningshastighed for C3H8 som sporgas i en CVS. Hvis der anvendes en referencegennemstrømningshastighed, skal der redegøres for en eventuel ikke-idéel C3H8-gasadfærd i referenceflowmeteret. Se afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang), som beskriver, hvordan visse flowmetere kalibreres og anvendes. I forbindelse med punkt 8.1.8.5 og bilag VII må der ikke anvendes nogen antagelse om idéel gasadfærd. Ved propankontrol sammenlignes den beregnede masse af indsprøjtet CC3H8 ved hjælp af carbonhydridmålinger og målinger af CVS-gennemstrømningshastighed med referenceværdien.

8.1.8.5.2.   Metode til at indføre en kendt propanmængde i CVS-systemet.

Den samlede nøjagtighed CVS-prøvetagnings- og analysesystem bestemmes ved tilledning af en kendt masse af en forurenende luftart til systemet, mens dette er bragt til at fungere på normal måde. Den forurenende luftart analyseres, og massen beregnes efter bilag VII. Der skal anvendes en af følgende to teknikker:

| a) | Der foretages gravimetrisk måling på følgende måde: Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ± 0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. |
| --- | --- |

a)

Der foretages gravimetrisk måling på følgende måde: Massen af en lille cylinder fyldt med enten carbonmonoxid eller propan bestemmes med en nøjagtighed på ± 0,01 g. CVS-systemet sættes i drift som under en normal udstødningsemissionsprøvning i mellem 5 og 10 minutter, idet der indsprøjtes carbonmonoxid eller propan i systemet. Den afgivne mængde ren gas bestemmes ved differentialvejning. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

| b) | Måling med drøvleenhed med kritisk gennemstrømning foretages som følger: En kendt mængde ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret drøvleenhed. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske drøvleenhed, uafhængig af blændens afgangstryk (≡ kritisk gennemstrømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes. |
| --- | --- |

b)

Måling med drøvleenhed med kritisk gennemstrømning foretages som følger: En kendt mængde ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS-systemet gennem en kalibreret drøvleenhed. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømningshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske drøvleenhed, uafhængig af blændens afgangstryk (≡ kritisk gennemstrømning). CVS-systemet bringes til at fungere som ved en sædvanlig emissionsprøvning af udstødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve analyseres med det sædvanlige udstyr (prøvetagningssæk eller integrationsmetoden), og gassens masse beregnes.

8.1.8.5.3.   Forberedelse af propankontrol

Propankontrollen forberedes på følgende måde:

| a) | Hvis der anvendes en C3H8-referencemasse i stedet for en referencestrømningshastighed, skal der anvendes en cylinder fyldt med C3H8. Referencecylinderens C3H8-masse bestemmes med en præcision på ± 0,5 % af den mængde C3H8, der forventes anvendt. |
| --- | --- |

a)

Hvis der anvendes en C3H8-referencemasse i stedet for en referencestrømningshastighed, skal der anvendes en cylinder fyldt med C3H8. Referencecylinderens C3H8-masse bestemmes med en præcision på ± 0,5 % af den mængde C3H8, der forventes anvendt.

| b) | Der vælges passende strømningshastigheder for CVS og C3H8. |
| --- | --- |

b)

Der vælges passende strømningshastigheder for CVS og C3H8.

| c) | Der vælges en C3H8-indsprøjtningsport i CVS-systemet. Portens placering vælges, så den er så tæt som muligt på det sted, hvor motorens udstødning indføres i CVS-systemet. C3H8-cylinderen forbindes til indsprøjtningssystemet. |
| --- | --- |

c)

Der vælges en C3H8-indsprøjtningsport i CVS-systemet. Portens placering vælges, så den er så tæt som muligt på det sted, hvor motorens udstødning indføres i CVS-systemet. C3H8-cylinderen forbindes til indsprøjtningssystemet.

| d) | CVS-systemet sættes i drift og stabiliseres. |
| --- | --- |

d)

CVS-systemet sættes i drift og stabiliseres.

| e) | Eventuelle varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles. |
| --- | --- |

e)

Eventuelle varmevekslere i prøvetagningssystemet forvarmes eller forkøles.

| f) | Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperatur. |
| --- | --- |

f)

Opvarmede eller afkølede komponenter såsom prøvetagningsledninger, filtre, kølere og pumper, skal have mulighed for at stabiliseres ved deres driftstemperatur.

| g) | Hvis det er relevant, foretages tæthedskontrol i HC-prøvetagningssystemets vakuumside som beskrevet i punkt 8.1.8.7. |
| --- | --- |

g)

Hvis det er relevant, foretages tæthedskontrol i HC-prøvetagningssystemets vakuumside som beskrevet i punkt 8.1.8.7.

8.1.8.5.4.   Forberedelse af HC-prøvetagningssystemet til propankontrol

Kontrollen af tætheden af HC-prøvetagningssystemets vakuumside kan foretages efter forskrifterne i litra g) i dette punkt. Hvis denne fremgangsmåde anvendes, kan proceduren for HC-kontaminering i punkt 7.3.1.2 anvendes. Hvis der ikke foretages tæthedskontrol i vakuumsiden i henhold til litra g), skal HC-prøvetagningssystemet nulstilles, justeres og verificeres for kontaminering på følgende måde:

| a) | Der vælges det laveste HC-analysatorområde, der kan måle den forventede C3H8-koncentration for CVS- og C3H8-gennemstrømningshastigheder. |
| --- | --- |

a)

Der vælges det laveste HC-analysatorområde, der kan måle den forventede C3H8-koncentration for CVS- og C3H8-gennemstrømningshastigheder.

| b) | HC-analysatoren nulstilles ved hjælp af nulstillingsluft, der indføres ved analysatorporten. |
| --- | --- |

b)

HC-analysatoren nulstilles ved hjælp af nulstillingsluft, der indføres ved analysatorporten.

| c) | HC-analysatoren justeres ved hjælp af C3H8-justeringsgas, der indføres ved analysatorporten. |
| --- | --- |

c)

HC-analysatoren justeres ved hjælp af C3H8-justeringsgas, der indføres ved analysatorporten.

| d) | Nulstillingsluft tilføres ved overstrømning ved HC-sonden eller en samling mellem HC-sonden og overføringsledningen. |
| --- | --- |

d)

Nulstillingsluft tilføres ved overstrømning ved HC-sonden eller en samling mellem HC-sonden og overføringsledningen.

| e) | HC-prøvetagningssystemets stabile HC-koncentration måles, mens der sker gennemstrømning af overstrøms-nulstillingsluft. For batch-HC-måling fyldes batch-beholderen (f.eks. en sæk), og HC-overstrømskoncentrationen måles. |
| --- | --- |

e)

HC-prøvetagningssystemets stabile HC-koncentration måles, mens der sker gennemstrømning af overstrøms-nulstillingsluft. For batch-HC-måling fyldes batch-beholderen (f.eks. en sæk), og HC-overstrømskoncentrationen måles.

| f) | Hvis overstrømmens HC-koncentration er større end 2 μmol/mol, må proceduren ikke fortsætte, før kontamineringen er fjernet. Kontamineringskilden bestemmes, og der foretages korrigerende indgreb, såsom rensning af systemet eller udskiftning af kontaminerede dele. |
| --- | --- |

f)

Hvis overstrømmens HC-koncentration er større end 2 μmol/mol, må proceduren ikke fortsætte, før kontamineringen er fjernet. Kontamineringskilden bestemmes, og der foretages korrigerende indgreb, såsom rensning af systemet eller udskiftning af kontaminerede dele.

| g) | Når overstrømmens HC-koncentration ikke overstiger 2 μmol/mol, registreres denne værdi som x
  HCinit og anvendes til at korrigere for HC-kontaminering som beskrevet i afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang). |
| --- | --- |

g)

Når overstrømmens HC-koncentration ikke overstiger 2 μmol/mol, registreres denne værdi som x
  HCinit og anvendes til at korrigere for HC-kontaminering som beskrevet i afsnit 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller afsnit 3 i bilag VII (molbaseret tilgang).

8.1.8.5.5.   Udførelse af propankontrol

| a) | Propankontrollen udføres på følgende måde:






  i) | For batchprøvetagning af HC forbindes rene lagringsmedier som f.eks. sække, der er udsuget. |
| --- | --- | --- |

a)

Propankontrollen udføres på følgende måde:

i)

For batchprøvetagning af HC forbindes rene lagringsmedier som f.eks. sække, der er udsuget.

| ii) | HC-måleinstrumenter betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

ii)

HC-måleinstrumenter betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger.

| iii) | Hvis der skal korrigeres for baggrundskoncentration af HC i fortyndingsluften, måles og registreres denne baggrundskoncentrationen af HC i fortyndingsluften. |
| --- | --- |

iii)

Hvis der skal korrigeres for baggrundskoncentration af HC i fortyndingsluften, måles og registreres denne baggrundskoncentrationen af HC i fortyndingsluften.

| iv) | Eventuelle integreringsanordninger nulstilles. |
| --- | --- |

iv)

Eventuelle integreringsanordninger nulstilles.

| v) | Prøvetagningen begyndes, og eventuelle flowintegratorer startes. |
| --- | --- |

v)

Prøvetagningen begyndes, og eventuelle flowintegratorer startes.

| vi) | C3H8 frigives ved den valgte hastighed. Hvis der anvendes en referencegennemstrømningshastighed for C3H8, påbegyndes integrationen af denne gennemstrømningshastighed. |
| --- | --- |

vi)

C3H8 frigives ved den valgte hastighed. Hvis der anvendes en referencegennemstrømningshastighed for C3H8, påbegyndes integrationen af denne gennemstrømningshastighed.

| vii) | Der frigives fortsat C3H8, indtil der er frigivet tilstrækkelig C3H8 til at sikre en præcis kvantificering af reference-C3H8 og den målte C3H8. |
| --- | --- |

vii)

Der frigives fortsat C3H8, indtil der er frigivet tilstrækkelig C3H8 til at sikre en præcis kvantificering af reference-C3H8 og den målte C3H8.

| viii) | C3H8-cylinderen lukkes, og prøvetagningen fortsættes, indtil der er taget højde for forsinkelser, der skyldes prøvetransport og analysatorens respons. |
| --- | --- |

viii)

C3H8-cylinderen lukkes, og prøvetagningen fortsættes, indtil der er taget højde for forsinkelser, der skyldes prøvetransport og analysatorens respons.

| ix) | Prøvetagningen indstilles, og eventuelle integratorer standses. |
| --- | --- |

ix)

Prøvetagningen indstilles, og eventuelle integratorer standses.

| b) | Hvis der anvendes måling med kritisk drøvleenhed, kan følgende procedure benyttes til propankontrol som den alternative metode, der er nævnt i punkt 8.1.8.5.5, litra a).






  i) | For batchprøvetagning af HC forbindes rene lagringsmedier som f.eks. sække, der er udsuget. |
| --- | --- | --- |

b)

Hvis der anvendes måling med kritisk drøvleenhed, kan følgende procedure benyttes til propankontrol som den alternative metode, der er nævnt i punkt 8.1.8.5.5, litra a).

i)

For batchprøvetagning af HC forbindes rene lagringsmedier som f.eks. sække, der er udsuget.

| ii) | HC-måleinstrumenter betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

ii)

HC-måleinstrumenter betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger.

| iii) | Hvis der skal korrigeres for baggrundskoncentration af HC i fortyndingsluften, måles og registreres denne baggrundskoncentrationen af HC i fortyndingsluften. |
| --- | --- |

iii)

Hvis der skal korrigeres for baggrundskoncentration af HC i fortyndingsluften, måles og registreres denne baggrundskoncentrationen af HC i fortyndingsluften.

| iv) | Eventuelle integreringsanordninger nulstilles. |
| --- | --- |

iv)

Eventuelle integreringsanordninger nulstilles.

| v) | Indholdet i C3H8-referencecylinderen frigives ved den valgte hastighed. |
| --- | --- |

v)

Indholdet i C3H8-referencecylinderen frigives ved den valgte hastighed.

| vi) | Prøvetagningen påbegyndes, og eventuelle gennemstrømningsintegratorer startes, efter at det er bekræftet, at HC-koncentrationen er stabil. |
| --- | --- |

vi)

Prøvetagningen påbegyndes, og eventuelle gennemstrømningsintegratorer startes, efter at det er bekræftet, at HC-koncentrationen er stabil.

| vii) | Cylinderindholdet frigives fortsat, indtil der er frigivet tilstrækkelig C3H8 til at sikre en præcis kvantificering af reference-C3H8 og den målte C3H8. |
| --- | --- |

vii)

Cylinderindholdet frigives fortsat, indtil der er frigivet tilstrækkelig C3H8 til at sikre en præcis kvantificering af reference-C3H8 og den målte C3H8.

| viii) | Eventuelle integratorer standses. |
| --- | --- |

viii)

Eventuelle integratorer standses.

| ix) | C3H8-referencecylinderen slukkes. |
| --- | --- |

ix)

C3H8-referencecylinderen slukkes.

8.1.8.5.6.   Evaluering af propankontrollen

Proceduren efter prøvning er som følger:

| a) | Hvis der er anvendt batch-prøvetagning, analyseres batchprøverne så snart, det er praktisk muligt. |
| --- | --- |

a)

Hvis der er anvendt batch-prøvetagning, analyseres batchprøverne så snart, det er praktisk muligt.

| b) | Efter analyse af HC korrigeres der for kontaminering og baggrund. |
| --- | --- |

b)

Efter analyse af HC korrigeres der for kontaminering og baggrund.

| c) | Den samlede C3H8-masse baseret på CVS- og HC-data beregnes som beskrevet i bilag VII ved hjælp af molmassen af C3H8, M
  C3H8, i stedet for den effektive molmasse af HC, M
  HC. |
| --- | --- |

c)

Den samlede C3H8-masse baseret på CVS- og HC-data beregnes som beskrevet i bilag VII ved hjælp af molmassen af C3H8, M
  C3H8, i stedet for den effektive molmasse af HC, M
  HC.

| d) | Hvis der anvendes en referencemasse (gravimetrisk måling), bestemmes cylinderens propanmasse med en præcision på ± 0,5 %, og C3H8-referencemassen bestemmes ved at trække den tomme cylinderpropanmasse fra den fulde cylinderpropanmasse. Hvis der anvendes en kritisk drøvleenhed (måling med kritisk strømning), bestemmes propanmassen som strømningshastigheden ganget med prøvningstiden. |
| --- | --- |

d)

Hvis der anvendes en referencemasse (gravimetrisk måling), bestemmes cylinderens propanmasse med en præcision på ± 0,5 %, og C3H8-referencemassen bestemmes ved at trække den tomme cylinderpropanmasse fra den fulde cylinderpropanmasse. Hvis der anvendes en kritisk drøvleenhed (måling med kritisk strømning), bestemmes propanmassen som strømningshastigheden ganget med prøvningstiden.

| e) | C3H8-referencemassen fratrækkes den beregnede masse. Hvis denne difference er inden for ± 3,0 % af referencemassen, har CVS-systemet bestået denne verifikation. |
| --- | --- |

e)

C3H8-referencemassen fratrækkes den beregnede masse. Hvis denne difference er inden for ± 3,0 % af referencemassen, har CVS-systemet bestået denne verifikation.

8.1.8.5.7.   Verifikation af sekundært PM-fortyndingssystem

Når propankontrollen skal gentages for at efterprøve det sekundære PM-fortyndingssystem, anvendes følgende procedure i litra a)-d) med henblik på denne verifikation.

| a) | HC-prøvetagningssystemet konfigureres for at udtage en prøve i nærheden af batch-prøveudtagerens lagringsmedium (f.eks. et PM-filter). Hvis det absolutte tryk ved dette sted er for lavt til at udtage en HC-prøve, kan der udtages HC fra batchprøveudtagerpumpens afgangsluft. Der skal udvises forsigtighed ved udtagning af prøver fra pumpes afgangsluft, fordi en ellers acceptabel utæthed i pumpen nedstrøms for et batch-prøveudtagerflowmeter vil medføre et falsk negativt resultat af propankontrollen. |
| --- | --- |

a)

HC-prøvetagningssystemet konfigureres for at udtage en prøve i nærheden af batch-prøveudtagerens lagringsmedium (f.eks. et PM-filter). Hvis det absolutte tryk ved dette sted er for lavt til at udtage en HC-prøve, kan der udtages HC fra batchprøveudtagerpumpens afgangsluft. Der skal udvises forsigtighed ved udtagning af prøver fra pumpes afgangsluft, fordi en ellers acceptabel utæthed i pumpen nedstrøms for et batch-prøveudtagerflowmeter vil medføre et falsk negativt resultat af propankontrollen.

| b) | Propankontrol gentages som beskrevet i dette punkt, men HC udtages fra batchprøveudtageren. |
| --- | --- |

b)

Propankontrol gentages som beskrevet i dette punkt, men HC udtages fra batchprøveudtageren.

| c) | C3H8-massen beregnes, idet der tages højde for eventuel sekundær fortynding fra batchprøveudtageren. |
| --- | --- |

c)

C3H8-massen beregnes, idet der tages højde for eventuel sekundær fortynding fra batchprøveudtageren.

| d) | C3H8-referencemassen fratrækkes den beregnede masse. Hvis denne difference er inden for ± 5 % af referencemassen, har batchprøveudtageren bestået denne verifikation. Hvis ikke, skal der foretages et korrigerende indgreb. |
| --- | --- |

d)

C3H8-referencemassen fratrækkes den beregnede masse. Hvis denne difference er inden for ± 5 % af referencemassen, har batchprøveudtageren bestået denne verifikation. Hvis ikke, skal der foretages et korrigerende indgreb.

8.1.8.5.8.   Verifikation af prøvetørreren

Hvis der anvendes en fugtighedssensor til kontinuerlig overvågning af dugpunktet ved prøvetørrerens udgang, finder denne kontrol ikke anvendelse, så længe det sikres, at fugtigheden ved tørrerens udgang er under de minimumværdier, der gælder ved kontrol af dæmpning, interferens og kompensation.

| a) | Hvis en prøvetørrer som tilladt i punkt 9.3.2.3.1 anvendes til fjernelse af vand fra prøvegassen, skal ydevnen i termiske kølere efterprøves efter montering og efter større vedligeholdelse. For tørrere med osmotisk membran efterprøves køleevnen efter montering, større vedligeholdelse og inden for 35 dage før prøvning. |
| --- | --- |

a)

Hvis en prøvetørrer som tilladt i punkt 9.3.2.3.1 anvendes til fjernelse af vand fra prøvegassen, skal ydevnen i termiske kølere efterprøves efter montering og efter større vedligeholdelse. For tørrere med osmotisk membran efterprøves køleevnen efter montering, større vedligeholdelse og inden for 35 dage før prøvning.

| b) | Vand kan hindre en analysators evne til at måle den relevante udstødningskomponent og fjernes således sommetider, før gasprøven når analysatoren. F.eks. kan vand negativt påvirke en CLD's NOx-respons gennem kollisionsdæmpning og påvirke en NDIR i positiv retning ved at fremkalde en respons, der ligner CO. |
| --- | --- |

b)

Vand kan hindre en analysators evne til at måle den relevante udstødningskomponent og fjernes således sommetider, før gasprøven når analysatoren. F.eks. kan vand negativt påvirke en CLD's NOx-respons gennem kollisionsdæmpning og påvirke en NDIR i positiv retning ved at fremkalde en respons, der ligner CO.

| c) | Prøvetørreren skal opfylde de specifikationer, der er fastlagt i punkt 9.3.2.3.1 for dugpunkt, T
  dew, og absolut tryk, p
  total, nedstrøms for tørreren med osmotisk membran eller den termiske køler. |
| --- | --- |

c)

Prøvetørreren skal opfylde de specifikationer, der er fastlagt i punkt 9.3.2.3.1 for dugpunkt, T
  dew, og absolut tryk, p
  total, nedstrøms for tørreren med osmotisk membran eller den termiske køler.

| d) | Følgende verifikationsprocedure for prøvetørrere anvendes til at bestemme deres tørreydelse, eller der udvikles en anden protokol hertil ved anvendelse af god teknisk praksis:






  i) | Der anvendes PTFE-rør (polytetrafluorethylen) eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser. |
| --- | --- | --- |

d)

Følgende verifikationsprocedure for prøvetørrere anvendes til at bestemme deres tørreydelse, eller der udvikles en anden protokol hertil ved anvendelse af god teknisk praksis:

i)

Der anvendes PTFE-rør (polytetrafluorethylen) eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser.

| ii) | N2 eller renset luft skal befugtes ved gennembobling i destilleret vand i en lukket beholder, som fugter gassen til det højest mulige dugpunkt som forventes under emissionsprøvningen. |
| --- | --- |

ii)

N2 eller renset luft skal befugtes ved gennembobling i destilleret vand i en lukket beholder, som fugter gassen til det højest mulige dugpunkt som forventes under emissionsprøvningen.

| iii) | Den befugtede gas indføres opstrøms for prøvetørreren. |
| --- | --- |

iii)

Den befugtede gas indføres opstrøms for prøvetørreren.

| iv) | Den befugtede gastemperatur nedstrøms for beholderen fastholdes ved mindst 5 °C over dugpunktet. |
| --- | --- |

iv)

Den befugtede gastemperatur nedstrøms for beholderen fastholdes ved mindst 5 °C over dugpunktet.

| v) | Det befugtede gasdugpunkt, T
  dew, og trykket, p
  total, måles så tæt på prøvetørrerens indgang som muligt for at efterprøve, at dugpunktet er det højest forventede under emissionsprøvningen. |
| --- | --- |

v)

Det befugtede gasdugpunkt, T
  dew, og trykket, p
  total, måles så tæt på prøvetørrerens indgang som muligt for at efterprøve, at dugpunktet er det højest forventede under emissionsprøvningen.

| vi) | Det befugtede gasdugpunkt, T
  dew, og trykket, p
  total, måles så tæt som muligt på prøvetørrerens udgang. |
| --- | --- |

vi)

Det befugtede gasdugpunkt, T
  dew, og trykket, p
  total, måles så tæt som muligt på prøvetørrerens udgang.

| vii) | Prøvetørreren består verifikationen, hvis resultatet af litra d), nr. vi), i dette afsnit er mindre end dugpunktet, der svarer til prøvetørrerens specifikationer som fastsat i punkt 9.3.2.3.1, plus 2 °C, eller hvis molbrøken af litra d), nr. vi), er mindre end de tilsvarende specifikationer for prøvetørreren plus 0,002 mol/mol eller 0,2 % vol. Bemærk, at for denne verifikation udtrykkes prøvedugpunktet som absolut temperatur, Kelvin. |
| --- | --- |

vii)

Prøvetørreren består verifikationen, hvis resultatet af litra d), nr. vi), i dette afsnit er mindre end dugpunktet, der svarer til prøvetørrerens specifikationer som fastsat i punkt 9.3.2.3.1, plus 2 °C, eller hvis molbrøken af litra d), nr. vi), er mindre end de tilsvarende specifikationer for prøvetørreren plus 0,002 mol/mol eller 0,2 % vol. Bemærk, at for denne verifikation udtrykkes prøvedugpunktet som absolut temperatur, Kelvin.

8.1.8.6.   Periodisk kalibrering af delstrømsfortyndingssystemet for PM og dermed forbundne målesystemer for ufortyndet udstødningsgas.

8.1.8.6.1.   Specifikationer for differensflowmåling

For delstrømsfortyndingssystemer til udtagning af en en proportional prøve af ufortyndet udstødningsgas skal man især være opmærksom på nøjagtigheden af prøvningsstrømmen qm

  p, hvis den ikke måles direkte, men bestemmes ved differensflowmåling som fastsat i ligning (6-20):

| q
  m
  p = q
  m
  dew — q
  m
  dw | (6-20) |
| --- | --- |

q
  m
  p = q
  m
  dew — q
  m
  dw

(6-20)

Hvor:

| qm

  p | er prøvemassens strømningshastighed af udstødningsgassen til delstrømsfortyndingssystemet |
| --- | --- |
| qm

  dw | er fortyndingsluftens massestrømshastighed (på våd basis) |
| qm

  dew | er den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed på våd basis. |

qm

  p

er prøvemassens strømningshastighed af udstødningsgassen til delstrømsfortyndingssystemet

qm

  dw

er fortyndingsluftens massestrømshastighed (på våd basis)

qm

  dew

er den fortyndede udstødningsgas' massestrømshastighed på våd basis.

I dette tilfælde skal den maksimale fejl for forskellen være således, at nøjagtigheden af qm

  pligger inden for ± 5 %, når fortyndingsforholdet er mindre end 15. Den kan beregnes som den kvadratiske middelværdi af fejlene på de enkelte instrumenter.

Acceptable nøjagtigheder for q
  mp kan opnås med en af følgende metoder:

| a) | Den absolutte nøjagtighed af qm

  dew og qm

  dw er ± 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed af qm

  p på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Ved større fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større. |
| --- | --- |

a)

Den absolutte nøjagtighed af qm

  dew og qm

  dw er ± 0,2 %, hvilket sikrer en nøjagtighed af qm

  p på ≤ 5 % ved et fortyndingsforhold på 15. Ved større fortyndingsforhold vil fejlen dog blive større.

| b) | Kalibrering af qm

  dw i forhold til qm

  dew sker således, at der opnås samme nøjagtighed for qm

  p som i litra a). Nærmere detaljer findes i punkt 8.1.8.6.2. |
| --- | --- |

b)

Kalibrering af qm

  dw i forhold til qm

  dew sker således, at der opnås samme nøjagtighed for qm

  p som i litra a). Nærmere detaljer findes i punkt 8.1.8.6.2.

| c) | Nøjagtigheden af q
  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode litra a) for q
  mp. |
| --- | --- |

c)

Nøjagtigheden af q
  mp bestemmes indirekte ud fra nøjagtigheden af fortyndingsforholdet som bestemt ved hjælp af en sporgas, f.eks. CO2. Der kræves nøjagtigheder, der svarer til metode litra a) for q
  mp.

| d) | Den absolutte nøjagtighed af qm

  dew og qm

  dw er inden for ± 2 % af den fulde skala, den maksimale fejl i forskellen mellem qm

  dew og qm

  dw er inden for 0,2 %, og den lineære fejl er inden for ± 0,2 % af det højeste qm

  dew, der observeres under prøvningen. |
| --- | --- |

d)

Den absolutte nøjagtighed af qm

  dew og qm

  dw er inden for ± 2 % af den fulde skala, den maksimale fejl i forskellen mellem qm

  dew og qm

  dw er inden for 0,2 %, og den lineære fejl er inden for ± 0,2 % af det højeste qm

  dew, der observeres under prøvningen.

8.1.8.6.2.   Kalibrering af differensflowmåling

Delstrømsfortyndingssystemet, der skal udtage en proportional prøve af ufortyndet udstødningsgas, kalibreres regelmæssigt med et nøjagtigt flowmeter, der kan henføres til nationale eller internationale standarder. Flowmeteret eller instrumenterne til flowmåling kalibreres efter en af nedenstående metoder, således at sondestrømmen qm

  p ind i tunnellen opfylder nøjagtighedskravene i punkt 8.1.8.6.1.

| a) | Flowmeteret for qm

  dw skal serieforbindes med flowmeteret for qm

  dew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 indstillingspunkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste værdi af qm

  dw anvendt under prøvningen og værdien af qm

  dew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

a)

Flowmeteret for qm

  dw skal serieforbindes med flowmeteret for qm

  dew, forskellen mellem de to flowmetre skal kalibreres for mindst 5 indstillingspunkter, med strømningsværdier ensartet fordelt mellem den laveste værdi af qm

  dw anvendt under prøvningen og værdien af qm

  dew anvendt under prøvningen. Strømmen kan ledes uden om fortyndingstunnelen.

| b) | En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qm

  dew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qm

  dw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 15, i forhold til qm

  dew anvendt under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

En kalibreret strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qm

  dew, og nøjagtigheden skal kontrolleres for de værdier, der anvendes i prøvningen. Den kalibrerede strømningsanordning skal serieforbindes til flowmeteret for qm

  dw, og nøjagtigheden kontrolleres for mindst 5 indstillinger svarende til et fortyndingsforhold mellem 3 og 15, i forhold til qm

  dew anvendt under prøvningen.

| c) | Overføringsledningen TL (jf. figur 6.7) frakobles udstødningen, og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qm

  p tilsluttes overføringsledningen. Derefter indstilles qm

  dew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qm

  dw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til et fortyndingsforhold på mellem 3 og 15. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej, som leder uden om tunnelen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft ledes gennem de tilsvarende målere som i selve prøvningen |
| --- | --- |

c)

Overføringsledningen TL (jf. figur 6.7) frakobles udstødningen, og en kalibreret flowmeteranordning med et passende område til måling af qm

  p tilsluttes overføringsledningen. Derefter indstilles qm

  dew til den værdi, der anvendes under prøvningen, og qm

  dw indstilles sekventielt til mindst 5 værdier svarende til et fortyndingsforhold på mellem 3 og 15. Alternativt kan der etableres en særlig kalibreringsvej, som leder uden om tunnelen, mens den samlede strømning og strømningen af fortyndingsluft ledes gennem de tilsvarende målere som i selve prøvningen

| d) | En sporgas ledes ind i overføringsledningen TL for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 15. Nøjagtigheden af prøvegasstrømmen bestemmes af fortyndingsforholdet r
  d ved hjælp af ligning (6-21):







  q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d | (6-21) |
| --- | --- | --- |

d)

En sporgas ledes ind i overføringsledningen TL for udstødningen. Denne sporgas kan være en af udstødningsgassens komponenter, f.eks. CO2 eller NOx. Efter fortynding i tunnelen måles sporgaskomponenten. Dette udføres for 5 fortyndingsforhold mellem 3 og 15. Nøjagtigheden af prøvegasstrømmen bestemmes af fortyndingsforholdet r
  d ved hjælp af ligning (6-21):

q
  m
  p = q
  m
  dew /r
  d

(6-21)

Der skal tages hensyn til gasanalysatorernes nøjagtighed for at sikre nøjagtigheden af qm

  p.

8.1.8.6.3.   Særlige forskrifter for differensflowmåling

En carbonstrømskontrol med faktisk udstødningsgas kan stærkt anbefales til at identificere måle- og kontrolproblemer og efterprøve, at delstrømsfortyndingssystemet virker korrekt. Denne carbonstrømskontrol udføres mindst hver gang en ny motor monteres, eller der er sket en væsentlig ændring af prøvningsrummets konfiguration.

Motoren skal køre med maksimalt drejningsmoment og maksimal hastighed eller enhver anden stationær funktionsmåde, der frembringer 5 % CO2 eller mere. Delstrømsprøvetagningssystemet skal køre med en fortyndingsfaktor på ca. 15 til 1.

Hvis der gennemføres carbonstrømskontrol, anvendes den metode, der er beskrevet i tillæg 2 til bilag VII. Strømningshastighederne for carbon beregnes i overensstemmelse med ligningerne i tillæg 2 til bilag VII. Alle strømningshastigheder for carbon skal være i overensstemmelse inden for 5 %.

8.1.8.6.3.1.   Kontrol før prøvningen

Der foretages en forudgående kontrol inden for 2 timer før prøvningsforløbet på følgende måde:

Flowmeteres nøjagtighed kontrolleres ved samme metode som den, der anvendes til kalibrering (jf. punkt 8.1.8.6.2) for mindst to punkter, herunder strømningsværdier for qm

  dw, som svarer til fortyndingsforhold mellem 5 og 15 for den værdi af qm

  dew, der anvendes under prøvningen.

Hvis det kan påvises ved hjælp af registreringer fra kalibreringsproceduren i punkt 8.1.8.6.2, at flowmeterkalibreringen er stabil over en længere periode, kan kontrollen forud for prøvningen undlades.

8.1.8.6.3.2.   Bestemmelse af transformationstiden

Systemindstillingerne for evaluering af transformationstid skal være nøjagtigt de samme som ved måling under prøvningsforløbet. Transformationstiden som defineret i punkt 2.4 i tillæg 5 til dette bilag og figur 6-11, bestemmes ved følgende metode:

Et uafhængigt referenceflowmeter med et passende måleområde for sondestrømningen serieforbindes og tilsluttes sonden tæt. Dette flowmeter skal have en transformationstid på under 100 ms for den strømningstrinstørrelse, der anvendes ved måling af responstid, med strømningsbegrænsning tilstrækkelig lav til ikke at påvirke delstrømsfortyndingssystemets dynamiske funktion ud fra et velbegrundet teknisk skøn. Tilførslen af udstødningsgasstrømmen (eller luftstrømmen, hvis udstødningsgasstrømmen beregnes) til delstrømsfortyndingssystemet skal kunne reguleres trinvis fra en lav strømning til 90 % af fuld skalavisning. Udløseren for trinændring skal være den samme som den, der anvendes til at starte »look ahead«-styringen under selve prøvningen. Udstødningsgasstrømmens trinstimulering og flowmeterets respons skal registreres med en prøvetagningshastighed på mindst 10 Hz.

Ud fra disse data bestemmes transformationstiden for delstrømsfortyndingssystemet, hvilket er tiden fra igangsættelsen af trinstimuleringen til punktet for 50 % flowmeterrespons. På samme måde bestemmes transformationstiden af qmp-signalet (dvs. prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystemet) og qmew,i-signalet (dvs. udstødningsgassens massestrømshastighed på våd basis, der leveres af udstødningens flowmeter). Disse signaler anvendes i den regressionskontrol, som foretages efter hver prøve (jf. punkt 8.2.1.2).

Beregningen gentages for mindst 5 opadgående og nedadgående stimuli, og gennemsnittet af resultaterne beregnes. Fra denne værdi skal trækkes referenceflowmeterets interne transformationstid (< 100 ms). Dette er delstrømfortyndingssystemets »look ahead«-værdi, som anvendes i overensstemmelse med punkt 8.2.1.2.

8.1.8.7.   Tæthedskontrol i vakuumsiden

8.1.8.7.1.   Omfang og hyppighed

Efter opstilling af prøvetagningssystemet, efter større vedligeholdelse og inden for 8 timer før hver driftscyklussekvens kontrolleres det, at der ikke findes betydelige utætheder i vakuumsiden ved hjælp af en af de tæthedsprøver, der er beskrevet i dette afsnit. Denne kontrol finder ikke anvendelse på eventuelle fuldstrømsdele i et CVS-fortyndingssystem.

8.1.8.7.2.   Måleprincip

En utæthed kan påvises enten ved at måle en lille strømningsmængde, hvor der skulle være nulstrøm, ved at detektere fortyndingen af en kendt koncentration af justeringsgas, når den flyder gennem prøvetagningssystemets vakuumside eller ved at måle trykstigningen i et udsuget system.

8.1.8.7.3.   Tæthedskontrol ved lav strømning

Prøvetagningssystemet prøves for lavstrømsutætheder som følger:

| a) | Systemet skal i sondens ende lukkes på en af følgende måder:






  i) | Sondens ende lukkes eller tilproppes. |
| --- | --- | --- |

a)

Systemet skal i sondens ende lukkes på en af følgende måder:

i)

Sondens ende lukkes eller tilproppes.

| ii) | Overføringsledningen frakobles ved sonden, og overføringsledningen lukkes eller tilproppes. |
| --- | --- |

ii)

Overføringsledningen frakobles ved sonden, og overføringsledningen lukkes eller tilproppes.

| iii) | En tæt ventil placeret på samme ledning mellem sonden og overføringsledningen lukkes. |
| --- | --- |

iii)

En tæt ventil placeret på samme ledning mellem sonden og overføringsledningen lukkes.

| b) | Alle vakuumpumper sættes i drift. Efter stabilisering kontrolleres det, at strømningen gennem prøvetagningssystemets vakuumside er under 0,5 % af systemets normale strømningshastighed ved brug. De typiske analysator- og omføringsstrømninger kan anslås ved tilnærmelse til systemets normale strømningshastighed ved brug. |
| --- | --- |

b)

Alle vakuumpumper sættes i drift. Efter stabilisering kontrolleres det, at strømningen gennem prøvetagningssystemets vakuumside er under 0,5 % af systemets normale strømningshastighed ved brug. De typiske analysator- og omføringsstrømninger kan anslås ved tilnærmelse til systemets normale strømningshastighed ved brug.

8.1.8.7.4.   Tæthedskontrol ved fortynding af justeringsgas

Alle typer gasanalysatorer kan anvendes til prøvningen. Hvis der anvendes en FID til denne prøvning, skal enhver HC-kontaminering i prøvetagningssystemet korrigeres i henhold til afsnit 2 eller 3 i bilag VII om HC-bestemmelse. Misvisende resultater skal undgås ved udelukkende at anvende analysatorer med en repeterbarhed på 0,5 % eller bedre ved den koncentration af justeringsgas, der anvendes ved denne prøvning. Tæthedskontrol af vakuumsiden foretages som følger:

| a) | En udstødningsgasanalysator forberedes som ved emissionsprøvning. |
| --- | --- |

a)

En udstødningsgasanalysator forberedes som ved emissionsprøvning.

| b) | Der leveres justeringsgas til analysatorporten, og det kontrolleres, at justeringsgassens koncentration er målt til at være inden for den forventede nøjagtighed og repeterbarhed. |
| --- | --- |

b)

Der leveres justeringsgas til analysatorporten, og det kontrolleres, at justeringsgassens koncentration er målt til at være inden for den forventede nøjagtighed og repeterbarhed.

| c) | Overstrømsjusteringsgas ledes til en af følgende placeringer i prøvetagningssystemet:






  i) | Prøvetagningssondens ende |
| --- | --- | --- |

c)

Overstrømsjusteringsgas ledes til en af følgende placeringer i prøvetagningssystemet:

i)

Prøvetagningssondens ende

| ii) | Overføringsledningen frakobles ved sondetilkoblingen, og overløbet af justeringsgas sker ved overføringsledningens åbne ende. |
| --- | --- |

ii)

Overføringsledningen frakobles ved sondetilkoblingen, og overløbet af justeringsgas sker ved overføringsledningens åbne ende.

| iii) | En trevejsventil monteret på samme ledning mellem en sonde og dennes overføringsledning. |
| --- | --- |

iii)

En trevejsventil monteret på samme ledning mellem en sonde og dennes overføringsledning.

| d) | Det kontrolleres, at koncentrationen af den målte overløbsjusteringsgas ligger inden for ± 0,5 % af justeringsgassens koncentration. Enhver målt værdi, som er mindre end forventet, indikerer en utæthed, mens en værdi, som er højere end forventet, indikerer et problem med justeringsgassen eller selve analysatoren. En værdi, som er højere end forventet, indikerer ikke en utæthed. |
| --- | --- |

d)

Det kontrolleres, at koncentrationen af den målte overløbsjusteringsgas ligger inden for ± 0,5 % af justeringsgassens koncentration. Enhver målt værdi, som er mindre end forventet, indikerer en utæthed, mens en værdi, som er højere end forventet, indikerer et problem med justeringsgassen eller selve analysatoren. En værdi, som er højere end forventet, indikerer ikke en utæthed.

8.1.8.7.5.   Tæthedskontrol af vakuumsvækkelse

For at foretage denne prøvning dannes et vakuum i prøvetagningssystemets vakuumside, og systemets utæthedsgrad observeres som en svækkelse i det dannede vakuum. For at foretage denne prøvning skal volumen af prøvetagningssystemets vakuumside kendes med en nøjagtighed på ± 10 % af dets reelle volumen. Til denne prøvning anvendes også måleinstrumenter, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1 og punkt 9.4.

En tæthedsprøvning for vakuum-svækkelse foretages på følgende måde:

| a) | Systemet skal i sondeenden og så tæt på sondeåbningen som muligt lukkes på en af følgende måder:






  i) | Sondens ende lukkes eller tilproppes. |
| --- | --- | --- |

a)

Systemet skal i sondeenden og så tæt på sondeåbningen som muligt lukkes på en af følgende måder:

i)

Sondens ende lukkes eller tilproppes.

| ii) | Overføringsledningen ved sonden frakobles, og overføringsledningen lukkes eller tilproppes. |
| --- | --- |

ii)

Overføringsledningen ved sonden frakobles, og overføringsledningen lukkes eller tilproppes.

| iii) | En tæt ventil placeret på samme ledning mellem sonden og overføringsledningen lukkes. |
| --- | --- |

iii)

En tæt ventil placeret på samme ledning mellem sonden og overføringsledningen lukkes.

| b) | Alle vakuumpumper sættes i drift. Der skabes et vakuum, som er repræsentativt for normale driftsforhold. Hvis der anvendes prøvesække, anbefales det, at den normale udpumpning af prøvesækken gentages to gange for at minimere indespærrede mængder. |
| --- | --- |

b)

Alle vakuumpumper sættes i drift. Der skabes et vakuum, som er repræsentativt for normale driftsforhold. Hvis der anvendes prøvesække, anbefales det, at den normale udpumpning af prøvesækken gentages to gange for at minimere indespærrede mængder.

| c) | Prøvetagningspumperne slukkes, og systemet lukkes. Det absolutte tryk af den indelukkede gas og eventuelt systemets absolutte temperatur måles og registreres. Der gives tilstrækkelig tid til, at eventuelle transienter kan sætte sig, og til at en utæthed på 0,5 % har forårsaget en trykændring på mindst 10 gange opløsningen i tryktransduceren. Trykket og eventuelt også temperaturen registreres igen. |
| --- | --- |

c)

Prøvetagningspumperne slukkes, og systemet lukkes. Det absolutte tryk af den indelukkede gas og eventuelt systemets absolutte temperatur måles og registreres. Der gives tilstrækkelig tid til, at eventuelle transienter kan sætte sig, og til at en utæthed på 0,5 % har forårsaget en trykændring på mindst 10 gange opløsningen i tryktransduceren. Trykket og eventuelt også temperaturen registreres igen.

| d) | Utæthedens strømningshastighed beregnes på baggrund af en anslået værdi på nul for udpumpede sækkemængder og på baggrund af kendte værdier for prøvetagningssystemets volumen, begyndelses- og sluttrykket, temperaturer (eventuelt) og tidsforløb. Det kontrolleres ved hjælp af ligning (6-22), at utæthedens strømningshastighed i vakuumsvækkelsen er mindre end 0,5 % af systemets normale strømningshastighed ved brug: | (6-22) |
| --- | --- | --- |

d)

Utæthedens strømningshastighed beregnes på baggrund af en anslået værdi på nul for udpumpede sækkemængder og på baggrund af kendte værdier for prøvetagningssystemets volumen, begyndelses- og sluttrykket, temperaturer (eventuelt) og tidsforløb. Det kontrolleres ved hjælp af ligning (6-22), at utæthedens strømningshastighed i vakuumsvækkelsen er mindre end 0,5 % af systemets normale strømningshastighed ved brug:

Formula

(6-22)

Hvor:

| qV

  leak | er vakuumsvækkelsens udsivningshastighed, mol/s |
| --- | --- |
| V
  vac | er den geometriske volumen af prøvetagningssystemets vakuumside, m3 |
| R | er den molare gaskonstanten, J/(mol · K) |
| p
  2 | er vakuumsidens absolutte tryk på tidspunktet t
  2, Pa |
| T
  2 | er vakuumsidens absolutte temperatur på tidspunktet t
  2, K |
| p
  1 | er vakuumsidens absolutte tryk på tidspunktet t
  1, Pa |
| T
  1 | er vakuumsidens absolutte temperatur på tidspunktet t
  1, K |
| t
  2 | er tidspunktet for afslutningen af tæthedsprøvning for vakuumsvækkelse, s |
| t
  1 | er tidspunktet for start af tæthedsprøvning for vakuumsvækkelse, s |

qV

  leak

er vakuumsvækkelsens udsivningshastighed, mol/s

V
  vac

er den geometriske volumen af prøvetagningssystemets vakuumside, m3

R

er den molare gaskonstanten, J/(mol · K)

p
  2

er vakuumsidens absolutte tryk på tidspunktet t
  2, Pa

T
  2

er vakuumsidens absolutte temperatur på tidspunktet t
  2, K

p
  1

er vakuumsidens absolutte tryk på tidspunktet t
  1, Pa

T
  1

er vakuumsidens absolutte temperatur på tidspunktet t
  1, K

t
  2

er tidspunktet for afslutningen af tæthedsprøvning for vakuumsvækkelse, s

t
  1

er tidspunktet for start af tæthedsprøvning for vakuumsvækkelse, s

8.1.9.   Måling af CO og CO2

8.1.9.1.   Kontrol af H2O-interferens for CO2-NDIR-analysatorer

8.1.9.1.1.   Omfang og hyppighed

Hvis NO2 måles med en NDIR-analysator, verificeres mængden af H2O-interferens efter den første opstilling af analysatoren og efter større vedligeholdelse.

8.1.9.1.2.   Måleprincip

H2O kan gennem interferens påvirke NDIR-analysatorens respons på CO2. Hvis NDIR-analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af denne interferensverifikation, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af konpensationsalgoritmerne under analysatorinterferensverifikation.

8.1.9.1.3.   Systemkrav

En CO2-NDIR-analysator skal have en H2O-interferens, som ligger inden for 0,0 ± 0,4 mmol/mol (af den forventede gennemsnitlige CO2-koncentration).

8.1.9.1.4.   Procedure

Interferensverifikation foretages på følgende måde:

| a) | CO2-NDIR-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning. |
| --- | --- |

a)

CO2-NDIR-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning.

| b) | Der laves en befugtet prøvegas ved at boble nulstillingsluft, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, gennem destilleret vand i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en tørreenhed, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Hvis prøven ledes gennem en tørreenhed under prøvningen, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1 bestemte. |
| --- | --- |

b)

Der laves en befugtet prøvegas ved at boble nulstillingsluft, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, gennem destilleret vand i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en tørreenhed, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Hvis prøven ledes gennem en tørreenhed under prøvningen, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1 bestemte.

| c) | Den befugtede prøvegastemperatur holdes på mindst 5 oK over dens dugpunkt nedstrøms for beholderen. |
| --- | --- |

c)

Den befugtede prøvegastemperatur holdes på mindst 5 oK over dens dugpunkt nedstrøms for beholderen.

| d) | Den befugtede prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den befugtede prøvegas kan indføres nedstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen. |
| --- | --- |

d)

Den befugtede prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den befugtede prøvegas kan indføres nedstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen.

| e) | Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O. |
| --- | --- |

e)

Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O.

| f) | Der anvendes et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren. |
| --- | --- |

f)

Der anvendes et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren.

| g) | Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden skal der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. |
| --- | --- |

g)

Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden skal der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons.

| h) | Mens analysatoren måler prøvens koncentration, registreres 30 sekunders prøvedata. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes. Analysatoren opfylder interferenskontrollen, hvis denne værdi er inden for (0,0 ± 0,4) mmol/mol |
| --- | --- |

h)

Mens analysatoren måler prøvens koncentration, registreres 30 sekunders prøvedata. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes. Analysatoren opfylder interferenskontrollen, hvis denne værdi er inden for (0,0 ± 0,4) mmol/mol

8.1.9.2.   Kontrol af H2O- og CO2-interferens for CO-NDIR-analysatorer

8.1.9.2.1.   Omfang og hyppighed

Hvis CO måles med en NDIR-analysator, verificeres mængden af H2O- og CO2-interferens efter den første opstilling af analysatoren og efter større vedligeholdelse.

8.1.9.2.2.   Måleprincip

H2O og CO2 kan have en positiv interferens med en NDIR-analysator ved at forårsage en CO-lignende respons. Hvis NDIR-analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af denne interferensverifikation, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af konpensationsalgoritmerne under analysatorinterferensverifikation.

8.1.9.2.3.   Systemkrav

En CO-NDIR-analysator skal have en kombineret H2O- og CO2-interferens, som ligger inden for ± 2 % af den forventede gennemsnitlige CO-koncentration.

8.1.9.2.4.   Procedure

Interferensverifikation foretages på følgende måde:

| a) | CO-NDIR-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning. |
| --- | --- |

a)

CO-NDIR-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning.

| b) | Der laves en befugtet CO2-prøvningsgas ved at boble en CO2-justeringsgas gennem destilleret vand i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en prøvetørrer, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Hvis prøven ledes gennem en tørreenhed under prøvningen, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1.1 foreskrevne. Der anvendes en CO2-justeringsgaskoncentration, der er mindst lige så høj som der maksimalt forventes under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

Der laves en befugtet CO2-prøvningsgas ved at boble en CO2-justeringsgas gennem destilleret vand i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en prøvetørrer, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Hvis prøven ledes gennem en tørreenhed under prøvningen, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1.1 foreskrevne. Der anvendes en CO2-justeringsgaskoncentration, der er mindst lige så høj som der maksimalt forventes under prøvningen.

| c) | Den befugtede CO2-prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den befugtede CO2-prøvegas kan indføres nedstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Den befugtede CO2-prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den befugtede CO2-prøvegas kan indføres nedstrøms for en eventuel prøvetørrer, hvis en sådan anvendes ved prøvningen.

| d) | Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O. |
| --- | --- |

d)

Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O.

| e) | Der anvendes et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren. |
| --- | --- |

e)

Der anvendes et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren.

| f) | Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. |
| --- | --- |

f)

Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons.

| g) | Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 sekunder. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes. |
| --- | --- |

g)

Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 sekunder. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes.

| h) | Analysatoren opfylder interferensverifikationen, hvis resultatet af litra g) i dette punkt overholder tolerancen i punkt 8.1.9.2.3. |
| --- | --- |

h)

Analysatoren opfylder interferensverifikationen, hvis resultatet af litra g) i dette punkt overholder tolerancen i punkt 8.1.9.2.3.

| i) | Interferensprocedurerne for CO2 og H2O kan også følges separat. Hvis de anvendte CO2- og H2O-niveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, nedskaleres hver enkelt observeret interferensværdi ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O (ned til 0,025 mol/mol H2O-indhold) som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde tolerancen i punkt 8.1.9.2.3. |
| --- | --- |

i)

Interferensprocedurerne for CO2 og H2O kan også følges separat. Hvis de anvendte CO2- og H2O-niveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, nedskaleres hver enkelt observeret interferensværdi ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O (ned til 0,025 mol/mol H2O-indhold) som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde tolerancen i punkt 8.1.9.2.3.

8.1.10.   Carbonhydridmålinger

8.1.10.1.   FID-optimering og verifikation

8.1.10.1.1.   Omfang og hyppighed

For alle FID-analysatorer gælder, at FID-enheden skal kalibreres efter den første opstilling. Kalibreringen gentages efter behov, idet der anlægges et velbegrundet teknisk skøn. Følgende skridt følges for en FID-enhed, der måler HC:

| a) | En FID-enheds respons på forskellige carbonhydrider optimeres efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. FID-enhedens respons på propylen og toluen skal være mellem 0,9 og 1,1 i forhold til propan. |
| --- | --- |

a)

En FID-enheds respons på forskellige carbonhydrider optimeres efter første opstilling og efter større vedligeholdelse. FID-enhedens respons på propylen og toluen skal være mellem 0,9 og 1,1 i forhold til propan.

| b) | En FID-enheds responsfaktor på methan (CH4) bestemmes efter første opstilling af analysatoren og efter større vedligeholdelse som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4 i dette afsnit. |
| --- | --- |

b)

En FID-enheds responsfaktor på methan (CH4) bestemmes efter første opstilling af analysatoren og efter større vedligeholdelse som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4 i dette afsnit.

| c) | Methanresponsen (CH4) skal være verificeret inden for 185 dage forud for prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Methanresponsen (CH4) skal være verificeret inden for 185 dage forud for prøvningen.

8.1.10.1.2.   Kalibrering

Ud fra et velbegrundet teknisk skøn udvikles en kalibreringsprocedure, som f.eks. er baseret på FID-analysatorfabrikantens anvisninger og den anbefalede FID-kalibreringsfrekvens. FID-enheden kalibreres ved hjælp af C3H8-kalibreringsgasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1. Den kalibreres på basis af carbonnummeret 1 (C1).

8.1.10.1.3.   Responsoptimering af HC-FID-enheden

Denne procedure er kun til FID-analysatorer, der måler HC.

| a) | Fabrikantens anvisninger følges, og der anvendes god teknisk praksis i forbindelse med den første instrumentopstart og grundlæggende driftsjustering ved hjælp af FID-enhedens brændstof og nulstillingsluft. Opvarmede FID-enheder skal være inden for det påkrævede driftstemperaturområde. FID-enhedens respons optimeres, således at den opfylder kravene til responsfaktor for carbonhydrider og oxygeninterferenskontrol i overensstemmelse med punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2 i det mest almindelige analysatorområde, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig optimering af FID-enheden kan der anvendes et højere analysatorområde i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis det almindelige analysatorområde er lavere end det minimumsområde, som instrumentfabrikanten har specificeret. |
| --- | --- |

a)

Fabrikantens anvisninger følges, og der anvendes god teknisk praksis i forbindelse med den første instrumentopstart og grundlæggende driftsjustering ved hjælp af FID-enhedens brændstof og nulstillingsluft. Opvarmede FID-enheder skal være inden for det påkrævede driftstemperaturområde. FID-enhedens respons optimeres, således at den opfylder kravene til responsfaktor for carbonhydrider og oxygeninterferenskontrol i overensstemmelse med punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2 i det mest almindelige analysatorområde, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig optimering af FID-enheden kan der anvendes et højere analysatorområde i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis det almindelige analysatorområde er lavere end det minimumsområde, som instrumentfabrikanten har specificeret.

| b) | Opvarmede FID-enheder skal være inden for det påkrævede driftstemperaturområde. FID-enhedens respons skal optimeres ved det mest almindelige analyseområde, der forventes under emissionsprøvningen. Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en justeringsgas. |
| --- | --- |

b)

Opvarmede FID-enheder skal være inden for det påkrævede driftstemperaturområde. FID-enhedens respons skal optimeres ved det mest almindelige analyseområde, der forventes under emissionsprøvningen. Med brændstof- og luftstrømme indstillet i henhold til fabrikantens anvisninger tilføres analysatoren en justeringsgas.

| c) | Med henblik på optimering følges skridt i)-iv) eller den af instrumentfabrikanten anviste procedure. De procedurer, der er skitseret i SAE nr. 770141, kan eventuelt anvendes til optimering.






  i) | Responsen ved en given brændstoftilførsel bestemmes ud fra forskellen mellem responsen på justeringsgas og responsen på nulstillingsgas. |
| --- | --- | --- |

c)

Med henblik på optimering følges skridt i)-iv) eller den af instrumentfabrikanten anviste procedure. De procedurer, der er skitseret i SAE nr. 770141, kan eventuelt anvendes til optimering.

i)

Responsen ved en given brændstoftilførsel bestemmes ud fra forskellen mellem responsen på justeringsgas og responsen på nulstillingsgas.

| ii) | Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på justeringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres. |
| --- | --- |

ii)

Brændstoftilførslen indstilles på trinvis højere og lavere værdier end fabrikantens specifikation. Responsen på justeringsgas og nulstillingsgas ved de pågældende værdier af brændstoftilførslen registreres.

| iii) | Forskellen mellem responsen på justerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side. Der er her tale om begyndelsesindstillingen af strømningshastigheden, og det kan være nødvendigt med yderligere optimering, afhængigt af resultaterne af responsfaktorerne for carbonhydrid og kontrollen af oxygeninterferens i overensstemmelse med punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2. |
| --- | --- |

iii)

Forskellen mellem responsen på justerings- og nulstillingsgassen afbildes i kurveform, og brændstoftilførslen indstilles, så den svarer til kurvens »fede« side. Der er her tale om begyndelsesindstillingen af strømningshastigheden, og det kan være nødvendigt med yderligere optimering, afhængigt af resultaterne af responsfaktorerne for carbonhydrid og kontrollen af oxygeninterferens i overensstemmelse med punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2.

| iv) | Hvis oxygeninterferens eller responsfaktorerne for carbonhydrid ikke opfylder nedenstående specifikationer, justeres luftstrømmen trinvist over og under fabrikantens anvisninger, idet punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2 gentages for hver strøm. |
| --- | --- |

iv)

Hvis oxygeninterferens eller responsfaktorerne for carbonhydrid ikke opfylder nedenstående specifikationer, justeres luftstrømmen trinvist over og under fabrikantens anvisninger, idet punkt 8.1.10.1.1, litra a) og 8.1.10.2 gentages for hver strøm.

| d) | De optimale strømningshastigheder og/eller tryk for FID-enhedens brændstof og brænderluft bestemmes, og de måles og registreres med henblik på senere anvendelse. |
| --- | --- |

d)

De optimale strømningshastigheder og/eller tryk for FID-enhedens brændstof og brænderluft bestemmes, og de måles og registreres med henblik på senere anvendelse.

8.1.10.1.4.   Bestemmelse af responsfaktoren HC FID CH4

Eftersom FID-analysatorer generelt reagerer forskelligt på CH4 i forhold til C3H8, bestemmes CH4-responsfaktoren, RF
  CH4[THC-FID], for hver HC-FID-analysator efter FID-optimering. Den seneste RF
  CH4[THC-FID], der er målt som foreskrevet i dette punkt, anvendes ved beregningen af HC som beskrevet i punkt 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller punkt 3 i bilag VII (molbaseret tilgang) for at kompensere for CH4-responsen. RF
  CH4[THC-FID] bestemmes som følger:

| a) | Der vælges en C3H8-justeringsgaskoncentration til justering af analysatoren før emissionsprøvningen. Der vælges kun justeringsgasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og C3H8-koncentrationen i gassen registreres. |
| --- | --- |

a)

Der vælges en C3H8-justeringsgaskoncentration til justering af analysatoren før emissionsprøvningen. Der vælges kun justeringsgasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og C3H8-koncentrationen i gassen registreres.

| b) | Der vælges en CH4-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og CH4-koncentrationen i gassen registreres. |
| --- | --- |

b)

Der vælges en CH4-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og CH4-koncentrationen i gassen registreres.

| c) | FID-analysatoren betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

c)

FID-analysatoren betjenes i henhold til instrumentfabrikantens anvisninger.

| d) | Det bekræftes, at FID-analysatoren er kalibreret ved hjælp af C3H8. Kalibrering foretages på basis af carbonnummeret 1(C1). |
| --- | --- |

d)

Det bekræftes, at FID-analysatoren er kalibreret ved hjælp af C3H8. Kalibrering foretages på basis af carbonnummeret 1(C1).

| e) | FID-enheden nulstilles med en nulstillingsgas, der anvendes til emissionsprøvning. |
| --- | --- |

e)

FID-enheden nulstilles med en nulstillingsgas, der anvendes til emissionsprøvning.

| f) | FID-enheden justeres med den valgte C3H8-justeringsgas. |
| --- | --- |

f)

FID-enheden justeres med den valgte C3H8-justeringsgas.

| g) | Den CH4-justeringsgas, der er valgt i overensstemmelse med litra b), indføres ved FID-analysatorens prøvetagningsport. |
| --- | --- |

g)

Den CH4-justeringsgas, der er valgt i overensstemmelse med litra b), indføres ved FID-analysatorens prøvetagningsport.

| h) | Analysatorens respons stabiliseres. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af analysatoren og for analysatorens respons. |
| --- | --- |

h)

Analysatorens respons stabiliseres. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af analysatoren og for analysatorens respons.

| i) | Mens analysatoren måler CH4-koncentrationen, registreres 30 sekunders prøvedata, og det aritmetiske gennemsnit af disse værdier beregnes. |
| --- | --- |

i)

Mens analysatoren måler CH4-koncentrationen, registreres 30 sekunders prøvedata, og det aritmetiske gennemsnit af disse værdier beregnes.

| j) | Den gennemsnitlige koncentration divideres med den registrerede justeringskoncentration af CH4-kalibringsgas. Resultatet er FID-analysatorens responsfaktor for CH4,RF
  CH4[THC-FID]. |
| --- | --- |

j)

Den gennemsnitlige koncentration divideres med den registrerede justeringskoncentration af CH4-kalibringsgas. Resultatet er FID-analysatorens responsfaktor for CH4,RF
  CH4[THC-FID].

8.1.10.1.5.   Verifikation af HC-FID-enhedens respons på methan (CH4)

Hvis værdien af RF
  CH4[THC-FID] fra punkt 8.1.10.1.4 ligger inden for ± 5,0 % af den seneste tidligere bestemte værdi, består HC FID-enheden responsverifikationen.

| a) | Det kontrolleres først, at tryk og/eller strømningshastigheden i FID-enhedens brændstof, brænderluft og prøve ligger inden for ± 0,5 % af den seneste tidligere registrerede værdi som beskrevet i punkt 8.1.10.1.3. Hvis disse strømningshastigheder skal justeres, bestemmes en ny RF
  CH4[THC-FID] som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4. Det kontrolleres, at den bestemte værdi afRF
  CH4[THC-FID] ligger inden for den i punkt 8.1.10.1.5 specificerede tolerance. |
| --- | --- |

a)

Det kontrolleres først, at tryk og/eller strømningshastigheden i FID-enhedens brændstof, brænderluft og prøve ligger inden for ± 0,5 % af den seneste tidligere registrerede værdi som beskrevet i punkt 8.1.10.1.3. Hvis disse strømningshastigheder skal justeres, bestemmes en ny RF
  CH4[THC-FID] som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4. Det kontrolleres, at den bestemte værdi afRF
  CH4[THC-FID] ligger inden for den i punkt 8.1.10.1.5 specificerede tolerance.

| b) | Hvis RF
  CH4[THC-FID] ikke er inden for den i dette punkt 8.1.10.1.5 specificerede tolerance, optimeres FID-responsen påny som beskrevet i punkt 8.1.10.1.3. |
| --- | --- |

b)

Hvis RF
  CH4[THC-FID] ikke er inden for den i dette punkt 8.1.10.1.5 specificerede tolerance, optimeres FID-responsen påny som beskrevet i punkt 8.1.10.1.3.

| c) | Der bestemmes en ny RF
  CH4[THC-FID] som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4. Denne nye værdi RF
  CH4[THC-FID] anvendes ved beregningen af HC som beskrevet i punkt 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller punkt 3 i bilag VII (molbaseret tilgang). |
| --- | --- |

c)

Der bestemmes en ny RF
  CH4[THC-FID] som beskrevet i punkt 8.1.10.1.4. Denne nye værdi RF
  CH4[THC-FID] anvendes ved beregningen af HC som beskrevet i punkt 2 i bilag VII (massebaseret tilgang) eller punkt 3 i bilag VII (molbaseret tilgang).

8.1.10.2.   Verifikation af O2-interferens af FID-enheden ved ikke-støkiometrisk ufortyndet udstødningsgas

8.1.10.2.1.   Omfang og hyppighed

Hvis FID-analysatorer anvendes til måling af ufortyndet udstødningsgas, kontrolleres mængden af O2-interferens af FID-enheden efter første opstilling og større vedligeholdelse.

8.1.10.2.2.   Måleprincip

Ændringer i O2-koncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas kan påvirke FID-enhedens respons ved at ændre dens flammetemperatur. FID-enhedens brændstof, brænderluft og prøvestrøm optimeres til at opfylde disse verifikationskrav. FID-enhedens ydeevne bekræftes med kompensationsalgoritmerne for FID-O2-interferens, som er aktiv under emissionsprøvningen.

8.1.10.2.3.   Systemkrav

En FID-analysator, der anvendes under prøvningen, skal opfylde verifikationskravene til FID-O2-interferens i overensstemmelse med proceduren i dette punkt.

8.1.10.2.4.   Procedure

FID-O2-interferens bestemmes som følger, idet det bemærkes, at der kan anvendes et eller flere gasdeleapparater til at lave de koncentrationer af referencegas, der er påkrævet for verifikationens gennemførelse.

| a) | Der vælges tre referencejusteringsgasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1 og indeholder den C3H8-koncentration, der anvendes til at justere analysatorerne før emissionsprøvning. Der udvælges CH4-justeringsreferencegasser til FID-enheder, der er kalibreret med CH4 med en non-methan-afskæring. De tre balancegaskoncentrationer vælges, således at koncentrationerne af O2 og N2 repræsenterer den minimums-, maksimums- og middelkoncentration af O2, der forventes under prøvningen. Der kan ses bort fra kravet om anvendelse af gennemsnitlig O2-koncentration, hvis FID-enheden kalibreres med justeringsgas, afbalanceret med den gennemsnitlige forventede oxygenkoncentration. |
| --- | --- |

a)

Der vælges tre referencejusteringsgasser, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1 og indeholder den C3H8-koncentration, der anvendes til at justere analysatorerne før emissionsprøvning. Der udvælges CH4-justeringsreferencegasser til FID-enheder, der er kalibreret med CH4 med en non-methan-afskæring. De tre balancegaskoncentrationer vælges, således at koncentrationerne af O2 og N2 repræsenterer den minimums-, maksimums- og middelkoncentration af O2, der forventes under prøvningen. Der kan ses bort fra kravet om anvendelse af gennemsnitlig O2-koncentration, hvis FID-enheden kalibreres med justeringsgas, afbalanceret med den gennemsnitlige forventede oxygenkoncentration.

| b) | Det skal bekræftes, at FID-analysatoren opfylder alle forskrifterne i punkt 8.1.10.1. |
| --- | --- |

b)

Det skal bekræftes, at FID-analysatoren opfylder alle forskrifterne i punkt 8.1.10.1.

| c) | FID-analysatoren startes og betjenes som før en emissionsprøvning. Uanset FID-brænderens luftkilde under prøvningen anvendes i forbindelse med denne verifikation nulstillingsluft som FID-brænderens luftkilde. |
| --- | --- |

c)

FID-analysatoren startes og betjenes som før en emissionsprøvning. Uanset FID-brænderens luftkilde under prøvningen anvendes i forbindelse med denne verifikation nulstillingsluft som FID-brænderens luftkilde.

| d) | Analysatoren nulstilles. |
| --- | --- |

d)

Analysatoren nulstilles.

| e) | Analysatoren justeres ved hjælp af en justeringsgas, som bruges under emissionsprøvningen. |
| --- | --- |

e)

Analysatoren justeres ved hjælp af en justeringsgas, som bruges under emissionsprøvningen.

| f) | Nulresponsen kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Der fortsættes til næste trin, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt. |
| --- | --- |

f)

Nulresponsen kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Der fortsættes til næste trin, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt.

| g) | Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have minimumskoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2minHC. |
| --- | --- |

g)

Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have minimumskoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2minHC.

| h) | FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt. |
| --- | --- |

h)

FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt.

| i) | Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have middelkoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2avgHC. |
| --- | --- |

i)

Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have middelkoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2avgHC.

| j) | FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt. |
| --- | --- |

j)

FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt.

| k) | Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have maksimumskoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2maxHC. |
| --- | --- |

k)

Analysatorresponsen kontrolleres ved hjælp af den justeringsgas, der forventes at have maksimumskoncentrationen af O2 under prøvningen. Den gennemsnitlige respons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata registreres som x
  O2maxHC.

| l) | FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt. |
| --- | --- |

l)

FID-enhedens nulrespons kontrolleres ved hjælp af den nulstillingsgas, der anvendes under emissionsprøvningen. Næste trin udføres, hvis den gennemsnitlige nulrespons for 30 sekunders stabiliserede prøvedata ligger inden for ± 0,5 % af justeringsreferenceværdien i litra e) i dette punkt. I modsat fald gentages proceduren fra litra d) i dette punkt.

| m) | Den procentvise difference mellem x
  O2maxHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den procentvise difference mellem x
  O2avgHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den procentvise difference mellem x
  O2minHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den maksimale procentvise difference mellem de tre bestemmes. Dette er O2-interferensen. |
| --- | --- |

m)

Den procentvise difference mellem x
  O2maxHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den procentvise difference mellem x
  O2avgHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den procentvise difference mellem x
  O2minHC og dens referencegaskoncentration beregnes. Den maksimale procentvise difference mellem de tre bestemmes. Dette er O2-interferensen.

| n) | Hvis O2-interferensen ligger inden for ± 3 %, består FID-enheden O2-interferensverifikationen. I modsat fald foretages et eller flere af følgende skridt for at korrigere fejlen:






  i) | Verifikationen gentages for at bestemme, om der blev lavet fejl under proceduren. |
| --- | --- | --- |

n)

Hvis O2-interferensen ligger inden for ± 3 %, består FID-enheden O2-interferensverifikationen. I modsat fald foretages et eller flere af følgende skridt for at korrigere fejlen:

i)

Verifikationen gentages for at bestemme, om der blev lavet fejl under proceduren.

| ii) | Der udvælges nulstillings- og justeringsgasser til emissionsprøvningen, som indeholder højere eller lavere O2-koncentrationer, og verifikationen gentages. |
| --- | --- |

ii)

Der udvælges nulstillings- og justeringsgasser til emissionsprøvningen, som indeholder højere eller lavere O2-koncentrationer, og verifikationen gentages.

| iii) | FID-brænderens luft, brændstof og prøvestrømshastigheder justeres. Bemærk, at hvis disse strømningshastigheder justeres på en THC-FID-analysator for at opfylde O2-interferenskravene, nulstilles RF
  CH4 med henblik på den næste RF
  CH4-verifikation. O2-interferensverifikationen gentages efter justering, og RF
  CH4 bestemmes. |
| --- | --- |

iii)

FID-brænderens luft, brændstof og prøvestrømshastigheder justeres. Bemærk, at hvis disse strømningshastigheder justeres på en THC-FID-analysator for at opfylde O2-interferenskravene, nulstilles RF
  CH4 med henblik på den næste RF
  CH4-verifikation. O2-interferensverifikationen gentages efter justering, og RF
  CH4 bestemmes.

| iv) | FID-enheden repareres eller udskiftes, og O2-interferensverifikationen gentages. |
| --- | --- |

iv)

FID-enheden repareres eller udskiftes, og O2-interferensverifikationen gentages.

8.1.10.3.   Brøker for non-methan-afskæring (reserveret)

8.1.11.   NOx-målinger

8.1.11.1.   Verifikation af CLD-analysatorens CO2- og H2O-dæmpning

8.1.11.1.1.   Omfang og hyppighed

Hvis der anvendes en CLD-analysator til måling af NOx, kontrolleres mængden af H2O- og CO2-dæmpning efter opstilling af CLD-analysatoren og efter større vedligeholdelse.

8.1.11.1.2.   Måleprincip

H2O og CO2 kan påvirke en CLD-enheds NOx-respons i negativ retning på grund af kolliderende dæmpning, som hindrer den kemiluminescensreaktion, som CLD-enheden udnytter til at detektere NOx. Ved denne procedure og beregningerne i punkt 8.1.11.2.3 bestemmes dæmpningen, og dæmpningsresultaterne måles i forhold til den maksimale H2O-molbrøk og den maksimale CO2-koncentration, der forventes under emissionsprøvning. Hvis CLD-analysatoren anvender dæmpningskompensationsalgoritmer, der udnytter H2O- og/eller CO2-måleinstrumenter, skal dæmpningen evalueres med disse instrumenter i funktion og med anvendelse af kompensationsalgoritmerne.

8.1.11.1.3.   Systemkrav

Ved fortyndede målinger må en CLD-analysator ikke overstige en kombineret H2O- og CO2-dæmpning på ± 2 %. Ved ufortyndede målinger må en CLD-analysator ikke overstige en kombineret H2O- og CO2-dæmpning på ± 2,5 %. Kombineret dæmpning er summen af CO2-dæmpningen bestemt som beskrevet i punkt 8.1.11.1.4 og H2O-dæmpningen som bestemt i punkt 8.1.11.1.5. Hvis disse krav ikke er opfyldt, skal der foretages korrigerende indgreb i form af reparation eller udskiftning af analysatoren. Før der foretages emissionsprøvning, kontrolleres det, at analysatorens normale funktion er genoprettet gennem det korrigerende indgreb.

8.1.11.1.4.   Procedure for verifikation af CO2-dæmpning

Følgende metode eller den af instrumentfabrikanten anviste metode kan anvendes til at bestemme CO2-dæmpning ved at anvende et gasdeleapparat, som blander binære justeringsgasser med nulstillingsgas som fortyndingsmiddel og opfylder specifikationerne i punkt 9.4.5.6, eller der kan udvikles en anden protokol gennem god teknisk praksis:

| a) | Der anvendes PTFE-rør eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser. |
| --- | --- |

a)

Der anvendes PTFE-rør eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser.

| b) | Gasdeleapparatet skal være konfigureret således, at næsten lige store mængder af justerings- og fortyndingsgas blandes med hinanden. |
| --- | --- |

b)

Gasdeleapparatet skal være konfigureret således, at næsten lige store mængder af justerings- og fortyndingsgas blandes med hinanden.

| c) | Hvis CLD-analysatoren har en driftsform, hvor den udelukkende detekterer NO, i modsætning til samlet NOx, skal CLD-analysatoren betjenes i førstnævnte driftsform. |
| --- | --- |

c)

Hvis CLD-analysatoren har en driftsform, hvor den udelukkende detekterer NO, i modsætning til samlet NOx, skal CLD-analysatoren betjenes i førstnævnte driftsform.

| d) | Der anvendes en CO2-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der er ca. to gange den maksimale CO2-koncentration, der forventes under emissionsprøvningen. |
| --- | --- |

d)

Der anvendes en CO2-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der er ca. to gange den maksimale CO2-koncentration, der forventes under emissionsprøvningen.

| e) | Der anvendes en NO-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der er ca. to gange den maksimale NO-koncentration, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret. |
| --- | --- |

e)

Der anvendes en NO-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der er ca. to gange den maksimale NO-koncentration, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret.

| f) | CLD-analysatoren nulstilles og justeres. CLD-analysatoren justeres med NO-justeringsgassen fra litra e) i dette punkt gennem gasdeleapparatet. NO-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport. En nulstillingsgas skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport. Der anvendes samme nominelle blandingsforhold som valgt i litra b) i dette punkt. NO-koncentrationen ved gasdeleapparatets udgang anvendes til at justere CLD-analysatoren. Der foretages korrektion af gasegenskaberne i nødvendigt omfang for at sikre nøjagtig gasdeling. |
| --- | --- |

f)

CLD-analysatoren nulstilles og justeres. CLD-analysatoren justeres med NO-justeringsgassen fra litra e) i dette punkt gennem gasdeleapparatet. NO-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport. En nulstillingsgas skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport. Der anvendes samme nominelle blandingsforhold som valgt i litra b) i dette punkt. NO-koncentrationen ved gasdeleapparatets udgang anvendes til at justere CLD-analysatoren. Der foretages korrektion af gasegenskaberne i nødvendigt omfang for at sikre nøjagtig gasdeling.

| g) | CO2-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets justeringsport. |
| --- | --- |

g)

CO2-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets justeringsport.

| h) | NO-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport. |
| --- | --- |

h)

NO-justeringsgassen skal være forbundet til gasdeleapparatets fortynderport.

| i) | Mens der strømmer NO og CO2 gennem gasdeleapparatet, stabiliseres gasdeleapparats udgang. CO2-koncentrationen fra gasdeleapparatets udgang bestemmes, idet der i fornødent omfang foretages korrektion af gasegenskaberne for at sikre en nøjagtig gasdeling. Koncentrationen, x
  CO2act, registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i 8.1.11.2.3. Som et alternativ til gasdeleapparatet kan der anvendes en anden simpel gasblanderanordning. I dette tilfælde anvendes en gasanalysator til at bestemme CO2-koncentrationen. Hvis der anvendes en NDIR-analysator sammen med en simpel gasblandingsanordning, skal den opfylde kravene i dette punkt, og den justeres med den CO2-justeringsgas, der er nævnt i litra d) i dette punkt. NDIR-analysatorens linearitet skal først kontrolleres inden for hele området op til det dobbelte af den maksimale CO2-koncentration, der forventes under prøvningen. |
| --- | --- |

i)

Mens der strømmer NO og CO2 gennem gasdeleapparatet, stabiliseres gasdeleapparats udgang. CO2-koncentrationen fra gasdeleapparatets udgang bestemmes, idet der i fornødent omfang foretages korrektion af gasegenskaberne for at sikre en nøjagtig gasdeling. Koncentrationen, x
  CO2act, registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i 8.1.11.2.3. Som et alternativ til gasdeleapparatet kan der anvendes en anden simpel gasblanderanordning. I dette tilfælde anvendes en gasanalysator til at bestemme CO2-koncentrationen. Hvis der anvendes en NDIR-analysator sammen med en simpel gasblandingsanordning, skal den opfylde kravene i dette punkt, og den justeres med den CO2-justeringsgas, der er nævnt i litra d) i dette punkt. NDIR-analysatorens linearitet skal først kontrolleres inden for hele området op til det dobbelte af den maksimale CO2-koncentration, der forventes under prøvningen.

| j) | NO-koncentrationen måles nedstrøms for gasdeleapparatet med CLD-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes, x
  NOmeas. x
  NOmeas registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

j)

NO-koncentrationen måles nedstrøms for gasdeleapparatet med CLD-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes, x
  NOmeas. x
  NOmeas registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3.

| k) | Den faktiske NO-koncentration beregnes ved gasdeleapparatets udgang, x
  NOact, på grundlag af justeringsgaskoncentrationerne og x
  CO2act ved hjælp af ligningen (6-24). Den beregnede værdi anvendes i til verifikationsberegning af dæmpningen ved hjælp af ligning (6-23). |
| --- | --- |

k)

Den faktiske NO-koncentration beregnes ved gasdeleapparatets udgang, x
  NOact, på grundlag af justeringsgaskoncentrationerne og x
  CO2act ved hjælp af ligningen (6-24). Den beregnede værdi anvendes i til verifikationsberegning af dæmpningen ved hjælp af ligning (6-23).

| l) | De værdier, der er registreret i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4 og 8.1.11.1.5 i dette afsnit, anvendes til beregning af dæmpningen som beskrevet i punkt 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

l)

De værdier, der er registreret i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4 og 8.1.11.1.5 i dette afsnit, anvendes til beregning af dæmpningen som beskrevet i punkt 8.1.11.2.3.

8.1.11.1.5.   Procedure for verifikation af HO2-dæmpning

Følgende metode eller den af instrumentfabrikanten anviste metode kan anvendes til at bestemme H2O-dæmpning, eller der kan udvikles en anden protokol gennem god teknisk praksis:

| a) | Der anvendes PTFE-rør eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser. |
| --- | --- |

a)

Der anvendes PTFE-rør eller rustfri stålrør til de nødvendige forbindelser.

| b) | Hvis CLD-analysatoren har en driftsform, hvor den udelukkende detekterer NO, i modsætning til samlet NOx, skal CLD-analysatoren betjenes i førstnævnte driftsform. |
| --- | --- |

b)

Hvis CLD-analysatoren har en driftsform, hvor den udelukkende detekterer NO, i modsætning til samlet NOx, skal CLD-analysatoren betjenes i førstnævnte driftsform.

| c) | Der anvendes en NO-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der ligger tæt på den maksimale koncentration, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret. |
| --- | --- |

c)

Der anvendes en NO-justeringsgas, som opfylder specifikationerne i punkt 9.5.1, og en koncentration, der ligger tæt på den maksimale koncentration, der forventes under emissionsprøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret.

| d) | CLD-analysatoren nulstilles og justeres. CLD-analysatoren justeres med NO-justeringsgassen i litra c) i dette punkt, justeringsgassens koncentration registreres som x
  NOdry, og den anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

d)

CLD-analysatoren nulstilles og justeres. CLD-analysatoren justeres med NO-justeringsgassen i litra c) i dette punkt, justeringsgassens koncentration registreres som x
  NOdry, og den anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3.

| e) | NO-justeringsgassen skal befugtes ved gennembobling i destilleret vand i en tæt beholder. Hvis den befugtede NO-justeringsgasprøve ikke går igennem en prøvetørrer i forbindelse med denne verifikationsprøvning, styres beholderens temperatur, således at der genereres et H2O-niveau, omtrent svarende til den maksimale molbrøk af H2O, der forventes under emissionsprøvningen. Hvis den befugtede NO-justeringsgasprøve ikke går igennem en prøvetørrer, skal den målte H2O-dæmpning i verifikationsberegningerne af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3 måles i forhold til den højeste molbrøk af H2O, der forventes under emissionsprøvningen. Hvis den befugtede NO-justeringsgas ledes gennem en tørreenhed under denne verifikationsprøvning, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1 påkrævede. I dette tilfælde viser verifikationsberegningerne af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3 ikke den målte H2O-dæmpning |
| --- | --- |

e)

NO-justeringsgassen skal befugtes ved gennembobling i destilleret vand i en tæt beholder. Hvis den befugtede NO-justeringsgasprøve ikke går igennem en prøvetørrer i forbindelse med denne verifikationsprøvning, styres beholderens temperatur, således at der genereres et H2O-niveau, omtrent svarende til den maksimale molbrøk af H2O, der forventes under emissionsprøvningen. Hvis den befugtede NO-justeringsgasprøve ikke går igennem en prøvetørrer, skal den målte H2O-dæmpning i verifikationsberegningerne af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3 måles i forhold til den højeste molbrøk af H2O, der forventes under emissionsprøvningen. Hvis den befugtede NO-justeringsgas ledes gennem en tørreenhed under denne verifikationsprøvning, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det i punkt 9.3.2.3.1 påkrævede. I dette tilfælde viser verifikationsberegningerne af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3 ikke den målte H2O-dæmpning

| f) | Den befugtede NO-prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den kan indføres opstrøms eller nedstrøms for en prøvetørrer, der anvendes under emissionsprøvningen. Afhængigt af indføringsstedet vælges den relevante beregningsmetode i litra e) i dette punkt. Bemærk, at prøvetørreren skal opfylde verifikationen for prøvetørrere i punkt 8.1.8.5.8. |
| --- | --- |

f)

Den befugtede NO-prøvegas indføres i prøvetagningssystemet. Den kan indføres opstrøms eller nedstrøms for en prøvetørrer, der anvendes under emissionsprøvningen. Afhængigt af indføringsstedet vælges den relevante beregningsmetode i litra e) i dette punkt. Bemærk, at prøvetørreren skal opfylde verifikationen for prøvetørrere i punkt 8.1.8.5.8.

| g) | Molbrøken af H2O i den befugtede NO-justeringsgas måles. Hvis der anvendes en prøvetørrer, måles molbrøken af H2O i den befugtede NO-justeringsgas nedstrøms for prøvetørreren, x
  H2Omeas. Det anbefales at måle x
  H2Omeas så tæt som muligt på CLD-analysatorens indgang. x
  H2Omeas kan beregnes ud fra målingerne af dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk, p
  total. |
| --- | --- |

g)

Molbrøken af H2O i den befugtede NO-justeringsgas måles. Hvis der anvendes en prøvetørrer, måles molbrøken af H2O i den befugtede NO-justeringsgas nedstrøms for prøvetørreren, x
  H2Omeas. Det anbefales at måle x
  H2Omeas så tæt som muligt på CLD-analysatorens indgang. x
  H2Omeas kan beregnes ud fra målingerne af dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk, p
  total.

| h) | Der anvendes god teknisk praksis for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2Omeas måles til analysatoren. Det anbefales, at systemet konstrueres, således at vægtemperaturerne i overføringslinjer, fittings og ventiler fra det punkt, hvor x
  H2Omeas måles til analysatoren, er mindst 5 K over dugpunktet for den lokale gasprøve. |
| --- | --- |

h)

Der anvendes god teknisk praksis for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2Omeas måles til analysatoren. Det anbefales, at systemet konstrueres, således at vægtemperaturerne i overføringslinjer, fittings og ventiler fra det punkt, hvor x
  H2Omeas måles til analysatoren, er mindst 5 K over dugpunktet for den lokale gasprøve.

| i) | Koncentrationen af den befugtede NO-justeringsgas måles med CLD-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes, x
  NOwet. Koncentrationen, x
  NOwet, registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3. |
| --- | --- |

i)

Koncentrationen af den befugtede NO-justeringsgas måles med CLD-analysatoren. Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes, x
  NOwet. Koncentrationen, x
  NOwet, registreres og anvendes til verifikationsberegning af dæmpningen i punkt 8.1.11.2.3.

8.1.11.2.   Verifikationsberegning af CLD-dæmpningen

Kontrolberegning af CLD-dæmpningen foretages som beskrevet i dette punkt.

8.1.11.2.1.   Mængde vand, der forventes under prøvningen

Den maksimale forventede molbrøk af vand under emissionsprøvningen, x
  H2Oexp, estimeres. Dette estimat foretages, hvor den befugtede NO-justeringsgas blev indført, jf. punkt 8.1.11.1.5, litra f). I forbindelse med estimeringen af den maksimale forventede molbrøk af vand tages der højde for det maksimale forventede vandindhold i forbrændingsluften, forbrændingsprodukter fra brændstoffet samt eventuel fortyndingsluft. Hvis den befugtede NO-justeringsgas indføres i prøvesystemet opstrøms for en prøvetørrer under verifikationsprøvningen, er det ikke nødvendigt at estimere den maksimale forventede molbrøk vand, og x
  xH2Oexp sættes lig med x
  H2Omeas.

8.1.11.2.2.   Mængde CO2, der forventes under prøvningen

Den maksimale forventede CO2-koncentration under emissionsprøvningen, x
  CO2exp, estimeres. Denne estimering foretages ved det punkt i prøvetagningssystemet, hvor de blandede NO- og CO2 -justeringsgasser indføres som angivet i punkt 8.1.11.1.4, litra j). Når den maksimale forventede CO2-koncentration estimeres, tages der højde for det maksimale CO2-indhold i forbrændingsprodukter fra brændstof og fortyndingsluft.

8.1.11.2.3.   Beregning af kombineret H2O- og CO2-dæmpning

Den kombinerede H2O og CO2-dæmpning beregnes ved hjælp af ligning (6-23):

| | (6-23) |
| --- | --- |

Formula

(6-23)

Hvor:

| dæmpning = | mængde CLD-dæmpning |
| --- | --- |
| x
  NOdry | er den målte koncentration af NO opstrøms for en gennembobler i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra d) |
| x
  NOwet | er den målte koncentration af NO nedstrøms for en gennembobler i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra i) |
| x
  H2Oexp | er den maksimale forventede molbrøk af vand under emissionsprøvningen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.2.1 |
| x
  H2Omeas | er den målte molbrøk af vand under dæmpningsverifikationen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra g) |
| x
  NOmeas | er den målte koncentration af NO, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra j) |
| x
  NOact | er den faktiske koncentration af NO, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra k) og beregnet ved hjælp af ligning (6-24) |
| x
  CO2exp | er den maksimale forventede koncentration af CO2 under emissionsprøvningen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.2.2 |
| x
  CO2act | er den faktiske koncentration af CO2, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra i) |

dæmpning =

mængde CLD-dæmpning

x
  NOdry

er den målte koncentration af NO opstrøms for en gennembobler i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra d)

x
  NOwet

er den målte koncentration af NO nedstrøms for en gennembobler i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra i)

x
  H2Oexp

er den maksimale forventede molbrøk af vand under emissionsprøvningen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.2.1

x
  H2Omeas

er den målte molbrøk af vand under dæmpningsverifikationen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.5, litra g)

x
  NOmeas

er den målte koncentration af NO, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra j)

x
  NOact

er den faktiske koncentration af NO, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra k) og beregnet ved hjælp af ligning (6-24)

x
  CO2exp

er den maksimale forventede koncentration af CO2 under emissionsprøvningen i overensstemmelse med punkt 8.1.11.2.2

x
  CO2act

er den faktiske koncentration af CO2, når NO-justeringsgas blandes med CO2-justeringsgas, i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra i)

| | (6-24) |
| --- | --- |

Formula

(6-24)

Hvor:

| x
  NOspan | er NO-justeringsgaskoncentrationen i gasdeleapparatets indgang i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra e) |
| --- | --- |
| x
  CO2span | er CO2-justeringsgaskoncentrationen i gasdeleapparatets indgang i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra d) |

x
  NOspan

er NO-justeringsgaskoncentrationen i gasdeleapparatets indgang i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra e)

x
  CO2span

er CO2-justeringsgaskoncentrationen i gasdeleapparatets indgang i overensstemmelse med punkt 8.1.11.1.4, litra d)

8.1.11.3.   Verifikation af NDUV-analysatorens HC- og H2O-interferens

8.1.11.3.1.   Omfang og hyppighed

Hvis NOx måles med en NDUV-analysator, verificeres mængden af H2O-interferens og carbonhydridinterferens efter den første opstilling af analysatoren og efter større vedligeholdelse.

8.1.11.3.2.   Måleprincip

Carbonhydrider og H2O har en påvist interferens med NDUV-analysatorer, idet de forårsager respons i lighed med responsen for NOx. Hvis NDUV-analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af interferensverifikationen, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af algoritmerne under analysatorinterferensverifikationen.

8.1.11.3.3.   Systemkrav

En NOx-NDUV-analysator skal have en kombineret H2O- og HC-interferens, som ligger inden for ± 2 % af den gennemsnitlige NOx-koncentration.

8.1.11.3.4.   Procedure

Interferensverifikation foretages på følgende måde:

| a) | NOx-NDUV-analysatoren opstartes, betjenes, nulstilles og justeres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger. |
| --- | --- |

a)

NOx-NDUV-analysatoren opstartes, betjenes, nulstilles og justeres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger.

| b) | Det anbefales, at der udtrækkes udstødningsgas fra motoren til denne verifikation. Der anvendes en CLD-analysator, som opfylder specifikationerne i punkt 9.4 til kvantificering af NOx i udstødningen. CLD-responsen anvendes som referenceværdi. Desuden skal der måles HC i udstødningsgassen med en FID-analysator, som opfylder specifikationerne i punkt 9.4. FID-responsen anvendes som referenceværdi for carbonhydrider. |
| --- | --- |

b)

Det anbefales, at der udtrækkes udstødningsgas fra motoren til denne verifikation. Der anvendes en CLD-analysator, som opfylder specifikationerne i punkt 9.4 til kvantificering af NOx i udstødningen. CLD-responsen anvendes som referenceværdi. Desuden skal der måles HC i udstødningsgassen med en FID-analysator, som opfylder specifikationerne i punkt 9.4. FID-responsen anvendes som referenceværdi for carbonhydrider.

| c) | Motorens udstødning indføres i NDUV-analysatoren opstrøms for prøvetørreren, hvis en sådan anvendes ved prøvningen. |
| --- | --- |

c)

Motorens udstødning indføres i NDUV-analysatoren opstrøms for prøvetørreren, hvis en sådan anvendes ved prøvningen.

| d) | Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons. |
| --- | --- |

d)

Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. Ved fastsættelse af stabiliseringstiden kan der tages højde for rensning af overføringsledningen og for analysatorens respons.

| e) | Mens alle analysatorer måler prøvens koncentration, registreres 30 sekunders prøvedata, og det aritmetiske gennemsnit for de tre analysatorer beregnes. |
| --- | --- |

e)

Mens alle analysatorer måler prøvens koncentration, registreres 30 sekunders prøvedata, og det aritmetiske gennemsnit for de tre analysatorer beregnes.

| f) | CLD-gennemsnittet subtraheres fra NDUV-gennemsnittet. |
| --- | --- |

f)

CLD-gennemsnittet subtraheres fra NDUV-gennemsnittet.

| g) | Denne difference multipliceres med forholdet mellem den forventede gennemsnitlige HC-koncentration og HC-koncentration, der er målt under verifikationen. Analysatoren opfylder interferenskontrollen i dette punkt, hvis dens resultat ligger inden for ± 2 % af den forventede NOx-koncentration ved standarden som angivet i ligning (6-25): |
| --- | --- |

g)

Denne difference multipliceres med forholdet mellem den forventede gennemsnitlige HC-koncentration og HC-koncentration, der er målt under verifikationen. Analysatoren opfylder interferenskontrollen i dette punkt, hvis dens resultat ligger inden for ± 2 % af den forventede NOx-koncentration ved standarden som angivet i ligning (6-25):

| | (6-25) |
| --- | --- |

Formula

(6-25)

Hvor:

| | er gennemsnitskoncentrationen af NOx målt af CLD-enheden [μmol/mol] eller [ppm] |
| --- | --- |
| | er gennemsnitskoncentrationen af NOx målt af NDUV-enheden [μmol/mol] eller [ppm] |
| | er gennemsnitskoncentration af målt HC [μmol/mol] eller [ppm] |
| | gennemsnitskoncentration af forventet HC ved standarden [μmol/mol] eller [ppm] |
| | gennemsnitskoncentration af forventet NOx ved standarden [μmol/mol] eller [ppm] |

Formula

er gennemsnitskoncentrationen af NOx målt af CLD-enheden [μmol/mol] eller [ppm]

Formula

er gennemsnitskoncentrationen af NOx målt af NDUV-enheden [μmol/mol] eller [ppm]

Formula

er gennemsnitskoncentration af målt HC [μmol/mol] eller [ppm]

Formula

gennemsnitskoncentration af forventet HC ved standarden [μmol/mol] eller [ppm]

Formula

gennemsnitskoncentration af forventet NOx ved standarden [μmol/mol] eller [ppm]

8.1.11.4   NO2-penetration i prøvetørrer

8.1.11.4.1.   Omfang og hyppighed

Hvis der anvendes prøvetørrer (køler) til at tørre en prøve opstrøms for et NOx-måleinstrument, men uden brug af NO2-til-NO-konverter opstrøms for prøvetørreren, skal denne verifikation foretages af kølebadets NO2-penetration. Denne verifikation foretages efter første opstilling og større vedligeholdelse.

8.1.11.4.2.   Måleprincip

En prøvetørrer fjerner vand, som ellers kan forårsage interferens ved NOx-målingen. Dog kan flydende vandrester i et ukorrekt udformet kølebad fjerne NO2 fra prøven. Hvis der anvendes en prøvetørrer uden en opstrøms NO2-til-NO-konverter, kan den således fjerne NO2 fra prøven før NOx-målingen.

8.1.11.4.3.   Systemkrav

Køleren skal tillade måling af mindst 95 % af den samlede NO2 ved maksimalt forventet NO2-koncentration.

8.1.11.4.4.   Procedure

Der anvendes følgende procedure til at verificere prøvetørrerens ydeevne:

| a) | Instrumentopsætning. Fabrikantens anvisninger vedrørende opstart og betjening af analysatoren og prøvetørreren skal følges. Analysatoren og prøvetørreren justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen. |
| --- | --- |

a)

Instrumentopsætning. Fabrikantens anvisninger vedrørende opstart og betjening af analysatoren og prøvetørreren skal følges. Analysatoren og prøvetørreren justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen.

| b) | Opstilling af udstyr og dataindsamling






  i) | Den/de samlede NOx-gasanalysator(er) nulstilles og justeres som før emissionsprøvning. |
| --- | --- | --- |

b)

Opstilling af udstyr og dataindsamling

i)

Den/de samlede NOx-gasanalysator(er) nulstilles og justeres som før emissionsprøvning.

| ii) | Der vælges en NO2-kalibreringsgas (restgas eller tør luft), som har en NO2-koncentration, der ligger tæt på den maksimale forventede under prøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO2-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret. |
| --- | --- |

ii)

Der vælges en NO2-kalibreringsgas (restgas eller tør luft), som har en NO2-koncentration, der ligger tæt på den maksimale forventede under prøvningen. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO2-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret.

| iii) | Denne kalibreringsgas skal have overløb ved gasprøvetagningssystemets sonde eller overstrømsanordning. Der skal afsættes tid til stabilisering af den samlede NOx-reaktion, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons. |
| --- | --- |

iii)

Denne kalibreringsgas skal have overløb ved gasprøvetagningssystemets sonde eller overstrømsanordning. Der skal afsættes tid til stabilisering af den samlede NOx-reaktion, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons.

| iv) | Gennemsnitsværdien for 30 sekunders registrerede samlede NOx-data beregnes, og denne værdi registreres som x
  NOxref. |
| --- | --- |

iv)

Gennemsnitsværdien for 30 sekunders registrerede samlede NOx-data beregnes, og denne værdi registreres som x
  NOxref.

| v) | Strømmen af NO2-kalibreringsgas stoppes. |
| --- | --- |

v)

Strømmen af NO2-kalibreringsgas stoppes.

| vi) | Derefter mættes prøvetagningssystemet ved at skabe overstrøm fra en dugpunktgenerators udgang, indstillet til et dugpunkt på 323 K (50 oC) til gasprøvetagningssystemets sonde eller overstrømsanordning. Dugpunktgeneratorens udgang sendes gennem prøvetagningssystemet og køleren i mindst 10 minutter, indtil prøvetørreren forventes at fjerne en konstant mængde vand. |
| --- | --- |

vi)

Derefter mættes prøvetagningssystemet ved at skabe overstrøm fra en dugpunktgenerators udgang, indstillet til et dugpunkt på 323 K (50 oC) til gasprøvetagningssystemets sonde eller overstrømsanordning. Dugpunktgeneratorens udgang sendes gennem prøvetagningssystemet og køleren i mindst 10 minutter, indtil prøvetørreren forventes at fjerne en konstant mængde vand.

| vii) | Den indstilles omgående tilbage til at overstrømme den NO2-kalibreringsgas, der anvendes til at fastsætte x
  NOxref. Der skal afsættes tid til stabilisering af den samlede NOx-reaktion, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons. Gennemsnitsværdien for 30 sekunders registrerede samlede NOx-data beregnes, og denne værdi registreres som x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

vii)

Den indstilles omgående tilbage til at overstrømme den NO2-kalibreringsgas, der anvendes til at fastsætte x
  NOxref. Der skal afsættes tid til stabilisering af den samlede NOx-reaktion, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons. Gennemsnitsværdien for 30 sekunders registrerede samlede NOx-data beregnes, og denne værdi registreres som x
  NOxmeas.

| viii) | x
  NOxmeas korrigeres til x
  NOxdry baseret på den resterende vanddamp, der passerede gennem prøvetørreren med dennes udgangstemperatur og -tryk. |
| --- | --- |

viii)

x
  NOxmeas korrigeres til x
  NOxdry baseret på den resterende vanddamp, der passerede gennem prøvetørreren med dennes udgangstemperatur og -tryk.

| c) | Evaluering af ydeevne. Hvis x
  NOxdry er mindre end 95 % af x
  NOxref, skal prøvetørreren eller udskiftes. |
| --- | --- |

c)

Evaluering af ydeevne. Hvis x
  NOxdry er mindre end 95 % af x
  NOxref, skal prøvetørreren eller udskiftes.

8.1.11.5.   Kontrol af NO2-til-NO-konverter

8.1.11.5.1.   Omfang og hyppighed

Hvis der anvendes en analysator, som udelukkende måler NO til at bestemme NOx, skal der benyttes en NO2-til-NO-konverter opstrøms for analysatoren. Denne verifikation skal foretages efter montering af konverteren, efter større vedligeholdelse og inden for 35 dage før en emissionsprøvning. Denne verifikation gentages med denne frekvens for at efterprøve, hvorvidt NO2-til-NO-konverterens katalytiske aktivitet er forringet.

8.1.11.5.2.   Måleprincip

Ved hjælp af en NO2-til-NO-konverter kan en analysator, som udelukkende måler NO, bestemme den samlede NOx ved at konvertere NO2 i udstødningen til NO.

8.1.11.5.3.   Systemkrav

En NO2-til-NO-konverter skal gøre det muligt at måle mindst 95 % af den samlede NO2 ved maksimalt forventet NO2-koncentration.

8.1.11.5.4   Procedure

Følgende procedure benyttes til verifikation af en NO2-til-NO-konverters ydelse.

| a) | Instrumenterne opstilles efter anvisningerne for ibrugtagning og betjening fra fabrikanten af analysatoren og NO2-til-NO-konverteren. Analysatoren og konverteren justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen. |
| --- | --- |

a)

Instrumenterne opstilles efter anvisningerne for ibrugtagning og betjening fra fabrikanten af analysatoren og NO2-til-NO-konverteren. Analysatoren og konverteren justeres i nødvendigt omfang for at optimere ydeevnen.

| b) | En ozonisators indgang tilsluttes en nulluft- eller oxygenkilde, og dens udgang forbindes til én port i et 3-vejs T-stykke. En NO-justeringsgas tilsluttes en anden port, og NO2-til-NO-konverterens indgang forbindes til den sidste port. |
| --- | --- |

b)

En ozonisators indgang tilsluttes en nulluft- eller oxygenkilde, og dens udgang forbindes til én port i et 3-vejs T-stykke. En NO-justeringsgas tilsluttes en anden port, og NO2-til-NO-konverterens indgang forbindes til den sidste port.

| c) | Der tages følgende skridt ved udførelse af denne kontrol:






  i) | Ozonisatorens luft afbrydes, der slukkes for strømmen til ozonatoren, og NO2-til-NO-konverteren indstilles i bypass-indstilling (dvs. NO-indstilling). Der afsættes tid til stabilisering, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons. |
| --- | --- | --- |

c)

Der tages følgende skridt ved udførelse af denne kontrol:

i)

Ozonisatorens luft afbrydes, der slukkes for strømmen til ozonatoren, og NO2-til-NO-konverteren indstilles i bypass-indstilling (dvs. NO-indstilling). Der afsættes tid til stabilisering, idet der kun tages højde for transportforsinkelser og instrumentrespons.

| ii) | Strømmen af NO-gas og nulstillingsgas justeres, således at NO-koncentrationen ved analysatoren ligger tæt på den højeste samlede NOx-koncentration, der forventes under prøvningen. NO2-indholdet i gasblandingen skal være under 5 % af NO-koncentrationen. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOref. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret. |
| --- | --- |

ii)

Strømmen af NO-gas og nulstillingsgas justeres, således at NO-koncentrationen ved analysatoren ligger tæt på den højeste samlede NOx-koncentration, der forventes under prøvningen. NO2-indholdet i gasblandingen skal være under 5 % af NO-koncentrationen. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOref. For nøjagtig verifikation kan der anvendes en højere koncentration i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anbefaling og god teknisk praksis, hvis den forventede NO-koncentration er lavere end det minimumsområde for verifikationen, som instrumentfabrikanten har specificeret.

| iii) | Der tændes for ozonatorens O2-forsyning, og O2-strømningshastigheden justeres, således at den på analysatoren viste NO er omtrent 10 % lavere end x
  NOref. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NO+02mix. |
| --- | --- |

iii)

Der tændes for ozonatorens O2-forsyning, og O2-strømningshastigheden justeres, således at den på analysatoren viste NO er omtrent 10 % lavere end x
  NOref. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NO+02mix.

| iv) | Ozonisatoren tændes, og ozongenereringshastigheden justeres, således at den NO, der måles af analysatoren, er omtrent 20 % af x
  NOref, mens der opretholdes mindst 10 % ureageret NO. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOmeas. |
| --- | --- |

iv)

Ozonisatoren tændes, og ozongenereringshastigheden justeres, således at den NO, der måles af analysatoren, er omtrent 20 % af x
  NOref, mens der opretholdes mindst 10 % ureageret NO. NO-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOmeas.

| v) | NOx-analysatoren sættes i NOx-indstilling, og den samlede NOx måles. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOxmeas. |
| --- | --- |

v)

NOx-analysatoren sættes i NOx-indstilling, og den samlede NOx måles. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOxmeas.

| vi) | Ozonisatoren skal være slukket, men gasstrømmen gennem systemet skal opretholdes. NOx-analysatoren vil angive NOx i NO + O2-blandingen. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOx+O2mix. |
| --- | --- |

vi)

Ozonisatoren skal være slukket, men gasstrømmen gennem systemet skal opretholdes. NOx-analysatoren vil angive NOx i NO + O2-blandingen. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOx+O2mix.

| vii) | O2-forsyningen skal være slukket. NOx-analysatoren vil angive NOx i NO-N2-blandingen. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOref. Denne værdi må ikke være mere end 5 % over x
  NOref-værdien. |
| --- | --- |

vii)

O2-forsyningen skal være slukket. NOx-analysatoren vil angive NOx i NO-N2-blandingen. NOx-koncentrationen registreres ved at beregne gennemsnittet af 30 sekunders prøvedata fra analysatoren, og denne værdi registreres som x
  NOref. Denne værdi må ikke være mere end 5 % over x
  NOref-værdien.

| d) | Evaluering af ydeevne. NOx-konverterens virkningsgrad beregnes ved at udskifte de koncentrationer, der fremkommer, i følgende ligning (6-26): | (6-26) |
| --- | --- | --- |

d)

Evaluering af ydeevne. NOx-konverterens virkningsgrad beregnes ved at udskifte de koncentrationer, der fremkommer, i følgende ligning (6-26):

Formula

(6-26)

| e) | Hvis resultatet er mindre end 95 %, skal NO2-til-NO-konverteren repareres eller udskiftes. |
| --- | --- |

e)

Hvis resultatet er mindre end 95 %, skal NO2-til-NO-konverteren repareres eller udskiftes.

8.1.12.   PM-målinger

8.1.12.1.   Verifikation af PM-vægt og af vejningsprocessen

8.1.12.1.1.   Omfang og hyppighed

I dette punkt beskrives tre verifikationer.

| a) | Uafhængig verifikation af PM-vægtens ydelse foretaget inden for 370 dage før vejning af et partikelfilter. |
| --- | --- |

a)

Uafhængig verifikation af PM-vægtens ydelse foretaget inden for 370 dage før vejning af et partikelfilter.

| b) | Nulstilling og justering af vægten inden for 12 timer før vejning af et partikelfilter. |
| --- | --- |

b)

Nulstilling og justering af vægten inden for 12 timer før vejning af et partikelfilter.

| c) | Verifikation af, at massebestemmelsen af referencefiltre før og efter vejning af filter overholder en bestemt tolerance. |
| --- | --- |

c)

Verifikation af, at massebestemmelsen af referencefiltre før og efter vejning af filter overholder en bestemt tolerance.

8.1.12.1.2.   Uafhængig verifikation

Vægtens fabrikant (eller en repræsentant, der er godkendt af denne) skal verificere vejeydelsen inden for 370 dage efter prøvningen i overensstemmelse med de interne revisionsprocedurer.

8.1.12.1.3.   Nulstilling og justering

Vejeydelsen verificeres ved at nulstille og justere den med mindst én kalibreringsvægt, og alle anvendte vægte skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.2 i forbindelse med denne verifikation. Der anvendes en manuel eller automatiseret procedure:

| a) | Ved en manuel procedure kræves, at der anvendes en vægt, som nulstilles og justeres med mindst én kalibreringsvægt. Hvis der opnås gennemsnitsværdier ved at gentage vejningsprocessen for at forbedre nøjagtigheden af PM-målinger, anvendes samme proces til at verificere vejeydelsen. |
| --- | --- |

a)

Ved en manuel procedure kræves, at der anvendes en vægt, som nulstilles og justeres med mindst én kalibreringsvægt. Hvis der opnås gennemsnitsværdier ved at gentage vejningsprocessen for at forbedre nøjagtigheden af PM-målinger, anvendes samme proces til at verificere vejeydelsen.

| b) | Der foretages en automatisk procedure med interne kalibreringsvægte, som anvendes til automatisk at verificere vejeydelsen. Disse interne kalibreringsvægte skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.2 med henblik på denne verifikation. |
| --- | --- |

b)

Der foretages en automatisk procedure med interne kalibreringsvægte, som anvendes til automatisk at verificere vejeydelsen. Disse interne kalibreringsvægte skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.2 med henblik på denne verifikation.

8.1.12.1.4.   Vejning af referenceprøver

Alle masseaflæsninger under vejningen skal verificeres ved at veje PM-referenceprøvemedierne (f.eks. filtre) før og efter vejningen. En vejning kan vare så kort tid som ønsket, men må ikke vare længere end 80 timer og kan indbefatte masseaflæsninger både før og efter prøvning. Successive massebestemmelser af hvert PM-referenceprøvemedie skal give samme værdi inden for ± 10 μg eller ± 10 % af den forventede samlede PM-masse, afhængigt af hvad der er højest. Hvis det efter successive vejninger af PM-prøvefiltre viser sig, at dette kriterium ikke er overholdt, ugyldiggøres alle de enkelte mellemliggende aflæsninger af prøvefiltermasse. Disse filtre kan vejes på ny i forbindelse med en ny vejning. Hvis et filter efter prøvning ugyldiggøres, er prøvningsintervallet ugyldigt. Denne verifikation foretages på følgende måde:

| a) | Der skal opbevares mindst to prøver af ikke-anvendte PM-prøvemedier i det PM-stabiliserende miljø. Disse anvendes som reference. Ubenyttede filtre af samme materiale og størrelse udvælges til referencebrug. |
| --- | --- |

a)

Der skal opbevares mindst to prøver af ikke-anvendte PM-prøvemedier i det PM-stabiliserende miljø. Disse anvendes som reference. Ubenyttede filtre af samme materiale og størrelse udvælges til referencebrug.

| b) | Referencemedierne stabiliseres i det PM-stabiliserende miljø. Referencemedier skal anses for at være stabiliserede, hvis de har været i PM-stabiliserende miljø i mindst 30 min, og hvis det PM-stabiliserende miljø i mindst 60 min forud herfor har opfyldt specifikationerne i 9.3.4.4. |
| --- | --- |

b)

Referencemedierne stabiliseres i det PM-stabiliserende miljø. Referencemedier skal anses for at være stabiliserede, hvis de har været i PM-stabiliserende miljø i mindst 30 min, og hvis det PM-stabiliserende miljø i mindst 60 min forud herfor har opfyldt specifikationerne i 9.3.4.4.

| c) | Der udføres vejning med en referenceprøve flere gange uden registrering af værdierne. |
| --- | --- |

c)

Der udføres vejning med en referenceprøve flere gange uden registrering af værdierne.

| d) | Vægten nulstilles og justeres. Der placeres en prøvemasse på vægten (f.eks. en kalibreringsvægt), som herefter fjernes, idet det sikres, at vægten vender tilbage til en acceptabel nulaflæsning inden for den normale stabiliseringstid. |
| --- | --- |

d)

Vægten nulstilles og justeres. Der placeres en prøvemasse på vægten (f.eks. en kalibreringsvægt), som herefter fjernes, idet det sikres, at vægten vender tilbage til en acceptabel nulaflæsning inden for den normale stabiliseringstid.

| e) | Hvert enkelt referencemedie (f.eks. filtre) vejes, og deres masse registreres. Hvis gennemsnitsværdierne normalt fås ved at gentage vejningsprocessen for at forbedre nøjagtigheden og præcisionen af referencemediernes (f.eks. filtrenes) masse, anvendes samme fremgangsmåde til at måle gennemsnitsværdierne af prøvemediernes (f.eks. filtrenes) masse. |
| --- | --- |

e)

Hvert enkelt referencemedie (f.eks. filtre) vejes, og deres masse registreres. Hvis gennemsnitsværdierne normalt fås ved at gentage vejningsprocessen for at forbedre nøjagtigheden og præcisionen af referencemediernes (f.eks. filtrenes) masse, anvendes samme fremgangsmåde til at måle gennemsnitsværdierne af prøvemediernes (f.eks. filtrenes) masse.

| f) | Vejningsmiljøets dugpunkt, omgivelsestemperatur og atmosfæriske tryk registreres. |
| --- | --- |

f)

Vejningsmiljøets dugpunkt, omgivelsestemperatur og atmosfæriske tryk registreres.

| g) | De registrerede omgivende forhold anvendes til at korrigere resultaterne for opdrift som beskrevet i punkt 8.1.13.2. Massen (korrigeret for opdrift) for hvert af referencemedierne registreres. |
| --- | --- |

g)

De registrerede omgivende forhold anvendes til at korrigere resultaterne for opdrift som beskrevet i punkt 8.1.13.2. Massen (korrigeret for opdrift) for hvert af referencemedierne registreres.

| h) | Massen af de enkelte referencemedier (f.eks. filtre), korrigeret for opdrift, trækkes fra den tidligere målte og registrerede opdriftskorrigerede masse. |
| --- | --- |

h)

Massen af de enkelte referencemedier (f.eks. filtre), korrigeret for opdrift, trækkes fra den tidligere målte og registrerede opdriftskorrigerede masse.

| i) | Hvis nogen af de observerede masser for referencefiltrene afviger mere end tilladt i dette punkt, ugyldiggøres alle PM-massebestemmelser, som er foretaget før den sidste vellykkede validering af et referencemedies (f.eks. et filters) masse. Reference-PM-filtre kan kasseres, hvis kun ét af filtrenes masse har ændret sig mere end tilladt, og hvis der foreligger en med sikkerhed identificerbar årsag til det pågældende filters masseændring, som ikke ville kunne påvirke andre filtre, der anvendes i processen. Valideringen kan således anses for at være vellykket. I dette tilfælde skal der ses bort fra det kontaminerede medium ved vurdering af overensstemmelse med dette punkts litra j), men det berørte referencefilter skal kasseres og udskiftes. |
| --- | --- |

i)

Hvis nogen af de observerede masser for referencefiltrene afviger mere end tilladt i dette punkt, ugyldiggøres alle PM-massebestemmelser, som er foretaget før den sidste vellykkede validering af et referencemedies (f.eks. et filters) masse. Reference-PM-filtre kan kasseres, hvis kun ét af filtrenes masse har ændret sig mere end tilladt, og hvis der foreligger en med sikkerhed identificerbar årsag til det pågældende filters masseændring, som ikke ville kunne påvirke andre filtre, der anvendes i processen. Valideringen kan således anses for at være vellykket. I dette tilfælde skal der ses bort fra det kontaminerede medium ved vurdering af overensstemmelse med dette punkts litra j), men det berørte referencefilter skal kasseres og udskiftes.

| j) | Hvis en af referencemasserne ændres mere end tilladt i henhold til punkt 8.1.13.1.4, ugyldiggøres alle PM-resultater, som blev bestemt mellem de to tidspunkter, inden for hvilke referencemasserne blev bestemt. Hvis der kasseres PM-prøvemedier i henhold til litra i) i dette punkt, skal mindst én referencemassedifferens, som opfylder kriterierne i dette punkt 8.1.13.1.4, være til rådighed. Ellers ugyldiggøres alle PM-resultater, som blev bestemt mellem de to tidspunkter, inden for hvilke referencemediernes (f.eks. filtrenes) masse blev bestemt. |
| --- | --- |

j)

Hvis en af referencemasserne ændres mere end tilladt i henhold til punkt 8.1.13.1.4, ugyldiggøres alle PM-resultater, som blev bestemt mellem de to tidspunkter, inden for hvilke referencemasserne blev bestemt. Hvis der kasseres PM-prøvemedier i henhold til litra i) i dette punkt, skal mindst én referencemassedifferens, som opfylder kriterierne i dette punkt 8.1.13.1.4, være til rådighed. Ellers ugyldiggøres alle PM-resultater, som blev bestemt mellem de to tidspunkter, inden for hvilke referencemediernes (f.eks. filtrenes) masse blev bestemt.

8.1.12.2.   Korrektion for opdrift af PM-prøvefilter

8.1.12.2.1.   Generelt

PM-prøvefilteret skal korrigeres for dets opdrift i luft. Opdriftskorrektionen afhænger af prøvemediets og luftens massefylde og af massefylden af den kalibreringsvægt, der anvendes til at kalibrere vægten. Opdriftskorrektionen tager ikke hensyn til selve PM-opdriften, fordi PM-massen typisk kun tegner sig for 0,01 til 0,10 % af den samlede vægt. Korrektionen af denne lille brøkdel af massen ville højst udgøre 0,010 %. De opdriftskorrigerede værdier svarer til tarakorrektionen for PM-prøverne. Disse opdriftskorrigerede værdier for vejning af filteret før prøvning trækkes efterfølgende fra de opdriftskorrigerede værdier for vejning af det samme filter efter prøvning for at bestemme den PM-masse, der blev udledt under prøvningen.

8.1.12.2.2.   PM-prøvefilterets massefylde

Forskellige PM-prøvefiltre har forskellig massefylde. Den kendte massefylde for prøvemedierne eller en af massefylderne for flere almindelige prøvetagningsmedier anvendes som følger:

| a) | For PTFE-coatet borsilicatglas anvendes en massefylde for prøvemedierne på 2 300 kg/m3. |
| --- | --- |

a)

For PTFE-coatet borsilicatglas anvendes en massefylde for prøvemedierne på 2 300 kg/m3.

| b) | For PTFE-membranmedier (filmmedier) med en integreret støttering af polymethylpenten, der tegner sig for 95 % af mediernes masse, anvendes en massefylde for prøvemedierne på 920 kg/m3. |
| --- | --- |

b)

For PTFE-membranmedier (filmmedier) med en integreret støttering af polymethylpenten, der tegner sig for 95 % af mediernes masse, anvendes en massefylde for prøvemedierne på 920 kg/m3.

| c) | For PTFE-membranmedier (filmmedier) med en integreret støttering af polymethylpenten anvendes en massefylde for prøvemedierne på 2 144 kg/m3. |
| --- | --- |

c)

For PTFE-membranmedier (filmmedier) med en integreret støttering af polymethylpenten anvendes en massefylde for prøvemedierne på 2 144 kg/m3.

8.1.12.2.3.   Luftens massefylde

Da PM-vejningsmiljøet skal styres til en præcis omgivende temperatur på 295 ± 1 K (22 ƒC ± 1) og et dugpunkt på 282,5 ± 1 K (9,5 ± 1 °C) er luftens massefylde primært en funktion af det atmosfæriske tryk. Derfor er der angivet en opdriftskorrektion, som udelukkende er en funktion af det atmosfæriske tryk.

8.1.12.2.4.   Kalibreringsvægtens massefylde

Der anvendes den oplyste massefylde for metalkalibreringsvægtens materiale.

8.1.12.2.5.   Korrektionsberegning

PM-prøvefilteret korrigeres for opdrift ved anvendelse af følgende ligninger (6-27):

| | (6-27) |
| --- | --- |

Formula

(6-27)

Hvor:

| m
  cor | er masse af PM-prøvefilter, korrigeret for opdrift |
| --- | --- |
| m
  uncor | er masse af PM-prøvefilter, ikke korrigeret for opdrift |
| ρ
  air | er luftens massefylde i vejningsmiljøet |
| ρ
  weight | er massefylde af kalibreringsvægt anvendt til justering af vægt |
| ρ
  media | er massefylde af PM-prøvefilter |

m
  cor

er masse af PM-prøvefilter, korrigeret for opdrift

m
  uncor

er masse af PM-prøvefilter, ikke korrigeret for opdrift

ρ
  air

er luftens massefylde i vejningsmiljøet

ρ
  weight

er massefylde af kalibreringsvægt anvendt til justering af vægt

ρ
  media

er massefylde af PM-prøvefilter

hvor

| | (6-28) |
| --- | --- |

Formula

(6-28)

Hvor:

| p
  abs | er det absolut tryk i vejningsmiljøet |
| --- | --- |
| M
  mix | er molmasse for luften i vejningsmiljøet |
| R | er den molare gaskonstant |
| T
  amb | er absolut omgivende temperatur i vejningsmiljøet. |

p
  abs

er det absolut tryk i vejningsmiljøet

M
  mix

er molmasse for luften i vejningsmiljøet

R

er den molare gaskonstant

T
  amb

er absolut omgivende temperatur i vejningsmiljøet.

8.2.   Instrumentvalidering i forbindelse med prøvning

8.2.1.   Validering af proportional strømningsregulering for batchprøvetagning og minimumsfortyndingsforhold for PM-batchprøvetagning.

8.2.1.1.   Proportionalitetskriterier for CVS

8.2.1.1.1.   Proportionelle strømninger

For ethvert flowmeterpar anvendes den registrerede prøvestrømshastighed og den samlede strømningshastighed eller deres 1 Hz-gennemsnit i de statistiske beregninger i tillæg 3 til bilag VII. Middelfejlen på estimatet (SEE) for prøvestrømshastigheden i forhold til den samlede strømningshastighed bestemmes. For hvert prøvningsinterval skal det påvises, at SEE var mindre end eller lig med 3,5 % af den gennemsnitlige prøvestrømshastighed.

8.2.1.1.2.   Konstante strømme

For ethvert flowmeterpar anvendes den registrerede prøvestrømshastighed og den samlede strømningshastighed eller deres 1 Hz-gennemsnit til at påvise, at hver strømningshastighed var konstant inden for ± 2,5 % af den respektive gennemsnits- eller målhastighed. Følgende muligheder kan anvendes i stedet for at registrere de respektive strømningshastigheder for hver målertype:

| a) | Venturi med kritisk strømning. For venturier med kritisk strømning anvendes de registrerede venturi-indgangsforhold eller deres 1 Hz-gennemsnit. Det skal påvises, at strømningsdensiteten ved venturiens indgang var konstant inden for ± 2,5 % af den gennemsnitlige densitet eller den tilstræbte densitet gennem hvert prøvningsinterval. For en CVS-venturi med kritisk strømning kan dette påvises ved at demonstrere, at den absolutte temperatur ved venturiens indgang var konstant inden for ± 4 % af den gennemsnitlige densitet eller af den tilstræbte absolutte temperatur gennem hvert prøvningsinterval. |
| --- | --- |

a)

Venturi med kritisk strømning. For venturier med kritisk strømning anvendes de registrerede venturi-indgangsforhold eller deres 1 Hz-gennemsnit. Det skal påvises, at strømningsdensiteten ved venturiens indgang var konstant inden for ± 2,5 % af den gennemsnitlige densitet eller den tilstræbte densitet gennem hvert prøvningsinterval. For en CVS-venturi med kritisk strømning kan dette påvises ved at demonstrere, at den absolutte temperatur ved venturiens indgang var konstant inden for ± 4 % af den gennemsnitlige densitet eller af den tilstræbte absolutte temperatur gennem hvert prøvningsinterval.

| b) | Fortrængningspumpe. Der anvendes de registrerede forhold ved pumpens indgang eller deres 1 Hz-gennemsnit. Det skal påvises, at strømningsdensiteten ved pumpens indgang var konstant inden for ± 2,5 % af den gennemsnitlige densitet eller den tilstræbte densitet gennem hvert prøvningsinterval. For en CVS-pumpe kan dette påvises ved at demonstrere, at den absolutte temperatur ved pumpens indgang var konstant inden for ± 2 % af den gennemsnitlige densitet eller af den tilstræbte absolutte temperatur gennem hvert prøvningsinterval. |
| --- | --- |

b)

Fortrængningspumpe. Der anvendes de registrerede forhold ved pumpens indgang eller deres 1 Hz-gennemsnit. Det skal påvises, at strømningsdensiteten ved pumpens indgang var konstant inden for ± 2,5 % af den gennemsnitlige densitet eller den tilstræbte densitet gennem hvert prøvningsinterval. For en CVS-pumpe kan dette påvises ved at demonstrere, at den absolutte temperatur ved pumpens indgang var konstant inden for ± 2 % af den gennemsnitlige densitet eller af den tilstræbte absolutte temperatur gennem hvert prøvningsinterval.

8.2.1.1.3.   Påvisning af proportional prøvetagning

For enhver proportional batch-prøve, såsom en sæk eller et PM-filter, skal det påvises, at den proportionale prøvetagning blev fastholdt ved hjælp af et af følgende, idet dog op til 5 % af det samlede antal datapunkter kan udelades som afvigende:

Ved anvendelse af god teknisk praksis foretages en teknisk analyse af, at systemet til styring af den proportionale strømning sikrer proportional prøvetagning under alle de omstændigheder, der kan forventes under prøvningen. F.eks. kan CFV-systemer anvendes til både prøvestrøm og den samlede strømning, hvis det godtgøres, at de altid har samme indgangstryk og -temperatur, og at de altid opererer under kritiske strømningsbetingelser.

De målte eller beregnede strømninger og/eller sporgaskoncentrationer (f.eks. CO2) anvendes til at bestemme det mindste fortyndingsforhold for PM-batchprøvetagningen gennem prøvningsintervallet.

8.2.1.2.   Validering af delstrømsfortyndingssystemet

I forbindelse med kontrol af et delstrømsfortyndingssystems evne til at udtage en proportional prøve af ufortyndet udstødning er det nødvendigt, at systemet har en kort responstid. Det er delstrømsfortyndingssystemets hurtighed, der er definerende herfor. Systemets transformationstid bestemmes efter fremgangsmåden i punkt 8.1.8.6.3.2. Den egentlige kontrol af delstrømsfortyndingssystemet baseres på de aktuelt målte betingelser. Hvis den kombinerede transformationstid for målingen af udstødningsstrømmen og delstrømssystemet er ≤ 0,3 s, anvendes online-kontrol. Hvis transformationstiden er over 0,3 s, skal der anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb. I dette tilfælde skal den kombinerede stigningstid være ≤ 1 s, og den kombinerede forsinkelse ≤ 10 s. Den samlede systemrespons skal være konstrueret således, at den sikrer en repræsentativ partikelprøve, q
  mp, i (prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem), som er proportional med udstødningsmassestrømmen. For at bestemme proportionaliteten gennemføres en regressionsanalyse af qm

  p,i i forhold til qm

  ew,i (udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis) med en datafangsthastighed på mindst 5 Hz, og følgende kriterier skal være opfyldt:

| a) | Korrelationskoefficienten r
  2 i den lineære regression mellem q
  mp,i og q
  mew,i skal være mindst 0,95. |
| --- | --- |

a)

Korrelationskoefficienten r
  2 i den lineære regression mellem q
  mp,i og q
  mew,i skal være mindst 0,95.

| b) | Middelfejlen på estimatet for q
  mp,i på q
  mew,i må ikke være større end 5 % af q
  mp-maksimum. |
| --- | --- |

b)

Middelfejlen på estimatet for q
  mp,i på q
  mew,i må ikke være større end 5 % af q
  mp-maksimum.

| c) | Regressionslinjens qmp
  -skæring må ikke være mere end ± 2 % af q
  mp-maksimum. |
| --- | --- |

c)

Regressionslinjens qmp
  -skæring må ikke være mere end ± 2 % af q
  mp-maksimum.

Look ahead-styring er påkrævet, hvis de kombinerede transformationstider for partikelsystemet, t
  50,P, og udstødningsgassens massestrømsignal, t
  50,F, er > 0,3 s. I et sådant tilfælde skal der foretages en forprøvning, og signalet svarende til udstødningsgassens massestrøm i forprøven anvendes til styring af prøvestrømmen ind i partikelsystemet. Der opnås en korrekt styring af delstrømsfortyndingssystemet, hvis tidssporet af forprøvningen qm

  ew,pre, som styrer qm

  p, forskydes med en look ahead-tid på t
  50,P + t
  50,F.

Til bestemmelse af korrelationen mellem q
  mp,i og qm

  ew,i skal anvendes data opnået ved den faktiske prøve, idet qm

  ew,i tidsmæssigt justeres ind af t
  50,F i forhold til qm

  ew,i (intet bidrag fra t
  50,P til tidsjusteringen). Tidsforskydningen mellem qm

  ew og qm

  p er forskellen i deres transformationstider, som bestemt i overensstemmelse med punkt 8.1.8.6.3.2.

8.2.2   Validering af gasanalysatorens område, forskydningsvalidering og forskydningskorrektion.

8.2.2.1.   Validering af område

Hvis der er tale om en analysator, som betjenes over 100 % af dens område på noget tidspunkt under prøvningen, skal følgende trin foretages:

8.2.2.1.1.   Batch-prøvetagning

I forbindelse med batch-prøvetagning skal prøven analyseres igen, idet der anvendes det laveste analysatorområde, som resulterer i en maksimal instrumentrespons på under 100 %. Resultatet opgives fra det laveste område for hvilket analysatoren fungerer under 100 % af dens område for hele prøvningen.

8.2.2.1.2.   Kontinuerlig prøvetagning

Ved kontinuerlig prøvetagning gentages hele prøvningen ved hjælp af det næste højere analyseområde. Hvis analysatoren igen fungerer over 100 % af dens område, gentages prøvningen med anvendelse af det næste højere område. Prøvningen gentages kontinuerligt, indtil analysatoren altid fungerer ved mindre end 100 % af dens område for hele prøvningen.

8.2.2.2.   Forskydningsvalidering og -korrektion

Hvis forskydningen er inden for ± 1 %, kan dataene enten godkendes uden nogen korrektion eller godkendes efter korrektion. Hvis forskydningen er over ± 1 %, beregnes to sæt bremsespecifikke emissionsresultater for hvert forurenende stof med en specifik emissionsgrænseværdi og for CO2,eller prøvningen erklæres ugyldig. Et sæt beregnes ved hjælp af data fra før forskydningskorrektion, og et andet sæt data beregnes efter korrektion alle data for forskydning, jf. punkt 2.6 i bilag VII og tillæg 1 til bilag VII. Sammenligningen skal udføres som procentdel af de ukorrigerede resultater. Forskellen mellem den ukorrigerede og de korrigerede bremsespecifikke emissionsværdier skal ligge inden for ± 4 % af de ukorrigerede bremsespecifikke emissionsværdier eller emissionsgrænseværdien, afhængigt af, hvad der er størst. I modsat fald erklæres hele prøvningen ugyldig.

8.2.3   PM-prøvetagningsmedier (f.eks. filtre) prækonditionering og tarakorrektion

Før emissionsprøvning, træffes der følgende foranstaltninger for at forberede en PM-prøvefiltermedium og udstyr til PM-måling.

8.2.3.1.   Regelmæssig verifikation

Det skal sikres, at vægten og det PM-stabiliserende miljø opfylder den periodiske verifikation i punkt 8.1.12. Referencefilteret vejes lige inden vejningen af prøvefiltrene for at fastsætte et passende referencepunkt (jf. nærmere herom i den i punkt 8.1.12.1 beskrevne procedure). Verifikationen af referencefiltrenes stabilitet skal foretages efter den stabiliseringsperiode, der efterfølger prøvningen, umiddelbart før vejningen efter prøvningen.

8.2.3.2.   Visuel inspektion

De ubenyttede prøvefiltermedier undersøges visuelt for defekter, og defekte filtre kasseres.

8.2.3.3.   Jordforbindelse

Der anvendes jordede pincetter eller en jordforbindelsesstrop ved håndtering af PM-filtre som beskrevet i punkt 9.3.4.

8.2.3.4.   Ubenyttede prøvemedier

Ubenyttede prøvemedier anbringes i en eller flere beholdere, der er åbne mod det PM-stabiliserende miljø. Hvis filtrene er brugte, kan de anbringes i nederste halvdel af en filterkassette.

8.2.3.5.   Stabilisering

Prøvemedierne skal stabiliseres i det PM-stabiliserende miljø. Et ubenyttet prøvemedium kan anses for at være stabiliseret, hvis det har været i det PM-stabiliserende miljø i en periode på mindst 30 min, hvor det PM-stabiliserende miljø har overholdt specifikationerne i punkt 9.3.4. Hvis en masse på 400 μg eller mere forventes, stabiliseres prøvemedierne i mindst 60 min.

8.2.3.6.   Vejning

Prøvemedierne vejes automatisk eller manuelt på følgende måde:

| a) | I tilfælde af automatisk vejning forberedes prøverne til vejning som angivet af systemfabrikanten. Dette kan omfatte, at prøverne placeres i en særlig beholder. |
| --- | --- |

a)

I tilfælde af automatisk vejning forberedes prøverne til vejning som angivet af systemfabrikanten. Dette kan omfatte, at prøverne placeres i en særlig beholder.

| b) | I tilfælde af manuel vejning anvendes god teknisk praksis. |
| --- | --- |

b)

I tilfælde af manuel vejning anvendes god teknisk praksis.

| c) | Der kan vælges vejning efter substitutionsmetoden (jf. punkt 8.2.3.10.). |
| --- | --- |

c)

Der kan vælges vejning efter substitutionsmetoden (jf. punkt 8.2.3.10.).

| d) | Når et filter er vejet, lægges det tilbage i petriskålen og overdækkes. |
| --- | --- |

d)

Når et filter er vejet, lægges det tilbage i petriskålen og overdækkes.

8.2.3.7.   Opdriftskorrektion

Den målte vægt skal korrigeres for opdrift som beskrevet i punkt 8.1.13.2.

8.2.3.8.   Gentagelse

Målingerne af filterets masse kan gentages for at bestemme filterets gennemsnitsmasse under anvendelse af god teknisk praksis og for at udelukke afvigende resultater fra beregningen af gennemsnittet.

8.2.3.9.   Tarakorrektion

Ubenyttede tarakorrigerede filtre lægges i de rene filterkassetter, og disse placeres i en lukket og forseglet beholder, før de bringes til prøvekammeret med henblik på prøvetagning.

8.2.3.10.   Vejning efter substitutionsmetoden

Vejning efter substitutionsmetoden er en mulighed, som, hvis den anvendes, indebærer vejning af en referencevægt før og efter hver vejning af et PM-prøvetagningsmedium (f.eks. et filter). Mens vejning efter substitutionsmetoden kræver flere målinger, korrigerer den for en vægts nulforskydning og er kun afhængig af vægtlinearitet i et mindre område. Dette er mest hensigtsmæssigt ved kvantificering af en samlet PM-masse, der udgør mindre end 0,1 % af prøvemediets masse. Denne metode er dog ikke altid hensigtsmæssig, hvis den samlede PM-masse udgør mere end 1 % af prøvemediets masse. Hvis der anvendes vejning efter substitutionsmetoden, skal denne metode også anvendes ved både vejning før og efter prøvning. Der anvendes samme substitutionsvægt til vejning før og efter prøvning. Substitutionsvægtens masse korrigeres for opdrift, hvis dens massefylde er mindre end 2.0 g/cm3. Følgende trin er et eksempel på vejning efter substitutionsmetoden:

| a) | Der anvendes jordede pincetter eller en jordforbindelsesstrop som beskrevet i punkt 9.3.4.6. |
| --- | --- |

a)

Der anvendes jordede pincetter eller en jordforbindelsesstrop som beskrevet i punkt 9.3.4.6.

| b) | Der anvendes en statisk neutralisator som beskrevet i punkt 9.3.4.6 for at minimere statisk elektricitet på alle genstande, før de placeres på vægtskålen. |
| --- | --- |

b)

Der anvendes en statisk neutralisator som beskrevet i punkt 9.3.4.6 for at minimere statisk elektricitet på alle genstande, før de placeres på vægtskålen.

| c) | Der vælges en substitutionsvægt, som opfylder specifikationerne for kalibreringsvægte i punkt 9.5.2. Substitutionsvægten skal også have samme massefylde som den vægt, der anvendes til at justere mikrovægten, og skal i masse svare til et ubenyttet prøvemedium (f.eks. et filter). Hvis der anvendes filtre, skal vægtens masse være på ca. 80-100 mg for typisk filtre med en diameter på 47 mm. |
| --- | --- |

c)

Der vælges en substitutionsvægt, som opfylder specifikationerne for kalibreringsvægte i punkt 9.5.2. Substitutionsvægten skal også have samme massefylde som den vægt, der anvendes til at justere mikrovægten, og skal i masse svare til et ubenyttet prøvemedium (f.eks. et filter). Hvis der anvendes filtre, skal vægtens masse være på ca. 80-100 mg for typisk filtre med en diameter på 47 mm.

| d) | Den stabile værdi aflæses og registreres, og kalibreringsvægten fjernes. |
| --- | --- |

d)

Den stabile værdi aflæses og registreres, og kalibreringsvægten fjernes.

| e) | Et uudnyttet prøvemedium (f.eks. et nyt filter) vejes, den stabile værdi aflæses og registreres, og vejningsmiljøets dugpunkt, den omgivende temperatur og det atmosfæriske tryk registreres. |
| --- | --- |

e)

Et uudnyttet prøvemedium (f.eks. et nyt filter) vejes, den stabile værdi aflæses og registreres, og vejningsmiljøets dugpunkt, den omgivende temperatur og det atmosfæriske tryk registreres.

| f) | Kalibreringsvægten vejes igen, og den stabile værdi aflæses og registreres. |
| --- | --- |

f)

Kalibreringsvægten vejes igen, og den stabile værdi aflæses og registreres.

| g) | Den aritmetiske middelværdi af de to kalibreringsvægtaflæsninger, som blev registreret umiddelbart før og efter vejning af den ubenyttede prøve, beregnes. Denne middelværdi fratrækkes aflæsningen af den ubenyttede prøve, og derefter tilføjes kalibreringsvægtens reelle masse som angivet på kalibreringsvægtens certifikat. Dette resultat registreres. Dette er den ubenyttede prøves taravægt uden korrektion for opdrift. |
| --- | --- |

g)

Den aritmetiske middelværdi af de to kalibreringsvægtaflæsninger, som blev registreret umiddelbart før og efter vejning af den ubenyttede prøve, beregnes. Denne middelværdi fratrækkes aflæsningen af den ubenyttede prøve, og derefter tilføjes kalibreringsvægtens reelle masse som angivet på kalibreringsvægtens certifikat. Dette resultat registreres. Dette er den ubenyttede prøves taravægt uden korrektion for opdrift.

| h) | Disse substitutionsvejningstrin gentages for de resterende ubenyttede prøvemedier. |
| --- | --- |

h)

Disse substitutionsvejningstrin gentages for de resterende ubenyttede prøvemedier.

| i) | De anvisninger, der er beskrevet i punkt 8.2.3.7-8.2.3.9 i dette afsnit, følges, så snart vejningen er afsluttet. |
| --- | --- |

i)

De anvisninger, der er beskrevet i punkt 8.2.3.7-8.2.3.9 i dette afsnit, følges, så snart vejningen er afsluttet.

8.2.4   PM-konditionering og vejning efter prøvning

Brugte PM-prøvefiltre placeres i dækkede eller forseglede beholdere, eller filterholderne lukkes med henblik på at beskytte prøvefiltrene mod kontaminering fra omgivelserne. Således beskyttede bringes de fyldte filtre tilbage til konditioneringskammeret eller -rummet for PM-filtrene. PM-prøvefiltrene konditioneres og vejes i overensstemmelse hermed.

8.2.4.1.   Regelmæssig verifikation

Det skal sikres, at vejningsmiljøet og det stabiliserende PM-miljø har opfyldt de periodiske verifikationer i punkt 8.1.13.1. Når prøvningen er afsluttet, bringes filtrene tilbage til vejningsmiljøet og det PM-stabiliserende miljø. Vejningsmiljøet og det PM-stabiliserende miljø skal opfylde kravene til omgivende betingelser i punkt 9.3.4.4. I modsat fald skal prøvefiltrene forblive tildækket, indtil de relevante betingelser er overholdt.

8.2.4.2.   Fjernelse fra forseglede beholdere

I det PM-stabiliserende miljø fjernes PM-prøverne fra de forseglede beholdere. Filtrene kan fjernes fra deres kassetter før eller efter stabilisering. Når et filter fjernes fra en kassette, skal den øverste halvdel af kassetten adskilles fra den nederste halvdel ved hjælp af en kassetteadskiller, der er fremstillet til formålet.

8.2.4.3.   Elektrisk jordforbindelse

Til håndtering af PM-prøver anvendes jordede pincetter eller en jordforbindelsesstrop som beskrevet i punkt 9.3.4.5.

8.2.4.4.   Visuel inspektion

De indsamlede PM-prøver og de filtermedier, som de stammer fra, inspiceres visuelt. Såfremt betingelserne for enten filteret eller den indsamlede PM-prøve forekommer at være misligholdt, eller hvis partiklerne har kontakt med andet end filterets overflade, må prøven ikke anvendes til bestemmelse af partikelemissioner. Hvis der har været kontakt med en anden overflade, skal den pågældende overflade renses, før proceduren fortsættes.

8.2.4.5.   Stabilisering af PM-prøver

For at stabilisere PM-prøverne, skal de placeres i en eller flere beholdere, der er åbne mod det PM-stabiliserende miljø, der er beskrevet i punkt 9.3.4.3. En PM-prøve stabiliseres i lige så lang tid, som den har været i det PM-stabiliserende miljø, i en periode af en af følgende varigheder, hvorunder det stabiliserende miljø har overholdt specifikationerne i punkt 9.3.4.3:

| a) | Hvis det forventes, at et filters samlede PM-overfladekoncentration vil være større end 0,353 μg/mm2 ved at påføre pletarealet på et 38 mm-filter en belastning på 400 μg, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 60 minutter før vejningen. |
| --- | --- |

a)

Hvis det forventes, at et filters samlede PM-overfladekoncentration vil være større end 0,353 μg/mm2 ved at påføre pletarealet på et 38 mm-filter en belastning på 400 μg, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 60 minutter før vejningen.

| b) | Hvis det forventes, at et filters samlede PM-overfladekoncentration vil være mindre end 0,353 μg/mm2, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 30 minutter før vejningen. |
| --- | --- |

b)

Hvis det forventes, at et filters samlede PM-overfladekoncentration vil være mindre end 0,353 μg/mm2, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 30 minutter før vejningen.

| c) | Hvis den forventede samlede PM-overfladekoncentration for et filter er ukendt, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 60 minutter før vejningen. |
| --- | --- |

c)

Hvis den forventede samlede PM-overfladekoncentration for et filter er ukendt, eksponeres filteret for det stabiliserende miljø i mindst 60 minutter før vejningen.

8.2.4.6.   Bestemmelse af filtermasse efter prøvning

Procedurerne i punkt 8.2.3 gentages (punkt 8.2.3.6- 8.2.3.9) for at bestemme filtermassen efter prøvning.

8.2.4.7.   Samlet masse

Det enkelte filter, korrigeret for opdrift, fratrækkes dets respektive opdriftskorrigerede filtermasse efter prøvning. Resultatet er den samlede masse, m
  total, der skal anvendes i emissionsberegningerne i bilag VII.

9.   Måleudstyr

9.1.   Specifikationer for motordynamometer

9.1.1   Aksler

Der anvendes et motordynamometer, som er velegnet til udførelse af den relevante arbejdscyklus, herunder opfyldelse af de relevante kriterier for validering af cyklussen. Der kan anvendes følgende dynamometre:

| a) | hvirvelstrøms- eller vandbremsedynamometre |
| --- | --- |

a)

hvirvelstrøms- eller vandbremsedynamometre

| b) | vekselstrøms- eller jævnstrømsmotordynamometre |
| --- | --- |

b)

vekselstrøms- eller jævnstrømsmotordynamometre

| c) | et eller flere dynamometre. |
| --- | --- |

c)

et eller flere dynamometre.

9.1.2.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC)

Der kan anvendes momentmåler af belastningscelle- eller in line-typen til måling af moment.

Når der anvendes en belastningscelle, skal momentsignalet overføres til motorens akse, og dynamometerets inertimoment medregnes. Det faktiske motordrejningsmoment er det på belastningscellen aflæste drejningsmoment, plus bremsens inertimoment ganget med vinkelaccelerationen. Styresystemet skal udføre denne beregning i realtid.

9.1.3   Motortilbehør

Der redegøres for funktioner udført af motortilbehør, som er nødvendigt for brændstoflevering, smøring, eller opvarmning af motoren, for cirkulation af flydende kølervæske til motoren eller for drift af efterbehandlingssystemer af udstødningen, og disse skal være monteret i overensstemmelse med punkt 6.3.

9.1.4.   Motorfastgørelse og drivakselsystem (kategori NRSh)

Hvis det er nødvendigt for korrekt prøvning af en motor i kategori NRSh, anvendes den motorfastgørelse til prøvebænken og den overføring af drivakslens kraft til dynamometerets roterende system, som er angivet af fabrikanten.

9.2.   Fortyndingsprocedure (hvis relevant)

9.2.1.   Fortynderforhold og baggrundskoncentrationer

Gasformige bestanddele kan måles ufortyndede eller fortyndet, mens PM-måling generelt kræver fortynding. Fortynding kan ske ved et fuld- eller delstrømsfortyndingssystem. Hvis der anvendes fortynding, kan udstødningsgassen fortyndes med den omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen. Ved måling af forurenende luftarter skal fortyndingsmidlet være mindst 288 K (15 oC). For PM-prøvetagning er fortyndingsmidlets temperatur specificeret i punkt 9.2.2 for CVS-systemet og 9.2.3 for PFD med varierende fortyndingsforhold. Fortyndingssystemet skal have tilstrækkelig strømningskapacitet til helt at udelukke dannelse af kondensvand i fortyndings- og prøvetagningssystemerne. Er luftfugtigheden høj, kan det tillades, at fortyndingsluften tørres, inden den tilføres fortyndingssystemet. Fortyndingstunnelens vægge kan opvarmes eller isoleres i lighed med rørene for den samlede strøm nedstrøms for tunnelen for at forhindre udfældning af vandholdige bestanddele fra gasfase til flydende fase (»vandkondensering«).

Før et fortyndingsmiddel blandes med udstødningsgas, kan det prækonditioneres ved at øge eller reducere dets temperatur eller luftfugtighed. Der kan fjernes bestanddele fra fortyndingsmidlet for at reducere baggrundskoncentrationerne. Følgende bestemmelser gælder for fjernelse af bestanddele eller kortlægning af baggrundskoncentrationer:

| a) | Koncentrationerne i fortyndingsmidlets bestanddele kan måles, og der kan kompenseres for baggrundsvirkninger på prøvningsresultaterne. Se bilag VII for beregninger, som kompenserer for baggrundskoncentrationer. |
| --- | --- |

a)

Koncentrationerne i fortyndingsmidlets bestanddele kan måles, og der kan kompenseres for baggrundsvirkninger på prøvningsresultaterne. Se bilag VII for beregninger, som kompenserer for baggrundskoncentrationer.

| b) | Følgende ændringer til kravene i punkt 7.2, 9.3 og 9.4 er tilladt til måling af baggrundsforurenende luftarter eller partikler:






  i) | Proportional prøvetagning er ikke påkrævet. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende ændringer til kravene i punkt 7.2, 9.3 og 9.4 er tilladt til måling af baggrundsforurenende luftarter eller partikler:

i)

Proportional prøvetagning er ikke påkrævet.

| ii) | Der kan anvendes uopvarmede prøvetagningssystemer. |
| --- | --- |

ii)

Der kan anvendes uopvarmede prøvetagningssystemer.

| iii) | Kontinuerlig prøvetagning kan anvendes, uanset om der foretages batchprøvetagning af fortyndede emissioner. |
| --- | --- |

iii)

Kontinuerlig prøvetagning kan anvendes, uanset om der foretages batchprøvetagning af fortyndede emissioner.

| iv) | Batchprøvetagning kan anvendes, uanset om der foretages kontinuerlig prøvetagning af fortyndede emissioner. |
| --- | --- |

iv)

Batchprøvetagning kan anvendes, uanset om der foretages kontinuerlig prøvetagning af fortyndede emissioner.

| c) | Til kortlægning af baggrundspartikler kan følgende muligheder anvendes:






  i) | Til fjernelse af baggrundspartikler skal fortyndingsmidlet filtreres med HEPA-filtre, som har en initial mindste udskillelsesgrad på mindst 99,97 % (se artikel 2, nr. 19, om procedurer vedrørende HEPA-filtrering). |
| --- | --- | --- |

c)

Til kortlægning af baggrundspartikler kan følgende muligheder anvendes:

i)

Til fjernelse af baggrundspartikler skal fortyndingsmidlet filtreres med HEPA-filtre, som har en initial mindste udskillelsesgrad på mindst 99,97 % (se artikel 2, nr. 19, om procedurer vedrørende HEPA-filtrering).

| ii) | Til korrektion for baggrundspartikler uden HEPA-filtrering må baggrundspartiklerne ikke bidrage med mere end 50 % af de nettopartikler, der er udskilt i prøvefilteret. |
| --- | --- |

ii)

Til korrektion for baggrundspartikler uden HEPA-filtrering må baggrundspartiklerne ikke bidrage med mere end 50 % af de nettopartikler, der er udskilt i prøvefilteret.

| iii) | Det er tilladt uden trykbegrænsninger at foretage baggrundskorrektion for nettopartikler med HEPA-filtre. |
| --- | --- |

iii)

Det er tilladt uden trykbegrænsninger at foretage baggrundskorrektion for nettopartikler med HEPA-filtre.

9.2.2.   Fuldstrømssystem

Fuldstømsfortynding: Prøvetagning ved konstant volumen (CVS). Den fulde strøm af ufortyndet udstødningsgas fortyndes i en fortyndingstunnel. Der kan opretholdes en konstant strømning ved at fastholde temperaturen og trykket ved flowmeteret inden for grænserne. Ved ikke konstant strømning måles strømmen direkte med henblik på proportional prøvetagning. Systemet skal være udformet som følger (se figur 6.6):

| a) | Der anvendes en tunnel med indvendig overflade af rustfrit stål. Hele fortyndingstunnelen skal være forbundet med jord Alternativt kan ikke-ledende materiale anvendes for motorkategorier, der hverken er underlagt grænseværdier for partikelmasse (PM) eller partikelantal (PN). |
| --- | --- |

a)

Der anvendes en tunnel med indvendig overflade af rustfrit stål. Hele fortyndingstunnelen skal være forbundet med jord Alternativt kan ikke-ledende materiale anvendes for motorkategorier, der hverken er underlagt grænseværdier for partikelmasse (PM) eller partikelantal (PN).

| b) | Udstødningsgassens modtryk må ikke sænkes kunstigt af tilførselssystemet for fortyndingsluft. Det statiske tryk ved det punkt, hvor der indføres ufortyndet udstødningsgas i tunellen, skal holdes inden for ± 1,2 kPa af det atmosfæriske tryk. |
| --- | --- |

b)

Udstødningsgassens modtryk må ikke sænkes kunstigt af tilførselssystemet for fortyndingsluft. Det statiske tryk ved det punkt, hvor der indføres ufortyndet udstødningsgas i tunellen, skal holdes inden for ± 1,2 kPa af det atmosfæriske tryk.

| c) | For at fremme blandingen indføres den ufortyndede udstødningsgas i tunellen ved at lede den nedstrøms langs tunnelens centerlinje. En brøkdel af fortyndingsluften kan indføres radialt fra tunnelens indre overflade for at mindske udstødningsgassens interaktion med tunnelvæggen. |
| --- | --- |

c)

For at fremme blandingen indføres den ufortyndede udstødningsgas i tunellen ved at lede den nedstrøms langs tunnelens centerlinje. En brøkdel af fortyndingsluften kan indføres radialt fra tunnelens indre overflade for at mindske udstødningsgassens interaktion med tunnelvæggen.

| d) | Fortyndingsmiddel. For partikeludtagning skal temperaturen af fortyndingsmidlerne (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen, som anført i punkt 9.2.1) fastholdes på mellem 293 K og 325 K (20 °C til 52 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen. |
| --- | --- |

d)

Fortyndingsmiddel. For partikeludtagning skal temperaturen af fortyndingsmidlerne (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen, som anført i punkt 9.2.1) fastholdes på mellem 293 K og 325 K (20 °C til 52 °C) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen.

| e) | Reynolds-tallet, Re, skal være mindst 4 000 for den fortyndede udstødningsgasstrøm, hvor Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter. Re er defineret i bilag VII. Verifikation af blandingens tilstrækkelighed skal foretages, mens en prøvesonde trækkes gennem tunnelens diameter, lodret og vandret. Hvis analysatorens respons angiver en afvigelse på mere end ± 2 % af den gennemsnitlige målte koncentration, skal CVS-systemet betjenes ved en højere strømningshastighed, eller der skal monteres en blandeplade eller -drøvleenhed for at forbedre blandingen. |
| --- | --- |

e)

Reynolds-tallet, Re, skal være mindst 4 000 for den fortyndede udstødningsgasstrøm, hvor Re er baseret på fortyndingstunnelens indvendige diameter. Re er defineret i bilag VII. Verifikation af blandingens tilstrækkelighed skal foretages, mens en prøvesonde trækkes gennem tunnelens diameter, lodret og vandret. Hvis analysatorens respons angiver en afvigelse på mere end ± 2 % af den gennemsnitlige målte koncentration, skal CVS-systemet betjenes ved en højere strømningshastighed, eller der skal monteres en blandeplade eller -drøvleenhed for at forbedre blandingen.

| f) | Prækonditionering af strømningsmåling. Den fortyndede udstødningsgas kan konditioneres før måling af strømningshastigheden, forudsat at denne konditionering finder sted nedstrøms for de opvarmede HC- eller PM-sonder som følger:






  i) | Der kan anvendes retteapparater, pulseringsdæmpere eller begge. |
| --- | --- | --- |

f)

Prækonditionering af strømningsmåling. Den fortyndede udstødningsgas kan konditioneres før måling af strømningshastigheden, forudsat at denne konditionering finder sted nedstrøms for de opvarmede HC- eller PM-sonder som følger:

i)

Der kan anvendes retteapparater, pulseringsdæmpere eller begge.

| ii) | Der kan anvendes et filter. |
| --- | --- |

ii)

Der kan anvendes et filter.

| iii) | Der kan anvendes en varmeveksler til at styre temperaturen opstrøms for et eventuelt flowmeter, men der skal tages skridt til at forhindre vandkondensering. |
| --- | --- |

iii)

Der kan anvendes en varmeveksler til at styre temperaturen opstrøms for et eventuelt flowmeter, men der skal tages skridt til at forhindre vandkondensering.

| g) | Vandkondensering. Udfældning af vandholdige bestanddele fra en gasfase til en væskefase. Vandkondensering er en funktion af fugtindhold, tryk, temperatur og koncentrationer af andre bestanddele, f.eks. svovlsyre. Disse parametre kan variere som funktion af fugtindholdet i motorens indsugningsluft, fortyndingsluftens fugtindhold, motorens luft-/brændstofforhold og brændstofsammensætning — herunder omfanget af hydrogen og svovl i brændstoffet.
  For at sikre, at der måles en strømning, der svarer til en målt koncentration, skal vandkondensering enten forhindres mellem prøvetagningssondens placering og flowmeterets indgang i fortyndingstunnelen, eller der tillades vandkondensering og måles fugtighed ved flowmeterets indgang. Fortyndingstunnelens vægge eller bulk-strømrør nedstrøms for tunnelen må opvarmes eller isoleres for at forhindre vandkondensering. Vandkondensering skal forhindres i hele fortyndingstunnelen. Visse af udstødningsgassens komponenter kan fortyndes eller elimineres ved tilstedeværelsen af fugt.
  Ved PM-udtagning gennemgår den allerede proportionale strøm fra CVS-systemet en sekundær fortynding (en eller flere) for at opnå det totale ønskede fortyndingsforhold som vist i figur 9.2 og nævnt i punkt 9.2.3.2. |
| --- | --- |

g)

Vandkondensering. Udfældning af vandholdige bestanddele fra en gasfase til en væskefase. Vandkondensering er en funktion af fugtindhold, tryk, temperatur og koncentrationer af andre bestanddele, f.eks. svovlsyre. Disse parametre kan variere som funktion af fugtindholdet i motorens indsugningsluft, fortyndingsluftens fugtindhold, motorens luft-/brændstofforhold og brændstofsammensætning — herunder omfanget af hydrogen og svovl i brændstoffet.

For at sikre, at der måles en strømning, der svarer til en målt koncentration, skal vandkondensering enten forhindres mellem prøvetagningssondens placering og flowmeterets indgang i fortyndingstunnelen, eller der tillades vandkondensering og måles fugtighed ved flowmeterets indgang. Fortyndingstunnelens vægge eller bulk-strømrør nedstrøms for tunnelen må opvarmes eller isoleres for at forhindre vandkondensering. Vandkondensering skal forhindres i hele fortyndingstunnelen. Visse af udstødningsgassens komponenter kan fortyndes eller elimineres ved tilstedeværelsen af fugt.

Ved PM-udtagning gennemgår den allerede proportionale strøm fra CVS-systemet en sekundær fortynding (en eller flere) for at opnå det totale ønskede fortyndingsforhold som vist i figur 9.2 og nævnt i punkt 9.2.3.2.

| h) | Det minimale totale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed i prøvningscyklussen eller prøveintervallet. |
| --- | --- |

h)

Det minimale totale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1, og mindst 2:1 for det indledende fortyndingsstadie baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed i prøvningscyklussen eller prøveintervallet.

| i) | Den samlede opholdstid i systemet skal være mellem 0,5 og 5 s målt fra punktet for indførelsen af fortyndingsmidlet til filterholderen(-holderne). |
| --- | --- |

i)

Den samlede opholdstid i systemet skal være mellem 0,5 og 5 s målt fra punktet for indførelsen af fortyndingsmidlet til filterholderen(-holderne).

| j) | Opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, skal være mindst 0,5 s målt fra punktet for indførelsen af det sekundære fortyndingsmiddel til filterholderen(-holderne). |
| --- | --- |

j)

Opholdstiden i det sekundære fortyndingssystem, hvis et sådant anvendes, skal være mindst 0,5 s målt fra punktet for indførelsen af det sekundære fortyndingsmiddel til filterholderen(-holderne).

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem, et partikeludtagningsfilter, en gravimetrisk vægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.

Figur 6.6

Eksempler på konfigurationer til prøvetagning ved fuldstrømsfortynding.

Image 20

9.2.3.   Delstrømsfortyndingssystem (PFD)

9.2.3.1.   Beskrivelse af delstrømssystemet

I figur 6.7 vises et diagram over et PFD-system. Det er et overordnet diagram, der viser principperne bag prøvetagning, fortynding og partikeludtagning. Det betyder ikke, at alle de komponenter, der er beskrevet i figuren, er nødvendige for andre mulige prøvetagningssystemer, der opfylder formålet med prøvetagningen. Andre konfigurationer, som ikke svarer til diagrammet, tillades på betingelse af, at de tjener det samme formål med prøvetagning, fortynding og PM-udtagning. Disse skal opfylde andre kriterier såsom punkt 8.1.8.6 (regelmæssig kalibrering) og 8.2.1.2 (validering) for PFD-systemer med varierende fortynding og punkt 8.1.4.5 samt tabel 8.2 (linearitetskontrol) og punkt 8.1.8.5.7 (kontrol) for PFD-systemer med konstant fortynding.

Som vist i figur 6.7 føres den ufortyndede udstødningsgas eller den primære fortyndede strøm fra udstødningsrøret (EP) eller CVS-systemet til fortyndingstunnelen DT gennem prøvesonden SP og overføringsledningen TL. Den samlede strøm gennem tunnelen justeres ved hjælp af en strømningsregulator og prøvetagningspumpen P i partikelprøvetagningssystemet (PSS). For proportionel udtagning af ufortyndet udstødning styres fortyndingsluftsstrømmen af en strømningsregulator FC1, som kan anvende q
  mew (udstødningsgassens massestrømshastighed på våd basis) eller q
  maw (indsugningsluftens massestrømshastighed på våd basis) og q
  mf (brændstoffets massestrømshastighed) som styresignal til den ønskede opdeling af udstødningsgassen. Fortyndingstunnelen DT's indgående prøvegasstrøm er forskellen mellem den samlede gennemstrømning og fortyndingsluftstrømmen. Fortyndingsluftens strømningshastighed måles af flowmeteret FM1, den samlede strømningshastighed af flowmeteret i partikelprøvetagningssystemet. Af de to strømningshastigheder beregnes fortyndingsforholdet. Til prøvetagning med et konstant fortyndingsforhold for ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas i forhold til udstødningsgasstrøm (f.eks. sekundær fortynding af PM-partikelprøvetagning) er fortyndingsluftens strømningshastighed sædvanligvis konstant og styret af strømningsregulatoren FC1 eller fortyndingsluftpumpen.

Fortyndingsluften (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen) filtreres med et højeffektivt PM-filter (HEPA).

Figur 6.7

Diagram over delstrømsfortyndingssystem (af typen med totalprøvetagning)

Image 21

| a | = | udstødningsgas fra motoren eller primær fortyndet strømning |
| --- | --- | --- |
| b | = | valgfrit |
| c | = | PM-udtagning |

a

=

udstødningsgas fra motoren eller primær fortyndet strømning

b

=

valgfrit

c

=

PM-udtagning

Komponenter i figur 6.7:

| DAF | : | Fortyndingsluftfilter |
| --- | --- | --- |
| DT | : | Fortyndingstunnel eller sekundært fortyndingssystem |
| EP | : | Udstødningsrør eller primært fortyndingssystem |
| FC1 | : | Strømningsregulator |
| FH | : | Filterholder |
| FM1 | : | Flowmeteret til måling af fortyndingsluftens strømningshastighed |
| P | : | Prøvetagningspumpe |
| PSS | : | Partikeludtagningssystem |
| PTL | : | Partikeloverføringsledning |
| SP | : | Prøvetagningssonde til ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas |
| TL | : | Overføringsledning |

DAF

:

Fortyndingsluftfilter

DT

:

Fortyndingstunnel eller sekundært fortyndingssystem

EP

:

Udstødningsrør eller primært fortyndingssystem

FC1

:

Strømningsregulator

FH

:

Filterholder

FM1

:

Flowmeteret til måling af fortyndingsluftens strømningshastighed

P

:

Prøvetagningspumpe

PSS

:

Partikeludtagningssystem

PTL

:

Partikeloverføringsledning

SP

:

Prøvetagningssonde til ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas

TL

:

Overføringsledning

Massestrømshastigheder, som kun gælder for PFD-systemet til proportionel udtagning af ufortyndet udstødning:

| qm

  ew | er udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis |
| --- | --- |
| qm

  aw | er indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis. |
| qm

  f | er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s. |

qm

  ew

er udstødningsgassens massestrømshastighed, våd basis

qm

  aw

er indsugningsluftens massestrømshastighed, våd basis.

qm

  f

er brændstoffets massestrømshastighed, kg/s.

9.2.3.2.   Fortynding

Temperaturen af fortyndingsmidlerne (omgivende luft, syntetisk luft eller nitrogen, som anført i punkt 9.2.1) fastholdes på mellem 293 K og 325 K (20 oC til 52 oC) i umiddelbar nærhed af indgangen til fortyndingstunnelen.

Der tillades affugtning af fortyndingsluften før den tilføres fortyndingssystemet. Delstrømsfortyndingssystemet skal konstrueres til at udtrække en proportionel prøve fra udstødningsgasstrømmen, og således reagere på vandringer i udstødningens strømningshastighed, og indføre fortyndingsluft i denne prøve for at opnå en temperatur ved prøvningsfilteret som beskrevet i punkt 9.3.3.4.3. Det er her af afgørende betydning, at fortyndingsforholdet bestemmes så nøjagtigt, at kravene i punkt 8.1.8.6.1 er opfyldt.

For at sikre, at der måles en strømning, der svarer til en målt koncentration, skal vandkondensering enten forhindres mellem prøvetagningssondens placering og flowmeterets indgang i fortyndingstunnelen, eller der tillades vandkondensering og måles fugtighed ved flowmeterets indgang. PFD-systemet kan opvarmes eller isoleres for at forhindre vandkondensering. Vandkondensering skal forhindres i hele fortyndingstunnelen.

Det minimale fortyndingsforhold skal være mellem 5:1 og 7:1 baseret på maksimal motorudstødningsstrømningshastighed i prøvningscyklussen eller prøveintervallet.

Opholdstiden i systemet skal være mellem 0,5 og 5 s målt fra punktet for indførelsen af fortyndingsmidlet til filterholderen(-holderne).

Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøvetagningssystem, et partikeludtagningsfilter, en gravimetrisk vægt og et vejerum med temperatur- og fugtighedsregulering.

9.2.3.3.   Anvendelse

PFD-systemet kan anvendes til at udtrække en proportionel prøve af ufortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning af partikel- eller gasemission i en transient driftscyklus (NRTC og LSI-NRTC), en diskret modus NRSC- eller RMC-driftscyklus.

Systemet kan desuden anvendes til en tidligere fortyndet udstødningsgas, hvis en proportionel strømning allerede er fortyndet ved hjælp af et konstant fortyndingsforhold (se figur 9.2). Dette er metoden til foretagelse af sekundær fortynding fra en CVS-tunnel for at opnå det nødvendige samlede fortyndingsforhold til partikeludtagning.

9.2.3.4.   Kalibrering

I punkt 8.1.8.6 behandles kalibrering af PFD-systemet med henblik på at udtrække en proportional prøve af ufortyndet udstødningsgas.

9.3.   Prøvetagningsprocedurer

9.3.1   Generelle krav til prøvetagning

9.3.1.1.   Sondens design og konstruktion

En sonde er den første komponent i et prøvetagningssystem. Dens fremskudte placering i en ufortyndet eller fortyndet udstødningsstrøm gør, at dens indre og ydre overflader er i berøring med udstødningsgassen. Prøven transporteres ud af sonden ind i en øverføringsledning.

Der fremstilles prøvetagningssonder med indre overflader i rustfrit stål eller, til prøvetagning af udstødningsgas, i et ikke-reagerende materiale, som kan modstå temperaturerne i den ufortyndede udstødningsgas. Der skal placeres prøvetagningssonder, hvor der sker blanding af bestanddele for at til opnå den gennemsnitlige prøvekoncentration, og hvor interferens med andre sonder minimeres. Det anbefales, at alle sonder holdes fri for påvirkninger fra grænselag, bølger og hvirvelstrømme — navnlig i nærheden af udgangen af udstødningsrør med ufortyndet udstødningsgas, hvor der kan forekomme utilsigtet fortynding. Rensning eller retur-strømning af en sonde må ikke påvirke andre sonder under prøvningen. Der kan anvendes en enkelt sonde til at udtage en prøve af mere en én bestanddel, forudsat at sonden opfylder alle specifikationerne for hver bestanddel.

9.3.1.1.1.   Blandingskammer (kategori NRSh)

Der kan, hvis fabrikanten tillader det anvendes et blandingskammer ved prøvning af motorer i kategori NRSh. Blandingskammeret er en valgfri komponent i et system til prøvetagning af ufortyndet gas og er placeret i udstødningssystemet mellem lyddæmperen og prøvetagningssonden. Blandingskammerets form og dimensioner samt slanger før og efter kammeret skal være således, at der sikres en velblandet, homogen prøve på prøvetagningssondens placering, og således at kraftige udsving eller resonanser i kammeret, der påvirker emissionsresultaterne, undgås.

9.3.1.2.   Overføringsledninger

Overføringsledninger, som transporterer en udtaget prøve fra sonden til en analysator, et lagringsmedium eller fortyndings system skal gøres så korte som muligt ved at placere analysatorerne, lagringsmedierne og fortyndingssystemerne så tæt på sonderne som praktisk muligt. Antallet af bøjninger i overføringsledningerne skal minimeres, og radius i enhver uundgåelig bøjning maksimeres.

9.3.1.3.   Prøvetagningsmetoder

For kontinuerlig og batch-prøvetagning, jf. punkt 7.2, gælder følgende betingelser:

| a) | Når der udtages ved konstant strømningshastighed, skal prøven også gennemføres ved konstant strømningshastighed. |
| --- | --- |

a)

Når der udtages ved konstant strømningshastighed, skal prøven også gennemføres ved konstant strømningshastighed.

| b) | Når der udtages ved varierende strømningshastighed, skal prøvestrømmen varieres i forhold til den varierende hastighed |
| --- | --- |

b)

Når der udtages ved varierende strømningshastighed, skal prøvestrømmen varieres i forhold til den varierende hastighed

| c) | Proportional prøvetagning skal valideres som beskrevet i punkt 8.2.1. |
| --- | --- |

c)

Proportional prøvetagning skal valideres som beskrevet i punkt 8.2.1.

9.3.2   Gasudtagning

9.3.2.1.   Prøvetagningssonder

Der anvendes enten enkeltports- eller multiportssonder til udtagning af forurenende luftarter. Sonderne kan være orienteret i enhver retning i forhold til den ufortyndede eller fortyndede udstødningsgas. For nogle sonder skal prøvetemperaturen styres som følger:

| a) | For sonder, der udtager NOx fra fortyndet udstødningsgas, skal sondens vægtemperatur styres, således at vandkondensering forhindres. |
| --- | --- |

a)

For sonder, der udtager NOx fra fortyndet udstødningsgas, skal sondens vægtemperatur styres, således at vandkondensering forhindres.

| b) | For sonder, der udtager carbonhydrider fra den fortyndede udstødningsgas, anbefales det at holde sondens vægtemperatur på ca. 191 °C for at minimere kontaminering. |
| --- | --- |

b)

For sonder, der udtager carbonhydrider fra den fortyndede udstødningsgas, anbefales det at holde sondens vægtemperatur på ca. 191 °C for at minimere kontaminering.

9.3.2.1.1.   Blandingskammer (kategori NRSh)

Når blandingskammeret anvendes som beskrevet i punkt 9.3.1.1.1, skal dets indre volumen være mindst 10 gange cylinderslagvolumen for den motor, der skal prøves. Blandingskammeret skal tilkobles så tæt som muligt på motorens lyddæmper og skal have en mindste indvendig overfladetemperatur på 452 K (179 °C). Fabrikanten kan angive udformningen af blandingskammeret.

9.3.2.2.   Overføringsledninger

Der anvendes overføringsledninger med en indre overflade i rustfrit stål, PTFE, VitonTM eller andre materialer, der har bedre egenskaber for emissionsprøvetagning. Der skal anvendes et ikke-reaktivt materiale, der kan modstå udstødningsgassens temperaturer. Der kan anvendes in-line-filtre, hvis filteret og filterhuset opfylder de samme temperaturkrav som overføringsledninger i overensstemmelse med følgende:

| a) | For NOx-overføringsledninger opstrøms for enten en NO2-til-NO-konverter, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.5, eller en køler, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.4, fastholdes en prøvningstemperatur, som forhindrer vandkondensering. |
| --- | --- |

a)

For NOx-overføringsledninger opstrøms for enten en NO2-til-NO-konverter, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.5, eller en køler, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.4, fastholdes en prøvningstemperatur, som forhindrer vandkondensering.

| b) | For THC-overføringsledninger fastholdes en vægtemperatur i hele ledningen på (191 ± 11) °C. Hvis der udtages prøver fra ufortyndet udstødningsgas, kan en uopvarmet isoleret overføringsledning forbindes direkte med en sonde. Overføringsledningens længde og isolering skal være konstrueret til at nedkøle den højest forventede temperatur af den ufortyndede udstødning til ikke under 191 oC, målt på overføringslednings afgangsåbning. For fortyndet prøvetagning tillades en overgangszone mellem sonden og overføringsledningen på op 0,92 m for at få vægtemperaturen ned på (191 ± 11) °C. |
| --- | --- |

b)

For THC-overføringsledninger fastholdes en vægtemperatur i hele ledningen på (191 ± 11) °C. Hvis der udtages prøver fra ufortyndet udstødningsgas, kan en uopvarmet isoleret overføringsledning forbindes direkte med en sonde. Overføringsledningens længde og isolering skal være konstrueret til at nedkøle den højest forventede temperatur af den ufortyndede udstødning til ikke under 191 oC, målt på overføringslednings afgangsåbning. For fortyndet prøvetagning tillades en overgangszone mellem sonden og overføringsledningen på op 0,92 m for at få vægtemperaturen ned på (191 ± 11) °C.

9.3.2.3.   Prøvekonditionering af komponenter

9.3.2.3.1.   Prøvetørrere

9.3.2.3.1.1.   Krav

Prøvetørrere anvendes til at fjerne fugt fra en prøve med henblik på at mindske virkningerne af vand på måling af emission af forurenende luftarter. Prøvetørrere skal opfylde kravene i punkt 9.3.2.3.1.1 og i punkt 9.3.2.3.1.2. Fugtindholdet på 0,8 volumenprocent anvendes i ligningen (7-13).

For den højeste forventede vanddampkoncentration H
  m skal vandfortrængningsteknikken opretholde en fugtighed på ≤ 5 g vand/kg tør luft (eller ca. 0,8 % vol. H2O), hvilket svarer til 100 % relativ fugtighed ved 277,1 K (3,9 °C) og 101,3 kPa. Denne fugtighedsspecifikation er også ækvivalent med ca. 25 % relativ fugtighed ved 298 K (25 °C) og 101,3 kPa. Det kan påvises ved at

| a) | måle temperaturen ved udgangen af prøvetørreren |
| --- | --- |

a)

måle temperaturen ved udgangen af prøvetørreren

| b) | måle fugtigheden i et punkt opstrøms lige før CLD-enheden. |
| --- | --- |

b)

måle fugtigheden i et punkt opstrøms lige før CLD-enheden.

foretage verifikationsproceduren i punkt 8.1.8.5.8.

9.3.2.3.1.2.   Tilladte typer af prøvetørrere og procedure for estimering af fugtindhold efter tørreren.

Begge de typer af prøvetørrere, der er beskrevet i dette punkt, kan anvendes.

| a) | Hvis der anvendes en osmotisk membrantørrer opstrøms for en gasanalysator eller et lagringsmedium, skal den opfylde specifikationerne i punkt 9.3.2.2. Dugpunktet T
  dew og det absolutte tryk, p
  total nedstrøms for en osmotisk membrantørrer skal overvåges. Vandmængden opgøres som anført i bilag VII ved hjælp af de kontinuerligt registrerede værdier T
  dew og p
  total eller spidsværdierne herfor, som blev observeret under prøvningen, eller de fastsatte alarmpunkter. I mangel på en direkte måling gives p
  total af tørrerens laveste absolut tryk, der forventes under prøvningen. |
| --- | --- |

a)

Hvis der anvendes en osmotisk membrantørrer opstrøms for en gasanalysator eller et lagringsmedium, skal den opfylde specifikationerne i punkt 9.3.2.2. Dugpunktet T
  dew og det absolutte tryk, p
  total nedstrøms for en osmotisk membrantørrer skal overvåges. Vandmængden opgøres som anført i bilag VII ved hjælp af de kontinuerligt registrerede værdier T
  dew og p
  total eller spidsværdierne herfor, som blev observeret under prøvningen, eller de fastsatte alarmpunkter. I mangel på en direkte måling gives p
  total af tørrerens laveste absolut tryk, der forventes under prøvningen.

| b) | Der må ikke anvendes termisk køler opstrøms for et THC-målesystem for motorer med kompressionstænding. Hvis der anvendes en termisk køler opstrøms for en NO2-til-NO-konverter eller i tilfælde af et prøvetagningssystem uden NO2-til-NO-konverter, skal køleren opfylde den i punkt 8.1.11.4 angivne kontrol af NO2-tab. Dugpunktet T
  dew og det absolutte tryk, p
  total nedstrøms for en termisk køler skal overvåges. Vandmængden opgøres som anført i bilag VII ved hjælp af de kontinuerligt registrerede værdier T
  dew og p
  total eller spidsværdierne herfor, som blev observeret under prøvningen, eller de fastsatte alarmpunkter. I mangel på en direkte måling gives den nominelle p
  total af det laveste absolutte tryk af den termiske køler, der forventes under prøvningen. Hvis mætningsgraden i den termiske køler, T
  dew, gyldigt kan estimeres ud fra den kendte kølereffektivitet og kontinuerlig overvågning, kan kølertemperaturen, T
  chiller, beregnes. Hvis værdierne for T
  chiller ikke registreres kontinuerligt, kan dens spidsværdi, såfremt en sådan er observeret under prøvning, eller dens fastsatte alarmpunkt anvendes som konstant værdi til at bestemme en konstant vandmængde i henhold til bilag VII. Hvis det gyldigt kan antages, at T
  chiller er lig med T
  dew, kan T
  chiller anvendes i stedet for T
  dew i overensstemmelse med bilag VII. Hvis der gyldigt kan estimeres en konstant temperaturforskel mellem T
  chiller og T
  dew som følge af en kendt og fast genopvarmning af prøven mellem kølerens udgang og temperaturmålingens placering, kan denne estimerede temperaturforskel indregnes i emissionsberegninger. Validiteten af antagelser, der er tilladt ifølge dette punkt, skal demonstreres gennem teknisk analyse eller data. |
| --- | --- |

b)

Der må ikke anvendes termisk køler opstrøms for et THC-målesystem for motorer med kompressionstænding. Hvis der anvendes en termisk køler opstrøms for en NO2-til-NO-konverter eller i tilfælde af et prøvetagningssystem uden NO2-til-NO-konverter, skal køleren opfylde den i punkt 8.1.11.4 angivne kontrol af NO2-tab. Dugpunktet T
  dew og det absolutte tryk, p
  total nedstrøms for en termisk køler skal overvåges. Vandmængden opgøres som anført i bilag VII ved hjælp af de kontinuerligt registrerede værdier T
  dew og p
  total eller spidsværdierne herfor, som blev observeret under prøvningen, eller de fastsatte alarmpunkter. I mangel på en direkte måling gives den nominelle p
  total af det laveste absolutte tryk af den termiske køler, der forventes under prøvningen. Hvis mætningsgraden i den termiske køler, T
  dew, gyldigt kan estimeres ud fra den kendte kølereffektivitet og kontinuerlig overvågning, kan kølertemperaturen, T
  chiller, beregnes. Hvis værdierne for T
  chiller ikke registreres kontinuerligt, kan dens spidsværdi, såfremt en sådan er observeret under prøvning, eller dens fastsatte alarmpunkt anvendes som konstant værdi til at bestemme en konstant vandmængde i henhold til bilag VII. Hvis det gyldigt kan antages, at T
  chiller er lig med T
  dew, kan T
  chiller anvendes i stedet for T
  dew i overensstemmelse med bilag VII. Hvis der gyldigt kan estimeres en konstant temperaturforskel mellem T
  chiller og T
  dew som følge af en kendt og fast genopvarmning af prøven mellem kølerens udgang og temperaturmålingens placering, kan denne estimerede temperaturforskel indregnes i emissionsberegninger. Validiteten af antagelser, der er tilladt ifølge dette punkt, skal demonstreres gennem teknisk analyse eller data.

9.3.2.3.2.   Prøvetagningspumper

Der anvendes prøvetagningspumper opstrøms for en analysator eller et lagringsmedium for alle gasser. Prøvetagningspumper med indre overflader af i rustfrit stål, PTFE eller andre materialer, der har bedre egenskaber for emissionsprøvetagning, skal anvendes. For nogle prøvetagningspumper skal prøvetemperaturen styres som følger:

| a) | Hvis der anvendes en NOx-prøvetagningspumpe opstrøms for enten en NO2-til-NO-konverter, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.5, eller en køler, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.4, opvarmes den for at forhindre vandkondensering. |
| --- | --- |

a)

Hvis der anvendes en NOx-prøvetagningspumpe opstrøms for enten en NO2-til-NO-konverter, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.5, eller en køler, som opfylder specifikationerne i punkt 8.1.11.4, opvarmes den for at forhindre vandkondensering.

| b) | Hvis der anvendes en THC-prøvetagningspumpe opstrøms for en THC-analysator, opvarmes dens indre overflade til en tolerance på 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). |
| --- | --- |

b)

Hvis der anvendes en THC-prøvetagningspumpe opstrøms for en THC-analysator, opvarmes dens indre overflade til en tolerance på 464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

9.3.2.3.3.   Ammoniakvaskere

Ammoniakvaskere kan anvendes til en hvilken som helst eller alle gasformige prøvetagningssystemer til bekæmpelse af NH3-interferens, forurening af NO2-til-NO-konverteren, og belægninger i prøvetagningssystemet eller analysatorerne. Installation af ammoniakvaskere skal være i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.

9.3.2.4.   Prøvelagringsmedier

I tilfælde af opsamlingssække skal gasvolumen lagres i tilstrækkeligt rene beholdere, der minimerer off-gas eller tillader gasgennemsivning. Der anvendes god teknisk praksis ved fastsættelsen af de acceptable renheds- og gennemsivningstærskler for lagringsmedier. Ved rensning må en beholder gentagne gange gennemskylles og udsuges samt opvarmes. Der skal anvendes en fleksibel beholder (f.eks. en sæk) i et temperaturstyret miljø eller en temperaturstyret stiv beholder, som først udsuges eller har et rumfang, der kan forskydes, f.eks. et stempel- og cylinderarrangement. De anvendte beholdere skal opfylde specifikationerne i tabel 6.6 nedenfor.

Tabel 6.6

Beholdermaterialer til batchprøvetagning af forurenende luftarter

| CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2) | Polyvinylfluorid (PVF) (3) f.eks. TedlarTM, polyvinylidenfluorid (3) f.eks. KynarTM, polytetrafluorethylen (4) f.eks. TeflonTM, eller rustfrit stål (4) |
| --- | --- |
| HC | Polytetrafluorethylen (5) eller rustfrit stål (5) |

CO, CO2, O2, CH4, C2H6, C3H8, NO, NO2
   (2)

Polyvinylfluorid (PVF) (3) f.eks. TedlarTM, polyvinylidenfluorid (3) f.eks. KynarTM, polytetrafluorethylen (4) f.eks. TeflonTM, eller rustfrit stål (4)

HC

Polytetrafluorethylen (5) eller rustfrit stål (5)

9.3.3.   PM-udtagning

9.3.3.1.   Prøvetagningssonder

Der anvendes PM-sonder med en enkelt åbning i den ene ende. PM-sonderne skal drejes, så de vender direkte opstrøms.

PM-sonden kan være afskærmet i overensstemmelse med kravene i figur 6.8. I dette tilfælde anvendes præklassifikatoren i punkt 9.3.3.3 ikke.

Figur 6.8

Diagram over prøvetagningssonde med hatteformet præklassifikator

Tværsnit

9.3.3.2.   Overføringsledninger

Det anbefales at anvende isolerede eller opvarmede overføringsledninger for at minimere temperaturforskellene mellem overføringsledninger og udstødningsgasbestanddele. Der anvendes overføringsledninger, som er inaktive med hensyn til PM og er elektrisk ledende på de indre overflader. Det anbefales at anvende PM-overføringsledninger af rustfrit står; alle andre materialer end rustfrit stål skal opfylde de samme prøvetagningspræstationer som rustfrit stål. PM-overføringsledningernes indre overflade skal være jordforbundet.

9.3.3.3.   Præklassifikator

Det er tilladt at benytte en PM-præklassifikator, som er monteret i fortyndingssystemet direkte før filterholderen, til at fjerne partikler med stor diameter. Der tillades kun én præklassifikator. Hvis der anvendes en hatteformet sonde (se figur 6.8), er det forbudt at anvende en præklassifikator.

PM-præklassifikatoren kan enten en inertiimpaktor eller en cyklonisk separator. Den skal være udført i rustfrit stål. Præklassifikatoren skal være opgivet til at fjerne mindst 50 % af PM ved en aerodynamisk diameter på 10 μm og højst 1 % af PM ved en aerodynamisk diameter på 1 μm ved de strømningshastigheder, som den bruges til. Præklassifikatorens udgang skal konfigureres med en anordning, der gør det muligt at omgå et PM-prøvefilter, således at præklassifikatorstrømmen kan stabiliseres, før prøvningen påbegyndes. PM-prøvefilteret skal være placeret højst 75 cm nedstrøms for præklassifikatorens udgang.

9.3.3.4.   Prøvefilter

Den fortyndede udstødningsgas skal prøveudtages ved hjælp af et filter, der opfylder kravene i punkt 9.3.3.4.1- 9.3.3.4.4 under prøvningssekvensen.

9.3.3.4.1.   Filterspecifikation

Alle filtertyper skal have en udskillelsesgrad på mindst 99,7 %. Fabrikantens målinger af prøvefilteret, som de afspejles i produktvurderingerne, kan anvendes til at demonstrere dette krav. Filtermaterialet skal være enten:

| a) | glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller |
| --- | --- |

a)

glasfiber med fluorkulstofbelægning (PTFE) eller

| b) | fluorkulstofmembran (PTFE). |
| --- | --- |

b)

fluorkulstofmembran (PTFE).

Hvis den forventede netto PM-masse på filteret overstiger 400 μg, kan der anvendes et filter med en mindste initial opsamlingseffektivitet på 98 %.

9.3.3.4.2.   Filterstørrelse

Den nominelle filterstørrelse skal være 46,50 mm ± 0,6 mm i diameter (mindst 37 mm pletdiameter). Filtre med større diameter kan benyttes efter forudgående aftale med den godkendende myndighed. Proportionalitet mellem filter og pletareal anbefales.

9.3.3.4.3.   Fortynding og temperaturstyring af PM-prøver

PM-prøverne fortyndes mindst én gang opstrøms for overføringsledningerne, hvis der er tale om et CVS-system og nedstrøms, hvis der er tale om et PFD-system (jf. punkt 9.3.3.2 om overføringsledninger). Prøvens temperatur styres til 320 ± 5 K (47 ± 5 °C), målt på et vilkårligt sted inden for 200 mm opstrøms eller 200 mm nedstrøms for PM-lagringsmedierne. Det er hensigten, at PM-prøven primært opvarmes eller nedkøles ved fortyndingsforholdene som beskrevet i punkt 9.2.1, litra a).

9.3.3.4.4.   Filtreringshastighed

Filtreringshastigheden skal være mellem 0,90 og 1,00 m/s, idet mindre end 5 % af de registrerede strømningsværdier må overskride dette interval. Hvis den samlede PM-masse overstiger 400 μg, må filtreringshastigheden nedsættes. Gennemstrømningshastigheden måles som den volumetriske strømningshastighed i trykledningen opstrøms for filteret og filteroverfladens temperatur divideret med filterets eksponerede område. Trykket i udblæsningssystemet eller CVS-tunnelen anvendes til opstrømstryk, hvis trykfaldet gennem PM-prøveudtageren op til filteret er på under 2 kPa.

9.3.3.4.5.   Filterholder

For at minimere turbulent afsætning og for at afsætte PM jævnt på filteret, anvendes en keglevinkel på 12,5° (i forhold til centrum) som overgang fra overføringsledningens diameter til filteroverfladens eksponerede diameter. Til denne overgang anvendes rustfrit stål.

9.3.4.   PM-stabiliserende miljø og vejningsmiljø i forbindelse med gravimetrisk analyse

9.3.4.1.   Miljø til gravimetrisk analyse

I dette punkt beskrives de to miljøer, der er nødvendige for at stabilisere og veje PM ved gravimetrisk analyse: Det PM-stabiliserende miljø, hvor filtre opbevares før vejning; og det vejningsmiljø, som vægten befinder sig i. De to miljøer kan dele det samme område.

Både stabiliserings- og vejningsmiljøerne skal holdes fri for omgivende forurenende stoffer, såsom støv, aerosoler eller halvflygtige stoffer, som kan forurene PM-prøverne.

9.3.4.2.   Renhed

Det PM-stabiliserende miljøs renhed skal verificeres ved hjælp af referencefiltre som beskrevet i punkt 8.1.12.1.4.

9.3.4.3.   Temperaturen i vejerummet

Temperaturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfiltrene konditioneres og vejes, skal være inden for 295 ± 1 K (22 °C ± 1 °C) ved al konditionering og vejning af filtre. Luftfugtigheden skal holdes på et niveau svarende til et dugpunkt på 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C) og en relativ fugtighed på 45 % ± 8 %. Hvis stabiliserings- og vejningsmiljøerne er separate, fastholdes stabiliseringsmiljøet ved en tolerance på 295 ± 3 K (22 °C ± 3 °C).

9.3.4.4.   Verifikation af omgivende forhold

Ved anvendelse af måleinstrumenter, som opfylder specifikationerne i punkt 9.4, skal følgende omgivende forhold efterprøves:

| a) | Dugpunktet og den omgivende temperatur registreres. Disse værdier skal anvendes til at bestemme om stabiliserings- og vejningsmiljøerne blev holdt inden for de tolerancer, som er angivet i punkt 9.3.4.3 i mindst 60 minutter før vejningen af filtrene. |
| --- | --- |

a)

Dugpunktet og den omgivende temperatur registreres. Disse værdier skal anvendes til at bestemme om stabiliserings- og vejningsmiljøerne blev holdt inden for de tolerancer, som er angivet i punkt 9.3.4.3 i mindst 60 minutter før vejningen af filtrene.

| b) | Det atmosfæriske tryk skal registreres fortløbende i vejningsmiljøet. Et acceptabelt alternativ er at bruge et barometer, som måler det atmosfæriske tryk uden for vejningsmiljøet, forudsat det kan sikres, at det atmosfæriske tryk ved vægten altid er inden for ± 100 Pa af det delte atmosfæriske tryk Der skal sikres en anordning til registrering af det seneste atmosfæriske tryk, når den enkelte PM-prøve vejes. Denne værdi anvendes til beregning af PM-opdriftskorrektionen i punkt 8.1.12.2. |
| --- | --- |

b)

Det atmosfæriske tryk skal registreres fortløbende i vejningsmiljøet. Et acceptabelt alternativ er at bruge et barometer, som måler det atmosfæriske tryk uden for vejningsmiljøet, forudsat det kan sikres, at det atmosfæriske tryk ved vægten altid er inden for ± 100 Pa af det delte atmosfæriske tryk Der skal sikres en anordning til registrering af det seneste atmosfæriske tryk, når den enkelte PM-prøve vejes. Denne værdi anvendes til beregning af PM-opdriftskorrektionen i punkt 8.1.12.2.

9.3.4.5.   Opstilling af vægt

Vægten opstilles på følgende måde:

| a) | Monteres på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra ekstern støj og vibrationer. |
| --- | --- |

a)

Monteres på en vibrationsfri platform, der isolerer den fra ekstern støj og vibrationer.

| b) | Afskærmet fra konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold. |
| --- | --- |

b)

Afskærmet fra konvektive luftstrømme med et jordforbundet antistatisk skjold.

9.3.4.6.   Statiske ladninger

Statiske ladninger skal minimeres i vejningsmiljøet på følgende måde:.

| a) | Vægten skal være jordforbundet |
| --- | --- |

a)

Vægten skal være jordforbundet

| b) | Der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af PM-prøver. |
| --- | --- |

b)

Der anvendes pincet af rustfrit stål ved manuel håndtering af PM-prøver.

| c) | Pincetten forbindes med jord ved jordforbindelsesstrop, eller operatøren forbindes med jordforbindelsesstrop, således at jordforbindelsesstroppen og vægten har fælles jordforbindelse. |
| --- | --- |

c)

Pincetten forbindes med jord ved jordforbindelsesstrop, eller operatøren forbindes med jordforbindelsesstrop, således at jordforbindelsesstroppen og vægten har fælles jordforbindelse.

| d) | Der anvendes en anordning til neutralisering af den statiske elektricitet, som har fælles elektrisk jordforbindelse med vægten, for at fjerne statiske ladninger fra PM-prøver. |
| --- | --- |

d)

Der anvendes en anordning til neutralisering af den statiske elektricitet, som har fælles elektrisk jordforbindelse med vægten, for at fjerne statiske ladninger fra PM-prøver.

9.4.   Måleinstrumenter

9.4.1.   Indledning

9.4.1.1.   Anvendelsesområde

I dette afsnit beskrives måleinstrumenter og dermed forbundne systemkrav i forbindelse med emissionsprøvning. Dette indbefatter laboratorieinstrumenter til måling af motorparametre, omgivende forhold, strømningsrelaterede parametre, og emissionskoncentrationer (ufortyndede eller fortyndede).

9.4.1.2.   Instrumenttyper

Ethvert instrument, der er nævnt i denne forordning, skal anvendes som beskrevet i selve forordningen (se tabel 6.5 til for de målestørrelser, disse instrumenter leverer). Når et instrument, der er nævnt i denne forordning, anvendes på en ikke specificeret måde, eller når der anvendes et andet instrument i stedet, gælder ækvivalenskravene som foreskrevet i punkt 5.1.1. Hvis der er specificeret mere end ét instrument til en bestemt måling, vil den typegodkendende eller certificerende myndighed ved ansøgning udpege et af dem som reference med henblik på at vise, at en alternativ procedure er ækvivalent med den specificerede procedure.

9.4.1.3.   Overflødige systemer

Der kan med forudgående godkendelse fra den typegodkendende myndighed eller certificeringsmyndigheden anvendes data fra flere instrumenter til at beregne prøvningsresultaterne for en enkelt prøvning for alle de i dette punkt beskrevne instrumenter. Resultaterne af alle målinger skal registreres og rådata skal opbevares. Dette krav gælder, uanset om målingerne faktisk anvendes i beregningerne eller ej.

9.4.2.   Dataregistrering og kontrol

Prøvningssystemet skal kunne opdatere data, registrere data og kontrolsystemer, der vedrører operatørkrav, dynamometer, prøvetagningsudstyr og måleinstrumenter. Der skal anvendes datafangst- og kontrolsystemer, der kan registrere ved de angivne minimumsfrekvenser som vist i tabel 6.7 (tabellen gælder ikke for NRSC-prøvning i diskret modus).

Tabel 6.7

Dataregistrering og minimumskontrolfrekvens

| Relevant punkt i prøvningsprotokollen | Målte værdier | Mindste styrings- og kontrolfrekvens | Mindste kontrolfrekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| 7.6. | Hastighed og drejningsmoment under motortrinkarakteristik | 1 Hz | 1 gennemsnitsværdi pr. trin |
| 7.6. | Hastighed og drejningsmoment under motorhastighedskarakteristik | 5 Hz | 1 Hz gnst. |
| 7.8.3. | Reference for transient NRTC-driftscyklus og NRTC-LSI-driftscyklus samt feedback-hastigheder og -drejningsmomenter | 5 Hz | 1 Hz gnst. |
| 7.8.2. | Reference for RMC-driftscyklus og NRSC-driftscyklus i diskret modus samt feedback-hastigheder og -drejningsmomenter | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.3. | Kontinuerlige koncentrationer af ufortyndede analysatorer | Ikke relevant | 1 Hz |
| 7.3. | Kontinuerlige koncentrationer af fortyndede analysatorer | Ikke relevant | 1 Hz |
| 7.3. | Batchkoncentrationer af ufortyndede eller fortyndede analysatorer | Ikke relevant | 1 gennemsnitsværdi pr. prøvningsinterval |
| 7.6.
  8.2.1. | Strømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas fra et CVS-system med en varmeveksler opstrøms for strømningsmålingen | Ikke relevant | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Strømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas fra et CVS-system uden en varmeveksler opstrøms for strømningsmålingen | 5 Hz | 1 Hz gnst. |
| 7.6.
  8.2.1. | Indsugningsluftens eller udstødningens strømningshastighed (for ufortyndet transient måling) | Ikke relevant | 1 Hz gnst. |
| 7.6.
  8.2.1. | Fortyndingsluft, hvis denne kontrolleres aktivt | 5 Hz | 1 Hz gnst. |
| 7.6.
  8.2.1. | Prøvestrøm fra et CVS-system med varmeveksler | 1 Hz | 1 Hz |
| 7.6.
  8.2.1. | Prøvestrøm fra et CVS-system uden varmeveksler | 5 Hz | 1 Hz gnst. |

Relevant punkt i prøvningsprotokollen

Målte værdier

Mindste styrings- og kontrolfrekvens

Mindste kontrolfrekvens

7.6.

Hastighed og drejningsmoment under motortrinkarakteristik

1 Hz

1 gennemsnitsværdi pr. trin

7.6.

Hastighed og drejningsmoment under motorhastighedskarakteristik

5 Hz

1 Hz gnst.

7.8.3.

Reference for transient NRTC-driftscyklus og NRTC-LSI-driftscyklus samt feedback-hastigheder og -drejningsmomenter

5 Hz

1 Hz gnst.

7.8.2.

Reference for RMC-driftscyklus og NRSC-driftscyklus i diskret modus samt feedback-hastigheder og -drejningsmomenter

1 Hz

1 Hz

7.3.

Kontinuerlige koncentrationer af ufortyndede analysatorer

Ikke relevant

1 Hz

7.3.

Kontinuerlige koncentrationer af fortyndede analysatorer

Ikke relevant

1 Hz

7.3.

Batchkoncentrationer af ufortyndede eller fortyndede analysatorer

Ikke relevant

1 gennemsnitsværdi pr. prøvningsinterval

7.6.

8.2.1.

Strømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas fra et CVS-system med en varmeveksler opstrøms for strømningsmålingen

Ikke relevant

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Strømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas fra et CVS-system uden en varmeveksler opstrøms for strømningsmålingen

5 Hz

1 Hz gnst.

7.6.

8.2.1.

Indsugningsluftens eller udstødningens strømningshastighed (for ufortyndet transient måling)

Ikke relevant

1 Hz gnst.

7.6.

8.2.1.

Fortyndingsluft, hvis denne kontrolleres aktivt

5 Hz

1 Hz gnst.

7.6.

8.2.1.

Prøvestrøm fra et CVS-system med varmeveksler

1 Hz

1 Hz

7.6.

8.2.1.

Prøvestrøm fra et CVS-system uden varmeveksler

5 Hz

1 Hz gnst.

9.4.4.   Specifikationer for måleinstrumenter

9.4.3.1.   Oversigt

Prøvningssystemet skal som helhed opfylde alle de gældende kriterier for kalibrering, verifikation og prøvevalidering, der er angivet i punkt 8.1, herunder kravene til linearitetsverifikation i punkt 8.1.4 og 8.2. Instrumenter skal opfylde specifikationerne i tabel 6.7 for alle de områder, der anvendes under prøvningen. Desuden skal eventuel dokumentation fra instrumentfabrikanterne, der viser, at instrumenterne opfylder specifikationerne i tabel 6.7, opbevares.

9.4.3.2.   Komponentkrav

I tabel 6.8 ses specifikationerne for transducere for drejningsmoment, hastighed og tryk, følere for temperatur og dugpunkt samt andre instrumenter. Det samlede system til måling af den relevante fysiske og/eller kemiske mængde skal opfylde linearitetsverifikationen i punkt 8.1.4. For måling af forurenende luftarter kan der anvendes analysatorer med kompensationsalgoritmer, som er funktioner af andre målte forurenende luftarter og af brændstofegenskaberne for den relevante motorprøvning. En eventuel kompensationsalgoritme må kun give opvejningskompensation uden at påvirke forstærkningen (dvs. ingen systematiske fejl).

Tabel 6.8

Anbefalede specifikationer for måleinstrumenter

| Måleinstrument | Symbol for målt mængde | Det komplette systems
  Stigningstid | Registreringens opdateringshyppighed | Nøjagtighed (3) | Repeterbarhed (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Motorhastighedstransducer | n | 1 s | 1 Hz gnst. | 2,0 % af pt. eller
  0,5 % af maks. | 1,0 % af pt. eller
  0,25 % af maks. |
| Drejningsmomentstransducer | T | 1 s | 1 Hz gnst. | 2,0 % af pt. eller
  1,0 % af maks. | 1,0 % af pt. eller
  0,5 % af maks. |
| Brændstofflowmeter
  (Brændstofsummation) | | 5 s
  (Ikke relevant) | 1 Hz
  (Ikke relevant) | 2,0 % af pt. eller
  1,5 % af maks. | 1,0 % af pt. eller
  0,75 % af maks. |
| Måler for samlet fortyndet udstødningsgas (CVS)
  (Med varmeveksler før måleren) | | 1 s
  (5 s) | 1 Hz gnst.
  (1 Hz) | 2,0 % af pt. eller
  1,5 % af maks. | 1,0 % af pt. eller
  0,75 % af maks. |
| Målere for fortyndingsluft, indsugningsluft, udstødning og prøvestrøm | | 1 s | 1 Hz gnst. af 5 Hz-prøver | 2,5 % af pt. eller
  1,5 % af maks. | 1,25 % af pt. eller
  0,75 % af maks. |
| Kontinuerlig gasanalysator (ufortyndet) | x | 5 s | 2 Hz | 2,0 % af pt. eller
  2,0 % af meas. | 1,0 % af pt. eller
  1,0 % af meas. |
| Kontinuerlig gasanalysator (fortyndet) | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % af pt. eller
  2,0 % af meas. | 1,0 % af pt. eller
  1,0 % af meas. |
| Kontinuerlig gasanalysator | x | 5 s | 1 Hz | 2,0 % af pt. eller
  2,0 % af meas. | 1,0 % af pt. eller
  1,0 % af meas. |
| Batchgasanalysator | x | Ikke relevant | Ikke relevant | 2,0 % af pt. eller
  2,0 % af meas. | 1,0 % af pt. eller
  1,0 % af meas. |
| Gravimetrisk PM-vægt | m
  PM | Ikke relevant | Ikke relevant | Se afsnit 9.4.11. | 0,5 μg |
| PM-inertivægt | m
  PM | 5 s | 1 Hz | 2,0 % af pt. eller
  2,0 % af meas. | 1,0 % af pt. eller
  1,0 % af meas. |

Måleinstrument

Symbol for målt mængde

Det komplette systems

Stigningstid

Registreringens opdateringshyppighed

Nøjagtighed (3)

Repeterbarhed (3)

Motorhastighedstransducer

n

1 s

1 Hz gnst.

2,0 % af pt. eller

0,5 % af maks.

1,0 % af pt. eller

0,25 % af maks.

Drejningsmomentstransducer

T

1 s

1 Hz gnst.

2,0 % af pt. eller

1,0 % af maks.

1,0 % af pt. eller

0,5 % af maks.

Brændstofflowmeter

(Brændstofsummation)

5 s

(Ikke relevant)

1 Hz

(Ikke relevant)

2,0 % af pt. eller

1,5 % af maks.

1,0 % af pt. eller

0,75 % af maks.

Måler for samlet fortyndet udstødningsgas (CVS)

(Med varmeveksler før måleren)

1 s

(5 s)

1 Hz gnst.

(1 Hz)

2,0 % af pt. eller

1,5 % af maks.

1,0 % af pt. eller

0,75 % af maks.

Målere for fortyndingsluft, indsugningsluft, udstødning og prøvestrøm

1 s

1 Hz gnst. af 5 Hz-prøver

2,5 % af pt. eller

1,5 % af maks.

1,25 % af pt. eller

0,75 % af maks.

Kontinuerlig gasanalysator (ufortyndet)

x

5 s

2 Hz

2,0 % af pt. eller

2,0 % af meas.

1,0 % af pt. eller

1,0 % af meas.

Kontinuerlig gasanalysator (fortyndet)

x

5 s

1 Hz

2,0 % af pt. eller

2,0 % af meas.

1,0 % af pt. eller

1,0 % af meas.

Kontinuerlig gasanalysator

x

5 s

1 Hz

2,0 % af pt. eller

2,0 % af meas.

1,0 % af pt. eller

1,0 % af meas.

Batchgasanalysator

x

Ikke relevant

Ikke relevant

2,0 % af pt. eller

2,0 % af meas.

1,0 % af pt. eller

1,0 % af meas.

Gravimetrisk PM-vægt

m
  PM

Ikke relevant

Ikke relevant

Se afsnit 9.4.11.

0,5 μg

PM-inertivægt

m
  PM

5 s

1 Hz

2,0 % af pt. eller

2,0 % af meas.

1,0 % af pt. eller

1,0 % af meas.

9.4.4.   Måling af motorparametre og omgivende forhold

9.4.4.1.   Følere for hastighed og drejningsmoment

9.4.4.1.1.   Anvendelse

Måleinstrumenter til input og output under motordrift skal opfylde specifikationerne i dette punkt. Det anbefales at benytte følere, transducere og målere, der opfylder specifikationerne i tabel 6.8. De overordnede systemer til måling af input og output skal opfylde linearitetsverifikationerne i punkt 8.1.4.

9.4.4.1.2.   Aksler

Motorarbejde og -effekt beregnes ud fra outputtet fra transducere for hastighed og drejningsmomentet i henhold til punkt 9.4.4.1. Overordnede systemer til måling af hastighed og drejningsmoment skal opfylde kravene til kalibrering og verifikation i punkt 8.1.7 og 8.1.4.

Der skal i nødvendigt omfang og ud fra god teknisk praksis kompenseres for moment stammende fra inerti i accelerations- og decelerationskomponenter, der er forbundet til svinghjulet, herunder drivaksel og dynamometerets rotor.

9.4.4.2.   Tryktransducere, temperaturfølere, og dugpunktsfølere

Overordnede systemer til måling af tryk, temperatur og dugpunkt skal opfylde kravene til kalibrering i punkt 8.1.7.

Tryktransducere placeres i et temperaturstyret miljø, eller de skal kompensere for temperaturudsving i deres forventede driftsområde. Transducermaterialet skal være foreneligt med den væske, der skal måles.

9.4.5.   Strømningsrelateret måling

For alle typer flowmetere (til brændstof, indsugningsluft, ufortyndet udstødning, fortyndet udstødning, prøver) skal strømningen konditioneres i nødvendigt omfang for at forhindre bølger, hvirvelstrømme, cirkulationsstrømme eller strømningsudsving i at påvirke flowmeterets nøjagtighed og repeterbarhed. For nogle flowmetere kan dette opnås ved at anvende lige rør med en tilstrækkelig længde (f.eks. en længde på mindst 10 rørdiametre) eller ved at bruge specielt konstruerede rørbøjninger, udligningsfinner, mundingsplader (eller pneumatiske svingningsdæmpere til brændstofflowmeteret) til at sikre en stabil og forudsigelig hastighedsprofil opstrøms for flowmeteret.

9.4.5.1.   Brændstofflowmeter

Det overordnede system til måling af brændstofstrømning skal opfylde kalibreringskravene i punkt 8.1.8.1. I alle strømningsmålinger skal der redegøres for ethvert brændstof, som ledes uden om motoren, eller returløb fra motoren til brændstofbeholderen.

9.4.5.2.   Indsugningsflowmeter

Det overordnede system til måling af indsugningsluftsstrømning skal opfylde kalibreringskravene i punkt 8.1.8.2.

9.4.5.3.   Flowmeter til ufortyndet udstødning

9.4.5.3.1.   Komponentkrav

Det samlede system til måling af den ufortyndede udstødningsgasstrøm skal opfylde linearitetskravene i punkt 8.1.4. Et flowmeter for ufortyndet udstødning skal være konstrueret, så det på passende vis kompenserer for ændringer i den ufortyndede udstødnings termodynamiske og flydende tilstand og sammensætningstilstand.

9.4.5.3.2.   Flowmeterets responstid

Med henblik på at kunne styre et delstrømsfortyndingssystem til at udtrække en proportionel prøve af ufortyndet udstødningsgas kræves et flowmeter med en responstid, der er hurtigere end anført i tabel 9.3. For delstrømsfortyndingssystemer med onlinestyring skal flowmeterets responstid opfylde forskrifterne i punkt 8.2.1.2.

9.4.5.3.3.   Køling af udstødningsgassen

Dette punkt gælder ikke for køling af motorens udstødningsgas, der skyldes motorkonstruktionen, herunder, men ikke begrænset til, vandkølede udstødningsmanifolder eller turboladere.

Køling af udstødningsgas opstrøms for flowmeteret er tilladt med følgende begrænsninger:

| a) | Der må ikke udtages partikler nedstrøms for kølingen. |
| --- | --- |

a)

Der må ikke udtages partikler nedstrøms for kølingen.

| b) | Hvis køling medfører, at udstødningsgastemperaturer på over 475 K (202 °C), nedkøles til under 453 K (180 °C), udtages der ikke HC nedstrøms for kølingen. |
| --- | --- |

b)

Hvis køling medfører, at udstødningsgastemperaturer på over 475 K (202 °C), nedkøles til under 453 K (180 °C), udtages der ikke HC nedstrøms for kølingen.

| c) | Hvis køling medfører vandkondensering, må der ikke udtages NOx nedstrøms for kølingen, medmindre køleren opfylder ydelsesverifikationen i punkt 8.1.11.4. |
| --- | --- |

c)

Hvis køling medfører vandkondensering, må der ikke udtages NOx nedstrøms for kølingen, medmindre køleren opfylder ydelsesverifikationen i punkt 8.1.11.4.

| d) | Hvis kølingen medfører vandkondensering, før strømmen når et flowmeter, måles dugpunktet T
  dew og trykket p
  total ved flowmeterets indgang. Disse værdier skal anvendes til emissionsberegninger i henhold til bilag VII. |
| --- | --- |

d)

Hvis kølingen medfører vandkondensering, før strømmen når et flowmeter, måles dugpunktet T
  dew og trykket p
  total ved flowmeterets indgang. Disse værdier skal anvendes til emissionsberegninger i henhold til bilag VII.

9.4.5.4.   Fortyndingsluft og flowmetere til fortyndet udstødningsgas

9.4.5.4.1.   Anvendelse

De øjeblikkelige strømningshastigheder af fortyndet udstødningsgas i et prøvningsinterval bestemmes ved at anvende et flowmeter til fortyndet udstødning. Strømningshastigheder af ufortyndet udstødningsgas i et prøvningsinterval kan beregnes ud fra forskellen mellem et flowmeter til fortyndet udstødningsgas og en fortyndingsluftsmåler.

9.4.5.4.2.   Komponentkrav

Det overordnede system til måling af fortyndet udstødningsgasstrøm skal opfylde kravene til kalibrering og verifikation i punkt 8.1.8.4. og 8.1.8.5. Der skal anvendes følgende målere.

| a) | Til prøvetagning ved konstant volumen (CVS) af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas, kan der anvendes en kritisk venturi (CFV) eller flere kritiske parallelle venturier, en fortrængningspumpe (PDP), en subsonisk venturi (SSV) eller et ultralydsflowmeter (UFM). I kombination med en opstrøms varmeveksler kan enten en CFV eller en PDP desuden fungere som passiv strømningsregulator ved at holde en konstant temperatur i den fortyndede udstødningsgas i et CVS-system. |
| --- | --- |

a)

Til prøvetagning ved konstant volumen (CVS) af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas, kan der anvendes en kritisk venturi (CFV) eller flere kritiske parallelle venturier, en fortrængningspumpe (PDP), en subsonisk venturi (SSV) eller et ultralydsflowmeter (UFM). I kombination med en opstrøms varmeveksler kan enten en CFV eller en PDP desuden fungere som passiv strømningsregulator ved at holde en konstant temperatur i den fortyndede udstødningsgas i et CVS-system.

| b) | Til delstrømsfortyndingssystemet (PFD) kan en kombination af et flowmeter med et aktivt strømningsregulerende system til fastholdelse af proportional prøvetagning af udstødningsgassens bestanddele anvendes. Den samlede strømning af fortyndet udstødningsgas eller en eller flere prøvestrømninger eller en kombination af disse kan styres for at fastholde proportional prøvetagning. |
| --- | --- |

b)

Til delstrømsfortyndingssystemet (PFD) kan en kombination af et flowmeter med et aktivt strømningsregulerende system til fastholdelse af proportional prøvetagning af udstødningsgassens bestanddele anvendes. Den samlede strømning af fortyndet udstødningsgas eller en eller flere prøvestrømninger eller en kombination af disse kan styres for at fastholde proportional prøvetagning.

Til andre fortyndingssystemer kan der anvendes et laminar flowelement, et ultralydsflowmeter, en subsonisk venturi, en kritisk venturi eller flere kritiske parallelle venturier, en fortrængningsmåler, en termisk massemåler, et gennemsnitligt pitotrør eller et varmetrådsanemometer.

9.4.5.4.3.   Køling af udstødningsgassen

Det er tilladt at nedkøles den fortyndede udstødningsgas opstrøms for et fortyndingsflowmeter, forudsat at alle de følgende forskrifter er opfyldt:

| a) | Der må ikke udtages partikler nedstrøms for kølingen. |
| --- | --- |

a)

Der må ikke udtages partikler nedstrøms for kølingen.

| b) | Hvis køling medfører, at udstødningsgastemperaturer på over 475 K (202 °C), nedkøles til under 453 K (180 °C), udtages der ikke HC nedstrøms for kølingen. |
| --- | --- |

b)

Hvis køling medfører, at udstødningsgastemperaturer på over 475 K (202 °C), nedkøles til under 453 K (180 °C), udtages der ikke HC nedstrøms for kølingen.

| c) | Hvis køling medfører vandkondensering, må der ikke udtages NOx nedstrøms for kølingen, medmindre køleren opfylder ydelsesverifikationen i punkt 8.1.11.4. |
| --- | --- |

c)

Hvis køling medfører vandkondensering, må der ikke udtages NOx nedstrøms for kølingen, medmindre køleren opfylder ydelsesverifikationen i punkt 8.1.11.4.

| d) | Hvis kølingen medfører vandkondensering, før strømmen når et flowmeter, måles dugpunktet T
  dew og trykket p
  total ved flowmeterets indgang. Disse værdier skal anvendes til emissionsberegninger i henhold til bilag VII. |
| --- | --- |

d)

Hvis kølingen medfører vandkondensering, før strømmen når et flowmeter, måles dugpunktet T
  dew og trykket p
  total ved flowmeterets indgang. Disse værdier skal anvendes til emissionsberegninger i henhold til bilag VII.

9.4.5.5.   Prøveflowmeter til batch-prøvetagning

Der anvendes et prøveflowmeter til at bestemme prøvestrømshastighed eller den samlede strøm ind i batchprøvetagningssystemet i prøveintervallet. Forskellen mellem to flowmetere kan anvendes til at beregne prøvestrømmen ind i en fortyndingstunnel f.eks. til partikelmåling ved delstrømsfortynding og partikelmåling ved sekundært fortyndingssystem. Specifikationerne for differensflowmåling med henblik på udtagning af proportional prøve af den ufortyndede udstødning er angivet i punkt 8.1.8.6.1, og kalibreringen af differensflowmålingen er angivet i punkt 8.1.8.6.2.

Det overordnede system til prøveflowmeteret skal opfylde kalibreringskravene i punkt 8.1.8.

9.4.5.6.   Gasdeleapparat

Der kan anvendes et gasdeleapparat til at blande kalibreringsgasserne.

Der anvendes et gasdeleapparat, som blander gasserne i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.5.1 og i de koncentrationer, der forventes under prøvningen. Der kan anvendes gasdeleapparater med kritisk strømning, med flowkapillarrør eller med termisk massemåling. Der anvendes viskositetskorrektion i nødvendigt omfang (hvis dette ikke sker ved hjælp af gasdelerens interne software) for at sikre korrekt gasdeling. Gasdelersystemet skal opfylde linearitetskontrollen som angivet i punkt 8.1.4.5. Man kan vælge at kontrollere blandingsanordningen med et instrument af lineær art, f.eks. et som bruger NO-gas med CLD. Instrumentets justeringsværdi skal justeres med justeringsgassen direkte tilsluttet instrumentet. Blandingsanordningen skal kontrolleres ved de anvendte indstillinger, og den nominelle værdi skal sammenlignes med instrumentets målte koncentrationer.

9.4.6.   Måling af CO og CO2

Der anvendes en ikke-dispersiv infrarødanalysator (NDIR) til at måle CO- og CO2-koncentration i ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning.

Det NDIR-baserede system skal opfylde linearitetsverifikationen som angivet i punkt 8.1.8.1.

9.4.7.   Carbonhydridmålinger

9.4.7.1.   Flammeioniseringsdetektor

9.4.7.1.1.   Anvendelse

Der anvendes en HFID-analysator til at måle carbonhydridkoncentrationen i ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning. Carbonhydridkoncentration skal bestemmes på basis af carbonnummeret 1 C1. Opvarmede FID-analysatorer skal fastholde alle overflader, der eksponeres for emissioner på en temperatur på 464 ± 11 K (191 ± 11 °C). For NG- og LPG-drevne motorer og motorer med gnisttænding kan der vælges en carbonhydridanalysator af typen ikke-opvarmet flammeionisationsdetektor (FID).

9.4.7.1.2.   Komponentkrav

Det FID-baserede system til måling af THC skal opfylde alle verifikationerne for carbonhydridmåling i punkt 8.1.10.

9.4.7.1.3.   FID-enhedens brændstof og brænderluft

FID-enhedens brændstof og brænderluft skal opfylde specifikationerne i punkt 9.5.1. FID-enhedens brændstof og brænderluft må ikke blandes, inden tilføring til FID-analysatoren for at sikre, at FID-analysatoren opererer med diffuserflamme og ikke med færdigblandet flamme.

9.4.7.1.4.   Reserveret

9.4.7.1.5.   Reserveret

9.4.7.2.   Reserveret

9.4.8.   NOx-målinger

Der er specificeret to måleinstrumenter til NOx-måling, og hvert instrument kan anvendes, hvis det opfylder forskrifterne i henholdsvis punkt 9.4.8.1 eller 9.4.8.2. Kemiluminescensdetektoren anvendes som referencemetode til sammenligning med en eventuel foreslået alternerende målemetode, jf. punkt 5.1.1.

9.4.8.1.   Kemiluminescensdetektor

9.4.8.1.1.   Anvendelse

Der anvendes en kemiluminescensdetektor (CLD), sammenkoblet med en NO2-til-NO-konverter, til at måle NOx-koncentrationen i ufortyndet og fortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning.

9.4.8.1.2.   Komponentkrav

Det CLD-baserede system skal opfylde linearitetsverifikationen som angivet i punkt 8.1.11.1. Der kan anvendes en opvarmet eller uopvarmet CLD, som fungerer ved atmosfærisk tryk eller ved et vakuum.

9.4.8.1.3.   NO2-til-NO-konverter

Der placeres en intern eller ekstern NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationskravene i punkt 8.1.11.5 opstrøms for CLD-systemet, mens konverteren konfigureres med et omløb for at lette denne verifikation.

9.4.8.1.4.   Fugtvirkninger

Alle CLD-temperaturer skal fastholdes for at forhindre vandkondensering. For at fjerne fugt fra en prøve opstrøms for en CLD-enhed anvendes en af følgende konfigurationer:

| a) | En CLD forbundet nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller køler, som er placeret nedstrøms for en NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.5. |
| --- | --- |

a)

En CLD forbundet nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller køler, som er placeret nedstrøms for en NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.5.

| b) | En CLD forbundet nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller termisk køler, som opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.4. |
| --- | --- |

b)

En CLD forbundet nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller termisk køler, som opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.4.

9.4.8.1.5.   Responstid

Der kan anvendes en opvarmet CLD-enhed for at forbedre dennes responstid.

9.4.8.2.   Ikke-dispersiv ultravioletanalysator

9.4.8.2.1.   Anvendelse

Der anvendes en ikke-dispersiv ultravioletanalysator (NDUV) til at NOx-koncentrationen i ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning.

9.4.8.2.2.   Komponentkrav

Det NDUV-baserede system skal opfylde linearitetsverifikationen som angivet i punkt 8.1.11.3.

9.4.8.2.3.   NO2-til-NO-konverter

Hvis NDUV-analysatoren kun måler NO, placeres en intern eller ekstern NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.5, opstrøms for NDUV-analysatoren. Konverteren konfigureres med et omløb for at lette denne verifikation.

9.4.8.2.4.   Fugtvirkninger

NDUV-temperaturen skal fastholdes for at forhindre vandkondensering, medmindre der anvendes en af følgende konfigurationer:

| a) | En NDUV forbindes nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller køler, som er placeret nedstrøms for en NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.5. |
| --- | --- |

a)

En NDUV forbindes nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller køler, som er placeret nedstrøms for en NO2-til-NO-konverter, der opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.5.

| b) | En NDUV forbindes nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller termisk køler, som opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.4. |
| --- | --- |

b)

En NDUV forbindes nedstrøms for en eventuel tørreenhed eller termisk køler, som opfylder verifikationen i punkt 8.1.11.4.

9.4.9.   O2-målinger

Der anvendes en paramagnetisk detektor (PMD) eller en magnetpneumatisk detektor (MPD) til måling af O2-koncentration i ufortyndet eller fortyndet udstødningsgas i forbindelse med batchvis eller kontinuerlig prøvetagning.

9.4.10.   Måling af luft-/brændstofforholdet

Der kan anvendes en zirconia-analysator (ZrO2) til at måle luft-/brændstofforholdet i ufortyndet udstødningsgas i forbindelse med kontinuerlig prøvetagning. O2-målinger med indsugningsluft eller brændstofstrømmålinger kan anvendes til at beregne hastigheden af udstødningsgasstrømmen i overensstemmelse med bilag VII.

9.4.11.   Partikelmålinger med gravimetrisk vægt

Der anvendes en vægt til vejning af de nettopartikler, der er indsamlet i prøvefiltermedierne.

Minimumskravet til vægtopløsningen skal være lig med eller mindre end den repeterbarhed på 0,5 mikrogram, der anbefales i tabel 6.8. Hvis vægten benytter interne kalibreringsvægte til rutinemæssig justering og linearitetsverifikation, skal disse opfylde forskrifterne i punkt 9.5.2.

Vægten konfigureres til den optimale hviletid og stabilitet på det sted, den befinder sig.

9.4.12.   Ammoniakmålinger (NH3)

En FTIR-analysator (Fourier Transform Infrared), NDUV eller infrarød laseranalysator kan anvendes i overensstemmelse med instrumentleverandørens anvisninger.

9.5.   Analytiske gasser og massestandarder

9.5.1.   Analytiske gasser

Analytiske gasser skal opfylde kravene til nøjagtighed og renhedsspecifikationerne i dette punkt.

9.5.1.1.   Gasspecifikationer

Følgende gasspecifikationer skal tages i betragtning:

| a) | Der anvendes rensede gasser til blanding med kalibreringsgasser og til justering af måleinstrumenter med henblik på at opnå en nulrespons efter en nulkalibreringsstandard. Der anvendes gasser med en kontaminering, der ikke overstiger den højeste af følgende værdier i gasflasken eller ved en nulgasgenerators udgang:






  i) | 2 % kontaminering målt i forhold til den gennemsnitlige koncentration, der forventes ved standarden. Hvis der f.eks. forventes en CO-koncentration på 100,0 μmol/mol, ville det være tilladt at anvende en nulstillingsgas med en CO-kontaminering mindre end eller lig med 2 000 μmol/mol. |
| --- | --- | --- |

a)

Der anvendes rensede gasser til blanding med kalibreringsgasser og til justering af måleinstrumenter med henblik på at opnå en nulrespons efter en nulkalibreringsstandard. Der anvendes gasser med en kontaminering, der ikke overstiger den højeste af følgende værdier i gasflasken eller ved en nulgasgenerators udgang:

i)

2 % kontaminering målt i forhold til den gennemsnitlige koncentration, der forventes ved standarden. Hvis der f.eks. forventes en CO-koncentration på 100,0 μmol/mol, ville det være tilladt at anvende en nulstillingsgas med en CO-kontaminering mindre end eller lig med 2 000 μmol/mol.

| ii) | Kontaminering som angivet i tabel 6.9, gældende for ufortyndede og fortyndede målinger. |
| --- | --- |

ii)

Kontaminering som angivet i tabel 6.9, gældende for ufortyndede og fortyndede målinger.

| iii) | Kontaminering som angivet i tabel 6.10, gældende for ufortyndede målinger. |
| --- | --- |

iii)

Kontaminering som angivet i tabel 6.10, gældende for ufortyndede målinger.

Tabel 6.9

Kontamineringstærskler gældende for ufortyndede eller fortyndede målinger [μmol/mol = ppm (3,2)]

| Bestanddel | Renset syntetisk luft (4) | Renset N2
   (4) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1-ækvivalent) | ≤ 0,05 μmol/mol | ≤ 0,05 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 1, μmol/mol | ≤ 10 μmol/mol |
| O2 | 0,205-0,215 mol/mol | ≤ 2 μmol/mol |
| NOx | ≤ 0,02 μmol/mol | ≤ 0,02 μmol/mol |

Bestanddel

Renset syntetisk luft (4)

Renset N2
   (4)

THC (C1-ækvivalent)

≤ 0,05 μmol/mol

≤ 0,05 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 1, μmol/mol

≤ 10 μmol/mol

O2

0,205-0,215 mol/mol

≤ 2 μmol/mol

NOx

≤ 0,02 μmol/mol

≤ 0,02 μmol/mol

Tabel 6.10

Kontamineringstærskler gældende for ufortyndede målinger [μmol/mol = ppm (3,2)]

| Bestanddel | Renset syntetisk luft (5) | Renset N2
   (5) |
| --- | --- | --- |
| THC (C1-ækvivalent) | ≤ 1 μmol/mol | ≤ 1 μmol/mol |
| CO | ≤ 1 μmol/mol` | ≤ 1 μmol/mol |
| CO2 | ≤ 400 μmol/mol | ≤ 400 μmol/mol |
| O2 | 0,18-0,21 mol/mol | — |
| NOx | ≤ 0,1 μmol/mol | ≤ 0,1 μmol/mol |

Bestanddel

Renset syntetisk luft (5)

Renset N2
   (5)

THC (C1-ækvivalent)

≤ 1 μmol/mol

≤ 1 μmol/mol

CO

≤ 1 μmol/mol`

≤ 1 μmol/mol

CO2

≤ 400 μmol/mol

≤ 400 μmol/mol

O2

0,18-0,21 mol/mol

—

NOx

≤ 0,1 μmol/mol

≤ 0,1 μmol/mol

| b) | Følgende gasser skal anvendes med en FID-analysator:






  i) | FID-brændstoffet anvendes med en H2-koncentration på (0,39-0,41) mol/mol, He- eller N2-balance. Blandingen må højst indeholde 0,05 μmol/mol THC. |
| --- | --- | --- |

b)

Følgende gasser skal anvendes med en FID-analysator:

i)

FID-brændstoffet anvendes med en H2-koncentration på (0,39-0,41) mol/mol, He- eller N2-balance. Blandingen må højst indeholde 0,05 μmol/mol THC.

| ii) | Der anvendes en FID-brænderluft, som opfylder specifikationerne for renset luft i litra a) i dette punkt. |
| --- | --- |

ii)

Der anvendes en FID-brænderluft, som opfylder specifikationerne for renset luft i litra a) i dette punkt.

| iii) | FID-nulstillingsgas. Flammeioniseringsdetektorer nulstilles med renset gas, som opfylder specifikationerne i litra a) i dette punkt, bortset fra, at O2-koncentrationen i den rensede gas kan have en vilkårlig værdi. |
| --- | --- |

iii)

FID-nulstillingsgas. Flammeioniseringsdetektorer nulstilles med renset gas, som opfylder specifikationerne i litra a) i dette punkt, bortset fra, at O2-koncentrationen i den rensede gas kan have en vilkårlig værdi.

| iv) | Propankalibreringsgas til FID. FID-enhedens THC justeres og kalibreres med justeringskoncentrationer af propan (C3H8). Den kalibreres på basis af carbonnummeret 1 (C1). |
| --- | --- |

iv)

Propankalibreringsgas til FID. FID-enhedens THC justeres og kalibreres med justeringskoncentrationer af propan (C3H8). Den kalibreres på basis af carbonnummeret 1 (C1).

| v) | Reserveret |
| --- | --- |

v)

Reserveret

| c) | Der anvendes følgende gasblandinger med gasser, der er sporbare inden for ±1,0 % af de internationale og/eller nationale anerkendte gasstandarders reelle værdi eller af andre godkendte gasstandarder:






  i) | Reserveret |
| --- | --- | --- |

c)

Der anvendes følgende gasblandinger med gasser, der er sporbare inden for ±1,0 % af de internationale og/eller nationale anerkendte gasstandarders reelle værdi eller af andre godkendte gasstandarder:

i)

Reserveret

| ii) | Reserveret |
| --- | --- |

ii)

Reserveret

| iii) | C3H8, renset syntetisk luft og/eller N2 (afhængigt af, hvad der er relevant) |
| --- | --- |

iii)

C3H8, renset syntetisk luft og/eller N2 (afhængigt af, hvad der er relevant)

| iv) | CO, renset N2 |
| --- | --- |

iv)

CO, renset N2

| v) | CO2, renset N2 |
| --- | --- |

v)

CO2, renset N2

| vi) | NO, renset N2 |
| --- | --- |

vi)

NO, renset N2

| vii) | NO2, renset syntetisk luft |
| --- | --- |

vii)

NO2, renset syntetisk luft

| viii) | O2, renset N2 |
| --- | --- |

viii)

O2, renset N2

| ix) | C3H8, CO, CO2, NO, renset N2 |
| --- | --- |

ix)

C3H8, CO, CO2, NO, renset N2

| x) | C3H8, CH4, CO, CO2, NO, renset N2. |
| --- | --- |

x)

C3H8, CH4, CO, CO2, NO, renset N2.

| d) | Der kan anvendes andre gasarter end de i litra c) i dette punkt anførte (f.eks. methanol i luft, som kan anvendes til at bestemme responsfaktorer), forudsat at de er sporbare inden for ± 3,0 % af de internationalt og/eller nationalt anerkendte standarders reelle værdi og opfylder stabilitetskravene i punkt 9.5.1.2. |
| --- | --- |

d)

Der kan anvendes andre gasarter end de i litra c) i dette punkt anførte (f.eks. methanol i luft, som kan anvendes til at bestemme responsfaktorer), forudsat at de er sporbare inden for ± 3,0 % af de internationalt og/eller nationalt anerkendte standarders reelle værdi og opfylder stabilitetskravene i punkt 9.5.1.2.

| e) | Der kan genereres egne kalibreringsgasser ved hjælp af en præcis blandingsanordning, som f.eks. en gasdeler, til at forsyne gasser med renset N2 eller renset syntetisk luft. Hvis gasdeleapparater opfylder specifikationerne i punkt 9.4.5.6, og de blandede gasser opfylder kravene i litra a) og c) i dette punkt, kan de fremkomne blandinger anses for at opfylde kravene i dette punkt 9.5.1.1. |
| --- | --- |

e)

Der kan genereres egne kalibreringsgasser ved hjælp af en præcis blandingsanordning, som f.eks. en gasdeler, til at forsyne gasser med renset N2 eller renset syntetisk luft. Hvis gasdeleapparater opfylder specifikationerne i punkt 9.4.5.6, og de blandede gasser opfylder kravene i litra a) og c) i dette punkt, kan de fremkomne blandinger anses for at opfylde kravene i dette punkt 9.5.1.1.

9.5.1.2.   Koncentration og udløbsdato

Koncentrationen i enhver kalibreringsgasstandard og dens udløbsdato som angivet af gasleverandøren skal registreres.

| a) | En kalibreringsgasstandard må ikke anvendes efter dens udløbsdato, medmindre dette tillades i litra b) i dette punkt. |
| --- | --- |

a)

En kalibreringsgasstandard må ikke anvendes efter dens udløbsdato, medmindre dette tillades i litra b) i dette punkt.

| b) | Kalibreringsgasser kan mærkes om og anvendes efter deres udløbsdato, hvis den typegodkendende myndighed eller certificeringsmyndigheden på forhånd har godkendt dette. |
| --- | --- |

b)

Kalibreringsgasser kan mærkes om og anvendes efter deres udløbsdato, hvis den typegodkendende myndighed eller certificeringsmyndigheden på forhånd har godkendt dette.

9.5.1.3.   Gasoverføring

Gasser skal overføres fra deres kilde til analysatorerne ved hjælp af komponenter, der udelukkende er beregnet til at styre og overføre disse gasser.

For alle anvendte kalibreringsgasser skal holdbarhedsperioden overholdes. Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

9.5.2.   Massestandarder

Til PM-vægte anvendes kalibreringsvægte, som er certificerede som internationalt og/eller nationalt anerkendte standarder med en sporbarhed på 0,1 % usikkerhed. Kalibreringsvægte kan certificeres af ethvert kalibreringslaboratorium, som opfylder internalt og/eller nationalt anerkendte sporbarhedsstandarder. Det skal sikres, at den laveste kalibreringsvægt ikke har over ti gange massen af et ubenyttet PM-prøvemedium. Kalibreringsrapporten skal også angive massefylden af vægtene.

---

(1)  Foretag kalibreringer og verifikationer oftere i overensstemmelse med anvisningerne fra måleudstyrsfabrikanten og god teknisk praksis.

(2)  CVS-verifikation er ikke påkrævet for systemer, der er overensstemmende inden for ± 2 % på baggrund af den kemiske carbon- eller oxygenbalance i indsugningsluften, brændstoffet og den fortyndede udstødningsgas.

(1)  Der kan anvendes molær strømningshastighed i stedet for standardvolumenstrøm som udtryk for »mængde«. I dette tilfælde kan maksimal molær strømningshastighed anvendes i stedet for den maksimale standardvolumenstrøm i det tilsvarende linearitetskriterie.

(2)  Så længe der forhindres vandkondensering i lagringsbeholderen.

(3)  Op til 313 K (40 °C).

(4)  Op til 475 K (202 °C).

(5)  Ved 464 ± 11 K (191 ± 11 °C).

(3)  Både nøjagtighed og repeterbarhed bestemmes med samme indsamlede data som beskrevet i punkt 9.4.3 og baseret på absolutte værdier »pt« henviser til den samlede gennemsnitsværdi, der forventes ved emissionsgrænsen »maks.« henviser til den spidsværdi, der forventes ved emissionsgrænsen under prøvningscyklussen, ikke instrumentets maksimale område »meas.« henviser til det faktiske gennemsnit under hele prøvningscyklussen.

(4)  Det kræves ikke, at disse renhedsniveauer kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.

(5)  Det kræves ikke, at disse renhedsniveauer kan henføres til internationale og/eller nationale standarder.

Tillæg 1

Udstyr til måling af partikelantalemissioner

1.   Prøvningsprocedure for måling

1.1.   Prøvetagning

Partikelantalemissioner skal måles ved kontinuerlig prøvetagning fra enten et delstrømsfortyndingssystem som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag eller et fuldstrømsfortyndingssystem som beskrevet i punkt 9.2.2 i dette bilag.

1.1.1.   Filtrering af fortynder

Fortynder til både den primære og, hvis dette er relevant, den sekundære fortynding af udstødningsgassen i fortyndingssystemet skal ledes gennem filtre, der opfylder kravene til højeffektive partikelluftfiltre (HEPA) som angivet i artikel 2, nr. 23. Fortynderen kan valgfrit skrubbes med trækul, før den ledes til HEPA-filteret, for at reducere og stabilisere carbonhydridkoncentrationerne i fortynderen. Det anbefales, at et supplerende groft partikelfilter placeres før HEPA-filteret og efter trækulskrubberen, hvis en sådan anvendes.

1.2.   Kompensering for prøvestrøm for partikelantal — fuldstrømsfortyndingssystemer

For at kompensere for den massestrøm, der udtrækkes fra fortyndingssystemet for prøvetagning af partikelantal, skal den udtrukne massestrøm (filtreret) føres tilbage til fortyndingssystemet. Alternativt kan den samlede massestrøm i fortyndingssystemet korrigeres matematisk for den udtrukne prøvestrøm for partikelantal. Når den samlede massestrøm, der udtrækkes fra fortyndingssystemet til prøvetagning af summen af partikelantal og partikelmasse, er mindre end 0,5 % af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas i fortyndingstunnelen (med) kan denne korrektion eller tilbageledning udelades.

1.3.   Kompensering for prøvestrøm for partikelantal — delstrømsfortyndingssystemer

1.3.1.   For delstrømsfortyndingssystemer skal der ved kontrol af prøvetagningens proportionalitet gøres rede for den massestrøm, der er udtrukket fra fortyndingssystemet til partikelantalprøvetagning. Dette skal opnås enten ved at lede prøvetagningsstrømmen for partikelantal tilbage til fortyndingssystemet opstrøms for flowmåleranordningen eller ved matematisk korrektion som beskrevet i punkt 1.3.2. Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøvetagning, skal der også korrigeres for den massestrøm, der udtrækkes til partikelmasseprøvetagning, ved beregning af partikelmasse, jf. punkt 1.3.3.

1.3.2.   Udstødningsgassens øjeblikkelige flowhastighed ind i fortyndingssystemet (qmp), der bruges til at kontrollere prøvetagningens proportionalitet, skal korrigeres efter en af følgende metoder:

| a) | I de tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm ledes væk, erstattes ligning (6-20) i punkt 8.1.8.6.1 i dette bilag af ligning (6-29):







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex | (6-29) |
| --- | --- | --- |

a)

I de tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm ledes væk, erstattes ligning (6-20) i punkt 8.1.8.6.1 i dette bilag af ligning (6-29):

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex

(6-29)

Hvor:

| qm

  dew | er massestrømshastigheden af fortyndet udstødningsgas, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  dw | er øjeblikkelig massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s |
| q
  ex | er massestrømshastighed af partikelantalprøvetagning, kg/s. |

qm

  dew

er massestrømshastigheden af fortyndet udstødningsgas, kg/s

qm

  dw

er øjeblikkelig massestrømshastighed af fortyndingsluft, kg/s

q
  ex

er massestrømshastighed af partikelantalprøvetagning, kg/s.

q
  ex-signalet, der sendes til delstrømssystemets styreenhed, skal på ethvert tidspunkt have en nøjagtighed på ± 0,1 % af q
  mdew og skal sendes med en frekvens på mindst 1 Hz.

| b) | I de tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm fuldt ud eller delvis ledes væk, men hvor en ækvivalent strøm ledes tilbage til fortyndingssystemet opstrøms for flowmeteret, erstattes ligning (6-20) i punkt 8.1.8.6.1 i dette bilag af ligning (6-30):







  qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw | (6-30) |
| --- | --- | --- |

b)

I de tilfælde, hvor den udtrukne partikelantalprøvestrøm fuldt ud eller delvis ledes væk, men hvor en ækvivalent strøm ledes tilbage til fortyndingssystemet opstrøms for flowmeteret, erstattes ligning (6-20) i punkt 8.1.8.6.1 i dette bilag af ligning (6-30):

qmp
  = qmdew
  – qmdw
  - qex
  – qsw

(6-30)

Hvor:

| qm

  dew | er massestrømshastigheden af fortyndet udstødningsgas, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  dw | er massestrømshastigheden af fortyndingsluft, kg/s |
| q
  ex | er massestrømshastighed af partikelantalprøvetagning, kg/s |
| q
  sw | er massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøvetagning, kg/s. |

qm

  dew

er massestrømshastigheden af fortyndet udstødningsgas, kg/s

qm

  dw

er massestrømshastigheden af fortyndingsluft, kg/s

q
  ex

er massestrømshastighed af partikelantalprøvetagning, kg/s

q
  sw

er massestrømshastighed tilbageledt til fortyndingstunnel for at kompensere for udtrækning af partikelantalprøvetagning, kg/s.

Forskellen mellem q
  ex og q
  sw, der sendes til delstrømssystemets styreenhed, skal på ethvert tidspunkt have en nøjagtighed på ± 0,1 % af q
  mdew. Signalet (eller signalerne) skal sendes med en frekvens på mindst 1 Hz.

1.3.3.   Korrektion af PM-måling

Når en partikelantalprøvetagningsstrøm udtrækkes fra et delstrømsfortyndingssystem med totalprøvetagning, skal partikelmassen (m
  PM), beregnet i punkt 2.3.1.1 i bilag VII, korrigeres som følger for at tage hensyn til den udtrukne strømning. Denne korrektion er påkrævet, selv hvor en filtreret udtrukket strømning ledes tilbage i delstrømsfortyndingssystemerne som angivet i ligning (6-31):

| | (6-31) |
| --- | --- |

Formula

(6-31)

Hvor:

| m
  PM | er partikelmassen bestemt i overensstemmelse med punkt 2.3.1.1 i bilag VII, g/test |
| --- | --- |
| m
  sed | er total masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg |
| m
  ex | er total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnellen til partikelantalprøvetagning, kg. |

m
  PM

er partikelmassen bestemt i overensstemmelse med punkt 2.3.1.1 i bilag VII, g/test

m
  sed

er total masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen, kg

m
  ex

er total masse af fortyndet udstødningsgas udtrukket fra fortyndingstunnellen til partikelantalprøvetagning, kg.

1.3.4.   Proportionaliteten af delstrømsfortyndingsprøvetagningen

Til måling af partikelantal anvendes udstødningsmassestrømshastigheden bestemt efter en af metoderne beskrevet punkt 8.4.1.3-8.4.1.7 i dette bilag til at styre delstrømsfortyndingssystemet til at udtage en prøve, der er proportionel med udstødningsgassens massestrømshastighed. Proportionalitetens kvalitet kontrolleres ved hjælp af en regressionsanalyse mellem prøvestrøm og udstødningsgasstrøm i overensstemmelse med punkt 8.2.1.2 i dette bilag.

1.3.5.   Beregning af partikelantal

Metoderne til bestemmelse og beregning af PN er fastsat i tillæg 5 til bilag VII.

2.   Måleudstyr

2.1.   Specifikation

2.1.1.   Systembeskrivelse

2.1.1.1.   Prøvetagningssystemet for partikler skal bestå af en sonde eller et prøvetagningspunkt, der udtrækker en prøve fra en homogent blandet strøm i et fortyndingssystem som beskrevet i punkt 9.2.2 eller 9.2.3 i dette bilag, en enhed, der fjerner flygtige partikler (VPR — volatile particle remover) opstrøms for en partikelantaltæller (PNC — particle number counter) og egnede rør til overførsel.

2.1.1.2.   Det anbefales, at en partikelstørrelse-præklassifikator (f.eks. cyklon eller impaktor) placeres før indgangen til VPR. En prøvetagningssonde, der fungerer som en egnet anordning til størrelsesklassifikation som vist i figur 6.8, kan dog accepteres som alternativ til en partikelstørrelse-præklassifikator. Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem, er det acceptabelt at bruge den samme præklassifikator til prøvetagning af partikelmasse og partikelantal, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet efter præklassifikatoren. Alternativt kan der anvendes separate præklassifikatorer, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet før præklassifikatoren for partikelmasse.

2.1.2.   Generelle krav

2.1.2.1.   Prøvetagningspunktet for partikler skal være placeret i fortyndingssystemet.

Prøvetagningssondens spids eller partikelprøvetagningspunktet og partikeloverførselsrøret (PTT — particle transfer tube) udgør tilsammen partikeloverførselssystemet (PTS — particle transfer system). PTS fører prøven fra fortyndingstunnellen til VPR-indgangen. PTS skal opfylde følgende betingelser:

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer og delstrømsfortyndingssystemer af typen med fraktionel prøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag) skal prøvetagningssonden monteres nær tunnelens midterlinje 10 til 20 tunneldiameter efter gasindgangen, og den skal vende opstrøms mod tunnelens gasstrøm med aksen ved spidsen parallel med fortyndingstunnelens akse. Prøvetagningssonden skal placeres i fortyndingsskakten, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas.

Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag), skal partikelprøvetagningspunktet eller prøvetagningssonden placeres i partikeloverførselsrøret opstrøms for partikelfilterholder, flowmeter og eventuelt omledningspunkt/forgreningspunkt for prøven. Prøvetagningspunktet eller prøvetagningssonden skal placeres, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas. Prøvetagningssonden skal dimensioneres, således at den ikke griber forstyrrende ind i delstrømsfortyndingssystemets drift.

Prøvegas udtaget gennem PTS skal opfylde følgende betingelser:

| a) | Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700. |
| --- | --- |

a)

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700.

| b) | Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700 i PTT, det vil sige efter prøvetagningssonde eller -punkt. |
| --- | --- |

b)

Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem skal den have et Reynolds-tal (Re) < 1 700 i PTT, det vil sige efter prøvetagningssonde eller -punkt.

| c) | Dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder. |
| --- | --- |

c)

Dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder.

| d) | Enhver anden prøvetagningskonfiguration for PTS, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel. |
| --- | --- |

d)

Enhver anden prøvetagningskonfiguration for PTS, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

| e) | Udgangsrøret (OT), der leder den fortyndede prøve fra VPS til indgangen til PNC, skal have følgende karakteristika: |
| --- | --- |

e)

Udgangsrøret (OT), der leder den fortyndede prøve fra VPS til indgangen til PNC, skal have følgende karakteristika:

| f) | Den skal have en indvendig diameter på ≥ 4 mm |
| --- | --- |

f)

Den skal have en indvendig diameter på ≥ 4 mm

| g) | Prøvegasstrømmen gennem OT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder. |
| --- | --- |

g)

Prøvegasstrømmen gennem OT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder.

| h) | Enhver anden prøvetagningskonfiguration for OT, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel. |
| --- | --- |

h)

Enhver anden prøvetagningskonfiguration for OT, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

2.1.2.2.   VPR skal omfatte anordninger til fortynding af prøve og fjernelse af flygtige partikler.

2.1.2.3.   Alle de dele af fortyndingssystem og prøvetagningssystem, der er placeret mellem udstødningsrør og PNC og er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødningsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst mulig afsætning af partikler. Alle dele skal være fremstillet af elektrisk ledende materialer, der ikke reagerer med udstødningsgassens komponenter, og skal være jordforbundet, således at elektrostatiske virkninger undgås.

2.1.2.4.   Partikelprøvetagningssystemet skal omfatte god praksis for aerosolprøvetagning, herunder undgåelse af knæk og pludselige ændringer i tværsnit, brug af glatte indvendige overflader og minimering af prøvetagningslinjens længde. Gradvise ændringer i tværsnit kan accepteres.

2.1.3.   Særlige krav

2.1.3.1.   Partikelprøven må ikke ledes gennem en pumpe før passagen gennem PNC.

2.1.3.2.   Det anbefales at anvende en præklassifikator.

2.1.3.3.   Enheden til prækonditionering af prøven skal:

| 2.1.3.3.1. | være i stand til at fortynde prøven i et eller flere trin for at opnå en partikelantalkoncentration under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og en gastemperatur under 308 K (35 °C) ved PNC-indgangen |
| --- | --- |

2.1.3.3.1.

være i stand til at fortynde prøven i et eller flere trin for at opnå en partikelantalkoncentration under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og en gastemperatur under 308 K (35 °C) ved PNC-indgangen

| 2.1.3.3.2. | omfatte en indledende opvarmet fortyndingsfase, som leverer en prøve med en temperatur på ≥423 K (150 °C) og ≤ 673 K (400 °C) og fortynder med en faktor på mindst 10 |
| --- | --- |

2.1.3.3.2.

omfatte en indledende opvarmet fortyndingsfase, som leverer en prøve med en temperatur på ≥423 K (150 °C) og ≤ 673 K (400 °C) og fortynder med en faktor på mindst 10

| 2.1.3.3.3. | styre de opvarmede faser, så de har en konstant nominel driftstemperatur inden for det område, der er fastsat i punkt 2.1.4.3.2 i dette tillæg, med en tolerance på ± 10 °C. Vise om de opvarmede faser har den rette driftstemperatur |
| --- | --- |

2.1.3.3.3.

styre de opvarmede faser, så de har en konstant nominel driftstemperatur inden for det område, der er fastsat i punkt 2.1.4.3.2 i dette tillæg, med en tolerance på ± 10 °C. Vise om de opvarmede faser har den rette driftstemperatur

| 2.1.3.3.4. | opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (f
  r(d
  i)) som fastsat i punkt 2.2.2.2 for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed |
| --- | --- |

2.1.3.3.4.

opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (f
  r(d
  i)) som fastsat i punkt 2.2.2.2 for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed

| 2.1.3.3.5. | også opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm– 3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk. |
| --- | --- |

2.1.3.3.5.

også opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm– 3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk.

2.1.3.4.   PNC skal:

| 2.1.3.4.1. | køre under fuldstrømsbetingelser |
| --- | --- |

2.1.3.4.1.

køre under fuldstrømsbetingelser

| 2.1.3.4.2. | have en tællenøjagtighed på ± 10 % i området fra 1 cm– 3 til den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler i forhold til en sporbar standard. Ved koncentrationer under 100 cm– 3 kan det for målinger gennemsnitsberegnet over lange prøvetagningsperioder kræves, at PNC'ens nøjagtighed påvises med en høj grad af statistisk konfidens |
| --- | --- |

2.1.3.4.2.

have en tællenøjagtighed på ± 10 % i området fra 1 cm– 3 til den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler i forhold til en sporbar standard. Ved koncentrationer under 100 cm– 3 kan det for målinger gennemsnitsberegnet over lange prøvetagningsperioder kræves, at PNC'ens nøjagtighed påvises med en høj grad af statistisk konfidens

| 2.1.3.4.3. | kunne aflæses ned til mindst 0,1 partikler cm-3 ved koncentrationer på under 100 cm– 3 |
| --- | --- |

2.1.3.4.3.

kunne aflæses ned til mindst 0,1 partikler cm-3 ved koncentrationer på under 100 cm– 3

| 2.1.3.4.4. | have en lineær respons for partikelkoncentrationer i hele måleområdet i modus for tælling af enkeltpartikler |
| --- | --- |

2.1.3.4.4.

have en lineær respons for partikelkoncentrationer i hele måleområdet i modus for tælling af enkeltpartikler

| 2.1.3.4.5. | have en datarapporteringsfrekvens på 0,5 Hz eller derover |
| --- | --- |

2.1.3.4.5.

have en datarapporteringsfrekvens på 0,5 Hz eller derover

| 2.1.3.4.6. | have en responstid i hele det målte koncentrationsområde på under 5 s. |
| --- | --- |

2.1.3.4.6.

have en responstid i hele det målte koncentrationsområde på under 5 s.

| 2.1.3.4.7. | indeholde en korrektionsfunktion for koincidens på indtil maks. 10 % korrektion og kan gøre brug af en intern kalibreringsfaktor som bestemt i punkt 2.2.1.3, men må ikke gøre brug af nogen anden algoritme til at korrigere for eller definere tællevirkningsgraden |
| --- | --- |

2.1.3.4.7.

indeholde en korrektionsfunktion for koincidens på indtil maks. 10 % korrektion og kan gøre brug af en intern kalibreringsfaktor som bestemt i punkt 2.2.1.3, men må ikke gøre brug af nogen anden algoritme til at korrigere for eller definere tællevirkningsgraden

| 2.1.3.4.8. | have tællevirkningsgrader ved partikelstørrelser med elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm (± 1 nm) og 41 nm (± 1 nm) på henholdsvis 50 % (± 12 %) og > 90 %. Disse tællevirkningsgrader kan opnås ved interne midler (f.eks. kontrol af instrumentkonstruktion) eller eksterne midler (f.eks. præklassificering af størrelse) |
| --- | --- |

2.1.3.4.8.

have tællevirkningsgrader ved partikelstørrelser med elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm (± 1 nm) og 41 nm (± 1 nm) på henholdsvis 50 % (± 12 %) og > 90 %. Disse tællevirkningsgrader kan opnås ved interne midler (f.eks. kontrol af instrumentkonstruktion) eller eksterne midler (f.eks. præklassificering af størrelse)

| 2.1.3.4.9. | hvis PNC'en anvender en arbejdsvæske, skal denne udskiftes med den hyppighed, der er angivet af instrumentfabrikanten. |
| --- | --- |

2.1.3.4.9.

hvis PNC'en anvender en arbejdsvæske, skal denne udskiftes med den hyppighed, der er angivet af instrumentfabrikanten.

2.1.3.5.   Hvis de ikke holdes på et kendt konstant niveau ved det punkt, hvor PNC-strømningshastigheden styres, skal tryk og/eller temperatur ved indgangen til PNC måles og rapporteres med henblik på at korrigere partikelkoncentrationsmålinger til standardbetingelser.

2.1.3.6.   Summen af opholdstiden for PTS, VPR og OT samt PNC's responstid må højst være 20 s.

2.1.3.7.   Transformationstiden for hele partikelantalprøvetagningssystemet (PTS, VPR, OT og PNC) bestemmes ved aerosol-omskiftning direkte ved indgangen til PTS. Aerosol-omskiftningen skal ske på under 0,1 sekund. Den aerosol, der anvendes til prøvningen, skal forårsage en koncentrationsændring på mindst 60 % fuldskalavisning (FS).

Koncentrationssporet skal registreres. Med hensyn til tidsjustering af signaler for partikelantalkoncentration og udstødningsgasstrøm defineres transformationstiden som tiden fra ændringen (t0), indtil responsen er 50 % af den endelige aflæste værdi (t50).

2.1.4.   Beskrivelse af anbefalet system

Dette punkt beskriver den anbefalede praksis for måling af partikelantal. Ethvert system, der opfylder funktionsspecifikationerne i punkt 2.1.2 og 2.1.3 kan dog accepteres.

Figur 6.9 og 6.10 er skematiske tegninger af den anbefalede konfiguration af partikelprøvetagningssystemet for henholdsvis deltrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer.

Figur 6.9

Skematisk tegning af anbefalet partikelprøvetagningssystem — delstrømsprøvetagning

- Alternativt kan styresoftware tage højde for det flow, der fjernes af PN-systemet

fra motorens udstødning

overskydende luft

tilført luft *

filtreret luft

cyklon

filtreret luft

Figur 6.10

Skematisk tegning af anbefalet partikelprøvetagningssystem — fuldstrømsprøvetagning

aktivt kul

overskydende luft

filtreret luft

fra motorens udstødning

Stromretning

cyklon

2.1.4.1.   Beskrivelse af prøvetagningssystem

Partikelprøvetagningssystemet skal bestå af en prøvetagningssonde eller et prøvetagningspunkt i fortyndingssystemet, et partikeloverførselsrør (PTT), en præklassifikator (PCF) og en enhed, der fjerner flygtige partikler (VPR) opstrøms for enheden til måling af partikelantalkoncentration (PNC). VPR skal omfatte anordninger til fortynding af prøve (partikelantalfortyndere: PND1 og PND2) og partikelfordampning (ET — evaporation tube). Arrangementet af prøvetagningssonde eller prøvetagningspunkt for prøvningens gasstrøm skal være således, at en repræsentativ prøve af gasstrømmen tages fra en homogen blanding af fortynder/udstødningsgas. Summen af systemets opholdstid plus PNC's responstid må højst være 20 s.

2.1.4.2.   Partikeloverførselssystem

Prøvetagningssondens spids eller partikelprøvetagningspunktet og partikeloverførselsrøret (PTT — Particle Transfer Tube) udgør tilsammen partikeloverførselssystemet (PTS — Particle Transfer System). PTS fører prøven fra fortyndingstunnelen til indgangen til den første partikelantalfortynder. PTS skal opfylde følgende betingelser:

| | Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer og delstrømsfortyndingssystemer af typen med fraktionel prøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag) skal prøvetagningssonden monteres nær tunnelens midterlinje 10 til 20 tunneldiameter efter gasindgangen, og den skal vende opstrøms mod tunnelens gasstrøm med aksen ved spidsen parallel med fortyndingstunnelens akse. Prøvetagningssonden skal placeres i fortyndingsskakten, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas. |
| --- | --- |

Hvis der er tale om fuldstrømsfortyndingssystemer og delstrømsfortyndingssystemer af typen med fraktionel prøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag) skal prøvetagningssonden monteres nær tunnelens midterlinje 10 til 20 tunneldiameter efter gasindgangen, og den skal vende opstrøms mod tunnelens gasstrøm med aksen ved spidsen parallel med fortyndingstunnelens akse. Prøvetagningssonden skal placeres i fortyndingsskakten, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas.

| | Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag), skal partikelprøvetagningspunktet placeres i partikeloverførselsrøret opstrøms for partikelfilterholder, flowmeter og eventuelt omledningspunkt/forgreningspunkt for prøven. Prøvetagningspunktet eller prøvetagningssonden skal placeres, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas. |
| --- | --- |

Hvis der er tale om delstrømsfortyndingssystemer af typen med totalprøvetagning (som beskrevet i punkt 9.2.3 i dette bilag), skal partikelprøvetagningspunktet placeres i partikeloverførselsrøret opstrøms for partikelfilterholder, flowmeter og eventuelt omledningspunkt/forgreningspunkt for prøven. Prøvetagningspunktet eller prøvetagningssonden skal placeres, således at prøven tages fra en homogen blanding af fortynding/udstødningsgas.

Prøvegas udtaget gennem PTS skal opfylde følgende betingelser:

| | den skal have et flow-Reynolds' tal (Re) på < 1 700 |
| --- | --- |

den skal have et flow-Reynolds' tal (Re) på < 1 700

| | dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder. |
| --- | --- |

dens opholdstid i PTS skal være ≤ 3 sekunder.

Enhver anden prøvetagningskonfiguration for PTS, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration for partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

Udgangsrøret (OT), der leder den fortyndede prøve fra VPS til indgangen til PNC, skal have følgende karakteristika:

| | den skal have en indvendig diameter på ≥ 4 mm |
| --- | --- |

den skal have en indvendig diameter på ≥ 4 mm

| | strømmen af prøvegas gennem POT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder. |
| --- | --- |

strømmen af prøvegas gennem POT skal have en opholdstid på ≤ 0,8 sekunder.

Enhver anden prøvetagningskonfiguration for OT, for hvilken der kan påvises en ækvivalent partikelpenetration for partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, vil blive anset for acceptabel.

2.1.4.3.   Partikelpræklassifikator

Den anbefalede partikelpræklassifikator skal være anbragt opstrøms for VPR. Præklassifikatorens 50 %-skæringspunkt for partikeldiameter skal ligge mellem 2,5 μm og 10 μm ved den volumetriske strømningshastighed for prøvetagning af partikelantalemissioner. Præklassifikatoren skal lade mindst 99 % af massekoncentrationen af 1 μm-partikler, der kommer ind i præklassifikatoren, passere gennem præklassifikatorens udgang ved den volumetriske strømningshastighed, der er valgt til prøvetagning af partikelantalemissioner. Hvis der er tale om et delstrømsfortyndingssystem, er det acceptabelt at bruge den samme præklassifikator til prøvetagning af partikelmasse og partikelantal, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet efter præklassifikatoren. Alternativt kan der anvendes separate præklassifikatorer, idet partikelantalprøven udtrækkes fra fortyndingssystemet før præklassifikatoren for partikelmasse.

2.1.4.4.   Enhed til fjernelse af flygtige partikler (VPR)

VPR skal omfatte en partikelantalfortynder (PND1), et fordampningsrør og endnu en fortynder (PND2) forbundet i serie. Fortyndingsfunktionen består i at reducere antalkoncentrationen i den prøve, der kommer ind i enheden til måling af partikelkoncentration til under den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og at forhindre nukleation i prøven. VPR skal angive om PND1 og fordampningsrøret har den korrekte driftstemperatur.

VPR skal opnå > 99,0 % fordampning af 30 nm tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm-3 ved hjælp af opvarmning og reduktion af tetracontanens deltryk. Den skal også opnå en reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen (f
  r) for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, som højst er henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm for VPR som helhed.

2.1.4.4.1.   Første partikelfortyndingsanordning (PND1)

Første partikelfortyndingsanordning skal være specielt konstrueret til fortynding af partikelantalkoncentration og køre med en (væg)temperatur på 423-673 K (150-400 °C). Indstillingspunktet for vægtemperaturen skal holdes på en konstant nominel driftstemperatur inden for dette område med en tolerance på ±10 °C og må ikke overskride ET's vægtemperatur (punkt 2.1.4.4.2). Fortynderen bør forsynes med HEPA-filtreret fortyndingsluft og bør kunne klare en fortyndingsfaktor på 10 til 200 gange.

2.1.4.4.2.   Fordampningsrør (ET)

Hele ET's længde skal have en kontrolleret vægtemperatur, der er større eller lig med vægtemperaturen i den første partikelfortyndingsanordning, og vægtemperaturen skal holdes på en fast nominel driftstemperatur på mellem 300 °C og 400 °C, med en tolerance på ± 10 °C.

2.1.4.4.3.   Anden partikelfortyndingsanordning (PND2)

PND2 skal være specielt konstrueret til fortynding af partikelantalkoncentration. Fortynderen skal forsynes med HEPA-filtreret fortyndingsluft og skal kunne opretholde en enkelt fortyndingsfaktor inden for området 10 til 30 gange. PND2-fortyndingsfaktoren skal vælges inden for området mellem 10 og 15, således at partikelantalkoncentrationen nedstrøms for den anden fortynder er mindre end den øverste tærskel i PNC'ens modus for tælling af enkeltpartikler og gastemperaturen før indgangen i PNC er < 35 °C.

2.1.4.5.   Partikelantaltæller (PNC)

PNC skal opfylde forskrifterne i punkt 2.1.3.4.

2.2.   Kalibrering/validering af partikelprøvetagningssystemet (1)

2.2.1.   Kalibrering af partikelantaltælleren

2.2.1.1   Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et kalibreringscertifikat for PNC, der påviser overensstemmelse med en sporbar standard, udstedt inden for 12 måneder før emissionsprøvningen.

2.2.1.2.   PNC skal rekalibreres, og der skal udstedes et nyt kalibreringscertifikat efter enhver form for større vedligeholdelse.

2.2.1.3.   Kalibreringen skal være sporbar til en standardkalibreringsmetode:

| a) | ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i et kalibreret aerosolelektrometer ved samtidig prøvetagning af elektrostatisk klassificerede kalibreringspartikler eller |
| --- | --- |

a)

ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i et kalibreret aerosolelektrometer ved samtidig prøvetagning af elektrostatisk klassificerede kalibreringspartikler eller

| b) | ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i en anden PNC, der er blevet direkte kalibreret ved ovennævnte metode. |
| --- | --- |

b)

ved sammenligning af PNC'ens respons under kalibrering med responsen i en anden PNC, der er blevet direkte kalibreret ved ovennævnte metode.

Hvis der anvendes et elektrometer, skal kalibreringen foretages med anvendelse af mindst seks standardkoncentrationer fordelt så jævnt som muligt over PNC'ens måleområde. Punkterne skal omfatte et nominelt nulkoncentrationspunkt frembragt ved tilslutning af HEPA-filtre af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, til indgangen af hvert instrument. Uden anvendelse af kalibreringsfaktor på PNC'en under kalibreringen skal de målte koncentrationer befinde sig inden for ± 10 % af standardkoncentrationen for hver anvendt koncentration, bortset fra nulpunktet, og hvis dette ikke er tilfældet, afvises den PNC, der kalibreres. Gradienten fra en lineær regression af de to datasæt beregnes og registreres. En kalibreringsfaktor lig gradientens reciprokke værdi skal anvendes på PNC under kalibreringen. Responsens linearitet beregnes som Pearsons korrelationskoefficient (R2) for de to datasæt og skal være lig med eller større end 0,97. Ved beregning af gradient og R2 skal den lineære regression tvinges gennem oprindelsespunktet (nulkoncentration på begge instrumenter).

Hvis der anvendes en reference-PNC, skal kalibreringen foretages med anvendelse af mindst seks standardkoncentrationer over PNC'ens måleområde. Mindst 3 punkter skal være ved koncentrationer under 1 000 cm– 3, og de resterende koncentrationer skal lineært fordelt mellem 1 000 cm– 3 og det maksimale PNC-område i modus for tælling af enkeltpartikler. Punkterne skal omfatte et nominelt nulkoncentrationspunkt frembragt ved tilslutning af HEPA-filtre af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, til indgangen af hvert instrument. Uden anvendelse af kalibreringsfaktor på PNC'en under kalibreringen skal de målte koncentrationer befinde sig inden for ± 10 % af standardkoncentrationen for hver koncentration, bortset fra nulpunktet, og hvis dette ikke er tilfældet, afvises den PNC, der kalibreres. Gradienten fra en lineær regression af de to datasæt beregnes og registreres. En kalibreringsfaktor lig gradientens reciprokke værdi skal anvendes på PNC under kalibreringen. Responsens linearitet beregnes som Pearsons korrelationskoefficient (R2) for de to datasæt og skal være lig med eller større end 0,97. Ved beregning af gradient og R2 skal den lineære regression tvinges gennem oprindelsespunktet (nulkoncentration på begge instrumenter).

2.2.1.4.   Kalibreringen skal også omfatte en kontrol efter forskrifterne i punkt 2.1.3.4.8 af PNC'ens detektionseffektivitet med partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 23 nm. Kontrol af tællevirkningsgraden med 41 nm-partikler er ikke påkrævet.

2.2.2.   Kalibrering/validering af enhed til fjernelse af flygtige partikler

2.2.2.1.   Kalibrering af VPR'ens reduktionsfaktorer for partikelkoncentrationer over hele området af fortyndingsindstillinger ved instrumentets faste nominelle driftstemperaturer er påkrævet, når enheden er ny samt efter enhver større vedligeholdelse. Kravene til periodisk validering af VPR'ens reduktionsfaktor for partikelkoncentration er begrænset til en kontrol ved en enkelt indstilling, typisk den, der anvendes til måling af mobile ikke-vejgående maskiner med dieselpartikelfilter. Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et kalibreringscertifikat eller et valideringscertifikat for enheden til fjernelse af flygtige partikler, der er udstedt inden for 6 måneder før emissionsprøvningen. Hvis enheden til fjernelse af flygtige partikler indeholder temperaturovervågningsalarmer, tillades et valideringsinterval på 12 måneder.

VPR skal karakteriseres for reduktionsfaktor for partikelkoncentration med faste partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm, 50 nm og 100 nm. Reduktionsfaktorer for partikelkoncentrationen (f
  r(d)) for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 30 nm og 50 nm, må højst være henholdsvis 30 og 20 % højere, og højst 5 % lavere, end reduktionsfaktoren for partikler med elektrisk mobilitetsdiameter på 100 nm. Med hensyn til validering skal den gennemsnitlige reduktionsfaktor for partikelkoncentrationen ligge inden for ± 10 % af den gennemsnitlige reduktionsfaktor for partikelkoncentration (
  Formula
  ) bestemt under VPR'ens primære kalibrering.

2.2.2.2.   Prøveaerosolen for disse målinger skal være faste partikler med en elektrisk mobilitetsdiameter på 30, 50 og 100 nm og en mindste koncentration på 5 000 partikler cm– 3 ved indgangen til VPR. Partikelkoncentrationer skal måles opstrøms og nedstrøms for komponenterne.

Reduktionsfaktoren for partikelkoncentration ved hver partikelstørrelse (f
  r(d
  i)) beregnes ved hjælp af ligningen (6-32):

| | (6-32) |
| --- | --- |

Formula

(6-32)

Hvor:

| Nin
  (di
  ) | er opstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter d
  i |
| --- | --- |
| Nout
  (di
  ) | er nedstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter d
  i |
| di | er partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm). |

Nin
  (di
  )

er opstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter d
  i

Nout
  (di
  )

er nedstrøms partikelantalkoncentration for partikler med diameter d
  i

di

er partiklernes elektriske mobilitetsdiameter (30, 50 eller 100 nm).

Nin
  (di
  ) og Nout
  (di
  ) skal korrigeres til samme betingelser.

Den gennemsnitlige reduktion af partikelkoncentration (
  Formula
  ) ved en given fortyndingsindstilling beregnes ved hjælp af ligningen (6-33):

| | (6-33) |
| --- | --- |

Formula

(6-33)

Det anbefales, at VPR'en kalibreres og valideres som en komplet enhed.

2.2.2.3.   Den tekniske tjeneste skal sikre, at der findes et valideringscertifikat for VPR, der påviser faktisk virkning med hensyn til fjernelse af flygtige partikler, som er udstedt inden for 6 måneder før emissionsprøvningen. Hvis enheden til fjernelse af flygtige partikler indeholder temperaturovervågningsalarmer, tillades et valideringsinterval på 12 måneder. VPR skal påvises at kunne fjerne mere end 99,0 % tetracontan-partikler (CH3(CH2)38CH3) med en diameter på mindst 30 nm ved en indgangskoncentration på ≥ 10 000 cm– 3, når den kører ved mindste fortyndingsindstilling og den driftstemperatur, der er anbefalet af fabrikanten.

2.2.3.   Procedurer til kontrol af partikelantalsystem

2.2.3.1.   Før hver prøvning skal partikeltælleren rapportere en målt koncentration på under 0,5 partikler cm– 3, når et HEPA-filter af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, er tilsluttet til indgangen til det samlede partikelprøvetagningssystem (VPR og PNC).

2.2.3.2.   På månedsbasis skal strømmen ind i partikeltælleren rapportere en målt værdi inden for 5 % af partikeltællerens nominelle strømningshastighed, når der foretages kontrol med et kalibreret flowmeter.

2.2.3.3.   Hver dag, efter tilslutning af et HEPA-filter af mindst klasse H13 i henhold til EN 1822:2008, eller ækvivalent ydelse, indgangen til partikeltælleren, skal partikeltælleren rapportere en koncentration på ≤ 0,2 cm– 3. Efter fjernelse af dette filter skal partikeltælleren vise en forøgelse af den målte koncentration til mindst 100 partikler cm– 3 ved udsættelse for omgivende luft og en returnering til ≤ 0,2 cm– 3 ved genanbringelse af HEPA-filteret.

2.2.3.4.   Før påbegyndelse af hver prøvning bekræftes det, at målesystemet angiver, at fordampningsrøret, hvis systemet omfatter et sådant, er nået op på den korrekte driftstemperatur.

2.2.3.5.   Før påbegyndelse af hver prøvning bekræftes det, at målesystemet angiver, at fortynderen PND1 er nået op på den korrekte driftstemperatur.

---

(1)  Eksempel på metoder til kalibrering/validering findes på adressen: www.unece.org/es/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpfcp

Tillæg 2

Monteringsforskrifter for udstyr og tilbehør

| Nummer | Tilbehør og udstyr | Monteres ved emissionsprøvning |
| --- | --- | --- |
| 1 | Indsugningssystem | |
| | Indsugningsmanifold | Ja |
| | Emissionsbegrænsningssystem til krumtaphus | Ja |
| | Luftflowmeter | Ja |
| | Luftfilter | Ja (1) |
| | Indsugningslyddæmper | Ja (1) |
| 2 | Udstødningssystem | |
| | Efterbehandlingssystem til udstødningen: | Ja |
| | Udstødningsmanifold | Ja |
| | Tilslutningsrør | Ja (2) |
| | Lydpotte | Ja (2) |
| | Udstødningsrør | Ja (2) |
| | Udstødningsbremse | Nej (3) |
| | Tryklader | Ja |
| 3 | Brændstoftilførselspumpe | Ja (4) |
| 4 | Brændstofindsprøjtningsudstyr | |
| | Forfilter | Ja |
| | Filter | Ja |
| | Pumpe | Ja |
| 5 | Højtryksrør | Ja |
| | Injektor | Ja |
| | Elektronisk styreenhed, sensorer, osv. | Ja |
| | Regulator/styresystem | Ja |
| | Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser | Ja |
| 6 | Væskekøling | |
| | Køler | Nej |
| | Ventilator | Nej |
| | Ventilatorskærm | Nej |
| | Vandpumpe | Ja (5) |
| | Termostat | Ja (6) |
| 7 | Luftkøling | |
| | Ventilatorskærm | Nej (7) |
| | Ventilator eller blæser | Nej (7) |
| | Temperaturreguleringsenhed | Nej |
| 8 | Trykladeudstyr | |
| | Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningssystemet | Ja |
| | Ladeluftkøler | Ja (7)
   (8) |
| | Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet) | Nej (7) |
| | Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning | Ja |
| 9 | Hjælpeventilator til prøvebænk | Ja, om nødvendigt. |
| 10 | Enhed til forureningsbegrænsning | Ja |
| 11 | Standardudstyr | Ja eller prøvebænksudstyr (9) |
| 12 | Smøreoliepumpe | Ja |
| 13 | Visse former for tilbehør, hvis definition er knyttet til driften af mobile ikke-vejgående maskiner, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen.
  Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:






  i) | luftkompressor til bremser |

Nummer

Tilbehør og udstyr

Monteres ved emissionsprøvning

1

Indsugningssystem

Indsugningsmanifold

Ja

Emissionsbegrænsningssystem til krumtaphus

Ja

Luftflowmeter

Ja

Luftfilter

Ja (1)

Indsugningslyddæmper

Ja (1)

2

Udstødningssystem

Efterbehandlingssystem til udstødningen:

Ja

Udstødningsmanifold

Ja

Tilslutningsrør

Ja (2)

Lydpotte

Ja (2)

Udstødningsrør

Ja (2)

Udstødningsbremse

Nej (3)

Tryklader

Ja

3

Brændstoftilførselspumpe

Ja (4)

4

Brændstofindsprøjtningsudstyr

Forfilter

Ja

Filter

Ja

Pumpe

Ja

5

Højtryksrør

Ja

Injektor

Ja

Elektronisk styreenhed, sensorer, osv.

Ja

Regulator/styresystem

Ja

Automatisk fuldlaststop for reguleringsstang afhængigt af de atmosfæriske betingelser

Ja

6

Væskekøling

Køler

Nej

Ventilator

Nej

Ventilatorskærm

Nej

Vandpumpe

Ja (5)

Termostat

Ja (6)

7

Luftkøling

Ventilatorskærm

Nej (7)

Ventilator eller blæser

Nej (7)

Temperaturreguleringsenhed

Nej

8

Trykladeudstyr

Kompressor drevet direkte af motoren og/eller af udstødningssystemet

Ja

Ladeluftkøler

Ja (7)
   (8)

Kølemiddelpumpe eller ventilator (motordrevet)

Nej (7)

Kontrolsystem for kølervæskegennemstrømning

Ja

9

Hjælpeventilator til prøvebænk

Ja, om nødvendigt.

10

Enhed til forureningsbegrænsning

Ja

11

Standardudstyr

Ja eller prøvebænksudstyr (9)

12

Smøreoliepumpe

Ja

13

Visse former for tilbehør, hvis definition er knyttet til driften af mobile ikke-vejgående maskiner, og som kan monteres på motoren, afmonteres før prøvningen.

Som eksempel gives følgende ikke-udtømmende liste:

i)

luftkompressor til bremser

| ii) | pumpe til servostyring |
| --- | --- |

ii)

pumpe til servostyring

| iii) | pumpe til affjedringssystem |
| --- | --- |

iii)

pumpe til affjedringssystem

| iv) | klimaanlæg. |
| --- | --- |

iv)

klimaanlæg.

Nej

---

(1)  Det komplette indsugningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:

| i) | når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten |
| --- | --- |

i)

når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten

| ii) | når fabrikanten kræver det. |
| --- | --- |

ii)

når fabrikanten kræver det.

I andre tilfælde kan et ækvivalent system anvendes, og det skal konstateres, at indsugningstrykket ikke afviger mere end 100 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi for et rent luftfilter.

(2)  Det komplette udstødningssystem skal være monteret, som det leveres til den påtænkte anvendelse:

| i) | når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten |
| --- | --- |

i)

når der er risiko for mærkbar påvirkning af motoreffekten

| ii) | når fabrikanten kræver det. |
| --- | --- |

ii)

når fabrikanten kræver det.

I andre tilfælde kan et lignende system monteres, forudsat at trykket ikke afviger mere end 1 000 Pa fra den af fabrikanten angivne øvre grænseværdi.

(3)  Har motoren udstødningsbremse, skal gasspjældet være fastgjort i helt åben stilling.

(4)  Brændstoftilførselstrykket kan om nødvendigt justeres, så det reproducerer det tryk, der forefindes i motorkonfigurationen (navnlig når der anvendes et »brændstofretursystem«).

(5)  Cirkulation af kølevæske må kun ske ved hjælp af motorens vandpumpe. Kølingen kan ske gennem et ydre kredsløb, under forudsætning af at dette kredsløbs tryktab og pumpeindgangstryk i det væsentlige er de samme som i motorens kølesystem.

(6)  Termostaten kan fastgøres i helt åben stilling.

(7)  Når der monteres kølerventilator eller blæser med henblik på prøvningen, skal den optagne effekt tillægges resultatet undtagen for luftkølede motorer med ventilatoren monteret direkte på krumtapakslen. Effekten af ventilator eller blæser bestemmes ved de hastigheder, som anvendes ved prøvningerne, enten ved beregning ud fra standardspecifikationerne eller gennem praktiske prøvninger.

(8)  Motorer med ladeluftkøling skal afprøves med ladeluftkøling, hvad enten de er væske- eller luftkølede, men et prøvebænksystem kan efter motorfabrikantens ønske erstatte luftkøleren. I begge tilfælde skal effektmålingen ved hver given hastighed foretages med det maksimale trykfald og det minimale temperaturfald i motorluften efter passage af ladeluftkøleren i prøvebænksystemet som angivet af fabrikanten.

(9)  Effekten til elektriske og andre startsystemer skal leveres fra prøvebænken.

Tillæg 3

Verifikation af det momentsignal, som udsendes af den elektroniske styreenhed

1.   Indledning

Formålet med dette tillæg er at fastsætte krav til verifikationen, hvis producenten agter at anvende det momentsignal, der udsendes af den elektroniske styreenhed (ECU) på motorer udstyret således, under udførelsen af overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning i henhold til delegeret forordning (EU) 2017/655 om overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer.

Grundlaget for nettodrejningsmomentet skal være det ukorrigerede nettodrejningsmoment leveret af motoren inklusive udstyr og tilbehør, som skal medtages ved en emissionsprøvning i henhold til tillæg 2.

2.   ECU-momentsignal

Når den motoren er monteret på prøvebænken med henblik på karakteristikoptegning, skal der forefindes midler til at aflæse det momentsignal, der udsendes af ECU'en, jf. kravene i tillæg 6 til bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/655 om overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer.

3.   Verifikationsprocedure

Ved gennemførelsen af karakteristikoptegningen, jf. punkt 7.6.2 i dette bilag, foretages samtidige aflæsninger af drejningsmomentet, som målt ved hjælp af dynamometeret og drejningsmoment som udsendt af ECU'en, i mindst tre punkter på momentkurven. Mindst én af værdierne aflæses i det punkt på kurven, hvor drejningsmomentet mindst er på 98 % af den maksimale værdi.

Det drejningsmoment, der udsendes af ECU'en, accepteres uden korrektion, hvis den faktor, der er beregnet ved i hvert målepunkt at dividere momentværdien fra dynamometeret med momentværdien fra ECU'en, ikke er mindre en 0,93 (dvs. en difference på 7 %). I dette tilfælde skal det angives i typegodkendelsesattesten, at drejningsmomentet udsendt af ECU er efterprøvet uden korrektion. Hvis faktoren på et eller flere punkter er mindre end 0,93, bestemmes den gennemsnitlige korrektionsfaktor ud fra alle de punkter, hvor der blev foretaget aflæsninger, og registreres i typegodkendelsesattesten. Hvis der registreres en faktor i typegodkendelsesattesten, skal den anvendes på det momentsignal, der udsendes af ECU'en ved gennemførelse af overvågningsprøvning efter ibrugtagning, jf. delegeret forordning (EU) 2017/655 om overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer.

Tillæg 4

Procedure for ammoniakmåling

1.   Dette tillæg beskriver proceduren for måling af ammoniak (NH3). For ikke-lineære analysatorer tillades brug af lineariseringskredse.

2.   Der er specificeret tre principper for måling af NH3, og ethvert af de to principper kan anvendes, hvis det opfylder forskrifterne i henholdsvis punkt 2.1, 2.2 eller 2.3. Gastørrere er ikke tilladt ved måling af NH3.

2.1.   Fourier Transform Infrared-analysator (FTIR)

2.1.1.   Måleprincip

FTIR anvender princippet med bredbølgebånd infrarød spektroskopi. Den muliggør samtidig måling af udstødningsgaskomponenter, hvis standardiserede spektre findes i instrumentet. Absorptionsspektrummet (intensitet/bølgelængde) beregnes ud fra det målte interferogram (intensitet/tid) ved hjælp af Fourier-transformationsmetoden.

2.1.2.   Montering og prøvetagning

FITR'en monteres i overensstemmelse med instrumentfabrikantens anvisninger. NH3-bølgelængden udvælges til evaluering. Prøvetagningsstien (prøvetagningslinje, præfilter (-filtre) og ventiler) skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE og opvarmet til mellem 383 K (110 °C) og 464 K (191 °C) for at minimere NH3-tab og prøvetagningsfejl. Desuden skal prøvetagningslinjen være så kort som praktisk muligt.

2.1.3.   Krydsinterferens

Den spektrale opløsning af NH3-bølgelængden skal ligge indenfor 0,5 cm– 1 for at minimere krydsinterferens fra andre gasser i udstødningsgassen.

2.2.   Non Dispersive Ultra Violet Resonance Absorption analyser (NDUV)

2.2.1.   Måleprincip

NDUV er baseret på et rent fysisk princippet, ingen hjælpegasser eller udstyr er nødvendigt. Det vigtigste element i fotometeret er en elektrodefri udladningslampe. Den giver en skarpt afskåret stråling i det ultraviolette område, hvilket muliggør måling af flere komponenter såsom NH3.

Det fotometriske system har en dobbeltstråle i en tidsmæssig udformning beregnet til at frembringe en måle- og referencestråle ved hjælp af filterkorrelationsteknik.

For at opnå høj stabilitet i målesignalet kombineres den tidsmæssige dobbeltstråle med en rummæssig dobbeltstråle. Behandlingen af detektorsignalerne giver en næsten ubetydelig nulpunktsforskydning.

I analysatorens kalibreringsindstilling vippes en afskærmet kvartscelle ind i strålens bane for at opnå en nøjagtig kalibreringsværdi, idet eventuelle refleksions- og absorptionstab i cellevinduerne udlignes. Da cellens gasfyldning er meget stabil, sikrer denne kalibreringsmetode en meget stabil fotometrisk stabilitet på lang sigt.

2.2.2.   Montering

Analysatoren monteres i et analysatorhus, der anvender ekstraktiv prøvetagning, i overensstemmelses med instrumentfabrikantens anvisninger. Analysatorens placering skal kunne klare den af fabrikanten angivne vægt.

Prøvetagningsstien (prøvetagningslinje, præfilter (-filtre) og ventiler) skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE og opvarmet til mellem 383 K (110 °C) og 464 K (191 °C).

Desuden skal prøvetagningslinjen være så kort som praktisk muligt. Indvirkning fra udstødningsgastemperatur og tryk, monteringsmiljø og vibrationer på målingerne skal minimeres.

Gasanalysatoren skal beskyttes mod kulde, varme, temperaturudsving og stærke luftstrømninger, ophobning af støv, ætsende atmosfære og vibrationer. Der skal sikres passende luftcirkulation for at undgå varmeudvikling. Den samlede overflade skal benyttes til at bortlede varmetabet.

2.2.3.   Krydsfølsomhed

Der vælges et passende spektralområde for at minimere krydsinterferens fra ledsagende gasser. Typiske komponenter, der giver krydsfølsomhed ved NH3-måling er SO2, NO2 og NO.

Desuden kan der anvendes yderligere metoder til begrænsning af krydsfølsomhed:

| a) | brug af interferensfiltre |
| --- | --- |

a)

brug af interferensfiltre

| b) | kompensation for krydsfølsomhed ved måling af krydsfølsomhedskomponenter og anvendelse af målesignalet til at kompensere herfor. |
| --- | --- |

b)

kompensation for krydsfølsomhed ved måling af krydsfølsomhedskomponenter og anvendelse af målesignalet til at kompensere herfor.

2.3.   Infrarød laseranalysator

2.3.1.   Måleprincip

En infrarød laser som f.eks. en drejelig diodelaser (TDL) eller en Quantum Cascade Laser (QCL) kan udsende sammenhængende lys i henholdsvis det nærinfrarøde område eller i midtinfrarøde område, hvor nitrogenforbindelser, herunder NH3, har en stærk absorption. Denne laseroptik er i stand til at give en impuls i det højopløselige smalbånd i det nærinfrarøde eller midtinfrarøde spektrum. Derfor kan infrarøde laseranalysatorer mindske interferens forårsaget af spektral overlapning af samtidigt eksisterende komponenter i motorens udstødningsgas.

2.3.2.   Montering

Analysatoren monteres enten direkte i udstødningsrøret (in situ) eller i et analysatorhus, der anvender ekstraktiv prøvetagning, i overensstemmelses med instrumentfabrikantens anvisninger. Hvis den monteres i et analysatorhus, skal prøvetagningsstien (prøvetagningslinje, præfilter (-filtre) og ventiler) skal være fremstillet af rustfrit stål eller PTFE og opvarmet til mellem 383 K (110 °C) og 464 K (191 °C) for at minimere NH3-tab og prøvetagningsfejl. Desuden skal prøvetagningslinjen være så kort som praktisk muligt.

Indvirkning fra udstødningsgastemperatur og tryk, monteringsmiljø og vibrationer på målingerne skal minimeres, eller der skal anvendes kompensationsteknikker.

Hvis det er relevant, må skedeluft, der bruges til beskyttelse af instrumentet i forbindelse med in situ-måling, ikke påvirke koncentrationen af nogen udstødningsgaskomponent målt nedstrøms for anordningen, og, hvis dette er tilfældet, skal prøvetagning af andre udstødningsgaskomponenter foretages opstrøms for anordningen.

2.3.3.   Verifikation af interferens for NH3-infrarøde laseranalysatorer (krydsinterferens)

2.3.3.1.   Omfang og hyppighed

Hvis NH3 måles med en infrarød analysator, kontrolleres mængden af interferens efter den første montering af analysatoren og efter større vedligeholdelse.

2.3.3.2.   Måleprincipper for verifikation af interferens

Gasinterferens kan positivt interferere med visse infrarøde laseranalysatorer, idet de forårsager respons i lighed med responsen for NH3. Hvis analysatoren anvender kompensationsalgoritmer, der udnytter måling af andre gasser, til gennemførelsen af interferensverifikationen, skal sådanne målinger samtidig udføres med henblik på prøvning af kompensationsalgoritmerne under analysatorinterferensverifikationen.

Der anvendes et velbegrundet teknisk skøn for at bestemme gasinterferens til infrarøde laseranalysatorer. Bemærk, at interferensarter, med undtagelse af H2O, er afhængige af det NH3-baserede infrarøde absorptionsbånd, der er valgt af instrumentfabrikanten. For hver analysator bestemmes det NH3-baserede infrarøde absorptionsbånd. For hver NH3 IR-absorptionsfrekvensbånd anlægges der et velbegrundet teknisk skøn ved bestemmelsen af, hvilke interferensgasser der anvendes ved verifikationen.

3.   Procedure for emissionsprøvning

3.1.   Kontrol af analysatorerne

Før emissionsprøvningen udvælges analysatorområdet. Det er tilladt at anvende emissionsanalysatorer med automatisk eller manuelt områdeskift. Under prøvningscyklussen må analysatorernes område ikke skiftes.

Nulstillings- og justeringsrespons bestemmes, hvis bestemmelserne i punkt 3.4.2 ikke er gældende for instrumentet. Til justeringsrespons anvendes en NH3-gas, der opfylder specifikationerne i punkt 4.2.7. Brug af referenceceller, der indeholder NH3-kalibreringsgas, er tilladt.

3.2.   Indsamling af emissionsrelevante data

Ved starten af prøvningssekvensen skal indsamlingen af NH3-data starte samtidigt. NH3-koncentrationen måles kontinuerligt og lagres med mindst 1 Hz i et computersystem.

3.3.   Operationer efter prøvningen

Efter afslutning af prøvningen skal prøvetagningen fortsætte indtil udløbet af systemets responstider. Bestemmelse af analysatorens forskydning i henhold til punkt 3.4.1 er kun påkrævet, hvis oplysningerne i punkt 3.4.2 ikke foreligger.

3.4.   Analysatorens forskydning

3.4.1   Så hurtigt som praktisk muligt, dog højst 30 minutter efter afslutning af prøvningscyklussen, eller under perioden med fordampningsemission (soak), bestemmes analysatorens respons på nulstillings- og justeringsgas. Forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning skal være mindre end 2 % af det fulde skalaområde.

3.4.2.   Bestemmelser af analysatorforskydning er ikke påkrævet i følgende situationer:

| (a) | hvis den nulstillings- og justeringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt 4.2.3 og 4.2.4, opfylder kravene i punkt 3.4.1 |
| --- | --- |

(a)

hvis den nulstillings- og justeringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt 4.2.3 og 4.2.4, opfylder kravene i punkt 3.4.1

| (b) | hvis tidsintervallet for nulstillings- og justeringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt 4.2.3 og 4.2.4, overskrider prøvningens varighed. |
| --- | --- |

(b)

hvis tidsintervallet for nulstillings- og justeringsforskydning, der er specificeret af fabrikanten i punkt 4.2.3 og 4.2.4, overskrider prøvningens varighed.

4.   Analysatorspecifikationer og -verifikation

4.1.   Linearitetskrav

Analysatoren skal opfylde de linearitetskrav, der er specificeret i tabel 6.5 i dette bilag. Linearitetsverifikationen i overensstemmelse med punkt 8.1.4. i dette bilag skal mindst udføres med den hyppighed, der er angivet i tabel 6.4 i dette bilag. Med forudgående accept fra den godkendende myndighed er mindre end 10 referencepunkter tilladt, hvis en ækvivalent nøjagtighed kan påvises.

Til verifikation af lineariteten anvendes en NH3-gas, der opfylder specifikationerne i punkt 4.2.7. Brug af referenceceller, der indeholder NH3-justeringsgas, er tilladt.

Instrumenter hvis signaler anvendes til kompensationsalgoritmer, skal opfylde linearitetskravene i tabel 6.5 i dette bilag. Linearitetsverifikationen foretages af instrumentfabrikanten i henhold til interne auditprocedurer eller i henhold til kravene i ISO 9000.

4.2.   Analysatorspecifikationer

Analysatorernes måleområde og responstid skal være passende til den foreskrevne nøjagtighed ved bestemmelse af koncentrationen af NH3 under stationære og transiente forhold.

4.2.1.   Minimal detektionsgrænse

Analysatoren skal have en minimal detektionsgrænse på < 2 ppm under alle prøvningsforhold.

4.2.2.   Nøjagtighed

Nøjagtigheden, defineret som analysatorens afvigelse fra referenceværdien, må ikke være over ± 3 % af visningen eller ± 2 ppm, alt efter hvad der er størst.

4.2.3.   Nulpunktsforskydning

Forskydningen af nulpunktsresponsen og det dermed forbundne tidsinterval skal specificeres af instrumentfabrikanten.

4.2.4.   Forskydning af respons på justeringsgas

Forskydningen af responsen på justeringsgassen og det dermed forbundne tidsinterval skal specificeres af instrumentfabrikanten.

4.2.5.   Systemets responstid

Systemets responstid skal være ≤ 20 s.

4.2.6.   Stigningstid

Analysatorens stigningstid skal være ≤ 5 s.

4.2.7.   NH3-kalibreringsgas

En gasblanding med nedenstående kemiske sammensætning skal være til rådighed.

NH3 og renset nitrogen.

Den reelle sammensætning af en kalibreringsgas må højst afvige fra den nominelle værdi med ± 3 %. Koncentrationen af NH3 angives på volumenbasis ( % vol. eller ppm v/v).

Den af fabrikanten for kalibreringsgassen angivne udløbsdato skal registreres.

4.2.8.   Procedure for interferensverifikation

Interferensverifikation foretages på følgende måde:

| a) | NH3-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning. |
| --- | --- |

a)

NH3-analysatoren startes, betjenes, nulstilles og justeres som før en emissionsprøvning.

| b) | Der laves en befugtet interferensgas ved at boble en multikomponentjusteringsgas gennem destilleret H2O i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en prøvetørrer, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Der anvendes en interferensjusteringsgaskoncentration, der er mindst lige så høj som der maksimalt forventes under prøvningen. |
| --- | --- |

b)

Der laves en befugtet interferensgas ved at boble en multikomponentjusteringsgas gennem destilleret H2O i en tæt beholder. Hvis prøven ikke ledes gennem en prøvetørrer, skal beholdertemperaturen styres, så der genereres et H2O-niveau, der er mindst lige så højt som det maksimale niveau, der forventes under prøvningen. Der anvendes en interferensjusteringsgaskoncentration, der er mindst lige så høj som der maksimalt forventes under prøvningen.

| c) | Den befugtede interferensprøvegas indføres i prøvetagningssystemet. |
| --- | --- |

c)

Den befugtede interferensprøvegas indføres i prøvetagningssystemet.

| d) | Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O. |
| --- | --- |

d)

Vandmolbrøken, x
  H2O, af den befugtede interferensprøvegas måles så tæt som muligt på analysatorens indgang. For eksempel måles dugpunktet, T
  dew, og det absolutte tryk P
  total, for at beregne x
  H2O.

| e) | Der anlægges et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren. |
| --- | --- |

e)

Der anlægges et velbegrundet teknisk skøn for at undgå kondensation i overføringsledninger, fittings eller ventiler fra det punkt, hvor x
  H2O måles til analysatoren.

| f) | Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons. |
| --- | --- |

f)

Der skal afsættes tid til stabilisering af analysatorens respons.

| g) | Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes. |
| --- | --- |

g)

Mens analysatoren måler koncentrationen i prøven, registreres dens output i 30 s. Det aritmetiske gennemsnit af disse data beregnes.

| h) | Analysatoren opfylder interferensverifikationen, hvis resultatet af litra g) i dette punkt overholder tolerancen i dette punkt. |
| --- | --- |

h)

Analysatoren opfylder interferensverifikationen, hvis resultatet af litra g) i dette punkt overholder tolerancen i dette punkt.

| i) | Interferensprocedurerne for individuelle interferensgasser kan også følges separat. Hvis de anvendte interferensgasniveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan hver enkelt observeret interferensværdi nedskaleres ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O (ned til 0,025 mol/mol H2O-indhold), som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde tolerancen for kombineret interferens, jf. litra j) i dette punkt. |
| --- | --- |

i)

Interferensprocedurerne for individuelle interferensgasser kan også følges separat. Hvis de anvendte interferensgasniveauer er højere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan hver enkelt observeret interferensværdi nedskaleres ved at multiplicere den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Separate interferensprocedurer med koncentrationer af H2O (ned til 0,025 mol/mol H2O-indhold), som er lavere end de forventede maksimumniveauer ved prøvningen, kan afvikles, men den observerede H2O-interferens skal opskaleres ved multiplicering af den observerede interferens med forholdet mellem den maksimale forventede H2O-koncentration og den værdi, der anvendes ved proceduren. Summen af de to skalerede interferensværdier skal overholde tolerancen for kombineret interferens, jf. litra j) i dette punkt.

| j) | Analysatoren skal have en kombineret interferens inden for ± 2 % af den strømningsvægtede middelværdi af NH3, der forventes ved emissionsgrænsen. |
| --- | --- |

j)

Analysatoren skal have en kombineret interferens inden for ± 2 % af den strømningsvægtede middelværdi af NH3, der forventes ved emissionsgrænsen.

5.   Alternative systemer

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den godkendende myndighed, hvis det konstateres, at de giver ækvivalente resultater i henhold til punkt 5.1.1 i dette bilag. I dette tilfælde refererer »resultater« i det pågældende punkt til NH3-middelkoncentration beregnet for den pågældende cyklus.

Tillæg 5

Beskrivelse af systemrespons

1.   I dette tillæg beskrives de tidsforløb, der anvendes til at udtrykke analysesystemernes og andre målesystemers respons på et indgangssignal.

2.   Følgende tidsforløb anvendes, jf. figur 6-11:

| 2.1. | »Forsinkelse« er det tidsrum, der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t
  10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet. |
| --- | --- |

2.1.

»Forsinkelse« er det tidsrum, der forløber, fra der indtræder en ændring i komponenten, målt i dennes referencepunkt, til systemet fremviser en respons på 10 % af den endelige aflæsning (t
  10), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunktet.

| 2.2. | »Responstid« er tidsforskellen mellem det øjeblik, hvor der indtræder en ændring i komponenten, der skal måles ved referencepunktet, til det øjeblik, hvor systemet fremviser en respons på 90 % af den endelige aflæsning (t
  90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt |
| --- | --- |

2.2.

»Responstid« er tidsforskellen mellem det øjeblik, hvor der indtræder en ændring i komponenten, der skal måles ved referencepunktet, til det øjeblik, hvor systemet fremviser en respons på 90 % af den endelige aflæsning (t
  90), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt

| 2.3. | »Stigningstid« er den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t
  90 – t
  10). |
| --- | --- |

2.3.

»Stigningstid« er den tid, der forløber fra den viste værdi stiger fra 10 % til 90 % af den endelige aflæsning (t
  90 – t
  10).

| 2.4. | »Transformationstid« er tidsforskellen mellem det øjeblik, hvor der indtræder en ændring i komponenten, der skal måles ved referencepunktet, til det øjeblik, hvor systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t
  50), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt. |
| --- | --- |

2.4.

»Transformationstid« er tidsforskellen mellem det øjeblik, hvor der indtræder en ændring i komponenten, der skal måles ved referencepunktet, til det øjeblik, hvor systemet fremviser en respons på 50 % af den endelige aflæsning (t
  50), idet prøvetagningssonden defineres som referencepunkt.

Figur 6.11

Illustration af systemrespons

t10

t90

t90

Tid

stigningstid

forsinkelse

responstid

transformationstid

trin inputtid

Respons

---

BILAG VII

Metode til evaluering og beregning af data

1.   Generelle krav

Beregning af emissioner udføres i overensstemmelse med enten afsnit 2 (massebaserede beregninger) eller afsnit 3 (molekylebaserede beregninger). Det er ikke tilladt at blande de to metoder. Det kræves ikke, at beregningerne udføres i overensstemmelse med både afsnit 2 og afsnit 3.

Hvor det er relevant, findes de særlige krav for måling af partikelantal (PN) i tillæg 5

1.1.   Almindelige symboler

| Afsnit 2 | Afsnit 3 | Enhed | Mængde |
| --- | --- | --- | --- |
| | A | m2 | Areal |
| | At | m2 | Venturihals tværsnitsareal |
| b, D
  0 | a
  0 | s. def. (3) | regressionslinjens skæring med y-aksen |
| A/F
  st | | — | Støkiometrisk luft/brændstofforhold |
| | C | — | Koefficient |
| C
  d | C
  d | — | Udledningskoefficient |
| | C
  f | — | Strømningskoefficient |
| c | x | ppm, % vol | Koncentration/molbrøk (også i μmol/mol = ppm) |
| c
  d | (1) | ppm, % vol | Koncentration på tør basis |
| c
  w | (1) | ppm, % vol | Koncentration på våd basis |
| c
  b | (1) | ppm, % vol | Baggrundskoncentration |
| D | x
  dil | — | Fortyndingsfaktor (2) |
| D
  0 | | m3/omdr. | PDP-kalibreringens skæring |
| d | d | m | Diameter |
| d
  V | | m | Venturiens halsdiameter |
| e | e | g/kWh | På bremsespecifikt grundlag |
| e
  gas | e
  gas | g/kWh | Specifik emission af gaskomponenter |
| e
  PM | e
  PM | g/kWh | Specifik partikelemission |
| E | 1 – PF | % | Konverteringseffektivitet (PF = penetrationsbrøk) |
| F
  s | | — | Støkiometrisk faktor |
| | f | Hz | Frekvens |
| f
  c | | — | Carbonfaktor |
| | γ | — | Specifikke varmekapacitetsforhold |
| H | | g/kg | Absolut fugtighed |
| | K | — | Korrektionsfaktor |
| K
  V | | | CFV-kalibreringsfunktion |
| k
  f | | m3/kg brændstof | Brændstofspecifik faktor |
| k
  h | | — | Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx, dieselmotorer |
| k
  Dr | k
  Dr | — | Nedjusteringsfaktor |
| k
  r | k
  r | — | Multiplikativ regenereringsfaktor |
| k
  Ur | k
  Ur | — | Opjusteringsfaktor |
| k
  w,a | | — | Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis |
| k
  w,d | | — | Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis |
| k
  w,e | | — | Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| k
  w,r | | — | Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis |
| μ | μ | kg/(m·s) | Dynamisk viskositet |
| M | M | g/mol | Molmasse (3) |
| M
  a | (1) | g/mol | Indsugningsluftens molmasse |
| M
  e | v | g/mol | Udstødningens molmasse |
| M
  gas | M
  gas | g/mol | Gaskomponenternes molmasse |
| m | M | kg | Masse |
| m | a
  1 | s. def. (3) | Regressionslinjens hældning |
| | N | m2/s | Kinematisk viskositet |
| m
  d | v | kg | Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver |
| m
  ed | (1) | kg | Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen |
| m
  edf | (1) | kg | Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem prøvningscyklussen |
| m
  ew | (1) | kg | Total masse af udstødningsgas i hele cyklussen |
| m
  f | (1) | mg | Masse af opsamlede partikler |
| m
  f,d | (1) | mg | Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft |
| m
  gas | m
  gas | g | Masse af forurenende luftarter i hele prøvningscyklussen |
| m
  PM | m
  PM | g | Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen |
| m
  se | (1) | kg | Udstødningsgasprøvens masse i hele prøvningscyklussen |
| m
  sed | (1) | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen |
| m
  sep | (1) | kg | Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler |
| m
  ssd | | kg | Masse af sekundær fortyndingsluft |
| | N | — | Samlet antal i en serie |
| | n | mol | Stofmængde |
| | ṅ | mol/s | Stofmængde, forhold |
| n | f
  n | min– 1 | Motorens omdrejningshastighed |
| n
  p | | r/s | PDP-pumpens hastighed |
| P | P | kW | Effekt |
| p | p | kPa | Tryk |
| p
  a | | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| p
  b | | kPa | Totalt atmosfæretryk |
| p
  d | | kPa | Mætningsdamptryk af fortyndingsluft |
| p
  p | p
  abs | kPa | Absolut tryk |
| p
  r | p
  H2O | kPa | Vanddamptryk |
| p
  s | | kPa | Tørt atmosfæretryk |
| 1 – E | PF | % | Penetrationsbrøk |
| qm | ṁ | kg/s | Masseforhold |
| qm

  ad | ṁ
   (1) | kg/s | Indsugningsluftens massestrømningshastighed, tør basis |
| qm

  aw | (1) | kg/s | Indsugningsluftens massestrømningshastighed, våd basis |
| qm

  Ce | (1) | kg/s | Carbons massestrømningshastighed i den ufortyndede udstødning |
| qm

  Cf | (1) | kg/s | Carbons massestrømningshastighed ind i motoren |
| qm

  Cp | (1) | kg/s | Carbons massestrømningshastighed i delstrømsfortyndingssystemet |
| qm

  dew | (1) | kg/s | Massestrømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas, våd basis |
| qm

  dw | (1) | kg/s | Massestrømsningshastighed af fortyndingsluft, våd basis |
| qm

  edf | (1) | kg/s | Ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis |
| qm

  ew | (1) | kg/s | Udstødningsgassens massestrømningshastighed, våd basis |
| qm

  ex | (1) | kg/s | Massestrømningshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen |
| qm

  f | (1) | kg/s | Massestrømningshastighed af brændstof |
| qm

  p | (1) | kg/s | Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem |
| qV | ̇ | m3/s | Volumenstrøm |
| qV

  CVS | (1) | m3/s | CVS-volumenhastighed |
| qV

  s | (1) | dm3/min | Udstødningsgasanalysesystemets strømningshastighed |
| qV

  t | (1) | cm3/min | Sporgassens strømningshastighed |
| ρ | ρ
  e | kg/m3 | Massefylde |
| ρ
  e | | kg/m3 | Udstødningsgassens massefylde |
| | r | — | Forholdet mellem tryk |
| r
  d | DR | — | Fortyndingsforhold  (1) |
| | Ra | μm | Gennemsnitlig overfladeruhed |
| RH | | % | Relativ fugtighed |
| r
  D | β | m/m | Diameterforhold (CVS-systemer) |
| r
  p | | — | Trykforhold for SSV |
| Re | Re
  # | — | Reynold-tal |
| | S | K | Sutherland-konstant |
| σ | σ | — | Standardafvigelse |
| T | T | °C | Temperatur |
| | T | Nm | Drejningsmoment |
| T
  a | | K | Absolut temperatur |
| t | t | s | Tid |
| Δt | Δt | s | Tidsinterval |
| u | | — | Forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde |
| V | V | m3 | Volumen |
| qV | ̇ | m3/s | Volumenhastighed |
| V
  0 | | m3/r | PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning |
| W | W | kWh | Arbejde |
| W
  act | W
  act | kWh | Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus |
| WF | WF | — | Vægtningsfaktor |
| w | w | g/g | Massebrøk |
| | | mol/mol | Strømningsvægtet middelkoncentration |
| X
  0 | K
  s | s/omdr. | PDP-kalibreringsfunktion |
| | y | — | Generisk variabel |
| | | | Aritmetisk middelværdi |
| | Z | — | Kompressibilitetsfaktor |

Afsnit 2

Afsnit 3

Enhed

Mængde

A

m2

Areal

At

m2

Venturihals tværsnitsareal

b, D
  0

a
  0

s. def. (3)

regressionslinjens skæring med y-aksen

A/F
  st

—

Støkiometrisk luft/brændstofforhold

C

—

Koefficient

C
  d

C
  d

—

Udledningskoefficient

C
  f

—

Strømningskoefficient

c

x

ppm, % vol

Koncentration/molbrøk (også i μmol/mol = ppm)

c
  d

(1)

ppm, % vol

Koncentration på tør basis

c
  w

(1)

ppm, % vol

Koncentration på våd basis

c
  b

(1)

ppm, % vol

Baggrundskoncentration

D

x
  dil

—

Fortyndingsfaktor (2)

D
  0

m3/omdr.

PDP-kalibreringens skæring

d

d

m

Diameter

d
  V

m

Venturiens halsdiameter

e

e

g/kWh

På bremsespecifikt grundlag

e
  gas

e
  gas

g/kWh

Specifik emission af gaskomponenter

e
  PM

e
  PM

g/kWh

Specifik partikelemission

E

1 – PF

%

Konverteringseffektivitet (PF = penetrationsbrøk)

F
  s

—

Støkiometrisk faktor

f

Hz

Frekvens

f
  c

—

Carbonfaktor

γ

—

Specifikke varmekapacitetsforhold

H

g/kg

Absolut fugtighed

K

—

Korrektionsfaktor

K
  V

Formula

CFV-kalibreringsfunktion

k
  f

m3/kg brændstof

Brændstofspecifik faktor

k
  h

—

Fugtighedskorrektionsfaktor for NOx, dieselmotorer

k
  Dr

k
  Dr

—

Nedjusteringsfaktor

k
  r

k
  r

—

Multiplikativ regenereringsfaktor

k
  Ur

k
  Ur

—

Opjusteringsfaktor

k
  w,a

—

Omregningsfaktor for indsugningsluft fra tør til våd basis

k
  w,d

—

Omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis

k
  w,e

—

Omregningsfaktor for fortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

k
  w,r

—

Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis

μ

μ

kg/(m·s)

Dynamisk viskositet

M

M

g/mol

Molmasse (3)

M
  a

(1)

g/mol

Indsugningsluftens molmasse

M
  e

v

g/mol

Udstødningens molmasse

M
  gas

M
  gas

g/mol

Gaskomponenternes molmasse

m

M

kg

Masse

m

a
  1

s. def. (3)

Regressionslinjens hældning

N

m2/s

Kinematisk viskositet

m
  d

v

kg

Masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver

m
  ed

(1)

kg

Total masse af fortyndet udstødningsgas i hele cyklussen

m
  edf

(1)

kg

Masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem prøvningscyklussen

m
  ew

(1)

kg

Total masse af udstødningsgas i hele cyklussen

m
  f

(1)

mg

Masse af opsamlede partikler

m
  f,d

(1)

mg

Masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft

m
  gas

m
  gas

g

Masse af forurenende luftarter i hele prøvningscyklussen

m
  PM

m
  PM

g

Masse af partikelemissioner i hele prøvningscyklussen

m
  se

(1)

kg

Udstødningsgasprøvens masse i hele prøvningscyklussen

m
  sed

(1)

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen

m
  sep

(1)

kg

Masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler

m
  ssd

kg

Masse af sekundær fortyndingsluft

N

—

Samlet antal i en serie

n

mol

Stofmængde

ṅ

mol/s

Stofmængde, forhold

n

f
  n

min– 1

Motorens omdrejningshastighed

n
  p

r/s

PDP-pumpens hastighed

P

P

kW

Effekt

p

p

kPa

Tryk

p
  a

kPa

Tørt atmosfæretryk

p
  b

kPa

Totalt atmosfæretryk

p
  d

kPa

Mætningsdamptryk af fortyndingsluft

p
  p

p
  abs

kPa

Absolut tryk

p
  r

p
  H2O

kPa

Vanddamptryk

p
  s

kPa

Tørt atmosfæretryk

1 – E

PF

%

Penetrationsbrøk

qm

ṁ

kg/s

Masseforhold

qm

  ad

ṁ
   (1)

kg/s

Indsugningsluftens massestrømningshastighed, tør basis

qm

  aw

(1)

kg/s

Indsugningsluftens massestrømningshastighed, våd basis

qm

  Ce

(1)

kg/s

Carbons massestrømningshastighed i den ufortyndede udstødning

qm

  Cf

(1)

kg/s

Carbons massestrømningshastighed ind i motoren

qm

  Cp

(1)

kg/s

Carbons massestrømningshastighed i delstrømsfortyndingssystemet

qm

  dew

(1)

kg/s

Massestrømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas, våd basis

qm

  dw

(1)

kg/s

Massestrømsningshastighed af fortyndingsluft, våd basis

qm

  edf

(1)

kg/s

Ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas, våd basis

qm

  ew

(1)

kg/s

Udstødningsgassens massestrømningshastighed, våd basis

qm

  ex

(1)

kg/s

Massestrømningshastighed for prøvemasse udskilt fra fortyndingstunnelen

qm

  f

(1)

kg/s

Massestrømningshastighed af brændstof

qm

  p

(1)

kg/s

Prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem

qV

̇

m3/s

Volumenstrøm

qV

  CVS

(1)

m3/s

CVS-volumenhastighed

qV

  s

(1)

dm3/min

Udstødningsgasanalysesystemets strømningshastighed

qV

  t

(1)

cm3/min

Sporgassens strømningshastighed

ρ

ρ
  e

kg/m3

Massefylde

ρ
  e

kg/m3

Udstødningsgassens massefylde

r

—

Forholdet mellem tryk

r
  d

DR

—

Fortyndingsforhold  (1)

Ra

μm

Gennemsnitlig overfladeruhed

RH

%

Relativ fugtighed

r
  D

β

m/m

Diameterforhold (CVS-systemer)

r
  p

—

Trykforhold for SSV

Re

Re
  #

—

Reynold-tal

S

K

Sutherland-konstant

σ

σ

—

Standardafvigelse

T

T

°C

Temperatur

T

Nm

Drejningsmoment

T
  a

K

Absolut temperatur

t

t

s

Tid

Δt

Δt

s

Tidsinterval

u

—

Forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde

V

V

m3

Volumen

qV

̇

m3/s

Volumenhastighed

V
  0

m3/r

PDP-gasvolumen pumpet pr. omdrejning

W

W

kWh

Arbejde

W
  act

W
  act

kWh

Faktisk arbejde udført i prøvningscyklus

WF

WF

—

Vægtningsfaktor

w

w

g/g

Massebrøk

Formula

mol/mol

Strømningsvægtet middelkoncentration

X
  0

K
  s

s/omdr.

PDP-kalibreringsfunktion

y

—

Generisk variabel

Formula

Formula

Aritmetisk middelværdi

Z

—

Kompressibilitetsfaktor

1.2.   Tekst med sænket skrift

| Afsnit 2 (4) | Afsnit 3 | Mængde |
| --- | --- | --- |
| act | act | Faktisk mængde |
| i | | Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz) |
| | i | En individuel i en serie |

Afsnit 2 (4)

Afsnit 3

Mængde

act

act

Faktisk mængde

i

Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)

i

En individuel i en serie

1.3.   Symboler og forkortelser for kemiske komponenter (også anvendt som sænket skrift)

| Afsnit 2 | Afsnit 3 | Mængde |
| --- | --- | --- |
| Ar | Ar | Argon |
| C1 | C1 | Carbonhydridækvivalent med ét carbonatom |
| CH4 | CH4 | Methan |
| C2H6 | C2H6 | Ethan |
| C3H8 | C3H8 | Propan |
| CO | CO | Carbonmonoxid |
| CO2 | CO2 | Carbondioxid |
| | H | Atomar hydrogen |
| | H2 | Molekylær hydrogen |
| HC | HC | Carbonhydrider (hydrocarbon) |
| H2O | H2O | Vand |
| | He | Helium |
| | N | Atomar nitrogen |
| | N2 | Molekylær nitrogen |
| NOx | NOx | Nitrogenoxider |
| NO | NO | Nitrogenoxid |
| NO2 | NO2 | Nitrogendioxid |
| | O | Atomar oxygen |
| PM | PM | Partikler |
| S | S | Svovl |

Afsnit 2

Afsnit 3

Mængde

Ar

Ar

Argon

C1

C1

Carbonhydridækvivalent med ét carbonatom

CH4

CH4

Methan

C2H6

C2H6

Ethan

C3H8

C3H8

Propan

CO

CO

Carbonmonoxid

CO2

CO2

Carbondioxid

H

Atomar hydrogen

H2

Molekylær hydrogen

HC

HC

Carbonhydrider (hydrocarbon)

H2O

H2O

Vand

He

Helium

N

Atomar nitrogen

N2

Molekylær nitrogen

NOx

NOx

Nitrogenoxider

NO

NO

Nitrogenoxid

NO2

NO2

Nitrogendioxid

O

Atomar oxygen

PM

PM

Partikler

S

S

Svovl

1.4.   Symboler og forkortelser for brændstofsammensætning

| Afsnit 2 (5) | Afsnit 3 (6) | Mængde |
| --- | --- | --- |
| w
  C
   (8) | w
  C
   (8) | Brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse] |
| w
  H | w
  H | Brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse] |
| w
  N | w
  N | Brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse] |
| w
  O | w
  O | Brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse] |
| w
  S | w
  S | Brændstoffets svovlindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse] |
| α | α | Atomart forhold af hydrogen-carbon (H/C) |
| ε | β | Atomart forhold af oxygen-carbon (O/C) (7) |
| γ | γ | Atomart forhold af svovl-carbon (S/C) |
| δ | δ | Atomart forhold af nitrogen-carbon (N/C) |

Afsnit 2 (5)

Afsnit 3 (6)

Mængde

w
  C
   (8)

w
  C
   (8)

Brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]

w
  H

w
  H

Brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]

w
  N

w
  N

Brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]

w
  O

w
  O

Brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]

w
  S

w
  S

Brændstoffets svovlindhold, massebrøk [g/g] eller [% masse]

α

α

Atomart forhold af hydrogen-carbon (H/C)

ε

β

Atomart forhold af oxygen-carbon (O/C) (7)

γ

γ

Atomart forhold af svovl-carbon (S/C)

δ

δ

Atomart forhold af nitrogen-carbon (N/C)

2.   Massebaserede emissionsberegninger

2.1.   Ufortyndede forurenende luftarter

2.1.1.   NRSC-prøvninger i diskret modus

Emissionshastigheden af en forurenende luftart qm

  gas,

  i
  [g/h] for hver modus i af den stationære prøvning beregnes ved at gange koncentrationen af den forurenende emission med dens respektive strømning, som følger:

| | (7-1) |
| --- | --- |

Formula

(7-1)

hvor:

| k | = | 1 for cgasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for cgasr,w,i i [ % vol] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx-korrektionsfaktor [-], ved beregning af NOx-emission (jf. punkt 2.1.4) |
| u
  gas | = | komponentspecifik faktor eller forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde [-] |
| qm

  ew,

  i | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed i modus i på våd basis [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | emissionskoncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas i modus i på våd basis [ppm] eller [ % vol] |

k

=

1 for cgasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for cgasr,w,i i [ % vol]

k
  h

=

NOx-korrektionsfaktor [-], ved beregning af NOx-emission (jf. punkt 2.1.4)

u
  gas

=

komponentspecifik faktor eller forholdet mellem gaskomponentens og udstødningsgassens massefylde [-]

qm

  ew,

  i

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed i modus i på våd basis [kg/s]

c
  gas,

  i

=

emissionskoncentrationen i den ufortyndede udstødningsgas i modus i på våd basis [ppm] eller [ % vol]

2.1.2.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC-prøvninger

Den samlede masse pr. test af en forurenende luftart m
  gas [g/test] beregnes ved multiplikation af de tidsjusterede øjeblikkelige koncentrationer og koncentrationerne af udstødningsgasstrømme og integrering under prøvningscyklussen ved hjælp af ligning (7-2):

| | (7-2) |
| --- | --- |

Formula

(7-2)

hvor:

| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| --- | --- | --- |
| k
  h | = | NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission |
| k | = | 1 for cgasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for cgasr,w,

  i
  i [ % vol] |
| u
  gas | = | komponentspecifik faktor [-] (jf. punkt 2.1.5.) |
| N | = | antal målinger [-] |
| qm

  ew,

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| c
  gas,

  i | = | den øjeblikkelige emissionskoncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] eller [ % vol] |

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

k
  h

=

NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission

k

=

1 for cgasr,w,i i [ppm] og k = 10 000 for cgasr,w,

  i
  i [ % vol]

u
  gas

=

komponentspecifik faktor [-] (jf. punkt 2.1.5.)

N

=

antal målinger [-]

qm

  ew,

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

c
  gas,

  i

=

den øjeblikkelige emissionskoncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] eller [ % vol]

2.1.3.   Omregning af koncentrationen fra tør til våd

Hvis emissionerne måles på tør basis, omregnes den målte koncentration c
  d på tør basis til koncentrationen c
  w på våd basis ved hjælp af ligning (7-3):

| | (7-3) |
| --- | --- |

Formula

(7-3)

hvor:

| k
  w | = | omregningsfaktor for tør-til-våd [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | emissionskoncentration på tør basis [ppm] eller [ % vol] |

k
  w

=

omregningsfaktor for tør-til-våd [-]

c
  d

=

emissionskoncentration på tør basis [ppm] eller [ % vol]

Ved fuldstændig forbrænding udtrykkes tør-til-våd omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas som k
  w,a [-] og beregnes ved hjælp af ligning (7-4):

| | (7-4) |
| --- | --- |

Formula

(7-4)

hvor:

| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | brændstoffets øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s] |
| qm

  ad,

  i | = | indsugningsluftens øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s] |
| p
  r | = | vandtryk efter køler [kPa] |
| p
  b | = | samlet barometerstand [kPa] |
| w
  H | = | brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde] |
| k
  f | = | forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof] |

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

qm

  f,

  i

=

brændstoffets øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

indsugningsluftens øjeblikkelige strømningshastighed [kg/s]

p
  r

=

vandtryk efter køler [kPa]

p
  b

=

samlet barometerstand [kPa]

w
  H

=

brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde]

k
  f

=

forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof]

hvor:

| | (7-5) |
| --- | --- |

Formula

(7-5)

hvor:

| w
  H | = | brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde] |
| --- | --- | --- |
| w
  N | = | brændstoffets nitrogenindhold [ % massefylde] |
| w
  O | = | brændstoffets oxygenindhold [ % massefylde] |

w
  H

=

brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde]

w
  N

=

brændstoffets nitrogenindhold [ % massefylde]

w
  O

=

brændstoffets oxygenindhold [ % massefylde]

I ligningen (7-4) kan forholdet pr/pb antages:

| | (7-6) |
| --- | --- |

Formula

(7-6)

Ved ufuldstændig forbrænding (fede brændstof-luftblandinger) og også ved emissionsprøvning uden måling af den direkte luftstrøm foretrækkes en anden k
  w,a-beregningsmetode.

| | (7-7) |
| --- | --- |

Formula

(7-7)

hvor:

| c
  CO2 | = | koncentration af CO2 i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ % vol] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO | = | CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm] |
| p
  r | = | vandtryk efter køler [kPa] |
| p
  b | = | samlet barometerstand [kPa] |
| α | = | molforholdet mellem carbon og hydrogen [-] |
| k
  w1 | = | fugt i indsugningsluft [-] |

c
  CO2

=

koncentration af CO2 i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ % vol]

c
  CO

=

CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm]

p
  r

=

vandtryk efter køler [kPa]

p
  b

=

samlet barometerstand [kPa]

α

=

molforholdet mellem carbon og hydrogen [-]

k
  w1

=

fugt i indsugningsluft [-]

| | (7-8) |
| --- | --- |

Formula

(7-8)

2.1.4.   NOx-korrektion for fugtindhold og temperatur

Da NOx-emissionen påvirkes af den omgivende luft, skal NOx-koncentrationsdata korrigeres for temperatur og fugtindhold af den omgivende luft med faktorerne kh,D eller kh,G [-], der er givet ved ligning (7-9) og (7-10). Disse faktorer er gyldige i fugtighedsintervallet mellem 0 og 25 g H2O/kg tør luft.

| a) | for motorer med kompressionstænding | (7-9) |
| --- | --- | --- |

a)

for motorer med kompressionstænding

Formula

(7-9)

| b) | for motorer med gnisttænding






  kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha — 0,862 × 10-3 × Ha
  2 | (7-10) |
| --- | --- | --- |

b)

for motorer med gnisttænding

kh.G = 0,6272 + 44,030 × 10-3 × Ha — 0,862 × 10-3 × Ha
  2

(7-10)

hvor:

| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold (g H2O/kg tør luft) |
| --- | --- | --- |

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold (g H2O/kg tør luft)

2.1.5.   Komponentspecifik faktor u

To beregningsmetoder er beskrevet i punkt 2.1.5.1 og 2.1.5.2. Proceduren i punkt 2.1.5.1 er den mest enkle, fordi den anvender u-tabelværdier for forholdet mellem komponentens og udstødningsgassens massefylde. Proceduren i punkt 2.1.5.2 er mere nøjagtig for brændstofmængder, der afviger fra specifikationerne i bilag VIII, men kræver elementær analyse af brændstofsammensætningen.

2.1.5.1.   Tabulerede værdier

Efter visse forenklinger (antagelse vedrørende værdien og indsugningsluftens forhold som vist i tabel 7.1.) af ligningerne i punkt 2.1.5.2 gives de deraf følgende værdier for u
  gas i tabel 7.1.

Tabel 7.1.

Ufortyndet udstødningsgas u og komponentmassefylde (for emissionskoncentrationen udtrykt i ppm)

| Brændstof | ρe | | | Gas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (2) | | | |
| Diesel (ikke-vejgående gasolie) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding
  (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Naturgas/ biomethan (3) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (4) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (5) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol
  (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Brændstof

ρe

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρgas [kg/m3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (2)

Diesel (ikke-vejgående gasolie)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding

(ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Naturgas/ biomethan (3)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (4)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (5)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Ethanol

(E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.1.5.2.   Beregnede værdier

Den komponentspecifikke faktor, u
  gas,i, kan beregnes af massefyldeforholdet mellem komponenten og udstødningsgassen eller alternativt af det tilsvarende molmasseforhold [ligning (7-11) eller (7-12)]:

| | (7-11) |
| --- | --- |

Formula

(7-11)

eller

| | (7-12) |
| --- | --- |

Formula

(7-12)

hvor:

| M
  gas | = | gaskomponentens molmasse [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  e,

  i | = | øjeblikkelig molmasse af den våde ufortyndede udstødningsgas [g/mol] |
| ρ
  gas | = | gaskomponentens massefylde [kg/m3] |
| ρ
  e,

  i | = | øjeblikkelig massefylde af våd ufortyndet udstødningsgas [kg/m3] |

M
  gas

=

gaskomponentens molmasse [g/mol]

M
  e,

  i

=

øjeblikkelig molmasse af den våde ufortyndede udstødningsgas [g/mol]

ρ
  gas

=

gaskomponentens massefylde [kg/m3]

ρ
  e,

  i

=

øjeblikkelig massefylde af våd ufortyndet udstødningsgas [kg/m3]

Udstødningsgassens molmasse, M
  e,i udledes for en generel brændstofsammensætning, CHαOεNδSγ, idet det antages, at der finder en fuldstændig forbrænding sted, og beregnes ved hjælp af ligning (7-13):

Formula

(7-13)

hvor:

| qm

  f,

  i | = | brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  aw,

  i | = | indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| α | = | molforholdet mellem hydrogen og carbon [-] |
| δ | = | molforholdet mellem nitrogen og carbon [-] |
| ε | = | molforholdet mellem oxygen og carbon [-] |
| γ | = | atomart forhold mellem svovl og carbon [-] |
| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| M
  a | = | den tørre indsugningslufts molekylemasse = 28,965 g/mol |

qm

  f,

  i

=

brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

qm

  aw,

  i

=

indsugningsluftens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

α

=

molforholdet mellem hydrogen og carbon [-]

δ

=

molforholdet mellem nitrogen og carbon [-]

ε

=

molforholdet mellem oxygen og carbon [-]

γ

=

atomart forhold mellem svovl og carbon [-]

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

M
  a

=

den tørre indsugningslufts molekylemasse = 28,965 g/mol

Den øjeblikkelige massefylde af ufortyndet udstødningsgas r
  e,

  i
  [kg/m3] beregnes ved hjælp af ligning (7-14):

| | (7-14) |
| --- | --- |

Formula

(7-14)

hvor:

| qm

  f,

  i | = | brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ad,

  i | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed for tør indsugningsluft [kg/s] |
| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| k
  f | = | forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof] [jf. ligning (7-5)] |

qm

  f,

  i

=

brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s]

qm

  ad,

  i

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed for tør indsugningsluft [kg/s]

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

k
  f

=

forbrændingens yderligere volumen [m3/kg brændstof] [jf. ligning (7-5)]

2.1.6.   Udstødningsgassens massestrømningshastighed

2.1.6.1.   Metode til måling af luft- og brændstofstrømme

Metoden omfatter måling af luftstrøm og brændstofstrøm med passende flowmetre. Den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm qm

  ew,

  i
  [kg/s] beregnes ved hjælp af ligning (7-15):

| qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i | (7-15) |
| --- | --- |

qm

  ew,

  i
  = qm

  aw,

  i
  - qm

  f,

  i

(7-15)

hvor:

| qm

  aw,

  i | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed for indsugningsluft [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  f,

  i | = | brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s] |

qm

  aw,

  i

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed for indsugningsluft [kg/s]

qm

  f,

  i

=

brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s]

2.1.6.2.   Metode med måling ved hjælp af sporgas

I denne metode anvendes koncentrationsmåling af en sporgas i udstødningsgassen. Den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm q
  mew,i [kg/s] beregnes ved hjælp af ligning (7-16):

| | (7-16) |
| --- | --- |

Formula

(7-16)

hvor:

| qV

  t | = | Sporgassens strømningshastighed [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| c
  mix,

  i | = | øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding [ppm] |
| ρ
  e | = | massefylde af den ufortyndede udstødningsgas [kg/m3] |
| c
  b | = | baggrundskoncentration af sporgas i indsugningsluften [ppm] |

qV

  t

=

Sporgassens strømningshastighed [m3/s]

c
  mix,

  i

=

øjeblikkelig koncentration af sporgas efter opblanding [ppm]

ρ
  e

=

massefylde af den ufortyndede udstødningsgas [kg/m3]

c
  b

=

baggrundskoncentration af sporgas i indsugningsluften [ppm]

Sporgassens baggrundskoncentration c
  b kan bestemmes som gennemsnittet af baggrundskoncentrationen, målt henholdsvis umiddelbart før prøvekørslen og efter prøvekørslen. Når baggrundskoncentrationen er mindre end 1 % af koncentrationen af sporgas efter blanding c
  mix,

  i
  ved maksimal udstødningsgasstrøm, kan der ses bort fra baggrundskoncentrationen.

2.1.6.3.   Metode til måling af luftstrøm og luft/brændstofforhold

Dette indebærer beregning af udstødningsgasmasse ud fra luftstrøm og luft/brændstof-blandingsforhold. Den øjeblikkelige udstødningsgasstrøm q
  mew,

  i
  [kg/s] beregnes ved hjælp af ligning (7-17):

| | (7-17) |
| --- | --- |

Formula

(7-17)

hvor:

| | (7-18) |
| --- | --- |
| | (7-19) |

Formula

(7-18)

Formula

(7-19)

hvor:

| qm

  aw,

  i | = | våd massestrømningshastighed for indsugningsluft [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| A/F
  st | = | støkiometrisk forhold mellem luft og brændstof [-] |
| λi | = | øjeblikkeligt luftoverskudsforhold |
| c
  COd | = | CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm] |
| c
  CO2d | = | koncentration af CO2 i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ %] |
| c
  HCw | = | HC-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1] |
| α | = | molforholdet mellem hydrogen og carbon [-] |
| δ | = | molforholdet mellem nitrogen og carbon [-] |
| ε | = | molforholdet mellem oxygen og carbon [-] |
| γ | = | atomart forhold mellem svovl og carbon [-] |

qm

  aw,

  i

=

våd massestrømningshastighed for indsugningsluft [kg/s]

A/F
  st

=

støkiometrisk forhold mellem luft og brændstof [-]

λi

=

øjeblikkeligt luftoverskudsforhold

c
  COd

=

CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ppm]

c
  CO2d

=

koncentration af CO2 i den ufortyndede udstødningsgas på tør basis [ %]

c
  HCw

=

HC-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1]

α

=

molforholdet mellem hydrogen og carbon [-]

δ

=

molforholdet mellem nitrogen og carbon [-]

ε

=

molforholdet mellem oxygen og carbon [-]

γ

=

atomart forhold mellem svovl og carbon [-]

2.1.6.4.   Kulstofbalancemetoden 1-trinsproceduren

Følgende 1-trinsformel i ligning (7-20) kan anvendes til beregning af den våde udstødningsgas' massestrømningshastighed qm

  ew,

  i
  [kg/s]:

| | (7-20) |
| --- | --- |

Formula

(7-20)

med carbonfaktor f
  c [-] givet ved:

| | (7-21) |
| --- | --- |

Formula

(7-21)

hvor:

| qm

  f,

  i | = | brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| w
  C | = | brændstoffets carbonindhold [ % massefylde] |
| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| k
  fd | = | forbrændingens yderligere volumen på tør basis [m3/kg brændstof] |
| c
  CO2d | = | tør CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %] |
| c
  CO2d,a | = | tør CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| c
  COd | = | tør CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm] |
| c
  HCw | = | våd HC-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm] |

qm

  f,

  i

=

brændstoffets øjeblikkelige massestrømningshastighed [kg/s]

w
  C

=

brændstoffets carbonindhold [ % massefylde]

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

k
  fd

=

forbrændingens yderligere volumen på tør basis [m3/kg brændstof]

c
  CO2d

=

tør CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %]

c
  CO2d,a

=

tør CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

c
  COd

=

tør CO-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm]

c
  HCw

=

våd HC-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ppm]

og faktoren k
  fd [m3/kg brændstof], der beregnes ved hjælp af ligning (7-22) på tør basis ved subtraktion af det vand, der dannes ved forbrænding fra k
  f:

| k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H | (7-22) |
| --- | --- |

k
  fd = k
  f – 0,11118 · w
  H

(7-22)

hvor:

| k
  f | = | brændstofspecifik faktor for ligningen (7-5) [m3/kg brændstof] |
| --- | --- | --- |
| w
  H | = | brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde] |

k
  f

=

brændstofspecifik faktor for ligningen (7-5) [m3/kg brændstof]

w
  H

=

brændstoffets hydrogenindhold [ % massefylde]

2.2.   Fortyndede forurenende luftarter

2.2.1.   De forurenende luftarters masse

Udstødningsgassens massestrømningshastighed måles med prøvetagning med et system med konstant prøvevolumen (CVS), som kan anvende en fortrængningspumpe (PDP), en kritisk venturi (CFV) eller en subsonisk venturi (SSV).

For systemer med konstant massestrøm (dvs. varmeveksler) bestemmes massen af forurenende stoffer m
  gas [g/prøvning] ved hjælp af ligning (7-23):

| m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed | (7-23) |
| --- | --- |

m
  gas = k
  h · k · u
  gas · c
  gas · m
  ed

(7-23)

hvor:

| | u
  gas er forholdet mellem udstødningsgaskomponentens og luftens massefylde, jf. tabel 7.2 eller beregnet ved ligning (7-34) [-] |
| --- | --- |

u
  gas er forholdet mellem udstødningsgaskomponentens og luftens massefylde, jf. tabel 7.2 eller beregnet ved ligning (7-34) [-]

| | c
  gas = komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration på våd basis, henholdsvis [ppm] eller [ % vol] |
| --- | --- |

c
  gas = komponentens gennemsnitlige baggrundskorrigerede koncentration på våd basis, henholdsvis [ppm] eller [ % vol]

| | k
  h = NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission |
| --- | --- |

k
  h = NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission

| | k = 1 for c
  gasr,w,

  i
  i [ppm], k = 10 000 for c
  gasr,w,

  i
  i [ % vol] |
| --- | --- |

k = 1 for c
  gasr,w,

  i
  i [ppm], k = 10 000 for c
  gasr,w,

  i
  i [ % vol]

| | m
  ed = samlet fortyndet gasmasse gennem cyklussen [kg/prøvning] |
| --- | --- |

m
  ed = samlet fortyndet gasmasse gennem cyklussen [kg/prøvning]

For systemer med strømningskompensation (uden varmeveksler) bestemmes massen af forurenende stoffer m
  gas [g/prøvning] ved beregning af den øjeblikkelige masseemission, ved integration og ved baggrundskorrektion ved hjælp af ligning (7-24):

| | (7-24) |
| --- | --- |

Formula

(7-24)

hvor:

| c
  e | = | emissionskoncentration i den fortyndede udstødningsgas, på våd basis [ppm] eller [ % vol] |
| --- | --- | --- |
| c
  d | = | emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [ % vol] |
| m
  ed,

  i | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem tidsintervallet i (kg) |
| m
  ed | = | samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |
| u
  gas | = | tabuleret værdi fra tabel 7.2 [-] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |
| k
  h | = | NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission |
| k | = | 1 for c i [ppm], k = 10 000 for c i [ % vol] |

c
  e

=

emissionskoncentration i den fortyndede udstødningsgas, på våd basis [ppm] eller [ % vol]

c
  d

=

emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [ % vol]

m
  ed,

  i

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem tidsintervallet i (kg)

m
  ed

=

samlet masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

u
  gas

=

tabuleret værdi fra tabel 7.2 [-]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

k
  h

=

NOx-korrektionsfaktor [-], anvendes kun ved beregning af NOx-emission

k

=

1 for c i [ppm], k = 10 000 for c i [ % vol]

Koncentrationerne c
  gas, c
  e og c
  d kan enten være værdier, der måles i en batchprøve (-sæk, ikke tilladt for NOx og HC) eller kan være gennemsnitsværdier beregnet ved integration fra kontinuerlige målinger. Desuden skal gennemsnittet af m
  ed,

  i
  beregnes ved integration gennem prøvningscyklussen.

Følgende ligninger viser, hvordan de nødvendige mængder (c
  e, u
  gas og m
  ed) beregnes.

2.2.2.   Omregning af koncentrationen fra tør til våd

Alle koncentrationer i punkt 2.2.1, der måles i tør tilstand, skal omregnes til våd basis ved hjælp af ligning (7-3).

2.2.2.1.   Fortyndet udstødningsgas

Tørre koncentrationer omregnes til våde koncentrationer ved hjælp af en af følgende to ligninger [(7-25) eller (7-26)], der anvendes på ligning:

| | (7-25) |
| --- | --- |

Formula

(7-25)

eller

| | (7-26) |
| --- | --- |

Formula

(7-26)

hvor:

| α | = | molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2w | = | CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ % vol] |
| c
  CO2d | = | CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på tør basis [ % vol] |

α

=

molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-]

c
  CO2w

=

CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ % vol]

c
  CO2d

=

CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på tør basis [ % vol]

Korrektionsfaktoren for tør til våd, k
  w2, tager hensyn til vandindholdet i både indsugningsluft og fortyndingsluft og beregnes ved hjælp af ligning (7-27):

| | (7-27) |
| --- | --- |

Formula

(7-27)

hvor:

| H
  a | = | indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| --- | --- | --- |
| H
  d | = | fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |

H
  a

=

indsugningsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

H
  d

=

fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

2.2.2.2.   Fortyndingsfaktor

Fortyndingsfaktoren D [-] (som er nødvendig for baggrundskorrektion og k
  w2-beregningen) beregnes ved hjælp af ligning (7-28):

| | (7-28) |
| --- | --- |

Formula

(7-28)

hvor:

| F
  S | = | støkiometrisk faktor [-] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,e | = | CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ % vol] |
| c
  HC,e | = | HC-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1] |
| c
  CO,e | = | CO-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm] |

F
  S

=

støkiometrisk faktor [-]

c
  CO2,e

=

CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ % vol]

c
  HC,e

=

HC-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm C1]

c
  CO,e

=

CO-koncentration i den fortyndede udstødningsgas på våd basis [ppm]

Den støkiometriske faktor beregnes ved hjælp af ligning (7-29):

| | (7-29) |
| --- | --- |

Formula

(7-29)

hvor:

| α | = | molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-] |
| --- | --- | --- |

α

=

molforholdet mellem carbon og hydrogen i brændstoffet [-]

Kendes brændstoffets sammensætning ikke, kan der i stedet anvendes følgende støkiometriske faktorer:

| | F
  S (diesel) = 13,4 |
| --- | --- |

F
  S (diesel) = 13,4

| | FS
  (LPG) = 11,6 |
| --- | --- |

FS
  (LPG) = 11,6

| | FS
  (NG) = 9,5 |
| --- | --- |

FS
  (NG) = 9,5

| | FS
  (E10) = 13,3 |
| --- | --- |

FS
  (E10) = 13,3

| | FS
  (E85) = 11,5 |
| --- | --- |

FS
  (E85) = 11,5

Hvis der foretages direkte måling af udstødningsgasstrømmen, kan fortyndingsfaktoren D [-] beregnes ved hjælp af ligning (7-30):

| | (7-30) |
| --- | --- |

Formula

(7-30)

hvor:

| | qV

  CVS den volumetriske strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  CVS den volumetriske strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas [m3/s]

| | qV

  ew volumetrisk strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas [m3/s] |
| --- | --- |

qV

  ew volumetrisk strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas [m3/s]

2.2.2.3.   Fortyndingsluft

| k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008 | (7-31) |
| --- | --- |

k
  w,d = (1 – k
  w3) · 1,008

(7-31)

hvor

| | (7-32) |
| --- | --- |

Formula

(7-32)

hvor:

| H
  d | = | fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft] |
| --- | --- | --- |

H
  d

=

fortyndingsluftens fugtindhold [g H2O/kg tør luft]

2.2.2.4.   Bestemmelse af den baggrundskorrigerede koncentration

Til beregning af nettokoncentrationen af forurenende gasser skal de gennemsnitlige baggrundskoncentrationer af forurenende gasser i fortyndingsluften trækkes fra de målte koncentrationer. Baggrundskoncentrationernes gennemsnitsstørrelse kan bestemmes ved prøvesækmetoden eller ved kontinuerlig måling med integration. Ligning (7-33) anvendes:

| | (7-33) |
| --- | --- |

Formula

(7-33)

hvor:

| c
  gas | = | de forurenende gassers nettokoncentration [ppm] eller [ % vol] |
| --- | --- | --- |
| c
  gas,e | = | emissionskoncentration i den fortyndede udstødningsgas, på våd basis [ppm] eller [ % vol] |
| c
  d | = | emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [ % vol] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |

c
  gas

=

de forurenende gassers nettokoncentration [ppm] eller [ % vol]

c
  gas,e

=

emissionskoncentration i den fortyndede udstødningsgas, på våd basis [ppm] eller [ % vol]

c
  d

=

emissionskoncentration i fortyndingsluften, på våd basis [ppm] eller [ % vol]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

2.2.3.   Komponentspecifik faktor u

Den komponentspecifikke faktor u
  gas af fortyndet gas kan enten beregnes ved hjælp af ligning (7-34) eller tages fra tabel 7.2; i tabel 7.2 antages det, at massefylden af den fortyndede udstødningsgas er lig med luftens massefylde.

| | (7-34) |
| --- | --- |

Formula

(7-34)

hvor:

| M
  gas | = | gaskomponentens molmasse [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| M
  d,w | = | molmasse af den fortyndede udstødningsgas [g/mol] |
| M
  da,w | = | fortyndingsluftens molmasse [g/mol] |
| M
  r,w | = | molmasse af den ufortyndede udstødningsgas [g/mol] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |

M
  gas

=

gaskomponentens molmasse [g/mol]

M
  d,w

=

molmasse af den fortyndede udstødningsgas [g/mol]

M
  da,w

=

fortyndingsluftens molmasse [g/mol]

M
  r,w

=

molmasse af den ufortyndede udstødningsgas [g/mol]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

Tabel 7.2.

Fortynde udstødningsgas u (for emissionskoncentrationen udtrykt i ppm) og komponentmassefylde

| Brændstof | re | | | Gas | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | rgas [kg/m3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (9) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | ugas
   (10) | | | |
| Diesel (ikke-vejgående gasolie) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| Naturgas/ biomethan (11) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (12) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (13) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzin (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Ethanol (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Brændstof

re

Gas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

rgas [kg/m3]

2,053

1,250

(9)

1,9636

1,4277

0,716

ugas
   (10)

Diesel (ikke-vejgående gasolie)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

Naturgas/ biomethan (11)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (12)

0,001551

0,001128

0,000565

Propan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (13)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzin (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Ethanol (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

2.2.4.   Beregning af udstødningsgassens massestrømningshastighed

2.2.4.1.   PDP-CVS-system

Massen af den fortyndede udstødningsgas [kg/prøvning] gennem hele cyklussen beregnes ved hjælp af ligning (7-35), hvis den fortyndede udstødningsgas' temperatur m
  ed holdes inden for ± 6 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| | (7-35) |
| --- | --- |

Formula

(7-35)

hvor:

| V
  0 | = | volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne [m3/omdr.] |
| --- | --- | --- |
| n
  P | = | samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning [omdr./prøvning] |
| p
  p | = | absolut tryk ved pumpeindgang [kPa] |
| | = | gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |

V
  0

=

volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne [m3/omdr.]

n
  P

=

samlede antal pumpeomdrejninger pr. prøvning [omdr./prøvning]

p
  p

=

absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]

Formula

=

gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K]

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
  ed,

  i
  [kg] under tidsintervallet ved hjælp af ligning (7-36):

| | (7-36) |
| --- | --- |

Formula

(7-36)

hvor:

| V
  0 | = | volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne [m3/omdr.] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolut tryk ved pumpeindgang [kPa] |
| n
  P,

  i | = | totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval i |
| | = | gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |

V
  0

=

volumen gas pumpet pr. omdrejning under testbetingelserne [m3/omdr.]

p
  p

=

absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]

n
  P,

  i

=

totalt antal pumpeomdrejninger pr. tidsinterval i

Formula

=

gennemsnitstemperatur af fortyndet udstødningsgas ved pumpeindgang [K]

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

2.2.4.2.   CFV-CVS-system

Massestrømmen i hele cyklussen m
  ed [g/prøvning] beregnes ved hjælp af ligning (7-37), hvis den fortyndede udstødningsgas' temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| | (7-37) |
| --- | --- |

Formula

(7-37)

hvor:

| t | = | cyklustid [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| p
  p | = | absolut tryk ved venturiens indgang [kPa] |
| T | = | absolut temperatur ved venturiens indgang [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |

t

=

cyklustid [s]

K
  V

=

kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
  Formula

p
  p

=

absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]

T

=

absolut temperatur ved venturiens indgang [K]

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
  ed,

  i
  [kg] under tidsintervallet ved hjælp af ligning (7-38):

| | (7-38) |
| --- | --- |

Formula

(7-38)

hvor:

| Δti | = | prøvningens tidsinterval [s] |
| --- | --- | --- |
| K
  V | = | kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser |
| p
  p | = | absolut tryk ved venturiens indgang [kPa] |
| T | = | absolut temperatur ved venturiens indgang [K] |
| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |

Δti

=

prøvningens tidsinterval [s]

K
  V

=

kalibreringsfaktor for kritisk venturi ved standardbetingelser
  Formula

p
  p

=

absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]

T

=

absolut temperatur ved venturiens indgang [K]

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

2.2.4.3.   SSV-CVS-system

Den fortyndede gasmasse i hele cyklussen m
  ed [g/prøvning] beregnes ved hjælp af ligning (7-39), hvis den fortyndede udstødningsgas' temperatur holdes inden for ± 11 K gennem hele cyklussen ved hjælp af en varmeveksler:

| m
  ed = 1,293 · qV

  SSV · Δt | (7-39) |
| --- | --- |

m
  ed = 1,293 · qV

  SSV · Δt

(7-39)

hvor:

| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Δt | = | cyklustid [s] |
| qV

  SSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

Δt

=

cyklustid [s]

qV

  SSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

hvor

| | (7-40) |
| --- | --- |

Formula

(7-40)

hvor:

| A
  0 | = | indsamling af konstanter og enhedskonverteringer = 0,0056940 |
| --- | --- | --- |
| d
  V | = | SSV-halsens diameter [mm] |
| C
  d | = | SSV-udladningskoefficient [-] |
| p
  p | = | absolut tryk ved venturiens indgang [kPa] |
| T
  in | = | temperatur ved venturiens indgang (K) |
| r
  p | = | forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals,

  [-] |
| r
  D | = | SSV-halsens diameter i forhold til indgangsrørets indvendige diameter

  [-] |

A
  0

=

indsamling af konstanter og enhedskonverteringer = 0,0056940
  Formula

d
  V

=

SSV-halsens diameter [mm]

C
  d

=

SSV-udladningskoefficient [-]

p
  p

=

absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]

T
  in

=

temperatur ved venturiens indgang (K)

r
  p

=

forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals,
  Formula
  [-]

r
  D

=

SSV-halsens diameter i forhold til indgangsrørets indvendige diameter
  Formula
  [-]

Hvis der anvendes et system med strømningskompensation (dvs. uden varmeveksler), beregnes massen af fortyndet udstødningsgas m
  ed,

  i
  [kg] under tidsintervallet ved hjælp af ligning (7-41):

| m
  ed,

  i
  = 1,293 · qV

  SSV · Δt
  i | (7-41) |
| --- | --- |

m
  ed,

  i
  = 1,293 · qV

  SSV · Δt
  i

(7-41)

hvor:

| 1,293 kg/m3 | = | luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa |
| --- | --- | --- |
| Dti | = | tidsinterval [s] |
| qV

  SSV | = | SSV-enhedens volumetriske strømningshastighed [m3/s] |

1,293 kg/m3

=

luftens massefylde ved 273,15 K og 101,325 kPa

Dti

=

tidsinterval [s]

qV

  SSV

=

SSV-enhedens volumetriske strømningshastighed [m3/s]

2.3.   Beregning af partikelemission

2.3.1.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC

Partikelmassen beregnes efter opdriftskorrektion af massen af opsamlede partikler i overensstemmelse med punkt 8.1.12.2.5.

2.3.1.1.   Delstrømsfortyndingssystem

2.3.1.1.1.   Beregning baseret på prøvetagningskoefficient

Partikelemissionen gennem cyklussen m
  PM [g] beregnes ved hjælp af ligning (7-42):

| | (7-42) |
| --- | --- |

Formula

(7-42)

hvor:

| m
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg] |
| --- | --- | --- |
| r
  s | = | gennemsnitlig prøvetagningskoefficient gennem cyklussen [-] |

m
  f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg]

r
  s

=

gennemsnitlig prøvetagningskoefficient gennem cyklussen [-]

hvor:

| | (7-43) |
| --- | --- |

Formula

(7-43)

hvor:

| m
  se | = | prøvemasse af ufortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ew | = | samlet masse af ufortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg] |
| m
  sed | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen [kg] |

m
  se

=

prøvemasse af ufortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

m
  ew

=

samlet masse af ufortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]

m
  sed

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem fortyndingstunnelen [kg]

Er der tale om et system med totalprøveudtagning, er m
  sep og m
  sed identiske.

2.3.1.1.2.   Beregning baseret på fortyndingsforhold

Partikelemissionen gennem cyklussen m
  PM [g] beregnes ved hjælp af ligning (7-44):

| | (7-44) |
| --- | --- |

Formula

(7-44)

hvor:

| m
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg] |
| m
  edf | = | masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |

m
  f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]

m
  edf

=

masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

Den samlede masse af ækvivalent fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen m
  edf [kg] bestemmes ved hjælp af ligning (7-45):

| | (7-45) |
| --- | --- |

Formula

(7-45)

hvor:

| | (7-46) |
| --- | --- |
| | (7-47) |

Formula

(7-46)

Formula

(7-47)

hvor:

| qm

  edf,

  i | = | øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew,

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| r
  d,

  i | = | øjeblikkeligt fortyndingsforhold [-] |
| qm

  dew,

  i | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis [kg/s] |
| qm

  dw,i | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndingsluft [kg/s] |
| f | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

qm

  edf,

  i

=

øjeblikkelig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]

qm

  ew,

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

r
  d,

  i

=

øjeblikkeligt fortyndingsforhold [-]

qm

  dew,

  i

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis [kg/s]

qm

  dw,i

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed af fortyndingsluft [kg/s]

f

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

2.3.1.2.   Fuldstrømsfortyndingssystem

Masseemissionen beregnes ved hjælp af ligning (7-48):

| | (7-48) |
| --- | --- |

Formula

(7-48)

hvor:

| m
  f | = | er partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg] |
| m
  ed | = | er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |

m
  f

=

er partikelmasse opsamlet gennem cyklus [mg]

m
  sep

=

er massen af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]

m
  ed

=

er massen af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

hvor

| m
  sep = m
  set – m
  ssd | (7-49) |
| --- | --- |

m
  sep = m
  set – m
  ssd

(7-49)

hvor:

| m
  set | = | masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  ssd | = | masse af sekundær fortyndingsluft [kg] |

m
  set

=

masse af dobbelt fortyndet udstødningsgas gennem partikelfilter [kg]

m
  ssd

=

masse af sekundær fortyndingsluft [kg]

2.3.1.2.1.   Baggrundskorrektion

Partikelmassen mPM,c [g] kan baggrundkorrigeres ved hjælp af ligning (7-50):

| | (7-50) |
| --- | --- |

Formula

(7-50)

hvor:

| m
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg] |
| --- | --- | --- |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg] |
| m
  sd | = | masse af fortyndingsluft udtaget af baggrundspartikeludskiller [kg] |
| m
  b | = | masse af udskilte baggrundspartikler i fortyndingsluft [mg] |
| m
  ed | = | masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |

m
  f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]

m
  sd

=

masse af fortyndingsluft udtaget af baggrundspartikeludskiller [kg]

m
  b

=

masse af udskilte baggrundspartikler i fortyndingsluft [mg]

m
  ed

=

masse af fortyndet udstødningsgas gennem cyklussen [kg]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

2.3.2.   Beregning for NRSC i diskret modus

2.3.2.1.   Fortyndingssystem

Alle beregninger skal baseres på gennemsnitsværdier for de enkelte sekvenser i i prøvetagningsperioden.

| a) | Til delstrømsfortynding bestemmes den ækvivalente massestrøm af fortyndet udstødningsgas ved hjælp af ligning (7-51) og systemet med strømningsmåling i figur 9.2: | (7-51) |
| --- | --- | --- |
| | (7-52) |

a)

Til delstrømsfortynding bestemmes den ækvivalente massestrøm af fortyndet udstødningsgas ved hjælp af ligning (7-51) og systemet med strømningsmåling i figur 9.2:

Formula

(7-51)

Formula

(7-52)

hvor:

| qm

  edf | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s] |
| --- | --- | --- |
| qm

  ew | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| r
  d | = | fortyndingsforhold [-] |
| qm

  dew | = | den fortyndede udstødningsgas massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| qm

  dw | = | massestrømningshastighed af fortyndingsluft [kg/s] |

qm

  edf

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]

qm

  ew

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

r
  d

=

fortyndingsforhold [-]

qm

  dew

=

den fortyndede udstødningsgas massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

qm

  dw

=

massestrømningshastighed af fortyndingsluft [kg/s]

| b) | Til fuldstrømfortyndingssystemer anvendes qm

  dew som qm

  edf. |
| --- | --- |

b)

Til fuldstrømfortyndingssystemer anvendes qm

  dew som qm

  edf.

2.3.2.2.   Beregning af partikelmassestrømningshastigheden

Partikelemissionens strømningshastighed gennem cyklussen q
  mPM [g/h] beregnes ved hjælp af ligning (7-53), (7-56), (7-57) eller (7-58):

| a) | For enkeltfiltermetoden | (7-53) |
| --- | --- | --- |
| | (7-54) |
| | (7-55) |

a)

For enkeltfiltermetoden

Formula

(7-53)

Formula

(7-54)

Formula

(7-55)

hvor:

| qm

  PM | = | partikelmassestrømningshastighed [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg] |
| | = | gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s] |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg] |
| m
  sep

  i | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg] |
| N | = | antal målinger [-] |

qm

  PM

=

partikelmassestrømningshastighed [g/h]

m
  f

=

partikelmasse opsamlet gennem cyklussen [mg]

Formula

=

gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd basis [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s]

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgas, der passerer gennem filtrene til opsamling af partikler [kg]

m
  sep

  i

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]

N

=

antal målinger [-]

| b) | For flerfiltermetoden | (7-56) |
| --- | --- | --- |

b)

For flerfiltermetoden

Formula

(7-56)

hvor:

| qm

  PM

  i | = | partikelmassestrømningshastighed i modus i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg] |
| qm

  edf

  i | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s] |
| m
  sep

  i | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg] |

qm

  PM

  i

=

partikelmassestrømningshastighed i modus i [g/h]

m
  f

  i

=

partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg]

qm

  edf

  i

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s]

m
  sep

  i

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]

PM-massen bestemmes for hele prøvningscyklussen ved addition af gennemsnitsværdierne for de enkelte forløb i i prøvetagningsperioden.

Partikelmassestrømningshastigheden qm

  PM [g/h] eller qm

  PM

  i
  [g/h] kan baggrundskorrigeres på følgende måde:

| c) | For enkeltfiltermetoden | (7-57) |
| --- | --- | --- |

c)

For enkeltfiltermetoden

Formula

(7-57)

hvor:

| qm

  PM | = | partikelmassestrømningshastighed [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f | = | masse af opsamlede partikler [mg] |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve [kg] |
| m
  f,d | = | masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg] |
| m
  d | = | masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg] |
| Di | = | fortyndingsfaktor ved modus i [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| | = | gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd bais [kg/s] |

qm

  PM

=

partikelmassestrømningshastighed [g/h]

m
  f

=

masse af opsamlede partikler [mg]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve [kg]

m
  f,d

=

masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg]

m
  d

=

masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg]

Di

=

fortyndingsfaktor ved modus i [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

Formula

=

gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas på våd bais [kg/s]

| d) | For flerfiltermetoden | (7-58) |
| --- | --- | --- |

d)

For flerfiltermetoden

Formula

(7-58)

hvor:

| qm

  PM

  i | = | partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| m
  f

  i | = | partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg] |
| m
  sep

  i | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg] |
| m
  f,d | = | masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg] |
| m
  d | = | masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg] |
| D | = | fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-] |
| q
  medf

  i | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s] |

qm

  PM

  i

=

partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h]

m
  f

  i

=

partikelprøvemasse indsamlet i modus i [mg]

m
  sep

  i

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filteret til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]

m
  f,d

=

masse af opsamlede partikler fra fortyndingsluft [mg]

m
  d

=

masse af fortyndingsluftprøve, som ledes gennem filtre til udtagning af partikelprøver [kg]

D

=

fortyndingsfaktor [jf. ligning (7-28) i punkt 2.2.2.2] [-]

q
  medf

  i

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas på våd basis ved modus i [kg/s]

Foretages flere end én måling, skal m
  f,d/m
  d erstattes af
  Formula
  .

2.4.   Cyklusdrift og specifikke emissioner

2.4.1.   Emission af forurenende luftarter

2.4.1.1.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC

Der henvises til punkt 2.1 og 2.2 for henholdsvis ufortyndet og fortyndet udstødningsgas. De resulterende værdier for effekt på P [kW] integreres gennem et prøvningsinterval. Det samlede arbejde W
  act [kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-59):

| | (7-59) |
| --- | --- |

Formula

(7-59)

hvor:

| Pi | = | øjeblikkelig motoreffekt [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | øjeblikkelig motorhastighed [o./min.] |
| Ti | = | øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm] |
| W
  act | = | faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh] |
| f | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

Pi

=

øjeblikkelig motoreffekt [kW]

ni

=

øjeblikkelig motorhastighed [o./min.]

Ti

=

øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm]

W
  act

=

faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh]

f

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

Hvis der er monteret tilbehør i overensstemmelse med tillæg 2 til bilag VI, justeres det øjeblikkelige motordrejningsmoment i ligning (7-59) ikke. Hvis tilbehør, der er nødvendigt ifølge punkt 6.3.2 eller 6.3.3 i bilag VI til denne forordning, og som burde have været monteret med henblik på prøvningen, ikke blev monteret, eller tilbehør, der burde have været afmonteret med henblik på prøvningen, er monteret skal værdien af Ti
  i ligning (7-59) justeres ved hjælp af ligning (7-60):

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-60) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-60)

hvor:

| Ti

  ,meas | = | målt værdi af øjeblikkeligt motordrejningsmoment |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | tilsvarende værdi af moment, der er nødvendigt til at drive tilbehør, bestemt i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.2 i bilag VI til denne forordning |

Ti

  ,meas

=

målt værdi af øjeblikkeligt motordrejningsmoment

Ti,

  AUX

=

tilsvarende værdi af moment, der er nødvendigt til at drive tilbehør, bestemt i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.2 i bilag VI til denne forordning

De specifikke emissioner e
  gas [g/kWh] beregnes på følgende måder, afhængigt af typen af prøvningscyklus.

| | (7-61) |
| --- | --- |

Formula

(7-61)

hvor:

| m
  gas | = | emissionens samlede masse [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | arbejde i cyklussen [kWh] |

m
  gas

=

emissionens samlede masse [g/test]

W
  act

=

arbejde i cyklussen [kWh]

I forbindelse med NRTC for emissioner af andre forurenende luftarter end CO2 skal det endelige prøvningsresultat e
  gas [g/kWh] være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartsprøvning ved hjælp af ligning (7-62):

| | (7-62) |
| --- | --- |

Formula

(7-62)

hvor:

| | m
  cold er gasmasseemissionerne ved koldstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  cold er gasmasseemissionerne ved koldstarts-NRTC [g]

| | W
  act, cold er det faktiske arbejde ved koldstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold er det faktiske arbejde ved koldstarts-NRTC [kWh]

| | m
  hot er gasmasseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  hot er gasmasseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g]

| | W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh]

I forbindelse med NRTC for CO2 skal det endelige prøvningsresultat e
  CO2 [g/kWh] beregnes fra varmstarts-NRTC ved hjælp af ligning (7-63):

| | (7-63) |
| --- | --- |

Formula

(7-63)

hvor:

| | m
  CO2, hot er CO2-masseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot er CO2-masseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g]

| | W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh]

2.4.1.2.   NRSC i diskret modus

De specifikke emissioner e
  gas [g/kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-64):

| | (7-64) |
| --- | --- |

Formula

(7-64)

hvor:

| qm

  gas,

  i | = | emissionens gennemsnitlige massestrømningshastighed ved modus i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |

qm

  gas,

  i

=

emissionens gennemsnitlige massestrømningshastighed ved modus i [g/h]

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

2.4.2.   Partikelemissioner

2.4.2.1.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC

De specifikke partikelemissioner beregnes ved hjælp af ligning (7-61), hvor e
  gas [g/kWh] og m
  gas [g/test] erstattes af henholdsvis e
  PM [g/kWh] og m
  PM]:

| | (7-65) |
| --- | --- |

Formula

(7-65)

hvor:

| m
  PM | = | Partikelemissionens samlede masse, beregnet efter punkt 2.3.1.1 eller 2.3.1.2 [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | arbejde i cyklussen [kWh] |

m
  PM

=

Partikelemissionens samlede masse, beregnet efter punkt 2.3.1.1 eller 2.3.1.2 [g/test]

W
  act

=

arbejde i cyklussen [kWh]

Emissionerne ved den transiente sammensatte cyklus (dvs. koldstarts-NRTC og varmstarts-NRTC) beregnes som vist i punkt 2.4.1.1.

2.4.2.2.   NRSC i diskret modus

De specifikke partikelemissioner e
  PM [g/kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-66) eller (7-67):

| a) | For enkeltfiltermetoden | (7-66) |
| --- | --- | --- |

a)

For enkeltfiltermetoden

Formula

(7-66)

hvor:

| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| qm

  PM | = | partikelmassestrømningshastighed [g/h] |

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

qm

  PM

=

partikelmassestrømningshastighed [g/h]

| b) | For flerfiltermetoden | (7-67) |
| --- | --- | --- |

b)

For flerfiltermetoden

Formula

(7-67)

hvor:

| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| qm

  PM

  i | = | partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h] |

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  m,i + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

qm

  PM

  i

=

partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h]

For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WF
  e

  i
  for hver modus ved hjælp af ligning (7-68):

| | (7-68) |
| --- | --- |

Formula

(7-68)

hvor:

| m
  sep

  i | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøve i modus i [kg] |
| --- | --- | --- |
| | = | gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s] |
| qm

  edf

  i | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s] |
| m
  sep | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøver [kg] |

m
  sep

  i

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]

Formula

=

gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]

qm

  edf

  i

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s]

m
  sep

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøver [kg]

De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med 0,005 (absolut værdi) fra de i tillæg 1 til bilag XVII angivne vægtningsfaktorer.

2.4.3.   Justering for emissionsbegrænsning, der regenereres på et ikke-hyppigt (periodisk) grundlag

Ved motorer, der ikke er i kategori RLL; og som er udstyret med systemer til genbehandling af udstødningen med ikke-hyppig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag VI), korrigeres de specifikke emissioner af forurenende gasser og partikler beregnet i overensstemmelse med punkt 2.4.1 og 2.4.2 enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis ikke-hyppig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, avendes opjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Hvis ikke-hyppig regenerering fandt sted under prøvningen, avendes nedjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Ved NRSC i diskret modus, hvor justeringsfaktorerne er blevet bestemt for hver modus, skal de anvendes på hver modus ved beregningen af det vægtede emissionsresultat.

2.4.4.   Justering for forringelsesfaktor

De specifikke emissioner af forurenende gasser og partikler beregnet i overensstemmelse med punkt 2.4.1 og 2.4.2, hvor det er relevant inklusive justeringsfaktoren for ikke-hyppig regenerering i overensstemmelse med punkt 2.4.3, justeres også med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag III.

2.5.   Kalibrering af fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS) og relaterede beregninger

CVS-systemet skal kalibreres ved hjælp af en nøjagtig strømningsmåler og en strømningsbegrænser. Strømningen gennem systemet måles ved forskellige indstillinger af forsnævringen, og systemets styreparametre måles og sammenholdes med gennemstrømningen.

Der kan anvendes forskellige typer flowmetre, f.eks. kalibreret venturi, kalibreret laminart flowmeter, kalibreret turbinemeter.

2.5.1.   Fortrængningspumpe (PDP)

Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidig med parametrene vedrørende en kalibreringsventuri, der er serieforbundet med pumpen. Den beregnede strømningshastighed (i m3/s ved pumpeindgangen, absolut tryk og temperatur) afsættes mod en korrelationsfunktion, der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre. Den lineære ligning, som udtrykker sammenhængen mellem pumpeydelsen og korrelationsfunktionen, bestemmes. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastigheder, skal der kalibreres for hvert af de anvendte områder.

Under kalibreringen skal temperaturen holdes stabil.

Utætheder i alle forbindelser og kanaler mellem kalibreringsventuri og CVS-pumpe skal holdes under 0,3 % af det laveste strømningspunkt (punktet svarende til største forsnævring og laveste pumpehastighed).

Luftstrømningsshastigheden (qV

  CVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 6 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstrømningshastigheden omregnes derefter til pumpeydelse (V
  0) i m3/omdr. ved absolut pumpeindgangstemperatur og -tryk ved hjælp af ligning (7-69):

| | (7-69) |
| --- | --- |

Formula

(7-69)

hvor:

| qV

  CVS | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved pumpeindgangen [K] |
| p
  p | = | absolut tryk ved pumpeindgang [kPa] |
| n | = | pumpehastighed [omdr./s] |

qV

  CVS

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

temperatur ved pumpeindgangen [K]

p
  p

=

absolut tryk ved pumpeindgang [kPa]

n

=

pumpehastighed [omdr./s]

For at tage hensyn til vekselvirkningen mellem trykvariationer ved pumpen og pumpens sliphastighed beregnes korrelationsfunktionen (X
  0) [s/omdr.] mellem pumpehastighed, trykdifference mellem pumpeindgang og -afgang og absolut pumpeafgangstryk ved hjælp af ligning (7-70):

| | (7-70) |
| --- | --- |

Formula

(7-70)

hvor:

| Dp
  p | = | trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang [kPa] |
| --- | --- | --- |
| p
  p | = | absolut afgangstryk ved pumpeudgang [kPa] |
| n | = | pumpehastighed [omdr./s] |

Dp
  p

=

trykforskel mellem pumpeindgang og pumpeafgang [kPa]

p
  p

=

absolut afgangstryk ved pumpeudgang [kPa]

n

=

pumpehastighed [omdr./s]

Kalibreringsligningen beregnes ved en lineær mindste kvadraters tilnærmelse ved hjælp af ligning (7-71):

| V
  0 = D
  0 –m · X
  0 | (7-71) |
| --- | --- |

V
  0 = D
  0 –m · X
  0

(7-71)

idet D
  0 [m3/omdr.] og m [m3/s] er henholdsvis skæringspunkt og hældning og beskriver regressionslinjen.

For et CVS-system med mange hastigheder skal kalibreringskurverne genereret med forskellige pumpeydelser være tilnærmelsesvis parallelle, og værdierne svarende til skæringspunktet (D
  0) skal stige med aftagende pumpeydelse.

De af ligningen beregnede værdier skal ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi af V
  0. Værdien af m vil være forskellig for forskellige pumper. Tilførte partikler vil med tiden mindske pumpens slip, således at m aftager. Derfor skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedligeholdelsesindgreb samt hvis verifikationen af det samlede system tyder på, at sliphastigheden har ændret sig.

2.5.2.   Venturi med kritisk strømning (CFV)

Kalibrering af CFV bygger på strømningsligningen for en kritisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af venturiens indgangstryk og -temperatur.

For at bestemme området med kritisk strømning afsættes K
  V som funktion af venturiens indgangstryk. Ved kritisk (droslet) strømning vil K
  V have en forholdsvis konstant værdi. Når trykket aftager (vakuum øges), aftager venturiens drosselvirkning og K
  V mindskes, ensbetydende med at CFV-enheden arbejder uden for det tilladte arbejdsområde.

Luftstrømningsshastigheden (qV

  CVS) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 8 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren K
  V

  Formula
  beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling ved hjælp af ligning (7-72):

| | (7-72) |
| --- | --- |

Formula

(7-72)

hvor:

| qV

  SSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| T | = | temperatur ved venturiens indgang (K) |
| p
  p | = | absolut tryk ved venturiens indgang [kPa] |

qV

  SSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T

=

temperatur ved venturiens indgang (K)

p
  p

=

absolut tryk ved venturiens indgang [kPa]

Gennemsnitsværdien K
  V og standardafvigelsen beregnes. Standardafvigelsen må ikke være over ± 0,3 % af gennemsnitsværdien af K
  V.

2.5.3.   Subsonisk venturi (SSV)

Kalibrering af SSV bygger på strømningsligningen for en subsonisk venturi. Gasstrømmen er en funktion af indgangstryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SSV-indgangen og forsnævringen som vist i ligning (7-40).

Luftstrømningsshastigheden (qV

  SSV) ved hver indstilling af forsnævringen (mindst 16 indstillinger) beregnes i standard-m3/s på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Gennemstrømningsfaktoren beregnes ud fra kalibreringsdataene for hver indstilling ved hjælp af ligning (7-73):

| | (7-73) |
| --- | --- |

Formula

(7-73)

hvor:

| A
  0 | = | samling af konstanter og enhedskonverteringer |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| T
  in,V | = | temperatur ved venturiens indgang (K) |
| d
  V | = | SSV-halsens diameter [mm] |
| r
  p | = | forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals = 1 – Δp/Pp [-] |
| r
  D | = | SSV-halsens diameter, d
  V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter D [-] |

A
  0

=

samling af konstanter og enhedskonverteringer
  Formula

qV

  SSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

T
  in,V

=

temperatur ved venturiens indgang (K)

d
  V

=

SSV-halsens diameter [mm]

r
  p

=

forholdet mellem det absolutte statiske tryk ved indgang og SSV-hals = 1 – Δp/Pp [-]

r
  D

=

SSV-halsens diameter, d
  V, i forhold til indgangsrørets indvendige diameter D [-]

For at bestemme området for subsonisk strømning optegnes C
  d som funktion af Reynolds-tallet Re ved SSV-halsen. Re ved SSV-halsen beregnes ved hjælp af ligning (7-74):

| | (7-74) |
| --- | --- |

Formula

(7-74)

hvor

| | (7-75) |
| --- | --- |

Formula

(7-75)

hvor:

| A1 | = | indsamling af konstanter og enhedskonverteringer = 27,43831 |
| --- | --- | --- |
| qV

  SSV | = | luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s] |
| d
  V | = | SSV-halsens diameter [mm] |
| μ | = | gassens absolutte eller dynamiske viskositet [kg/(m · s)] |
| b | = | 1,458 × 106 (empirisk konstant) [kg/(m · s · K0,5)] |
| S | = | 110,4 (empirisk konstant) [K] |

A1

=

indsamling af konstanter og enhedskonverteringer = 27,43831
  Formula

qV

  SSV

=

luftstrømningshastighed ved standardbetingelserne (101,325 kPa, 273,15 K) [m3/s]

d
  V

=

SSV-halsens diameter [mm]

μ

=

gassens absolutte eller dynamiske viskositet [kg/(m · s)]

b

=

1,458 × 106 (empirisk konstant) [kg/(m · s · K0,5)]

S

=

110,4 (empirisk konstant) [K]

Da qV

  SSV er et input til Re-ligningen, startes beregningerne med et indledende gæt af kalibreringsventuriens qV

  SSV eller C
  d og gentages, indtil qV

  SSV konvergerer. Konvergensmetoden skal være nøjagtig til 0,1 % af punkt eller bedre.

For mindst 16 punkter i det subsoniske strømningsområde skal de værdier for C
  d, der beregnes ud fra tilnærmelsesligningen for den fremkomne kalibreringskurve ligge inden for ± 0,5 % af den målte værdi for C
  d for hvert kalibreringspunkt.

2.6.   Forskydningskorrektion

2.6.1.   Generel fremgangsmåde

Beregningerne i dette afsnit foretages for at bestemme, om gasanalysatorens forskydning ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet. Hvis forskydningen ikke ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet, korrigeres gasanalysatorens responsværdier fra prøvningsintervallet for forskydning i overensstemmelse med punkt 2.6.2. Gasanalysatorens forskydningskorrigerede responsværdier anvendes ved alle efterfølgende emissionsberegninger. Den acceptable tærskel for forskydning i gasanalysatoren under et prøvningsinterval er nærmere beskrevet under punkt 8.2.2.2 i bilag VI.

Den overordnede fremgangsmåde ved prøvning skal opfylde bestemmelserne i tillæg 1, idet koncentrationerne xi
  eller
  Formula
  erstattes af koncentrationerne ci
  eller
  Formula
  .

2.6.2.   Beregningsmetode

Forskydningskorrektionen beregnes ved hjælp af ligning (7-76):

| | (7-76) |
| --- | --- |

Formula

(7-76)

hvor:

| ci

  driftcor | = | koncentration korrigeret for forskydning [ppm] |
| --- | --- | --- |
| c
  refzero | = | nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre andet er påvist [ppm] |
| c
  refspan | = | justeringsgassens referencekoncentration [ppm] |
| c
  prespan | = | gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen forud for prøvning [ppm] |
| c
  postspan | = | gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen efter prøvning [ppm] |
| ci
  eller | = | registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [ppm] |
| c
  prezero | = | gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen forud for prøvning [ppm] |
| c
  postzero | = | gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen efter prøvning [ppm] |

ci

  driftcor

=

koncentration korrigeret for forskydning [ppm]

c
  refzero

=

nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre andet er påvist [ppm]

c
  refspan

=

justeringsgassens referencekoncentration [ppm]

c
  prespan

=

gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen forud for prøvning [ppm]

c
  postspan

=

gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen efter prøvning [ppm]

Formula

=

registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [ppm]

c
  prezero

=

gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen forud for prøvning [ppm]

c
  postzero

=

gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen efter prøvning [ppm]

3.   Molbaserede emissionsberegninger

3.1.   Tekst med sænket skrift

| | Mængde |
| --- | --- |
| abs | Absolut mængde |
| act | Faktisk mængde |
| air | Luft, tør |
| atmos | Atmosfærisk |
| bkgnd | Baggrund |
| C | Carbon |
| cal | Kalibreringsmængde |
| CFV | Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi) |
| cor | Justeret mængde |
| dil | Fortyndingsluft |
| dexh | Fortyndet udstødningsgas |
| dry | Tør mængde |
| exh | Ufortyndet udstødningsgas |
| exp | Forventet mængde |
| eq | Tilsvarende mængde |
| fuel | Brændstof |
| | Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz) |
| i | En individuel i en serie |
| idle | Betingelse i tomgang |
| in | Mængde ind |
| init | Opr. mængde, typisk før en emissionsprøvning |
| max | Maksimal værdi (peak) |
| meas | Målt mængde |
| min | Minimumsværdi |
| mix | Luftens molmasse |
| out | Mængde ud |
| part | Delvis mængde |
| PDP | Fortrængningspumpe (Positive Displacement Pump) |
| raw | Ufortyndet udstødning |
| ref | Referencemængde |
| rev | Omdreninger |
| sat | Mættet tilstand |
| slip | PDP-slip |
| smpl | Prøveudtagning |
| span | Justeringsmængde |
| SSV | Subsonisk venturi |
| std | Standardmængde |
| test | Prøvemængde |
| total | Samlet mængde |
| uncor | Ujusteret mængde |
| vac | Vakuummængde |
| weight | Kalibreringsvægt |
| wet | Våd mængde |
| zero | Nul mængde |

Mængde

abs

Absolut mængde

act

Faktisk mængde

air

Luft, tør

atmos

Atmosfærisk

bkgnd

Baggrund

C

Carbon

cal

Kalibreringsmængde

CFV

Venturi med kritisk strømning (kritisk venturi)

cor

Justeret mængde

dil

Fortyndingsluft

dexh

Fortyndet udstødningsgas

dry

Tør mængde

exh

Ufortyndet udstødningsgas

exp

Forventet mængde

eq

Tilsvarende mængde

fuel

Brændstof

Øjeblikkelig måling (f.eks. 1 Hz)

i

En individuel i en serie

idle

Betingelse i tomgang

in

Mængde ind

init

Opr. mængde, typisk før en emissionsprøvning

max

Maksimal værdi (peak)

meas

Målt mængde

min

Minimumsværdi

mix

Luftens molmasse

out

Mængde ud

part

Delvis mængde

PDP

Fortrængningspumpe (Positive Displacement Pump)

raw

Ufortyndet udstødning

ref

Referencemængde

rev

Omdreninger

sat

Mættet tilstand

slip

PDP-slip

smpl

Prøveudtagning

span

Justeringsmængde

SSV

Subsonisk venturi

std

Standardmængde

test

Prøvemængde

total

Samlet mængde

uncor

Ujusteret mængde

vac

Vakuummængde

weight

Kalibreringsvægt

wet

Våd mængde

zero

Nul mængde

3.2.   Symboler for kemisk ligevægt

x
  dil/exh
  = mængden af fortyndingsgas eller overskydende luft pr. mol udstødningsgas

x
  H2Oexh
  = vandmængde i udstødningen pr. mol udstødningsgas

x
  Ccombdry
  = carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødningsgas

x
  H2Oexhdry
  = vandmængde i udstødningen pr. tørt mol af tør udstødningsgas

x
  prod/intdry
  = mængden af tørre støkiometriske produkter pr. tørt mol indsugningsluft

x
  dil/exhdry
  = mængden af fortyndingsgas og/eller overskydende luft pr. mol tør udstødningsgas

x
  int/exhdry
  = mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas

x
  raw/exhdry
  = mængden af ufortyndet udstødningsgas, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas

x
  O2intdry
  = mængde indsugningsluft O2 pr. mol tør indsugningsluft

x
  CO2intdry
  = mængde indsugningsluft CO2 pr. mol tør indsugningsluft

x
  H2Ointdry
  = mængde indsugningsluft H2O pr. mol tør indsugningsluft

x
  CO2int
  = mængde indsugningsluft CO2 pr. mol indsugningsluft

x
  CO2dil
  = mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol fortyndingsgas

x
  CO2dildry
  = mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol tør fortyndingsgas

x
  H2Odildry
  = mængde fortyndingsgas H2O pr. mol tør fortyndingsgas

x
  H2Odil
  = mængde fortyndingsgas H2O pr. mol fortyndingsgas

x
  [emission]meas
  = Målt emissionsmængde i prøven ved den respektive gasanalysator

x
  [emission]dry
  = emissionsmængde pr. tørt mol af den tørre prøve

x
  H2O[emission]meas
  = vandmængde i prøven på emissionsdetektionsstedet

x
  H2Oint
  = vandmængde i indsugningsluften, baseret på fugtighedsmåling af indsugningsluften.

3.3.   Grundlæggende parametre og forbindelser

3.3.1.   Tør luft og kemiske stoffer

I dette afsnit anvendes følgende værdier for sammensætningen af tør luft:

| | x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol |
| --- | --- |

x
  O2airdry = 0,209445 mol/mol

| | x
  Airdry = 0,00934 mol/mol |
| --- | --- |

x
  Airdry = 0,00934 mol/mol

| | x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol |
| --- | --- |

x
  N2airdry = 0,78084 mol/mol

| | x
  CO2airdry = 375 μmol/mol |
| --- | --- |

x
  CO2airdry = 375 μmol/mol

I dette afsnit anvendes følgende molmasser eller effektive molmasser af kemiske stoffer:

M
  air
  = 28,96559 g/mol (tør luft)

M
  Ar
  = 39,948 g/mol (argon)

M
  C
  = 12,0107 g/mol (carbon)

M
  CO
  = 28,0101 g/mol (carbonmonoxid)

M
  CO2
  = 44,0095 g/mol (carbondioxid)

M
  H
  = 1,00794 g/mol (atomar hydrogen)

M
  H2
  = 2,01588 g/mol (molekylær hydrogen)

M
  H2O
  = 18,01528 g/mol (vand)

M
  He
  = 4,002602 g/mol (helium)

M
  N
  = 14,0067 g/mol (atomar nitrogen)

M
  N2
  = 28,0134 g/mol (molekylær nitrogen)

M
  Nox
  = 46,0055 g/mol (nitrogenoxider10)

M
  O
  = 15,9994 g/mol (atomar oxygen)

M
  O2
  = 31,9988 g/mol (molekylær oxygen)

M
  C3H8
  = 44,09562 g/mol (propan)

M
  S
  = 32,065 g/mol (svovl)

M
  HC
  = 13,875389 g/mol (total carbonhydrid (*)

| (**) | Den effektive molmasse af HC defineres af et atomart hydrogen-carbon-forhold, α, på 1,85. |
| --- | --- |

(**)

| (*) | Den effektive NOx-molmasse defineres af molmassen for nitrogenoxid, NO2. |
| --- | --- |

(*)

I dette afsnit anvendes den følgende molære gaskonstant R for ideelle gasser:

R = 8,314472J (mol · K)

I dette afsnit anvendes følgende specifikke varmekapacitetsforhold γ [J/(kg · K)]/[J/(kg · K)] for fortyndingsluft og fortyndet udstødningsgas:

γ
  air
  = 1,399 (varmekapacitetsforhold for indsugningsluft eller fortyndingsluft)

γ
  dil
  = 1,399 (varmekapacitetsforhold for fortyndet udstødningsgas)

γ
  exh
  = 1,385 (varmekapacitetsforhold for ufortyndet udstødningsgas)

3.3.2.   Våd luft

I dette afsnit beskrives, hvordan man fastlægger vandmængden i en ideel gas:

3.3.2.1.   Vandets damptryk

Vandets damptryk p
  H2O [kPa] for en given mætningstemperatur, T
  sat [k], beregnes ved hjælp af ligning (7-77) eller (7-78):

| a) | For fugtighedsmålinger foretaget ved omgivende temperaturer fra 0-100 °C eller for fugtighedsmålinger foretaget over supernedkølet vand ved omgivende temperaturer fra – 50-0 °C: | (7-77) |
| --- | --- | --- |

a)

For fugtighedsmålinger foretaget ved omgivende temperaturer fra 0-100 °C eller for fugtighedsmålinger foretaget over supernedkølet vand ved omgivende temperaturer fra – 50-0 °C:

Formula

(7-77)

hvor:

p
  H2O
  = vandets damptryk ved mætningstemperatur [kPa]

T
  sat
  = vandets mætningstemperatur ved målt betingelse [K]

| b) | For fugtighedsmålinger foretaget over is ved omgivende temperaturer fra (– 100-0) °C: | (7-78) |
| --- | --- | --- |

b)

For fugtighedsmålinger foretaget over is ved omgivende temperaturer fra (– 100-0) °C:

Formula

(7-78)

hvor:

T
  sat
  = vandets mætningstemperatur ved målt betingelse [K]

3.3.2.2.   Dugpunkt

Hvis luftfugtighed måles som et dugpunkt, skal vandmængden i en ideel gas x
  H2O [mol/mol] beregnes ved hjælp af ligning (7-79):

| | (7-79) |
| --- | --- |

Formula

(7-79)

hvor:

x
  H2O
  = vandmængde i en ideel gas [mol/mol]

p
  H2O
  = vandets damptryk ved det målte dugpunkt, T
  sat=T
  dew [kPa]

p
  abs
  = vådt absolut statisk tryk ved dugpunktmålingsstedet [kPa]

3.3.2.3.   Relativ fugtighed

Hvis fugtigheden måles som relativ fugtighed RH %, beregnes vandmængden i en ideel gas x
  H2O [mol/mol] ved hjælp af ligning (7-80):

| | (7-80) |
| --- | --- |

Formula

(7-80)

hvor:

RH %= relativ fugtighed [ %]

p
  H2O
  = vanddamptryk ved 100 % relativ fugtighed på stedet for måling af relativ fugtighed, T
  sat = T
  amb [kPa]

p
  abs
  = vådt absolut statisk tryk ved målingsstedet for relativ fugtighed [kPa]

3.3.2.4.   Bestemmelse af dugpunkt ud fra relativ fugtighed og tør termometerføler

Hvis fugtigheden måles som relativ fugtighed, RH %, bestemmes dugpunktet, T
  dew, ud fra RH % og temperatur målt med tør termometerføler ved hjælp af ligning (7-81):

Formula

(7-81)

hvor:

p
  H2O
  = vanddamptryk skaleret til den relative fugtighed på stedet for måling af relativ fugtighed, T
  sat = T
  amb

T
  dew
  = dugpunkt bestemt ud fra målinger af relativ fugtighed og temperatur med tør termometerføler

3.3.3.   Brændstofegenskaber

Den generelle kemisk brændstofformel er, CH
  α
  O
  β
  S
  γ
  N
  δ
  hvor α er det atomare hydrogen-carbon-forhold (H/C), β det atomare oxygen-carbon-forhold (O/C), γ er det atomare svovl-carbon-forhold (S/C) og δ det atomare nitrogen-carbon-forhold (N/C). Carbonmassebrøken for brændstoffet w
  C kan beregnes på grundlag af denne formel. I tilfælde af dieselbrændstof kan den simple formel CH
  α
  O
  β
  anvendes. Standardværdierne for brændstofsammensætning kan udledes af tabel 7.3.

Tabel 7.3.

Standardværdier for det atomare hydrogen-carbon-forhold, α, det atomare oxygen-carbon-forhold, β, det atomare svovl-carbon-forhold, γ, det atomare nitrogen-carbon-forhold, δ, og carbonmassebrøkken for brændstof, w
  c, for referencebrændstoffer

| Brændstof | Atomare hydrogen-, oxygen-, svovl- og nitrogen-carbon-forhold
  CHαOβSγNδ | Carbonmassekoncentration, w
  C

  [g/g] |
| --- | --- | --- |
| Diesel (ikke-vejgående gasolie) | CH1,80O0S0N0 | 0,869 |
| Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) | CH2,92O0,46S0N0 | 0,538 |
| Benzin (E10) | CH1,92O0,03S0N0 | 0,833 |
| Benzin (E0) | CH1,85O0S0N0 | 0,866 |
| Ethanol (E85) | CH2,73O0,36S0N0 | 0,576 |
| LPG | CH2,64O0S0N0 | 0,819 |
| Naturgas/biomethan | CH3,78O0,016S0N0 | 0,747 |

Brændstof

Atomare hydrogen-, oxygen-, svovl- og nitrogen-carbon-forhold

CHαOβSγNδ

Carbonmassekoncentration, w
  C

[g/g]

Diesel (ikke-vejgående gasolie)

CH1,80O0S0N0

0,869

Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)

CH2,92O0,46S0N0

0,538

Benzin (E10)

CH1,92O0,03S0N0

0,833

Benzin (E0)

CH1,85O0S0N0

0,866

Ethanol (E85)

CH2,73O0,36S0N0

0,576

LPG

CH2,64O0S0N0

0,819

Naturgas/biomethan

CH3,78O0,016S0N0

0,747

3.3.3.1.   Beregning af carbonmassekoncentration wC

Som et alternativ til standardværdierne i tabel 7.3, eller når standardværdierne ikke er oplyst for det referencebrændstof, der anvendes, kan carbonmassekoncentrationen w
  C beregnes ud fra målte brændstofegenskaber ved hjælp af ligning (7-82). Værdierne for α og β bestemmes for brændstoffet og indsættes i ligningen i alle tilfælde, men γ og δ kan sættes til nul, hvis de er nul i den tilsvarende line i tabel 7.3:

| | (7-82) |
| --- | --- |

Formula

(7-82)

hvor:

M
  C
  = carbons molmasse

α
  = det atomare hydrogen-carbon-forhold for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug

M
  H
  = hydrogens molmasse

β
  = det atomare oxygen-carbon-forhold for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug

M
  O
  = oxygens molmasse

γ
  = det atomare svovl-carbon-forhold for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug

M
  S
  = svovls molmasse

δ
  = det atomare nitrogen-carbon-forhold for den brændstofblanding, der forbrændes, vægtet for molforbrug

M
  N
  = nitrogens molmasse

3.3.4.   Total HC-koncentration (THC) oprindelig kontamineringskorrektion

Med hensyn til HC-måling beregnes x
  THC[THC-FID] ved anvendelse af den oprindelige THC-kontamineringskoncentration x
  THC[THC-FID]init fra punkt 7.3.1.2 i bilag VI ved hjælp af ligning (7-83):

| | (7-83) |
| --- | --- |

Formula

(7-83)

hvor:

x
  THC[THC-FID]cor
  = THC-koncentration korrigeret for kontaminering [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]uncorr
  = THC-ukorrigeret koncentration [mol/mol]

x
  THC[THC-FID]init
  = oprindelig THC-kontamineringskoncentration [mol/mol]

3.3.5.   Strømningsvægtet middelkoncentration

I nogle punkter i dette afsnit kan det være nødvendigt at beregne en strømningsvægtet middelkoncentration for at fastslå anvendelsesområdet for visse af bestemmelserne. En strømningsvægtet middelværdi er middelværdien af en mængde, efter at den er blevet vægtet proportionalt med en tilsvarende strømningshastighed. Hvis f.eks. en gaskoncentration måles kontinuerligt i motorens ufortyndede udstødningsgas, er den strømningsvægtede middelværdi summen af produkterne af hver registreret koncentration gange den respektive molstrømningshastighed af udstødningsgassen, divideret med summen af de registrerede værdier for strømningshastighed. Som et andet eksempel kan nævnes, at prøvesækkoncentrationen fra et CVS-system er den samme som den strømningsvægtede middelværdi, fordi selve CVS-systemet strømningsvægter sækkens koncentration. En vis strømningsvægtet middelkoncentration i en standardemission kan i visse tilfælde allerede forventes på baggrund af tidligere prøvning af lignende motorer eller prøvning af tilsvarende udstyr og instrumenter.

3.4.   Den kemiske ligevægt af brændstof, indsugningsluft og udstødningsgas

3.4.1.   Generelt

Den kemiske ligevægt af brændstof, indsugningsluft og udstødningsgas kan anvendes til at beregne strømning, mængden af vand i disse strømninger og den våde koncentration af bestanddelene i disse strømninger. Med en enkelt strøm af enten brændstof, indsugningsluft eller udstødningsgas kan den kemiske ligevægt anvendes til at bestemme strømmen af de to andre. F.eks. kan den kemiske ligevægt anvendes sammen med enten indsugningsluft eller brændstofstrøm til bestemmelse af den ufortyndede udstødningsstrøm.

3.4.2.   Procedurer, som kræver kemisk ligevægt

Der kræves kemisk ligevægt for at bestemme følgende:

| a) | Mængden af vand i en ufortyndet eller fortyndet udstødningsstrøm, x
  H2Oexh, når der ikke foretages måling af den vandmængde, der fjernes af et prøvetagningssystem, med henblik på korrektion herfor. |
| --- | --- |

a)

Mængden af vand i en ufortyndet eller fortyndet udstødningsstrøm, x
  H2Oexh, når der ikke foretages måling af den vandmængde, der fjernes af et prøvetagningssystem, med henblik på korrektion herfor.

| b) | Den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i fortyndet udstødningsgas, x
  dil/exh, når der ikke foretages måling af fortyndingsluft for at korrigere for baggrundsemissionen. Det skal bemærkes, at hvis kemisk ligevægt anvendes til dette formål, antages udstødningsgassen at være støkiometrisk, selv om det ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

b)

Den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i fortyndet udstødningsgas, x
  dil/exh, når der ikke foretages måling af fortyndingsluft for at korrigere for baggrundsemissionen. Det skal bemærkes, at hvis kemisk ligevægt anvendes til dette formål, antages udstødningsgassen at være støkiometrisk, selv om det ikke er tilfældet.

3.4.3.   Procedure for kemisk ligevægt

Beregningerne af en kemisk ligevægt indbefatter et system af ligninger, som kræver iteration. De oprindelige værdier på op til tre mængder anslås: mængden af vand i den målte strøm, x
  H2Oexh, andelen af fortyndingsluft i fortyndet udstødningsgas (eller overskydende luft i den ufortyndede udstødningsgas), x
  dil/exh, og mængden af produkter på C1-basis pr. tørt mol af tør målt strøm, x
  Ccombdry. Der kan anvendes tidsvægtede middelværdier for forbrændingsluftens fugtindhold og fortyndelsesluftens fugtindhold i den kemiske ligevægt, forudsat at forbrændingsluftens og fortyndingsluftens fugtindhold overholder tolerancerne på ± 0,0025 mol/mol af deres respektive middelværdier i prøvningsintervallet. For hver emissionskoncentration, x, og vandmængde, x
  H2Oexh, bestemmes de fuldstændigt tørre koncentrationer, x
  dry og x
  H2Oexhdry. Brændstoffets atomare hydrogen-carbon-forhold, α, oxygen-carbon-forhold, β, og carbonmassebrøkken for brændstof, w
  C anvendes også. Til prøvebrændstoffet kan α og β eller standardværdierne i tabel 7.3 anvendes.

Foretag følgende skridt for at fuldstændiggøre den kemiske ligevægt:

| a) | Målte koncentrationer som x
  CO2meas, x
  NOmeas og x
  H2Oint omregnes til tørre koncentrationer ved at dividere dem med et minus den vandmængde, der er til stede ved de respektive målinger, for eksempel: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas og x
  H2Oint. Hvis den mængde vand, der er til stede under den »våde måling«, er den samme som den ukendte mængde vand i udstødningsgasstrømmen, x
  H2Oexh, skal den løses iterativt for den pågældende værdi i ligningssystemet. Hvis der kun måles samlet NOx uden separat måling af NO og NO2, skal den samlede NOx-koncentrations fordeling mellem NO og NO2 for den kemiske ligevægt findes efter et velbegrundet teknisk skøn. Den molære koncentration af NOx, x
  NOx, kan antages at være 75 % NO og 25 % NO2. For NO2-lagringssystemer til efterbehandling kan x
  NOx antages at være 25 % NO og 75 % NO2. Til beregning af NOx-emissionsmassen skal molmassen af NO2 for den effektive molmasse af alle NOx-arter, uanset den faktiske NO2-andel af NOx, anvendes. |
| --- | --- |

a)

Målte koncentrationer som x
  CO2meas, x
  NOmeas og x
  H2Oint omregnes til tørre koncentrationer ved at dividere dem med et minus den vandmængde, der er til stede ved de respektive målinger, for eksempel: x
  H2OxCO2meas, x
  H2OxNOmeas og x
  H2Oint. Hvis den mængde vand, der er til stede under den »våde måling«, er den samme som den ukendte mængde vand i udstødningsgasstrømmen, x
  H2Oexh, skal den løses iterativt for den pågældende værdi i ligningssystemet. Hvis der kun måles samlet NOx uden separat måling af NO og NO2, skal den samlede NOx-koncentrations fordeling mellem NO og NO2 for den kemiske ligevægt findes efter et velbegrundet teknisk skøn. Den molære koncentration af NOx, x
  NOx, kan antages at være 75 % NO og 25 % NO2. For NO2-lagringssystemer til efterbehandling kan x
  NOx antages at være 25 % NO og 75 % NO2. Til beregning af NOx-emissionsmassen skal molmassen af NO2 for den effektive molmasse af alle NOx-arter, uanset den faktiske NO2-andel af NOx, anvendes.

| b) | Ligningerne (7-82)-(7-99) i dette punkts litra d) skal indføres i et computerprogram med henblik på iterativ løsning af x
  H2Oexh, x
  Ccombdry og x
  dil/exh. De oprindelige værdier for x
  H2Oexh, x
  Ccombdry og x
  dil/exh antages ud fra et velbegrundet teknisk skøn. Det anbefales at antage en oprindelig vandmængde, der er omtrent dobbelt så stor som vandmængden i indsugningsluften eller fortyndingsluften. Det anbefales at antage en oprindelig værdi på x
  Ccombdry som summen af de målte værdier for CO2, CO og THC. Det anbefales ligeledes at antage en oprindelig x
  dil på mellem 0,75 og 0,95, f.eks. 0,8. Værdierne i ligningssystemet anvendes, indtil de senest opdaterede overslag alle ligger inden for ± 1 % af deres respektive seneste beregnede værdier. |
| --- | --- |

b)

Ligningerne (7-82)-(7-99) i dette punkts litra d) skal indføres i et computerprogram med henblik på iterativ løsning af x
  H2Oexh, x
  Ccombdry og x
  dil/exh. De oprindelige værdier for x
  H2Oexh, x
  Ccombdry og x
  dil/exh antages ud fra et velbegrundet teknisk skøn. Det anbefales at antage en oprindelig vandmængde, der er omtrent dobbelt så stor som vandmængden i indsugningsluften eller fortyndingsluften. Det anbefales at antage en oprindelig værdi på x
  Ccombdry som summen af de målte værdier for CO2, CO og THC. Det anbefales ligeledes at antage en oprindelig x
  dil på mellem 0,75 og 0,95, f.eks. 0,8. Værdierne i ligningssystemet anvendes, indtil de senest opdaterede overslag alle ligger inden for ± 1 % af deres respektive seneste beregnede værdier.

| c) | Følgende symboler og tekst med sænket skrift anvendes i ligningssystemet i dette punkts litra c), hvor enheden x er mol/mol:






  Symbol | Beskrivelse |
| --- | --- | --- |
| x
  dil/exh | Mængden af fortyndingsgas eller overskydende luft pr. mol udstødningsgas |
| x
  H2Oexh | Mængde H2O i udstødningen pr. mol udstødningsgas |
| x
  Ccombdry | Carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødningsgas |
| x
  H2Oexhdry | Vandmængde i udstødningen pr. tør mol af tør udstødningsgas |
| x
  prod/intdry | Mængden af tørre støkiometriske produkter pr. tørt mol indsugningsluft |
| x
  dil/exhdry | Mængden af fortyndingsgas og/eller overskydende luft pr. mol tør udstødningsgas |
| x
  int/exhdry | Mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas |
| x
  raw/exhdry | Mængden af ufortyndet udstødning, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas |
| x
  O2intdry | Mængde indsugningsluft O2 pr. mol tør indsugningsluft; x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol kan antages |
| x
  CO2intdry | Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol tør indsugningsluft; x
  CO2intdry = 375 μmol/mol kan anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften |
| x
  H2Ointdry | Mængde indsugningsluft H2O pr. mol tør indsugningsluft |
| x
  CO2int | Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol indsugningsluft |
| x
  CO2dil | Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol fortyndingsgas |
| x
  CO2dildry | Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol tør fortyndingsgas Hvis der anvendes luft som fortyndingsmiddel, kan x
  CO2dildry = 375 μmol/mol anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften |
| x
  H2Odildry | Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol tør fortyndingsgas |
| x
  H2Odil | Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol fortyndingsgas |
| x
  [emission]meas | Målt emissionsmængde i prøven ved den respektive gasanalysator |
| x
  [emission]dry | Emissionsmængde pr. tørt mol af den tørre prøve |
| x
  H2O[emission]meas | Vandmængde i prøven på emissionsdetektionsstedet. Disse værdier måles eller anslås i overensstemmelse med punkt 9.3.2.3.1 |
| x
  H2Oint | Vandmængde i indsugningsluften, baseret på fugtighedsmåling af indsugningsluften. |
| K
  H2Ogas | Ligevægtskoefficient for vand/gas-reaktion. 3,5, eller der kan beregnes en anden værdi på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn |
| α | Det atomare hydrogen-carbon-forhold for den brændstofblanding (CHαOβ), der forbrændes, vægtet for molforbrug |
| β | Det atomare oxygen-carbon-forhold den brændstofblanding (CHαOβ), der forbrændes, vægtet for molforbrug |

c)

Følgende symboler og tekst med sænket skrift anvendes i ligningssystemet i dette punkts litra c), hvor enheden x er mol/mol:

Symbol

Beskrivelse

x
  dil/exh

Mængden af fortyndingsgas eller overskydende luft pr. mol udstødningsgas

x
  H2Oexh

Mængde H2O i udstødningen pr. mol udstødningsgas

x
  Ccombdry

Carbonmængde fra brændstof i udstødningen pr. mol tør udstødningsgas

x
  H2Oexhdry

Vandmængde i udstødningen pr. tør mol af tør udstødningsgas

x
  prod/intdry

Mængden af tørre støkiometriske produkter pr. tørt mol indsugningsluft

x
  dil/exhdry

Mængden af fortyndingsgas og/eller overskydende luft pr. mol tør udstødningsgas

x
  int/exhdry

Mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas

x
  raw/exhdry

Mængden af ufortyndet udstødning, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas

x
  O2intdry

Mængde indsugningsluft O2 pr. mol tør indsugningsluft; x
  O2intdry = 0,209445 mol/mol kan antages

x
  CO2intdry

Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol tør indsugningsluft; x
  CO2intdry = 375 μmol/mol kan anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften

x
  H2Ointdry

Mængde indsugningsluft H2O pr. mol tør indsugningsluft

x
  CO2int

Mængde indsugningsluft CO2 pr. mol indsugningsluft

x
  CO2dil

Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol fortyndingsgas

x
  CO2dildry

Mængde fortyndingsgas CO2 pr. mol tør fortyndingsgas Hvis der anvendes luft som fortyndingsmiddel, kan x
  CO2dildry = 375 μmol/mol anvendes, men det anbefales at måle den faktiske koncentration i indsugningsluften

x
  H2Odildry

Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol tør fortyndingsgas

x
  H2Odil

Mængde fortyndingsgas H2O pr. mol fortyndingsgas

x
  [emission]meas

Målt emissionsmængde i prøven ved den respektive gasanalysator

x
  [emission]dry

Emissionsmængde pr. tørt mol af den tørre prøve

x
  H2O[emission]meas

Vandmængde i prøven på emissionsdetektionsstedet. Disse værdier måles eller anslås i overensstemmelse med punkt 9.3.2.3.1

x
  H2Oint

Vandmængde i indsugningsluften, baseret på fugtighedsmåling af indsugningsluften.

K
  H2Ogas

Ligevægtskoefficient for vand/gas-reaktion. 3,5, eller der kan beregnes en anden værdi på grundlag af et velbegrundet teknisk skøn

α

Det atomare hydrogen-carbon-forhold for den brændstofblanding (CHαOβ), der forbrændes, vægtet for molforbrug

β

Det atomare oxygen-carbon-forhold den brændstofblanding (CHαOβ), der forbrændes, vægtet for molforbrug

| d) | Følgende ligninger [(7-84)-(7-101)] anvendes til iterativt at løse x
  dil/exh, x
  H2Oexh og x
  Ccombdry: | (7-84) |
| --- | --- | --- |
| | (7-85) |
| | (7-86) |
| | (7-87) |
| | (7-88) |
| | (7-89) |
| | (7-90) |
| | (7-91) |
| | (7-92) |
| | (7-93) |
| | (7-94) |
| | (7-95) |
| | (7-96) |
| | (7-97) |
| | (7-98) |
| | (7-99) |
| | (7-100) |
| | (7-101) |

d)

Følgende ligninger [(7-84)-(7-101)] anvendes til iterativt at løse x
  dil/exh, x
  H2Oexh og x
  Ccombdry:

Formula

(7-84)

Formula

(7-85)

Formula

(7-86)

Formula

(7-87)

Formula

(7-88)

Formula

(7-89)

Formula

(7-90)

Formula

(7-91)

Formula

(7-92)

Formula

(7-93)

Formula

(7-94)

Formula

(7-95)

Formula

(7-96)

Formula

(7-97)

Formula

(7-98)

Formula

(7-99)

Formula

(7-100)

Formula

(7-101)

Ved den kemiske ligevægt beregnes molstrømningshastigheden som beskrevet i punkt 3.5.3 og 3.6.3.

3.4.4.   NOx-korrektion for fugtindhold

Alle NOx-koncentrationer, herunder fortyndingsluftens baggrundskoncentration, korrigeres for indsugningsluftens fugtindhold ved hjælp af ligning (7-102) eller (7-103):

| a) | For motorer med kompressionstænding







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832) | (7-102) |
| --- | --- | --- |

a)

For motorer med kompressionstænding

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (9,953 · x
  H2O + 0,832)

(7-102)

| b) | For motorer med gnisttænding







  x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094) | (7-103) |
| --- | --- | --- |

b)

For motorer med gnisttænding

x
  NOxcor = x
  NOxuncor · (18,840 · x
  H2O + 0,68094)

(7-103)

hvor:

| x
  NOxuncor | = | ukorrigeret NOx-molær koncentration i udstødningsgassen [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O | = | vandmængde i indsugningsluften [mol/mol] |

x
  NOxuncor

=

ukorrigeret NOx-molær koncentration i udstødningsgassen [μmol/mol]

x
  H2O

=

vandmængde i indsugningsluften [mol/mol]

3.5.   Ufortyndede forurenende luftarter

3.5.1.   De forurenende luftarters masse

For at beregne den samlede masse for hver prøvning af forurenende luftarter m
  gas [g/test] multipliceres dens molære koncentration med dens respektive molstrøm og med udstødningsgassens molmasse; derefter foretages integration gennem prøvningscyklussen: [ligning (7-104)]:

| | (7-104) |
| --- | --- |

Formula

(7-104)

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af den generiske forurenende luftart [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| x
  gas | = | øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol] |
| t | = | tid [s] |

M
  gas

=

molmasse af den generiske forurenende luftart [g/mol]

ṅ
  exh

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

x
  gas

=

øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]

t

=

tid [s]

Eftersom ligning (7-104) skal løses ved hjælp af numerisk integration, transformeres den til ligning (7-105):

| ⇒ | (7-105) |
| --- | --- |

Formula

Formula

(7-105)

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol] |
| f | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

M
  gas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

x
  gas

  i

=

øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]

f

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

Den generelle ligning kan ændres, afhængigt af hvilket målesystem der anvendes, om der foretages batchvis eller kontinuerlig prøveudtagning, og om der prøvetages ved varierende frem for konstant strømningshastighed.

| a) | Ved kontinuerlig prøvetagning beregnes massen af den forurenende luftart m
  gas [g/test], hvis der er tale om varierende strømningshastighed, ved hjælp af ligning (7-106): | (7-106) |
| --- | --- | --- |

a)

Ved kontinuerlig prøvetagning beregnes massen af den forurenende luftart m
  gas [g/test], hvis der er tale om varierende strømningshastighed, ved hjælp af ligning (7-106):

Formula

(7-106)

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | øjeblikkelig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol] |
| f | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

M
  gas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

x
  gas

  i

=

øjeblikkelig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]

f

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

| b) | Stadig ved kontinuerlig prøvetagning, men i det særlige tilfælde med konstant strømningshastighed, beregnes massen af den forurenende luftart m
  gas [g/test] ved hjælp af ligning (7-107): | (7-107) |
| --- | --- | --- |

b)

Stadig ved kontinuerlig prøvetagning, men i det særlige tilfælde med konstant strømningshastighed, beregnes massen af den forurenende luftart m
  gas [g/test] ved hjælp af ligning (7-107):

Formula

(7-107)

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| | = | gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol] |
| Δt | = | prøvningsintervallets varighed |

M
  gas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

=

udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

Formula

=

gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]

Δt

=

prøvningsintervallets varighed

| c) | For batch-prøvetagning, uanset strømningshastigheden er varierende eller konstant, kan ligning (7-104) forenkles ved hjælp af ligning (7-108): | (7-108) |
| --- | --- | --- |

c)

For batch-prøvetagning, uanset strømningshastigheden er varierende eller konstant, kan ligning (7-104) forenkles ved hjælp af ligning (7-108):

Formula

(7-108)

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| | = | gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol] |
| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

M
  gas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

Formula

=

gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

3.5.2.   Omregning af koncentrationen fra tør til våd

Parametrene i dette punkt fås fra resultaterne af den kemiske ligevægt som beregnet i punkt 3.4.3. Der eksisterer følgende forhold mellem gassens molære koncentration i den målte strømning x
  gasdry og x
  gas [mol/mol] udtrykt som henholdsvis tør og våd basis [ligning (7-109) og (7-110)]:

| | (7-109) |
| --- | --- |
| | (7-110) |

Formula

(7-109)

Formula

(7-110)

hvor:

| x
  H2O | = | molandel vand i den målte strømning på våd basis [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2Odry | = | molandel vand i den målte strømning på tør basis [mol/mol] |

x
  H2O

=

molandel vand i den målte strømning på våd basis [mol/mol]

x
  H2Odry

=

molandel vand i den målte strømning på tør basis [mol/mol]

For forurenende luftarter skal der foretages korrektion for fjernet vand for den generiske koncentration x [mol/mol] ved hjælp af ligning (7-111):

| | (7-111) |
| --- | --- |

Formula

(7-111)

hvor:

| x
  [emission]meas | = | molandel emission i den målte strømning på målestedet [mol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  H2O[emission]meas | = | vandmængde i den målte strømning ved koncentrationsmålingen [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | vandmængde ved flowmeteret [mol/mol] |

x
  [emission]meas

=

molandel emission i den målte strømning på målestedet [mol/mol]

x
  H2O[emission]meas

=

vandmængde i den målte strømning ved koncentrationsmålingen [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

vandmængde ved flowmeteret [mol/mol]

3.5.3.   Udstødningsgassens molære strømningshastighed

Den molære strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas kan måles direkte eller beregnes på grundlag af den kemiske ligevægt i punkt 3.4.3. Beregningen af den molære strømningshastighed for ufortyndet udstødningsgas foretages ud fra den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften eller brændstoffets massestrømningshastighed. Den molære strømningshastighed for den ufortyndede udstødningsgas kan beregnes ud fra emissionsprøverne, ṅ
  exh, på grundlag af den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften, ṅ
  int, eller den målte massestrømningshastighed for brændstoffet, ṁ
  fuel, og de værdier, der beregnet ved hjælp af den kemiske ligevægt i punkt 3.4.3. Den skal udregnes for den kemiske ligevægt i 3.4.3 med samme hyppighed som ṅ
  int eller ṁ
  fuel opdateres og registreres.

| a) | Krumtaphusgassernes strømningshastighed. Den ufortyndede udstødningsgasstrøm kan kun beregnes på grundlag af ṅ
  int eller ṁ
  fuel, hvis mindst et af følgende gælder for strømningshastigheden af krumtaphusemissioner:






  i) | Prøvemotoren har et seriefremstillet forureningsbegrænsende system med et lukket krumtaphus, der leder krumtaphusstrømmen tilbage til indsugningsluften nedstrøms for indsugningsluftens flowmeter. |
| --- | --- | --- |

a)

Krumtaphusgassernes strømningshastighed. Den ufortyndede udstødningsgasstrøm kan kun beregnes på grundlag af ṅ
  int eller ṁ
  fuel, hvis mindst et af følgende gælder for strømningshastigheden af krumtaphusemissioner:

i)

Prøvemotoren har et seriefremstillet forureningsbegrænsende system med et lukket krumtaphus, der leder krumtaphusstrømmen tilbage til indsugningsluften nedstrøms for indsugningsluftens flowmeter.

| ii) | Under emissionsprøvningen ledes åbne krumtaphusstrømme til udstødningsgassen, jf. punkt 6.10 i bilag VI. |
| --- | --- |

ii)

Under emissionsprøvningen ledes åbne krumtaphusstrømme til udstødningsgassen, jf. punkt 6.10 i bilag VI.

| iii) | Åbne krumtaphusemissioner og -strømme måles og tilføjes til bremsespecifikke emissionsberegninger. |
| --- | --- |

iii)

Åbne krumtaphusemissioner og -strømme måles og tilføjes til bremsespecifikke emissionsberegninger.

| iv) | Ved hjælp af emissionsdata eller teknisk analyse kan det påvises, at udeladelse af åbne krumtaphusgassers strømningshastighed ikke indvirker negativt på overholdelsen af de gældende standarder. |
| --- | --- |

iv)

Ved hjælp af emissionsdata eller teknisk analyse kan det påvises, at udeladelse af åbne krumtaphusgassers strømningshastighed ikke indvirker negativt på overholdelsen af de gældende standarder.

| b) | Beregning af den molære strømningshastighed baseret på indsugningsluft.
  På grundlag af ṅ
  int måles udstødningsgassens molære strømningshastighed ṅ
  exh [mol/s] ved hjælp af ligning (7-112): | (7-112) |
| --- | --- | --- |

b)

Beregning af den molære strømningshastighed baseret på indsugningsluft.

På grundlag af ṅ
  int måles udstødningsgassens molære strømningshastighed ṅ
  exh [mol/s] ved hjælp af ligning (7-112):

Formula

(7-112)

hvor:

| ṅ
  exh | = | molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  ind | = | indsugningsluftens molære strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [mol/s] |
| x
  int/exhdry | = | mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | mængde ufortyndet udstødningsgas, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol] |
| x
  H2Oexhdry | = | vandmængde i udstødningsgas pr. tør mol af tør udstødningsgas [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra [mol/s]

ṅ
  ind

=

indsugningsluftens molære strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [mol/s]

x
  int/exhdry

=

mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

mængde ufortyndet udstødningsgas, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol]

x
  H2Oexhdry

=

vandmængde i udstødningsgas pr. tør mol af tør udstødningsgas [mol/mol]

| c) | Beregning af den molære strømningshastighed baseret på brændstoffets massestrømningshastighed
  På grundlag af ṁ
  fuel beregnes ṅ
  exh [mol/s] som følger:
  Når der foretages laboratorieundersøgelser, må denne beregning kun anvendes i forbindelse med NRSC og RMC i diskret modus [ligning (7-113)]: | (7-113) |
| --- | --- | --- |

c)

Beregning af den molære strømningshastighed baseret på brændstoffets massestrømningshastighed

På grundlag af ṁ
  fuel beregnes ṅ
  exh [mol/s] som følger:

Når der foretages laboratorieundersøgelser, må denne beregning kun anvendes i forbindelse med NRSC og RMC i diskret modus [ligning (7-113)]:

Formula

(7-113)

hvor:

| ṅ
  exh | = | molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s] |
| w
  C | = | carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | mængde H2O pr. tørt mol målt strøm [mol/mol] |
| M
  C | = | molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | carbonmængde fra brændstof i udstødningsgassen pr. mol tør udstødningsgas [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra

ṁ
  fuel

=

strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s]

w
  C

=

carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

mængde H2O pr. tørt mol målt strøm [mol/mol]

M
  C

=

molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

carbonmængde fra brændstof i udstødningsgassen pr. mol tør udstødningsgas [mol/mol]

| d) | Beregning af den molære strømningshastighed for ufortyndet udstødningsgas baseret på den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften, den molære strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas og fortyndet kemisk ligevægt
  Den molære strømningshastighed for udstødningsgas ṅ
  exh [mol/s] kan beregnes på grundlag af den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften, ṅ
  int, den målte molære strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas, ṅ
  dexh, og de værdier, der er beregnet ved hjælp af den kemiske ligevægt i punkt 3.4.3. Bemærk, at den kemiske ligevægt skal være baseret på koncentrationer af fortyndet udstødningsgas. For beregninger vedrørende kontinuerlig gennemstrømning skal den udregnes for den kemiske ligevægt i 3.4.3 med samme hyppighed som ṅ
  int eller ṅ
  dexh opdateres og registreres. Denne beregnede ṅ
  dexh kan anvendes til verifikation af PM-fortyndingsforholdet, beregning af den molære strømningshastighed af fortyndingsluften ved baggrundskorrektionen i punkt 3.6.1 og beregningen af massen af emissioner i punkt 3.5.1 for arter, der måles i den rå udstødningsgas.
  På grundlag af den molære strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas indsugningsluft beregnes strømningshastigheden for udstødningsgas, ṅ
  exh [mol/s], som følger: | (7-114) |
| --- | --- | --- |

d)

Beregning af den molære strømningshastighed for ufortyndet udstødningsgas baseret på den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften, den molære strømningshastighed for den fortyndede udstødningsgas og fortyndet kemisk ligevægt

Den molære strømningshastighed for udstødningsgas ṅ
  exh [mol/s] kan beregnes på grundlag af den målte molære strømningshastighed for indsugningsluften, ṅ
  int, den målte molære strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas, ṅ
  dexh, og de værdier, der er beregnet ved hjælp af den kemiske ligevægt i punkt 3.4.3. Bemærk, at den kemiske ligevægt skal være baseret på koncentrationer af fortyndet udstødningsgas. For beregninger vedrørende kontinuerlig gennemstrømning skal den udregnes for den kemiske ligevægt i 3.4.3 med samme hyppighed som ṅ
  int eller ṅ
  dexh opdateres og registreres. Denne beregnede ṅ
  dexh kan anvendes til verifikation af PM-fortyndingsforholdet, beregning af den molære strømningshastighed af fortyndingsluften ved baggrundskorrektionen i punkt 3.6.1 og beregningen af massen af emissioner i punkt 3.5.1 for arter, der måles i den rå udstødningsgas.

På grundlag af den molære strømningshastighed for fortyndet udstødningsgas indsugningsluft beregnes strømningshastigheden for udstødningsgas, ṅ
  exh [mol/s], som følger:

Formula

(7-114)

hvor

| ṅ
  exh | = | molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionens måles ud fra [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| x
  int/exhdry | = | mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol] |
| x
  raw/exhdry | = | mængde ufortyndet udstødningsgas, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol] |
| x
  H2Oexh | = | vandmængde i udstødningsgas pr. mol udstødningsgas [mol/mol] |
| ṅ
  dexh | = | molære strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas, som emissionen måles ud fra [mol/s] |
| ṅ
  int | = | indsugningsluftens molære strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [mol/s] |

ṅ
  exh

=

molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionens måles ud fra [mol/s]

x
  int/exhdry

=

mængde indsugningsluft, der er nødvendig for at fremstille faktiske forbrændingsprodukter pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol]

x
  raw/exhdry

=

mængde ufortyndet udstødningsgas, uden overskydende luft, pr. mol tør (ufortyndet eller fortyndet) udstødningsgas [mol/mol]

x
  H2Oexh

=

vandmængde i udstødningsgas pr. mol udstødningsgas [mol/mol]

ṅ
  dexh

=

molære strømningshastighed af fortyndet udstødningsgas, som emissionen måles ud fra [mol/s]

ṅ
  int

=

indsugningsluftens molære strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [mol/s]

3.6.   Fortyndede forurenende luftarter

3.6.1.   Beregning af emissionsmasse og baggrundskorrektion

Beregningen af massen af forurenende luftarter m
  gas [g/test] som funktion af emissionens molære strømningshastighed foretages således:

| a) | Kontinuerlig prøvetagning, varierende strømningshastighed, beregnes ved hjælp af ligning (7-106): | [jf. ligning (7-106)] |
| --- | --- | --- |

a)

Kontinuerlig prøvetagning, varierende strømningshastighed, beregnes ved hjælp af ligning (7-106):

Formula

[jf. ligning (7-106)]

hvor:

| Mgas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| x
  gas

  i | = | øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol] |
| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

Mgas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

x
  gas

  i

=

øjeblikkelig molær koncentration af den generiske gas på våd basis [mol/mol]

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

Kontinuerlig prøvetagning, konstant strømningshastighed, beregnes ved hjælp af ligning (7-107):

| | [jf. ligning (7-107)] |
| --- | --- |

Formula

[jf. ligning (7-107)]

hvor:

| Mgas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh | = | udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| | = | gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol] |
| Δt | = | prøvningsintervallets varighed |

Mgas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

=

udstødningsgassens molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

Formula

=

gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]

Δt

=

prøvningsintervallets varighed

| b) | batch-prøvetagning, uanset om strømningshastigheden er varierende eller konstant, beregnes ved hjælp af ligning (7-108): | [jf. ligning (7-108)] |
| --- | --- | --- |

b)

batch-prøvetagning, uanset om strømningshastigheden er varierende eller konstant, beregnes ved hjælp af ligning (7-108):

Formula

[jf. ligning (7-108)]

hvor:

| M
  gas | = | molmasse af generisk emission [g/mol] |
| --- | --- | --- |
| ṅ
  exh

  i | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s] |
| | = | gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol] |
| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

M
  gas

=

molmasse af generisk emission [g/mol]

ṅ
  exh

  i

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed på våd basis [mol/s]

Formula

=

gennemsnitlig molandel af den forurenende luftart på våd basis [mol/mol]

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

| c) | Hvis der er tale om fortyndet udstødningsgas, korrigeres de forurenende luftarters masseværdier ved at fratrække massen af baggrundsemissionen som følge af fortyndingsluft:






  i) | Først bestemmes fortyndingsluftens molære strømningshastighed ṅ
  airdil [mol/s] i prøvningsintervallet. Dette kan være en målt mængde eller mængde beregnet ud fra den fortyndede udstødningsgasstrøm og den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i fortyndet udstødningsgas,



  . |
| --- | --- | --- |

c)

Hvis der er tale om fortyndet udstødningsgas, korrigeres de forurenende luftarters masseværdier ved at fratrække massen af baggrundsemissionen som følge af fortyndingsluft:

i)

Formula

| ii) | Den samlede strøm af fortyndingsluft [mol] ganges med baggrundskoncentrationens middelkoncentration. Dette kan være en tidsvægtet middelværdi eller en strømningsvægtet middelværdi (f.eks. en forholdsmæssigt udtaget baggrundskoncentration). Produktet af n
  airdil og en baggrundskoncentrations middelkoncentration er den samlede mængde baggrundsemission. |
| --- | --- |

ii)

Den samlede strøm af fortyndingsluft [mol] ganges med baggrundskoncentrationens middelkoncentration. Dette kan være en tidsvægtet middelværdi eller en strømningsvægtet middelværdi (f.eks. en forholdsmæssigt udtaget baggrundskoncentration). Produktet af n
  airdil og en baggrundskoncentrations middelkoncentration er den samlede mængde baggrundsemission.

| iii) | Hvis resultatet er en molær mængde, omregnes den til en masse for baggrundsemissionen m
  bkgnd [g] ved at gange med den molære emissionsmasse, M
  gas [g/mol]. |
| --- | --- |

iii)

Hvis resultatet er en molær mængde, omregnes den til en masse for baggrundsemissionen m
  bkgnd [g] ved at gange med den molære emissionsmasse, M
  gas [g/mol].

| iv) | Den samlede baggrundsmasse trækkes fra den samlede masse for at korrigere for baggrundsemissionen. |
| --- | --- |

iv)

Den samlede baggrundsmasse trækkes fra den samlede masse for at korrigere for baggrundsemissionen.

| v) | Fortyndingsluftens samlede strøm kan bestemmes ved direkte strømningsmåling. I dette tilfælde beregnes baggrundens samlede masse ved hjælp af fortyndingsluftstrømmen, n
  airdil. Baggrundsmassen trækkes fra den samlede masse. Resultatet anvendes i bremsespecifikke emissionsberegninger. |
| --- | --- |

v)

Fortyndingsluftens samlede strøm kan bestemmes ved direkte strømningsmåling. I dette tilfælde beregnes baggrundens samlede masse ved hjælp af fortyndingsluftstrømmen, n
  airdil. Baggrundsmassen trækkes fra den samlede masse. Resultatet anvendes i bremsespecifikke emissionsberegninger.

| vi) | Fortyndingsluftens samlede strøm kan bestemmes ud fra den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas og en kemisk ligevægt for brændstof, indsugningsluft og udstødningsgas som beskrevet i punkt 3.4. I dette tilfælde beregnes baggrundens samlede masse ved hjælp af den samlede strøm af fortyndet udstødningsgas, n
  dexh. Derefter ganges dette resultat med den strømningsvægtede middelandel af fortyndingsluft i den fortyndede udstødningsgas,



  . |
| --- | --- |

vi)

Formula

Ved de to tilfælde (v) og (vi) anvendes følgende ligning (7-115) og (7-116):

| Eller | (7-115) |
| --- | --- |
| | (7-116) |

Formula

Formula

(7-115)

Formula

(7-116)

hvor:

| m
  gas | = | de forurenende luftarters samlede masse [g] |
| --- | --- | --- |
| m
  bkgnd | = | samlede baggrundsmasser [g] |
| m
  gascor | = | gasmasse korrigeret for baggrundsemission [g] |
| M
  gas | = | molekylemasse for generisk forurenende luftarter [g/mol] |
| x
  gasdil | = | koncentrationen af forurenende luftarter i fortyndingsluft [mol/mol] |
| n
  airdil | = | fortyndingsluftens molære strøm [mol] |
| | = | fortyndingsluftens strømningsvægtede middelbrøk i fortyndet udstødningsgas [mol/mol] |
| | = | gassens andel af baggrundsemissionen [mol/mol] |
| n
  dexh | = | samlet fortyndet udstødningsgasstrøm [mol] |

m
  gas

=

de forurenende luftarters samlede masse [g]

m
  bkgnd

=

samlede baggrundsmasser [g]

m
  gascor

=

gasmasse korrigeret for baggrundsemission [g]

M
  gas

=

molekylemasse for generisk forurenende luftarter [g/mol]

x
  gasdil

=

koncentrationen af forurenende luftarter i fortyndingsluft [mol/mol]

n
  airdil

=

fortyndingsluftens molære strøm [mol]

Formula

=

fortyndingsluftens strømningsvægtede middelbrøk i fortyndet udstødningsgas [mol/mol]

Formula

=

gassens andel af baggrundsemissionen [mol/mol]

n
  dexh

=

samlet fortyndet udstødningsgasstrøm [mol]

3.6.2.   Omregning af koncentrationen fra tør til våd

De samme forhold for ufortyndede gasser (punkt 3.5.2) anvendes til omregning fra tør til våd af fortyndede prøver. Med hensyn til fortyndingsluft foretages en fugtighedsmåling for at beregne dens andel af vanddamp x
  H2Odildry [mol/mol] ved hjælp af ligning (7-96):

| | [jf. ligning (7-96)] |
| --- | --- |

Formula

[jf. ligning (7-96)]

hvor:

| x
  H2Odil | = | molær vandandel i fortyndingsluftstrømmen [mol/mol] |
| --- | --- | --- |

x
  H2Odil

=

molær vandandel i fortyndingsluftstrømmen [mol/mol]

3.6.3.   Udstødningsgassens molære strømningshastighed

| a) | Beregning ved hjælp af kemisk ligevægt
  Den molære strømningshastighed ṅ
  exh [mol/s] kan beregnes ud fra brændstoffets massestrømningshastighed ṁ
  fuel ved hjælp af ligning (7-113): | [jf. ligning (7-113)] |
| --- | --- | --- |

a)

Beregning ved hjælp af kemisk ligevægt

Den molære strømningshastighed ṅ
  exh [mol/s] kan beregnes ud fra brændstoffets massestrømningshastighed ṁ
  fuel ved hjælp af ligning (7-113):

Formula

[jf. ligning (7-113)]

hvor:

| ṅ
  exh | = | molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  fuel | = | strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s] |
| w
  C | = | carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g] |
| x
  H2Oexhdry | = | mængde H2O pr. tørt mol målt strøm [mol/mol] |
| M
  C | = | molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol |
| x
  Ccombdry | = | carbonmængde fra brændstof i udstødningsgassen pr. mol tør udstødningsgas [mol/mol] |

ṅ
  exh

=

molære strømningshastighed af ufortyndet udstødningsgas, som emissionen måles fra

ṁ
  fuel

=

strømningshastighed inkl. indsugningsluftens fugtindhold [g/s]

w
  C

=

carbonmassebrøk for det pågældende brændstof [g/g]

x
  H2Oexhdry

=

mængde H2O pr. tørt mol målt strøm [mol/mol]

M
  C

=

molekylemasse af carbon 12,0107 g/mol

x
  Ccombdry

=

carbonmængde fra brændstof i udstødningsgassen pr. mol tør udstødningsgas [mol/mol]

| b) | Måling
  Udstødningsgassens molære strømningshastighed kan måles ved hjælp af tre systemer:






  i) | Den molære strømningshastighed for PDP. Baseret på den hastighed, ved hvilken den positive fortrængningspumpe (PDP) fungerer i et prøvningsinterval, anvendes den tilsvarende hældning a
  1 og skæringen, a
  0 [-], som beregnet efter kalibreringsproceduren i tillæg 1, til at beregne den molære strømningshastighed ṅ [mol/s] ved hjælp af ligning (7-117): | (7-117) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Måling

Udstødningsgassens molære strømningshastighed kan måles ved hjælp af tre systemer:

i)

Den molære strømningshastighed for PDP. Baseret på den hastighed, ved hvilken den positive fortrængningspumpe (PDP) fungerer i et prøvningsinterval, anvendes den tilsvarende hældning a
  1 og skæringen, a
  0 [-], som beregnet efter kalibreringsproceduren i tillæg 1, til at beregne den molære strømningshastighed ṅ [mol/s] ved hjælp af ligning (7-117):

Formula

(7-117)

hvor:

| | (7-118) |
| --- | --- |

Formula

(7-118)

hvor:

| a
  1 | = | kalibreringskoefficient [m3/s] |
| --- | --- | --- |
| a
  0 | = | kalibreringskoefficient [m3/omdr.] |
| p
  in, p
  out | = | indgangstryk/udgangstryk [Pa] |
| R | = | molgaskonstant [J/(mol K)] |
| T
  in | = | indgangstemperatur [K] |
| V
  rev | = | PDP pumpet volumen [m3/omdr.] |
| f
  n.,PDP | = | PDP-hastighed (omdr./s) |

a
  1

=

kalibreringskoefficient [m3/s]

a
  0

=

kalibreringskoefficient [m3/omdr.]

p
  in, p
  out

=

indgangstryk/udgangstryk [Pa]

R

=

molgaskonstant [J/(mol K)]

T
  in

=

indgangstemperatur [K]

V
  rev

=

PDP pumpet volumen [m3/omdr.]

f
  n.,PDP

=

PDP-hastighed (omdr./s)

| ii) | Den molære strømningshastighed for SSV. Ud fra ligningen C
  d versus Re
  # bestemt i overensstemmelse med tillæg 1 beregnes den molære strømningshastighed for den subsoniske venturi (SSV) under emissionsprøvning ṅ [mol/s] ved hjælp af ligning (7-119): | (7-119) |
| --- | --- | --- |

ii)

Den molære strømningshastighed for SSV. Ud fra ligningen C
  d versus Re
  # bestemt i overensstemmelse med tillæg 1 beregnes den molære strømningshastighed for den subsoniske venturi (SSV) under emissionsprøvning ṅ [mol/s] ved hjælp af ligning (7-119):

Formula

(7-119)

hvor:

| p
  in | = | indgangstryk [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturihals tværsnitsareal [m2] |
| R | = | molgaskonstant [J/(mol K)] |
| T
  in | = | indgangstemperatur [K] |
| Z | = | kompressibilitetsfaktor |
| M
  mix | = | molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol] |
| C
  d | = | SSV-udladningskoefficient [-] |
| C
  f | = | SSV-strømningskoefficient [-] |

p
  in

=

indgangstryk [Pa]

A
  t

=

Venturihals tværsnitsareal [m2]

R

=

molgaskonstant [J/(mol K)]

T
  in

=

indgangstemperatur [K]

Z

=

kompressibilitetsfaktor

M
  mix

=

molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol]

C
  d

=

SSV-udladningskoefficient [-]

C
  f

=

SSV-strømningskoefficient [-]

| iii) | Molær strømningshastighed for CFV For at beregne den molære strømningshastighed gennem en venturi eller en kombination af venturier anvendes dens respektive middelværdi C
  d og andre konstanter, bestemt i henhold til tillæg 1. Beregningen af dens molære strømningshastighed ṅ [mol/s] under emissionsprøvning beregnes ved hjælp af ligning (7-120): | (7-120) |
| --- | --- | --- |

iii)

Molær strømningshastighed for CFV For at beregne den molære strømningshastighed gennem en venturi eller en kombination af venturier anvendes dens respektive middelværdi C
  d og andre konstanter, bestemt i henhold til tillæg 1. Beregningen af dens molære strømningshastighed ṅ [mol/s] under emissionsprøvning beregnes ved hjælp af ligning (7-120):

Formula

(7-120)

hvor:

| p
  in | = | indgangstryk [Pa] |
| --- | --- | --- |
| A
  t | = | Venturihals tværsnitsareal [m2] |
| R | = | molgaskonstant [J/(mol K)] |
| T
  in | = | indgangstemperatur [K] |
| Z | = | kompressibilitetsfaktor |
| M
  mix | = | molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol] |
| C
  d | = | CFV-udladningskoefficient [-] |
| C
  f | = | CFV-strømningskoefficient [-] |

p
  in

=

indgangstryk [Pa]

A
  t

=

Venturihals tværsnitsareal [m2]

R

=

molgaskonstant [J/(mol K)]

T
  in

=

indgangstemperatur [K]

Z

=

kompressibilitetsfaktor

M
  mix

=

molmasse af den fortyndede udstødningsgas [kg/mol]

C
  d

=

CFV-udladningskoefficient [-]

C
  f

=

CFV-strømningskoefficient [-]

3.7.   Partikelbestemmelse

3.7.1.   Prøveudtagning

| a) | Prøveudtagning fra en varierende strømningshastighed:
  Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødningsgas med varierende strømningshastighed, skal der udtages en prøve, som er proportionel med udstødningsgassens varierende strømningshastighed. Strømningshastigheden integreres gennem et prøvningsinterval for at bestemme den samlede strømning. Den gennemsnitlige PM-koncentration

  (som allerede er i masseenheder pr. mol prøve) ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
  PM [g] ved hjælp af ligning (7-121): | (7-121) |
| --- | --- | --- |

a)

Prøveudtagning fra en varierende strømningshastighed:

Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødningsgas med varierende strømningshastighed, skal der udtages en prøve, som er proportionel med udstødningsgassens varierende strømningshastighed. Strømningshastigheden integreres gennem et prøvningsinterval for at bestemme den samlede strømning. Den gennemsnitlige PM-koncentration
  Formula
  (som allerede er i masseenheder pr. mol prøve) ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
  PM [g] ved hjælp af ligning (7-121):

Formula

(7-121)

hvor:

| ṅi | = | udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | PM-middelkoncentration [g/mol] |
| Δti | = | prøvetagningsinterval (s) |

ṅi

=

udstødningsgassens øjeblikkelige molære strømningshastighed [mol/s]

Formula

=

PM-middelkoncentration [g/mol]

Δti

=

prøvetagningsinterval (s)

| b) | Prøveudtagning fra en konstant strømningshastighed
  Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødningsgas med konstant strømningshastighed, skal den gennemsnitlige molære strømningshastighed, fra hvilken prøven udtages, bestemmes. Den gennemsnitlige PM-koncentration ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
  PM[g] ved hjælp af ligning (7-122): | (7-122) |
| --- | --- | --- |

b)

Prøveudtagning fra en konstant strømningshastighed

Hvis der indsamles en batchprøve fra en udstødningsgas med konstant strømningshastighed, skal den gennemsnitlige molære strømningshastighed, fra hvilken prøven udtages, bestemmes. Den gennemsnitlige PM-koncentration ganges med den samlede strømning for at få den samlede partikelmasse m
  PM[g] ved hjælp af ligning (7-122):

Formula

(7-122)

hvor:

| ṅ | = | udstødningsgassens molære strømningshastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | PM-middelkoncentration [g/mol] |
| Δt | = | prøvningsintervallets varighed [s] |

ṅ

=

udstødningsgassens molære strømningshastighed [mol/s]

Formula

=

PM-middelkoncentration [g/mol]

Δt

=

prøvningsintervallets varighed [s]

Ved prøveudtagning med et konstant fortyndingsforhold (DR) beregnes m
  PM [g] ved hjælp af ligning (7-123):

| | (7-123) |
| --- | --- |

Formula

(7-123)

hvor:

| m
  PMdil | = | PM-masse i fortyndingsluften [g] |
| --- | --- | --- |
| DR | = | fortyndingsforhold [-] defineret som forholdet mellem massen af emissionen m og massen af fortyndet udstødningsgas m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh). |

m
  PMdil

=

PM-masse i fortyndingsluften [g]

DR

=

fortyndingsforhold [-] defineret som forholdet mellem massen af emissionen m og massen af fortyndet udstødningsgas m
  dil/exh (DR = m/m
  dil/exh).

Fortyndingsforholdet DR kan udtrykkes som en funktion af x
  dil/exh [ligning (7-124)]:

| | (7-124) |
| --- | --- |

Formula

(7-124)

3.7.2.   Baggrundskorrektion

Der anvendes samme tilgang som i punkt 3.6.1 til at korrigere PM-massen for baggrunden. Ved at gange
  Formula
  med den samlede strøm af fortyndingsluft, findes den samlede PM-baggrundsmasse (m
  PMbkgnd [g]). ved at trække den samlede baggrundsmasse fra den samlede masse findes den baggrundskorrigerede partikelmasse m
  PMcor [g] [ligning (7-125)]:

| | (7-125) |
| --- | --- |

Formula

(7-125)

hvor:

| m
  PMuncor | = | ukorrigeret PM-mase [g] |
| --- | --- | --- |
| | = | middelkoncentrationen af PM i fortyndingsluft [g/mol] |
| n
  airdil | = | fortyndingsluftens molære strøm [mol] |

m
  PMuncor

=

ukorrigeret PM-mase [g]

Formula

=

middelkoncentrationen af PM i fortyndingsluft [g/mol]

n
  airdil

=

fortyndingsluftens molære strøm [mol]

3.8.   Cyklusdrift og specifikke emissioner

3.8.1.   Emission af forurenende luftarter

3.8.1.1.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC

Der henvises til punkt 3.5.1 og 3.6.1 for henholdsvis ufortyndet og fortyndet udstødningsgas. De resulterende værdier for effekt på Pi
  [kW] integreres gennem et prøvningsinterval. Det samlede arbejde W
  act [kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-126):

| | (7-126) |
| --- | --- |

Formula

(7-126)

hvor:

| Pi | = | øjeblikkelig motoreffekt [kW] |
| --- | --- | --- |
| ni | = | øjeblikkelig motorhastighed [o./min.] |
| Ti | = | øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm] |
| W
  act | = | faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh] |
| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| N | = | antal målinger [-] |

Pi

=

øjeblikkelig motoreffekt [kW]

ni

=

øjeblikkelig motorhastighed [o./min.]

Ti

=

øjeblikkeligt motordrejningsmoment [Nm]

W
  act

=

faktisk udført arbejde i cyklussen [kWh]

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

Hvis der er monteret tilbehør i overensstemmelse med tillæg 2 til bilag VI, justeres det øjeblikkelige motordrejningsmoment i ligning (7-126) ikke. Hvis tilbehør, der er nødvendigt ifølge punkt 6.3.2 eller 6.3.3 i bilag VI til denne forordning, og som burde have været monteret med henblik på prøvningen, ikke blev monteret, eller tilbehør, der burde have været afmonteret med henblik på prøvningen, er monteret skal værdien af Ti
  i ligning (7-126) justeres ved hjælp af ligning (7-127):

| T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX | (7-127) |
| --- | --- |

T
  i = T
  i
  ,meas + T
  i,
  AUX

(7-127)

hvor:

| Ti

  ,meas | = | målt værdi af øjeblikkeligt motordrejningsmoment |
| --- | --- | --- |
| Ti,

  AUX | = | tilsvarende værdi af moment, der er nødvendigt til at drive tilbehør, bestemt i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.2 i bilag VI til denne forordning. |

Ti

  ,meas

=

målt værdi af øjeblikkeligt motordrejningsmoment

Ti,

  AUX

=

tilsvarende værdi af moment, der er nødvendigt til at drive tilbehør, bestemt i overensstemmelse med punkt 7.7.2.3.2 i bilag VI til denne forordning.

De specifikke emissioner e
  gas [g/kWh] beregnes på følgende måder, afhængigt af typen af prøvningscyklus.

| | (7-128) |
| --- | --- |

Formula

(7-128)

hvor:

| m
  gas | = | emissionens samlede masse [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | arbejde i cyklussen [kWh] |

m
  gas

=

emissionens samlede masse [g/test]

W
  act

=

arbejde i cyklussen [kWh]

I forbindelse med NRTC for andre forurenende luftarter end CO2 skal det endelige prøvningsresultat e
  gas [g/kWh] være et vægtet gennemsnit for koldstartsprøvning og varmstartsprøvning beregnet ved hjælp af ligning (7-129):

| | (7-129) |
| --- | --- |

Formula

(7-129)

hvor:

| | m
  cold er gasmasseemissionerne ved koldstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  cold er gasmasseemissionerne ved koldstarts-NRTC [g]

| | W
  act, cold er det faktiske arbejde ved koldstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, cold er det faktiske arbejde ved koldstarts-NRTC [kWh]

| | m
  hot er gasmasseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  hot er gasmasseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g]

| | W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh]

I forbindelse med NRTC for CO2 skal det endelige prøvningsresultat e
  CO2 [g/kWh] beregnes fra varmstarts-NRTC beregnet ved hjælp af ligning (7-130):

| | (7-130) |
| --- | --- |

Formula

(7-130)

hvor:

| | m
  CO2, hot er CO2-masseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g] |
| --- | --- |

m
  CO2, hot er CO2-masseemissionerne ved varmstarts-NRTC [g]

| | W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh] |
| --- | --- |

W
  act, hot er det faktiske arbejde ved varmstarts-NRTC [kWh]

3.8.1.2.   NRSC i diskret modus

De specifikke emissioner e
  gas [g/kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-131):

| | (7-131) |
| --- | --- |

Formula

(7-131)

hvor:

| ṁ
  gas,

  i | = | emissionens gennemsnitlige massestrømningshastighed ved modus i [g/h] |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |

ṁ
  gas,

  i

=

emissionens gennemsnitlige massestrømningshastighed ved modus i [g/h]

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

3.8.2.   Partikelemissioner

3.8.2.1.   Transiente prøvningscyklusser (NRTC og LSI-NRTC) og RMC

De specifikke partikelemissioner beregnes ved at transformere ligning (7-128) til ligning (7-132), hvor e
  gas [g/kWh] og m
  gas [g/test] erstattes af henholdsvis e
  PM [g/kWh] og m
  PM]:

| | (7-132) |
| --- | --- |

Formula

(7-132)

hvor:

| m
  PM | = | Partikelemissionens samlede masse, beregnet efter punkt 3.7.1 [g/test] |
| --- | --- | --- |
| W
  act | = | arbejde i cyklussen [kWh] |

m
  PM

=

Partikelemissionens samlede masse, beregnet efter punkt 3.7.1 [g/test]

W
  act

=

arbejde i cyklussen [kWh]

Emissionerne ved den transiente sammensatte cyklus (dvs. koldstarts-NRTC og varmstarts-NRTC) beregnes som vist i punkt 3.8.1.1.

3.8.2.2.   NRSC i diskret modus

Den specifikke partikelemission e
  PM [g/kWh] beregnes på følgende måde:

3.8.2.2.1.   For enkeltfiltermetoden ved hjælp af ligning (7-133):

| | (7-133) |
| --- | --- |

Formula

(7-133)

hvor:

| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| ṁ
  PM | = | partikelmassestrømningshastighed [g/h] |

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

ṁ
  PM

=

partikelmassestrømningshastighed [g/h]

3.8.2.2.2.   For flerfiltermetoden ved hjælp af ligning (7-134):

| | (7-134) |
| --- | --- |

Formula

(7-134)

hvor:

| Pi | = | motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| --- | --- | --- |
| WFi | = | vægtningsfaktor for modus i [-] |
| ṁPM

  i | = | partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h] |

Pi

=

motoreffekt for modus i [kW] med P
  i = P
  mi + P
  auxi (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

=

vægtningsfaktor for modus i [-]

ṁPM

  i

=

partikelmassestrømningshastighed ved modus i [g/h]

For enkeltfiltermetoden beregnes den effektive vægtningsfaktor WF
  eff

  i
  for hver modus ved hjælp af ligning (7-135):

| | (7-135) |
| --- | --- |

Formula

(7-135)

hvor:

| m
  smpldexhi | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøve i modus i [kg] |
| --- | --- | --- |
| m
  smpldexh | = | masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til af partikelprøver [kg] |
| ṁeqdexhwet

  i | = | ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s] |
| | = | gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s] |

m
  smpldexhi

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til udtagning af partikelprøve i modus i [kg]

m
  smpldexh

=

masse af fortyndet udstødningsgasprøve, som ledes gennem filtrene til af partikelprøver [kg]

ṁeqdexhwet

  i

=

ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas ved modus i [kg/s]

Formula

=

gennemsnitlig ækvivalent massestrømningshastighed af fortyndet udstødningsgas [kg/s]

De effektive vægtningsfaktorer må højst afvige med 0,005 (absolut værdi) fra de i tillæg 1 til bilag XVII angivne vægtningsfaktorer.

3.8.3.   Justering for emissionsbegrænsning, der regenereres på et ikke-hyppigt (periodisk) grundlag

Ved motorer, der ikke er i kategori RLL; og som er udstyret med systemer til genbehandling af udstødningen med ikke-hyppig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag VI), korrigeres de specifikke emissioner af forurenende gasser og partikler beregnet i overensstemmelse med punkt 3.8.1 og 3.8.2 enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis ikke-hyppig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, avendes opjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Hvis ikke-hyppig regenerering fandt sted under prøvningen, avendes nedjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Ved NRSC i diskret modus, hvor justeringsfaktorerne er blevet bestemt for hver modus, skal de anvendes på hver modus ved beregningen af det vægtede emissionsresultat.

3.8.4.   Justering for forringelsesfaktor

De specifikke emissioner af forurenende gasser og partikler beregnet i overensstemmelse med punkt 3.8.1 og 3.8.2 hvor det er relevant inklusive justeringsfaktoren for ikke-hyppig regenerering i overensstemmelse med punkt 3.8.3, justeres også med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag III.

3.9.   Kalibrering af fortyndet udstødningsgasstrøm (CVS) og relaterede beregninger

I dette afsnit beskrives beregningerne til kalibrering af forskellige flowmetre. Punkt 3.9.1. beskriver først, hvordan man omregner aflæsninger fra reference-flowmetre til brug ved kalibreringsligningerne, som angives på molbasis. I de øvrige punkter beskrives de kalibreringsberegninger, der er specifikke for bestemte typer flowmetre.

3.9.1.   Omregninger for referencemåler

I kalibreringsligningerne i dette afsnit anvendes molær strømningshastighed, ṅ
  ref, som referencemængde. Hvis den anvendte referencemåler viser en strømningshastighed som en anden mængde, f.eks. standardvolumenhastighed, ̇
  stdref, faktisk volumenhastighed, ̇
  actdref , eller massestrøm, ṁ
  ref, omregnes referencemålerens visning til molær strømningshastighed ved hjælp af ligning (7-136), (7-137) og (7-138), idet det indskærpes, at mens værdierne for volumenhastighed, massestrømningshastighed, tryk, temperatur og molmasse kan ændre sig under emissionsprøvningen, skal de holdes så konstant som praktisk muligt for de enkelte indstillingspunkter under kalibreringen af flowmeteret:

| | (7-136) |
| --- | --- |

Formula

(7-136)

hvor:

| ṅ
  ref | = | molær strømningsreferencehastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| ̇
  stdref | = | referencevolumenstrøm, korrigeret til standardtryk og standardtemperatur [m3/s] |
| ̇
  actdref | = | referencevolumenstrøm ved faktisk tryk og temperatur [m3/s] |
| ṁ
  ref | = | referencemassestrøm [g/s] |
| p
  std | = | standardtryk [Pa] |
| p
  act | = | faktisk gastryk [Pa] |
| T
  std | = | standardtemperatur [K] |
| T
  act | = | faktisk gastemperatur [K] |
| R | = | molær gaskonstant [J/(mol · K)] |
| M
  mix | = | gassens molmasse [g/mol] |

ṅ
  ref

=

molær strømningsreferencehastighed [mol/s]

̇
  stdref

=

referencevolumenstrøm, korrigeret til standardtryk og standardtemperatur [m3/s]

̇
  actdref

=

referencevolumenstrøm ved faktisk tryk og temperatur [m3/s]

ṁ
  ref

=

referencemassestrøm [g/s]

p
  std

=

standardtryk [Pa]

p
  act

=

faktisk gastryk [Pa]

T
  std

=

standardtemperatur [K]

T
  act

=

faktisk gastemperatur [K]

R

=

molær gaskonstant [J/(mol · K)]

M
  mix

=

gassens molmasse [g/mol]

3.9.2.   PDP-kalibreringsberegninger

For hver restriktorposition beregnes følgende værdier ud fra de middelværdier, der er bestemt i punkt 8.1.8.4 i bilag VI, som følger:

| a) | PDP-mængde pumpet pr. omdrejning, V
  rev (m3/omdr.): | (7-137) |
| --- | --- | --- |

a)

PDP-mængde pumpet pr. omdrejning, V
  rev (m3/omdr.):

Formula

(7-137)

hvor:

| | = | middelværdi for den molære strømningsreferencehastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| R | = | molær gaskonstant [J/(mol · K)] |
| | = | gennemsnitlig indgangstemperatur [K] |
| | = | gennemsnitligt indgangstryk [Pa] |
| | = | gennemsnitlig rotationshastighed [omdr./s] |

Formula

=

middelværdi for den molære strømningsreferencehastighed [mol/s]

R

=

molær gaskonstant [J/(mol · K)]

Formula

=

gennemsnitlig indgangstemperatur [K]

Formula

=

gennemsnitligt indgangstryk [Pa]

Formula

=

gennemsnitlig rotationshastighed [omdr./s]

| b) | PDP-slipkorrektionsfaktor, K
  s [s/omdr.]: | (7-138) |
| --- | --- | --- |

b)

PDP-slipkorrektionsfaktor, K
  s [s/omdr.]:

Formula

(7-138)

hvor:

| | = | gennemsnitlig molær strømningsreferencehastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |
| | = | gennemsnitlig indgangstemperatur [K] |
| | = | gennemsnitligt indgangstryk [Pa] |
| | = | gennemsnitligt udgangstryk [Pa] |
| | = | gennemsnitlig PDP-rotationshastighed [omdr./s] |
| R | = | molær gaskonstant [J/(mol · K)] |

Formula

=

gennemsnitlig molær strømningsreferencehastighed [mol/s]

Formula

=

gennemsnitlig indgangstemperatur [K]

Formula

=

gennemsnitligt indgangstryk [Pa]

Formula

=

gennemsnitligt udgangstryk [Pa]

Formula

=

gennemsnitlig PDP-rotationshastighed [omdr./s]

R

=

molær gaskonstant [J/(mol · K)]

| c) | Der foretages en regression efter mindste kvadraters metode af PDP-volumen pumpet pr. omdrejning, V
  rev, i forhold til PDP-slipkorrektionsfaktoren, K
  s, ved at beregne hældningen, a
  1, og skæringen, a
  0, som beskrevet i tillæg 4. |
| --- | --- |

c)

Der foretages en regression efter mindste kvadraters metode af PDP-volumen pumpet pr. omdrejning, V
  rev, i forhold til PDP-slipkorrektionsfaktoren, K
  s, ved at beregne hældningen, a
  1, og skæringen, a
  0, som beskrevet i tillæg 4.

| d) | Proceduren i dette punkts litra a)-c) gentages for hver hastighed, som PDP-enheden betjenes ved. |
| --- | --- |

d)

Proceduren i dette punkts litra a)-c) gentages for hver hastighed, som PDP-enheden betjenes ved.

| e) | Tabel 7.4. Følgende tabel viser disse beregninger for forskellige værdier for



  :
  Tabel 7.4.


  Eksempel på PDP-kalibreringsdata














  [omdr./min] | [omdr./s] | a
  1 [m3/min] | a
  1 [m3/s] | a
  0 [m3/omdr.] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 755,0 | 12,58 | 50,43 | 0,8405 | 0,056 |
| 987,6 | 16,46 | 49,86 | 0,831 | -0 013 |
| 1254,5 | 20,9 | 48,54 | 0,809 | 0,028 |
| 1401,3 | 23,355 | 47,30 | 0,7883 | -0 061 |

e)

Formula

Tabel 7.4.

Eksempel på PDP-kalibreringsdata

Formula

Formula

a
  1 [m3/min]

a
  1 [m3/s]

a
  0 [m3/omdr.]

755,0

12,58

50,43

0,8405

0,056

987,6

16,46

49,86

0,831

-0 013

1254,5

20,9

48,54

0,809

0,028

1401,3

23,355

47,30

0,7883

-0 061

| f) | For hver hastighed, ved hvilken PDP-enheden betjenes, anvendes den tilsvarende hældning, a
  1, og skæringspunkt, a
  0, til at beregne strømningshastigheden under emissionsprøvningen som beskrevet i punkt 3.6.3, litra b). |
| --- | --- |

f)

For hver hastighed, ved hvilken PDP-enheden betjenes, anvendes den tilsvarende hældning, a
  1, og skæringspunkt, a
  0, til at beregne strømningshastigheden under emissionsprøvningen som beskrevet i punkt 3.6.3, litra b).

3.9.3.   Venturiregulerende ligninger og tilladte antagelser

I dette afsnit beskrives de regulerende ligninger og tilladte antagelser i forbindelse med kalibrering af en venturi og beregning af strøm ved hjælp af en venturi. Fordi en subsonisk venturi (SSV) og en kritisk venturi (CFV) fungerer på lignende måde, er deres regulerende ligninger næsten de samme, med undtagelse af den ligning, der beskriver deres trykforhold r (dvs. r
  SSV i forhold til r
  CFV). Disse regulerende ligninger har en éndimensionel isentropisk ikke-viskos kompressibel strømning af ideel gas. I punkt 3.9.3, litra d), beskrives andre tilladte antagelser. Hvis det for den målte strøm ikke er tilladt at antage en ideel gas, omfatter de regulerende ligninger en førsteordenskorrektion for reaktion af en reel gas, nemlig kompressibilitetsfaktoren Z. Hvis der på baggrund af et velbegrundet teknisk skøn skal bruges en anden værdi end Z = 1, kan der anvendes en passende tilstandsligning til at bestemme værdien af Z som funktion af de målte tryk og temperaturer, eller der kan udvikles særlige kalibreringsligninger baseret på et velbegrundet teknisk skøn. Det skal bemærkes, at ligningen for strømningskoefficienten, C
  f, er baseret på den ideelle gasantagelse, at den sentropiske eksponent, γ, er lig med varmekapacitetsforholdet cp
  /c
  V
  . Hvis der på baggrund af et velbegrundet teknisk skøn skal bruges en reel gasisentropisk eksponentværdi, kan der anvendes en passende tilstandsligning til at bestemme værdien af γ som funktion af de målte tryk og temperaturer, eller der kan udvikles særlige kalibreringsligninger. Den molære strømningshastighed ṅ [mol/s] ved hjælp af ligning (7-139):

| | (7-139) |
| --- | --- |

Formula

(7-139)

hvor:

| C
  d | = | Udladningskoefficient, som bestemt i punkt 3.9.3 litra a) [-] |
| --- | --- | --- |
| C
  f | = | Strømningskoefficient, som bestemt i punkt 3.9.3 litra b) [-] |
| A
  t | = | Venturihals tværsnitsareal [m2] |
| p
  in | = | Det absolutte statiske tryk ved venturindgangen [Pa] |
| Z | = | Kompressibilitetsfaktor [-] |
| M
  mix | = | Gasblandingens molmasse [kg/mol] |
| R | = | Molær gaskonstant |
| T
  in | = | Absolut temperatur ved venturiindgangen [K] |

C
  d

=

Udladningskoefficient, som bestemt i punkt 3.9.3 litra a) [-]

C
  f

=

Strømningskoefficient, som bestemt i punkt 3.9.3 litra b) [-]

A
  t

=

Venturihals tværsnitsareal [m2]

p
  in

=

Det absolutte statiske tryk ved venturindgangen [Pa]

Z

=

Kompressibilitetsfaktor [-]

M
  mix

=

Gasblandingens molmasse [kg/mol]

R

=

Molær gaskonstant

T
  in

=

Absolut temperatur ved venturiindgangen [K]

| a) | Ved hjælp af de punkt 8.1.8.4 i bilag VI indsamlede data beregnes C
  d ved hjælp af ligning (7-140): | (7-140) |
| --- | --- | --- |

a)

Ved hjælp af de punkt 8.1.8.4 i bilag VI indsamlede data beregnes C
  d ved hjælp af ligning (7-140):

Formula

(7-140)

hvor:

| ṅ
  ref | = | molær strømningsreferencehastighed [mol/s] |
| --- | --- | --- |

ṅ
  ref

=

molær strømningsreferencehastighed [mol/s]

Andre symboler, jf. ligning (7-139).

| b) | C
  f bestemmes ved anvendelse af en af følgende metoder:






  i) | Udelukkende for CFV-flowmetre gælder, at C
  fCFV udledes af følgende tabel 7.5 på baggrund af værdierne for β (forholdet mellem venturiens hals og indgangens diameter) og γ (varmekapacitetsforhold for gasblandingen), idet de mellemliggende værdier findes ved interpolation:

  Tabel 7.5.



  C
  fCFV i forhold til β and γ for CFV-flowmetre









  C
  fCFV |
| --- | --- | --- |
| β | γ
  exh = 1,385 | γ
  dexh = γ
  air = 1,399 |
| 0,000 | 0,6822 | 0,6846 |
| 0,400 | 0,6857 | 0,6881 |
| 0,500 | 0,6910 | 0,6934 |
| 0,550 | 0,6953 | 0,6977 |
| 0,600 | 0,7011 | 0,7036 |
| 0,625 | 0,7047 | 0,7072 |
| 0,650 | 0,7089 | 0,7114 |
| 0,675 | 0,7137 | 0,7163 |
| 0,700 | 0,7193 | 0,7219 |
| 0,720 | 0,7245 | 0,7271 |
| 0,740 | 0,7303 | 0,7329 |
| 0,760 | 0,7368 | 0,7395 |
| 0,770 | 0,7404 | 0,7431 |
| 0,780 | 0,7442 | 0,7470 |
| 0,790 | 0,7483 | 0,7511 |
| 0,800 | 0,7527 | 0,7555 |
| 0,810 | 0,7573 | 0,7602 |
| 0,820 | 0,7624 | 0,7652 |
| 0,830 | 0,7677 | 0,7707 |
| 0,840 | 0,7735 | 0,7765 |
| 0,850 | 0,7798 | 0,7828 |

b)

C
  f bestemmes ved anvendelse af en af følgende metoder:

i)

Udelukkende for CFV-flowmetre gælder, at C
  fCFV udledes af følgende tabel 7.5 på baggrund af værdierne for β (forholdet mellem venturiens hals og indgangens diameter) og γ (varmekapacitetsforhold for gasblandingen), idet de mellemliggende værdier findes ved interpolation:

Tabel 7.5.

C
  fCFV i forhold til β and γ for CFV-flowmetre

C
  fCFV

β

γ
  exh = 1,385

γ
  dexh = γ
  air = 1,399

0,000

0,6822

0,6846

0,400

0,6857

0,6881

0,500

0,6910

0,6934

0,550

0,6953

0,6977

0,600

0,7011

0,7036

0,625

0,7047

0,7072

0,650

0,7089

0,7114

0,675

0,7137

0,7163

0,700

0,7193

0,7219

0,720

0,7245

0,7271

0,740

0,7303

0,7329

0,760

0,7368

0,7395

0,770

0,7404

0,7431

0,780

0,7442

0,7470

0,790

0,7483

0,7511

0,800

0,7527

0,7555

0,810

0,7573

0,7602

0,820

0,7624

0,7652

0,830

0,7677

0,7707

0,840

0,7735

0,7765

0,850

0,7798

0,7828

| ii) | For alle CFV- eller SSV-flowmetre kan ligning (7-141) anvendes til at beregne C
  f: | (7-141) |
| --- | --- | --- |

ii)

For alle CFV- eller SSV-flowmetre kan ligning (7-141) anvendes til at beregne C
  f:

Formula

(7-141)

hvor:

| γ | = | isentropisk eksponent [-]. For en ideel gas er dette varmekapacitetsforholdet for gasblandingen, cp
  /c
  V |
| --- | --- | --- |
| r | = | trykforhold, som bestemt i dette punkts litra c), nr. (3) |
| β | = | forholdet mellem venturiens hals og indgangens diameter |

γ

=

isentropisk eksponent [-]. For en ideel gas er dette varmekapacitetsforholdet for gasblandingen, cp
  /c
  V

r

=

trykforhold, som bestemt i dette punkts litra c), nr. (3)

β

=

forholdet mellem venturiens hals og indgangens diameter

| c) | Trykforholdet r beregnes på følgende måde:






  i) | Udelukkende for SSV-systemer gælder, at r
  SSV beregnes ved hjælp af ligning (7-142): | (7-142) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Trykforholdet r beregnes på følgende måde:

i)

Udelukkende for SSV-systemer gælder, at r
  SSV beregnes ved hjælp af ligning (7-142):

Formula

(7-142)

hvor:

| Δpssv | = | differentielt statisk tryk; venturiens indgang minus venturiens hals [Pa] |
| --- | --- | --- |

Δpssv

=

differentielt statisk tryk; venturiens indgang minus venturiens hals [Pa]

| ii) | Udelukkende for CFV-systemer gælder, at r
  CFV beregnes iterativt ved hjælp af ligning (7-143): | (7-143) |
| --- | --- | --- |

ii)

Udelukkende for CFV-systemer gælder, at r
  CFV beregnes iterativt ved hjælp af ligning (7-143):

Formula

(7-143)

| d) | Der kan foretages en af følgende forenklede antagelser vedrørende de regulerende ligninger, eller der kan udvikles mere hensigtsmæssige værdier til prøvning efter et velbegrundet teknisk skøn:






  i) | For emissionsprøvning i hele spektret for ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft kan gasblandingen antages at reagere som en ideel gas: Z = 1. |
| --- | --- | --- |

d)

Der kan foretages en af følgende forenklede antagelser vedrørende de regulerende ligninger, eller der kan udvikles mere hensigtsmæssige værdier til prøvning efter et velbegrundet teknisk skøn:

i)

For emissionsprøvning i hele spektret for ufortyndet udstødningsgas, fortyndet udstødningsgas og fortyndingsluft kan gasblandingen antages at reagere som en ideel gas: Z = 1.

| ii) | For hele spektret for ufortyndet udstødningsgas kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1.385. |
| --- | --- |

ii)

For hele spektret for ufortyndet udstødningsgas kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1.385.

| iii) | For hele spektret for fortyndet udstødningsgas og luft (f.eks. kalibreringsluft eller fortyndingsluft) kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1.399. |
| --- | --- |

iii)

For hele spektret for fortyndet udstødningsgas og luft (f.eks. kalibreringsluft eller fortyndingsluft) kan der antages et konstant varmekapacitetsforhold for γ = 1.399.

| iv) | For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan blandingens molmasse, M
  mix [g/mol], betragtes som udelukkende en funktion af vandmængden i fortyndingsluften eller kalibreringsluften, x
  H2O, bestemt som beskrevet i punkt 3.3.2 og beregnes ved hjælp af ligning (7-144):







  M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O) | (7-144) |
| --- | --- | --- |

iv)

For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan blandingens molmasse, M
  mix [g/mol], betragtes som udelukkende en funktion af vandmængden i fortyndingsluften eller kalibreringsluften, x
  H2O, bestemt som beskrevet i punkt 3.3.2 og beregnes ved hjælp af ligning (7-144):

M
  mix=M
  air· (1 –x
  H2O) +M
  H2O· (x
  H2O)

(7-144)

hvor:

| M
  air | = | 28,96559 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  H2O | = | 18,01528 g/mol |
| x
  H2O | = | vandmængde i fortyndings- eller kalibreringsluften [mol/mol] |

M
  air

=

28,96559 g/mol

M
  H2O

=

18,01528 g/mol

x
  H2O

=

vandmængde i fortyndings- eller kalibreringsluften [mol/mol]

| v) | For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan der antages en konstant molmasse for blandingen, M
  mix, for al kalibrering og prøvning, forudsat at den antagede molmase højst afviger ± 1 % fra den anslåede mindste og største molmasse under kalibrering og prøvning. Denne antagelse kan foretages, hvis der sikres tilstrækkelig kontrol af vandmængden i kalibreringsluften og i fortyndingsluften, eller hvis der fjernes tilstrækkeligt vand fra både kalibreringsluften og fortyndingsluften. Tabel 7.6 indeholder eksempler på tilladelige dugpunktsområder i fortyndingsluften i forhold til dugpunktet i kalibreringsluften.

  Tabel 7.6


  Eksempler på dugpunkter i fortyndingsluft og kalibreringsluft, ved hvilke der kan antages en konstant M
  mix.








  Hvis kalibreringens T
  dew (°C) er ... | antages følgende konstante M
  mix (g/mol) | for følgende områder for T
  dew (°C) under emissionsprøvning (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| dry | 28,96559 | tør til 18 |
| 0 | 28,89263 | tør til 21 |
| 5 | 28,86148 | tør til 22 |
| 10 | 28,81911 | tør til 24 |
| 15 | 28,76224 | tør til 26 |
| 20 | 28,68685 | -8 til 28 |
| 25 | 28,58806 | 12 til 31 |
| 30 | 28,46005 | 23 til 34 |

v)

For hele spektret af fortyndet udstødningsgas og luft kan der antages en konstant molmasse for blandingen, M
  mix, for al kalibrering og prøvning, forudsat at den antagede molmase højst afviger ± 1 % fra den anslåede mindste og største molmasse under kalibrering og prøvning. Denne antagelse kan foretages, hvis der sikres tilstrækkelig kontrol af vandmængden i kalibreringsluften og i fortyndingsluften, eller hvis der fjernes tilstrækkeligt vand fra både kalibreringsluften og fortyndingsluften. Tabel 7.6 indeholder eksempler på tilladelige dugpunktsområder i fortyndingsluften i forhold til dugpunktet i kalibreringsluften.

Tabel 7.6

Eksempler på dugpunkter i fortyndingsluft og kalibreringsluft, ved hvilke der kan antages en konstant M
  mix.

Hvis kalibreringens T
  dew (°C) er ...

antages følgende konstante M
  mix (g/mol)

for følgende områder for T
  dew (°C) under emissionsprøvning (6)

dry

28,96559

tør til 18

0

28,89263

tør til 21

5

28,86148

tør til 22

10

28,81911

tør til 24

15

28,76224

tør til 26

20

28,68685

-8 til 28

25

28,58806

12 til 31

30

28,46005

23 til 34

3.9.4.   SSV-kalibrering

a)   Molbaseret fremgangsmåde. Til kalibrering af et SSV-flowmeter udføres følgende trin:

| i) | Reynolds-tallet, Re
  #, for hver molære referencestrømningshastighed beregnes ved hjælp af venturiens halsdiameter, d
  t [ligning (7-145)]. Fordi den dynamiske viskositet, μ, er nødvendig for beregning af Re#
  , kan der anvendes en specifik viskosemodel til bestemmelse af μ for kalibreringsgas (normalt luft) ud fra et velbegrundet teknisk skøn [ligning (7-146)]. Alternativt kan Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter anvendes til tilnærmelse af μ (jf. tabel 7.7): | (7-145) |
| --- | --- | --- |

i)

Reynolds-tallet, Re
  #, for hver molære referencestrømningshastighed beregnes ved hjælp af venturiens halsdiameter, d
  t [ligning (7-145)]. Fordi den dynamiske viskositet, μ, er nødvendig for beregning af Re#
  , kan der anvendes en specifik viskosemodel til bestemmelse af μ for kalibreringsgas (normalt luft) ud fra et velbegrundet teknisk skøn [ligning (7-146)]. Alternativt kan Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter anvendes til tilnærmelse af μ (jf. tabel 7.7):

Formula

(7-145)

hvor:

| d
  t | = | SSV-halsens diameter [m] |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | blandingens molmasse [kg/mol] |
| ṅ
  ref | = | molær strømningsreferencehastighed [mol/s] |

d
  t

=

SSV-halsens diameter [m]

M
  mix

=

blandingens molmasse [kg/mol]

ṅ
  ref

=

molær strømningsreferencehastighed [mol/s]

og ved anvendelse af Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter:

| | (7-146) |
| --- | --- |

Formula

(7-146)

hvor:

| μ | = | Kalibreringsgassens dynamiske viskositet [kg/(m · s)] |
| --- | --- | --- |
| μ
  0 | = | Sutherlands referenceviskositet [kg/(m · s)] |
| S | = | Sutherland-konstant [K] |
| T
  0 | = | Sutherland-referencetemperatur [K] |
| T
  in | = | Absolut temperatur ved venturiens indgang (K) |

μ

=

Kalibreringsgassens dynamiske viskositet [kg/(m · s)]

μ
  0

=

Sutherlands referenceviskositet [kg/(m · s)]

S

=

Sutherland-konstant [K]

T
  0

=

Sutherland-referencetemperatur [K]

T
  in

=

Absolut temperatur ved venturiens indgang (K)

Tabel 7.7

Parametrene for Sutherlands viskositetsmodel med tre koefficienter

| Gas (7) | μ
  0 | T0 | S | Temp.omr. inden for ± 2 % fejl | Trykgrænse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kg /(m · s) | K | K | K | kPa |
| Luft | 1,716 × 10– 5 | 273 | 111 | 170 til 1 900 | ≤ 1 800 |
| CO2 | 1,370 × 10– 5 | 273 | 222 | 190 til 1 700 | ≤ 3 600 |
| H2O | 1,12 × 10– 5 | 350 | 1,064 | 360 til 1 500 | ≤ 10 000 |
| O2 | 1 919 × 10– 5 | 273 | 139 | 190 til 2 000 | ≤ 2 500 |
| N2 | 1 663 × 10– 5 | 273 | 107 | 100 til 1 500 | ≤ 1 600 |

Gas (7)

μ
  0

T0

S

Temp.omr. inden for ± 2 % fejl

Trykgrænse

kg /(m · s)

K

K

K

kPa

Luft

1,716 × 10– 5

273

111

170 til 1 900

≤ 1 800

CO2

1,370 × 10– 5

273

222

190 til 1 700

≤ 3 600

H2O

1,12 × 10– 5

350

1,064

360 til 1 500

≤ 10 000

O2

1 919 × 10– 5

273

139

190 til 2 000

≤ 2 500

N2

1 663 × 10– 5

273

107

100 til 1 500

≤ 1 600

| ii) | Der laves en ligning for C
  d i forhold til Re#, ved anvendelse af de parrede værdier for (Re#
  , C
  d). C
  d beregnes efter ligning (7-140), hvor C
  f findes via ligning (7-141), eller der kan anvendes et matematisk udtryk, herunder en polynomial eller potensrække. Ligning (7-147) er et eksempel på et almindeligt anvendt matematisk udtryk for C
  d og Re#
  . | (7-147) |
| --- | --- | --- |

ii)

Der laves en ligning for C
  d i forhold til Re#, ved anvendelse af de parrede værdier for (Re#
  , C
  d). C
  d beregnes efter ligning (7-140), hvor C
  f findes via ligning (7-141), eller der kan anvendes et matematisk udtryk, herunder en polynomial eller potensrække. Ligning (7-147) er et eksempel på et almindeligt anvendt matematisk udtryk for C
  d og Re#
  .

Formula

(7-147)

| iii) | Der foretages en mindste kvadraters regressionsanalyse for at bestemme de egnede koefficienter til ligningen og beregne ligningens regressionsstatistik, middelfejlen på estimatet SEE og determinationskoefficienten r
  2, i henhold til tillæg 3. |
| --- | --- |

iii)

Der foretages en mindste kvadraters regressionsanalyse for at bestemme de egnede koefficienter til ligningen og beregne ligningens regressionsstatistik, middelfejlen på estimatet SEE og determinationskoefficienten r
  2, i henhold til tillæg 3.

| iv) | Hvis ligningen opfylder kriteriet SEE < 0,5 % n
  ref max (eller ṁrefmax) og r
  2 ≥ 0,995, kan ligningen anvendes til at bestemme C
  d for emissionsprøver som beskrevet i punkt 3.6.3.b). |
| --- | --- |

iv)

Hvis ligningen opfylder kriteriet SEE < 0,5 % n
  ref max (eller ṁrefmax) og r
  2 ≥ 0,995, kan ligningen anvendes til at bestemme C
  d for emissionsprøver som beskrevet i punkt 3.6.3.b).

| v) | Hvis kriterierne SEE og r
  2 ikke er opfyldt, kan kalibreringsdatapunkterne udelades efter et velbegrundet teknisk skøn for at opfylde regressionsstatistikken. Der anvendes mindst syv kalibreringsdatapunkter for at opfylde kriterierne. |
| --- | --- |

v)

Hvis kriterierne SEE og r
  2 ikke er opfyldt, kan kalibreringsdatapunkterne udelades efter et velbegrundet teknisk skøn for at opfylde regressionsstatistikken. Der anvendes mindst syv kalibreringsdatapunkter for at opfylde kriterierne.

| vi) | Hvis udeladelse af punkter ikke eliminerer afgivende resultater, foretages korrigerende indgreb. F.eks. vælges et andet matematisk udtryk for ligningen C
  d versus Re#
  , der undersøges for utætheder, eller kalibreringsprocessen gentages. Hvis processen skal gentages, anvendes mindre tolerancer for målingerne, og der gives mere tid til stabilisering af strømmene. |
| --- | --- |

vi)

Hvis udeladelse af punkter ikke eliminerer afgivende resultater, foretages korrigerende indgreb. F.eks. vælges et andet matematisk udtryk for ligningen C
  d versus Re#
  , der undersøges for utætheder, eller kalibreringsprocessen gentages. Hvis processen skal gentages, anvendes mindre tolerancer for målingerne, og der gives mere tid til stabilisering af strømmene.

| vii) | Så snart ligningen opfylder regressionskriterierne, må ligningen kun bruges til at bestemme strømningshastigheder, som ligger inden for de referencestrømningshastigheder, der anvendes til at opfylde regressionskriterierne for ligningen C
  d versus Re#
  . |
| --- | --- |

vii)

Så snart ligningen opfylder regressionskriterierne, må ligningen kun bruges til at bestemme strømningshastigheder, som ligger inden for de referencestrømningshastigheder, der anvendes til at opfylde regressionskriterierne for ligningen C
  d versus Re#
  .

3.9.5.   CFV-kalibrering

a)   Nogle CFV-flowmetre består af en enkelt venturi, mens andre består af flere venturier, som indgår i forskellige kombinationer til måling af forskellige strømningshastigheder. For CFV-flowmetre, der består af flere venturier, kan hver enkelt venturi enten kalibreres uafhængigt for at bestemme en individuel udledningskoefficient, C
  d, for hver enkelt venturi, eller hver kombination af venturier kan kalibreres som én venturi. Såfremt der kalibreres en kombination af venturier, anvendes summen af den aktives venturis halsområde som A
  t, kvadratroden af summen af kvadrater for den aktive venturis halsdiameter som d
  t og forholdet mellem venturiens hals og indgangsdiametre som forholdet mellem venturiens hals og indgangsdiametre som forholdet mellem kvadratroden af summen af den aktive venturis halsdiameter (d
  t) i forhold til diameteren for den fælles indgang til alle venturierne (D). For at bestemme C
  d for en enkelt venturi eller en enkelt kombination af venturier tages følgende skridt:

| i) | Med de data, der er indsamlet ved hvert kalibreringspunkt, beregnes et individuelt C
  d for hvert punkt ved hjælp af ligning (7-140). |
| --- | --- |

i)

Med de data, der er indsamlet ved hvert kalibreringspunkt, beregnes et individuelt C
  d for hvert punkt ved hjælp af ligning (7-140).

| ii) | Den gennemsnitlige afvigelse og standardafvigelsen for alle C
  d-værdierne beregnes i overensstemmelse med ligning (7-155) og (7-156). |
| --- | --- |

ii)

Den gennemsnitlige afvigelse og standardafvigelsen for alle C
  d-værdierne beregnes i overensstemmelse med ligning (7-155) og (7-156).

| iii) | Hvis standardafvigelsen for alle C
  d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige C
  d, anvendes den gennemsnitlige C
  d i ligning (7-120), og CFV må kun anvendes ned til det laveste r målt under kalibreringen.







  r= 1 – (Δp/pin
  ) | (7-148) |
| --- | --- | --- |

iii)

Hvis standardafvigelsen for alle C
  d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige C
  d, anvendes den gennemsnitlige C
  d i ligning (7-120), og CFV må kun anvendes ned til det laveste r målt under kalibreringen.

r= 1 – (Δp/pin
  )

(7-148)

| iv) | Hvis standardafvigelsen for alle C
  d-værdier overstiger 0,3 % af den gennemsnitlige C
  d, udelades de C
  d-værdier, der svarer til det datapunkt, der er indsamlet ved det lavest målte r under kalibreringen. |
| --- | --- |

iv)

Hvis standardafvigelsen for alle C
  d-værdier overstiger 0,3 % af den gennemsnitlige C
  d, udelades de C
  d-værdier, der svarer til det datapunkt, der er indsamlet ved det lavest målte r under kalibreringen.

| v) | Hvis antallet af resterende datapunkter er under syv, skal der træffes korrigerende foranstaltninger ved at kontrollere kalibreringsdataene eller gentage kalibreringsprocessen. Hvis kalibreringsprocessen gentages, anbefales det at kontrollere for utætheder og anvende lavere tolerancer for målinger og give mere tid til stabilisering af strømmene. |
| --- | --- |

v)

Hvis antallet af resterende datapunkter er under syv, skal der træffes korrigerende foranstaltninger ved at kontrollere kalibreringsdataene eller gentage kalibreringsprocessen. Hvis kalibreringsprocessen gentages, anbefales det at kontrollere for utætheder og anvende lavere tolerancer for målinger og give mere tid til stabilisering af strømmene.

| vi) | Hvis antallet af resterende C
  d-værdier er syv eller større, skal den gennemsnitlige afvigelse og standardafvigelsen for de resterende C
  d-værdier beregnes på ny. |
| --- | --- |

vi)

Hvis antallet af resterende C
  d-værdier er syv eller større, skal den gennemsnitlige afvigelse og standardafvigelsen for de resterende C
  d-værdier beregnes på ny.

| vii) | Hvis standardafvigelsen for de resterende C
  d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige resterende C
  d, anvendes denne gennemsnitlige C
  d i ligningen (7-120), og kun CFV-værdier ned til det laveste r forbundet med de resterende C
  d anvendes. |
| --- | --- |

vii)

Hvis standardafvigelsen for de resterende C
  d-værdier er mindre end eller lig med 0,3 % af den gennemsnitlige resterende C
  d, anvendes denne gennemsnitlige C
  d i ligningen (7-120), og kun CFV-værdier ned til det laveste r forbundet med de resterende C
  d anvendes.

| viii) | Hvis standardafvigelsen af de resterende C
  d stadig overstiger 0,3 % af gennemsnittet af de resterende C
  d-værdier, gentages trinnene i dette punkts litra e), nr. 4)-8). |
| --- | --- |

viii)

Hvis standardafvigelsen af de resterende C
  d stadig overstiger 0,3 % af gennemsnittet af de resterende C
  d-værdier, gentages trinnene i dette punkts litra e), nr. 4)-8).

---

(1)  Se tekst med sænket skrift; f.eks.: ṁ
  air for massestrøm af tør luft, ṁ
  fuel for brændstofmassestrøm osv.

(2)  Fortyndingsforhold r
  d i afsnit 2 og DR i afsnit 3: forskellige symboler men samme betydning og samme ligninger. Fortyndingsfaktor D i afsnit 2 og x
  dil i afsnit 3: forskellige symboler, men samme fysiske betydning; ligning (7-124) viser forholdet mellem x
  dil og DR.

(3)  s. def. = skal defineres

(4)  I afsnit 2 bestemmes betydningen af den sænkede skrift af den relevante mængde. For eksempel kan det sænkede bogstav »d« indikere tør basis som i »
  c
  d = koncentration i tør basis«, fortyndingsluft som i »
  p
  d = mætningsdamptryk af fortyndingsluft« eller »
  k
  w,d = omregningsfaktor for fortyndingsluft fra tør til våd basis«, fortyndingsforhold som i »
  r
  d
  «.

(5)  Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOεNδSγ.

(6)  Henvisning til et brændstof med den kemiske formel CHαOβSγNδ.

(7)  Opmærksomheden henledes på den forskellige betydning af symbolet β i de to afsnit om emissionsberegninger: I afsnit 2 vedrører det et brændstof med den kemiske formel CHαSγNδOε (dvs. formlen CβHαSγNδOε, hvor β = 1, ved antagelse af ét carbonatom pr. molekyle), mens det i afsnit 3 vedrører forholdet for oxygen-carbon ratio med CHαOβSγNδ. Således svarer β i afsnit 3 til ε i afsnit 2.

(8)  Massebrøken w ledsaget af symbolet for kemisk komponent som et sænket skrift.

(1)  afhængigt af brændstof

(2)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(3)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 – 76 %; H = 22-25 %; N = 0 – 12 %

(4)  NMHC på baggrund af CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten af CH4)

(5)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(9)  afhængigt af brændstof

(10)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(11)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 66 – 76 %; H = 22-25 %; N = 0 – 12 %

(12)  NMHC på baggrund af CH2,93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten af CH4)

(13)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

(6)  Gyldigt område for al kalibrering og emissionsprøvning i det atmosfæriske trykområde (80 000 til 103 325) kPa.

(7)  Der anvendes tabulerede parametre udelukkende for de rene gasser, som angives. Parametrene til beregning af gasblandingernes viskositet må ikke kombineres.

Tillæg 1

Forskydningskorrektion

1.   Omfang og hyppighed

Beregningerne i dette tillæg foretages for at bestemme, om gasanalysatorens forskydning ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet. Hvis forskydningen ikke ugyldiggør resultaterne af prøvningsintervallet, korrigeres gasanalysatorens responsværdier fra prøvningsintervallet for forskydning i overensstemmelse med dette tillæg. Gasanalysatorens forskydningskorrigerede responsværdier anvendes ved alle efterfølgende emissionsberegninger. Den acceptable tærskel for forskydning i gasanalysatoren under et prøvningsinterval er nærmere beskrevet under punkt 8.2.2.2 i bilag VI.

2.   Korrektionsprincipper

Ved beregningerne i dette tillæg anvendes en gasanalysators respons på referencenulstillings- og justeringskoncentrationer af analytiske gasser som bestemt før og efter et prøvningsinterval. Beregningerne korrigerer den respons fra gasanalysatoren, som blev registreret under et prøvningsinterval. Korrektionen er baseret på en analysators gennemsnitlige respons på referencenulstillings- og justeringsgasser, og den er baseret på referencekoncentrationerne i selve nulstillings- og justeringsgasserne. Validering af og korrektion for forskydning, foretages på følgende måde:

3.   Forskydningsvalidering

Efter anvendelse af alle de øvrige korrektioner — bortset fra forskydningskorrektion — på alle gasanalysatorens signaler beregnes bremsespecifikke emissioner i overensstemmelse med punkt 3.8. Derefter korrigeres alle gasanalysatorens signaler for forskydning i overensstemmelse med dette tillæg. Bremsespecifikke emissioner genberegnes ved hjælp af samtlige forskydningskorrigerede signaler fra gasanalysatoren. Resultaterne for bremsespecifikke emissioner valideres og registreres før og efter forskydningskorrektion i overensstemmelse med punkt 8.2.2.2 i bilag VI.

4.   Forskydningskorrektion

Alle gasanalysatorsignaler korrigeres som følger:

| a) | Hver registreret koncentration, xi
  , korrigeres med henblik på kontinuerlig prøvetagning eller batch-prøvetagning



  . |
| --- | --- |

a)

Formula

| b) | Forskydningskorrektionen beregnes ved hjælp af ligning (7-149): | (7-149) |
| --- | --- | --- |

b)

Forskydningskorrektionen beregnes ved hjælp af ligning (7-149):

Formula

(7-149)

hvor:

| xi

  driftcor | = | koncentration korrigeret for forskydning [μmol/mol] |
| --- | --- | --- |
| x
  refzero | = | nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre andet er påvist [μmol/mol] |
| x
  refspan | = | justeringsgassens referencekoncentration [μmol/mol] |
| x
  prespan | = | gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen forud for prøvning [μmol/mol] |
| x
  postspan | = | gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen efter prøvning [μmol/mol] |
| xi
  eller | = | registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [μmol/mol] |
| x
  prezero | = | gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen forud for prøvning [μmol/mol] |
| x
  postzero | = | gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen efter prøvning [μmol/mol] |

xi

  driftcor

=

koncentration korrigeret for forskydning [μmol/mol]

x
  refzero

=

nulstillingsgassens referencekoncentration, som normalt er nul, medmindre andet er påvist [μmol/mol]

x
  refspan

=

justeringsgassens referencekoncentration [μmol/mol]

x
  prespan

=

gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen forud for prøvning [μmol/mol]

x
  postspan

=

gasanalysatorens respons på justeringsgaskoncentrationen efter prøvning [μmol/mol]

Formula

=

registreret, dvs. målt, koncentration under prøvning, før forskydningskorrektion [μmol/mol]

x
  prezero

=

gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen forud for prøvning [μmol/mol]

x
  postzero

=

gasanalysatorens respons på nulstillingsgaskoncentrationen efter prøvning [μmol/mol]

| c) | For alle koncentrationer før prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt før prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste præ-nulstilling eller præ-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller. |
| --- | --- |

c)

For alle koncentrationer før prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt før prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste præ-nulstilling eller præ-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller.

| d) | For alle koncentrationer efter prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt efter prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste post-nulstilling eller post-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller. |
| --- | --- |

d)

For alle koncentrationer efter prøvningsintervallet anvendes de seneste koncentrationer som bestemt efter prøvningsintervallet. For nogle prøvningsintervaller kan den seneste post-nulstilling eller post-justering have fundet sted før et eller flere forudgående prøvningsintervaller.

| e) | Hvis en analysators respons på justeringsgaskoncentrationen, x
  prespan, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
  prespan lig med justeringsgassens referencekoncentration: x
  prespan = x
  refspan; |
| --- | --- |

e)

Hvis en analysators respons på justeringsgaskoncentrationen, x
  prespan, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
  prespan lig med justeringsgassens referencekoncentration: x
  prespan = x
  refspan;

| f) | Hvis en analysators respons på nulstillingsgaskoncentrationen, x
  prezero, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
  prezero lig med nulstillingsgassens referencekoncentration: x
  prezero = x
  refzero; |
| --- | --- |

f)

Hvis en analysators respons på nulstillingsgaskoncentrationen, x
  prezero, før prøvningsintervallet ikke er registreret, sættes x
  prezero lig med nulstillingsgassens referencekoncentration: x
  prezero = x
  refzero;

| g) | Normal er referencekoncentrationen for nulstillingsgassen, xrefzero, nul: x
  refzero = 0 μmol/mol. I nogle tilfælde kan det imidlertid være en kendsgerning, at refzero ikke har en nulkoncentration. Hvis en CO2-analysator f.eks. nulstilles ved brug af omgivende luft, kan den omgivende lufts standardkoncentration af CO2, som udgør 375 μmol/mol, anvendes. I dette tilfælde er x
  refzero = 375 μmol/mol. Når en analysator nulstilles ved hjælp af en ikke-nul x
  refzero, indstilles analysatoren til den faktiske xrefzero-koncentration. Hvis for eksempel x
  refzero = 375 μmol/mol, indstilles analysatoren til at vise en værdi på 375 μmol/mol, når nulstillingsgassen strømmer til analysatoren. |
| --- | --- |

g)

Normal er referencekoncentrationen for nulstillingsgassen, xrefzero, nul: x
  refzero = 0 μmol/mol. I nogle tilfælde kan det imidlertid være en kendsgerning, at refzero ikke har en nulkoncentration. Hvis en CO2-analysator f.eks. nulstilles ved brug af omgivende luft, kan den omgivende lufts standardkoncentration af CO2, som udgør 375 μmol/mol, anvendes. I dette tilfælde er x
  refzero = 375 μmol/mol. Når en analysator nulstilles ved hjælp af en ikke-nul x
  refzero, indstilles analysatoren til den faktiske xrefzero-koncentration. Hvis for eksempel x
  refzero = 375 μmol/mol, indstilles analysatoren til at vise en værdi på 375 μmol/mol, når nulstillingsgassen strømmer til analysatoren.

Tillæg 2

Kontrol af carbonstrømmen

1.   Indledning

Bortset fra en meget lille del kommer al carbon i udstødningsgassen fra brændstoffet, og bortset fra en minimal del optræder alt dette i udstødningsgassen som CO2. Dette er grundlaget for systemverifikation baseret på CO2-målinger. For SI-motorer uden kontrol af luftoverskudsforholdet λ eller SI-motorer, hvis arbejdsområde ligger uden for 0,97 ≤ λ ≤ 1,03, skal måling af HC og CO også indgå i proceduren.

Strømmen af carbon ind i systemerne til udstødningsgasmåling bestemmes ud fra brændstoffets strømningshastighed. Strømningen af carbon ved forskellige prøvetagningspunkter i systemerne til prøveudtagning af emissioner og partikler bestemmes ud fra CO2-koncentrationerne (eller CO2-, HC- og CO-koncentrationerne) og gasstrømningshastighederne ved disse punkter.

På denne måde udgør motoren en kendt kilde af carbonstrømning, og ved at observere den samme carbonstrøm i udstødningsrøret og ved udgangen af systemet til delstrømsprøvetagning af PM kontrolleres for utætheder og målenøjagtighed. Denne kontrol indebærer den fordel, at komponenterne fungerer under motorens faktiske prøvningsforhold med hensyn til temperatur og strømning.

Figur 7.1 viser de prøvetagningspunkter, ved hvilke carbonstrømmene skal kontrolleres. De specifikke ligninger for carbonstrømmene ved hvert prøvetagningspunkt er i punkterne nedenfor.

Figur 7.1.

Målepunkter til kontrol af carbonstrøm

location 3

Raw exhaust CO2

Diluted exhaust CO2

Partial Flow System

ENGINE

Fuel

Air

location 2

location 1

2.   Carbons strømningshastighed ind i motoren (målepunkt 1)

Carbons massestrømningshastighed ind i motoren qm

  Cf [kg/s] for et brændstof CHαOε beregnes ved hjælp af ligning (7-150):

| | (7-150) |
| --- | --- |

Formula

(7-150)

hvor:

| qm

  f | = | brændstoffets massestrømningshastighed [kg/s] |
| --- | --- | --- |

qm

  f

=

brændstoffets massestrømningshastighed [kg/s]

3.   Carbons strømningshastighed i den ufortyndede udstødningsgas (målepunkt 2)

3.1.   Baseret på CO2

Carbons massestrømningshastighed ind i motorens udstødningsrør qm

  Ce [kg/s] bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-koncentration og udstødningsgassens massestrømningshastighed ved hjælp af ligning (7-151):

| | (7-151) |
| --- | --- |

Formula

(7-151)

hvor:

| c
  CO2,r | = | våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| qm

  ew | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| M
  e | = | udstødningsgassens molmasse [g/mol] |

c
  CO2,r

=

våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %]

c
  CO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

qm

  ew

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

M
  e

=

udstødningsgassens molmasse [g/mol]

Hvis CO2 måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis i overensstemmelse med punkt 2.1.3. eller 3.5.2.

3.2.   Baseret på CO2, HC og CO

Som alternativ til udelukkende at basere beregningen på CO2 i punkt 3.1. bestemmes carbons massestrømningshastighed ind i motorens udstødningsrør qm

  Ce [kg/s] bestemmes ud fra den ufortyndede CO2-, HC- og CO-koncentration og udstødningsgassens massestrømningshastighed ved hjælp af ligning (7-152):

| | (7-152) |
| --- | --- |

Formula

(7-152)

hvor:

| c
  CO2,r | = | våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| c
  THC(C1),r | = | THC(C1)-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %] |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1)-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| c
  CO,r | = | våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %] |
| c
  CO,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| qm

  ew | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| M
  e | = | udstødningsgassens molmasse [g/mol] |

c
  CO2,r

=

våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %]

c
  CO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

c
  THC(C1),r

=

THC(C1)-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %]

c
  THC(C1),a

=

THC(C1)-koncentration i den omgivende luft [ %]

c
  CO,r

=

våd CO2-koncentration i den ufortyndede udstødningsgas [ %]

c
  CO,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

qm

  ew

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

M
  e

=

udstødningsgassens molmasse [g/mol]

Hvis CO2 eller CO måles på tør basis, skal de omregnes til våd basis i overensstemmelse med punkt 2.1.3. eller 3.5.2.

4.   Carbons strømningshastighed i fortyndingssystemet (målepunkt 3)

4.1.   Baseret på CO2

For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet skal der også tages hensyn til delingsforholdet. Strømningshastigheden for carbon i et tilsvarende fortyndingssystem qm

  Cp [kg/s] (med tilsvarende menes svarende til et fuldstrømssystem, hvor den samlede strøm fortyndes) bestemmes ud fra den fortyndede CO2-koncentration, udstødningsgassens massestrøm og prøvestrømshastigheden; den nye ligning (7-153) er identisk med ligning (7-151), idet de kun suppleres med fortyndingsfaktoren qmdew
  /qmp
  .

| | (7-153) |
| --- | --- |

Formula

(7-153)

hvor:

| c
  CO2,d | = | våd CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas [ %] ved fortyndingstunnelens udgang [ %] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| qm

  dew | = | fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s] |
| qm

  ew | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| qm

  p | = | prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s] |
| M
  e | = | udstødningsgassens molmasse [g/mol] |

c
  CO2,d

=

våd CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas [ %] ved fortyndingstunnelens udgang [ %]

c
  CO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

qm

  dew

=

fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s]

qm

  ew

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

qm

  p

=

prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s]

M
  e

=

udstødningsgassens molmasse [g/mol]

Hvis CO2 måles på tør basis, skal det omregnes til våd basis i overensstemmelse med punkt 2.1.3 eller 3.5.2.

4.2.   Baseret på CO2, HC og CO

For så vidt angår delstrømsfortyndingssystemet skal der også tages hensyn til delingsforholdet. Som alternativ til udelukkende at basere beregningen på CO2 i punkt 4.1. skal strømningshastigheden for carbon i et tilsvarende fortyndingssystem qm

  Cp [kg/s] (med tilsvarende menes svarende til et fuldstrømssystem, hvor den samlede strøm fortyndes) bestemmes ud fra de fortyndede CO2-, HC- og CO-koncentrationer, udstødningsgassens massestrøm og prøvestrømshastigheden; den nye ligning (7-154) er identisk med ligning (7-152), idet de kun suppleres med fortyndingsfaktoren qmdew
  /qmp
  .

| | (7-154) |
| --- | --- |

Formula

(7-154)

hvor:

| c
  CO2,d | = | våd CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %] |
| --- | --- | --- |
| c
  CO2,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| c
  THC(C1),d | = | THC(C1)-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %] |
| c
  THC(C1),a | = | THC(C1)-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| c
  CO,d | = | våd CO-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %] |
| c
  CO,a | = | våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %] |
| qm

  dew | = | fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s] |
| qm

  ew | = | udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s] |
| qm

  p | = | prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s] |
| M
  e | = | udstødningsgassens molmasse [g/mol] |

c
  CO2,d

=

våd CO2-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %]

c
  CO2,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

c
  THC(C1),d

=

THC(C1)-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %]

c
  THC(C1),a

=

THC(C1)-koncentration i den omgivende luft [ %]

c
  CO,d

=

våd CO-koncentration i den fortyndede udstødningsgas ved fortyndingstunnelens udgang [ %]

c
  CO,a

=

våd CO2-koncentration i den omgivende luft [ %]

qm

  dew

=

fortyndet prøvestrøm i delstrømsfortyndingssystemet [kg/s]

qm

  ew

=

udstødningsgassens massestrømningshastighed på våd basis [kg/s]

qm

  p

=

prøvestrøm af udstødningsgas ind i delstrømsfortyndingssystem [kg/s]

M
  e

=

udstødningsgassens molmasse [g/mol]

Hvis CO2 eller CO måles på tør basis, skal de omregnes til våd basis i overensstemmelse med punkt 2.1.3 eller 3.5.2 i dette bilag.

5.   Beregning af udstødningsgassens molmasse

Udstødningsgassens molmasse beregnes ved hjælp af ligning 7-13 (jf. punkt 2.1.5.2. i dette bilag).

Alternativt kan følgende molmasser for udstødningsgassen anvendes:

M
  e (diesel)= 28,9 g/mol

M
  e (LPG)= 28,6 g/mol

M
  e (naturgas/biomethan)= 28,3 g/mol

M
  e (benzin)= 29,0 g/mol

Tillæg 3

Statistikker

1.   Aritmetisk middelværdi

Den aritmetiske middelværdi,
  Formula
  , beregnes ved hjælp af ligning (7-155):

| | (7-155) |
| --- | --- |

Formula

(7-155)

2.   Standardafvigelse

Standardafvigelsen for en neutral (f.eks. N-1) prøve, σ, beregnes ved hjælp af ligning (7-156):

| | (7-156) |
| --- | --- |

Formula

(7-156)

3.   Kvadratisk middelværdi (rms)

Den aritmetiske middelværdi, rms
  y, beregnes ved hjælp af ligning (7-157):

| | (7-157) |
| --- | --- |

Formula

(7-157)

4.   t-test

Det fastsættes, hvorvidt dataene består en t-test ved hjælp af følgende ligninger og tabel 7.8.:

| a) | For en ikke-parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad,v, ved hjælp af ligning (7-158) og (7-159): | (7-158) |
| --- | --- | --- |
| | (7-159) |

a)

For en ikke-parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad,v, ved hjælp af ligning (7-158) og (7-159):

Formula

(7-158)

Formula

(7-159)

| b) | For en parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, ved hjælp af ligning (7-160), idet ε
  i
  er fejlene (f.eks. differencer) mellem hvert par y
  ref
  i og
  yi
  : | v= N – 1 | (7-160) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

For en parret t-test beregnes t-statistik og dens frihedsgrad, v, ved hjælp af ligning (7-160), idet ε
  i
  er fejlene (f.eks. differencer) mellem hvert par y
  ref
  i og
  yi
  :

Formula

v= N – 1

(7-160)

| c) | Tabel 7.8. i dette punkt anvendes til at sammenligne t med t
  crit-værdier i forhold til antal frihedsgrader. Hvis t er mindre end t
  crit, består t t-testen.

  Tabel 7.8.


  Kritiske t-værdier i forhold til antal frihedsgrader, v










  v | Konfidens |
| --- | --- | --- |
| | 90 % | 95 % |
| 1 | 6,314 | 12,706 |
| 2 | 2,920 | 4,303 |
| 3 | 2,353 | 3,182 |
| 4 | 2,132 | 2,776 |
| 5 | 2,015 | 2,571 |
| 6 | 1,943 | 2,447 |
| 7 | 1,895 | 2,365 |
| 8 | 1,860 | 2,306 |
| 9 | 1,833 | 2,262 |
| 10 | 1,812 | 2,228 |
| 11 | 1,796 | 2,201 |
| 12 | 1,782 | 2,179 |
| 13 | 1,771 | 2,160 |
| 14 | 1,761 | 2,145 |
| 15 | 1,753 | 2,131 |
| 16 | 1,746 | 2,120 |
| 18 | 1,734 | 2,101 |
| 20 | 1,725 | 2,086 |
| 22 | 1,717 | 2,074 |
| 24 | 1,711 | 2,064 |
| 26 | 1,706 | 2,056 |
| 28 | 1,701 | 2,048 |
| 30 | 1,697 | 2,042 |
| 35 | 1,690 | 2,030 |
| 40 | 1,684 | 2,021 |
| 50 | 1,676 | 2,009 |
| 70 | 1,667 | 1,994 |
| 100 | 1,660 | 1,984 |
| 1 000 + | 1,645 | 1,960 |

c)

Tabel 7.8. i dette punkt anvendes til at sammenligne t med t
  crit-værdier i forhold til antal frihedsgrader. Hvis t er mindre end t
  crit, består t t-testen.

Tabel 7.8.

Kritiske t-værdier i forhold til antal frihedsgrader, v

v

Konfidens

90 %

95 %

1

6,314

12,706

2

2,920

4,303

3

2,353

3,182

4

2,132

2,776

5

2,015

2,571

6

1,943

2,447

7

1,895

2,365

8

1,860

2,306

9

1,833

2,262

10

1,812

2,228

11

1,796

2,201

12

1,782

2,179

13

1,771

2,160

14

1,761

2,145

15

1,753

2,131

16

1,746

2,120

18

1,734

2,101

20

1,725

2,086

22

1,717

2,074

24

1,711

2,064

26

1,706

2,056

28

1,701

2,048

30

1,697

2,042

35

1,690

2,030

40

1,684

2,021

50

1,676

2,009

70

1,667

1,994

100

1,660

1,984

1 000 +

1,645

1,960

Der anvendes lineær interpolation til at fastsætte værdier, der ikke er vist her.

5.   F-test

F-statistikken beregnes ved hjælp af ligning (7-161):

| | (7-161) |
| --- | --- |

Formula

(7-161)

| a) | For en F-test med en konfidensgrad på 90 % anvendes tabel 7.9. til at sammenligne F med F
  crit90-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
  ref–1). Hvis F er mindre end F
  crit90, består F F-testen med en konfidensgrad på 90 %. |
| --- | --- |

a)

For en F-test med en konfidensgrad på 90 % anvendes tabel 7.9. til at sammenligne F med F
  crit90-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
  ref–1). Hvis F er mindre end F
  crit90, består F F-testen med en konfidensgrad på 90 %.

| b) | For en F-test med en konfidensgrad på 95 % anvendes tabel 7.10 til at sammenligne F med F
  crit95-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
  ref–1). Hvis F er mindre end F
  crit95, består F F-testen med en konfidensgrad på 95 %. |
| --- | --- |

b)

For en F-test med en konfidensgrad på 95 % anvendes tabel 7.10 til at sammenligne F med F
  crit95-værdierne tabuleret i forhold til (N–1) og (N
  ref–1). Hvis F er mindre end F
  crit95, består F F-testen med en konfidensgrad på 95 %.

6.   Hældning

Hældningen af den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
  1y, beregnes ved hjælp af ligning (7-162):

| | (7-162) |
| --- | --- |

Formula

(7-162)

7.   Skæring

Skæringen af den lineære regression efter mindste kvadraters metode, a
  0y, beregnes ved hjælp af ligning (7-163):

| | (7-163) |
| --- | --- |

Formula

(7-163)

8.   Middelfejl på estimatet

Middelfejlen på estimatet, SEE, beregnes ved hjælp af ligning (7-164):

| | (7-164) |
| --- | --- |

Formula

(7-164)

9.   Determinationskoefficient

Determinationskoefficienten, r
  2, beregnes ved hjælp af ligning (7-165):

| | (7-165) |
| --- | --- |

Formula

(7-165)

Tillæg 4

1980 INTERNATIONAL GRAVITY FORMULA

Accelerationen af jordens tyngdekraft, a
  g, varierer, afhængigt af beliggenheden, og a
  g beregnes for den relevante breddegrad ved hjælp af ligning (7-166):

| ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ] | (7-166) |
| --- | --- |

ag
  = 9,7803267715 [1 + 5,2790414 × 10– 3 sin2
  θ+ 2,32718 × 10– 5 sin4
  θ+ 1,262 × 10– 7 sin6
  θ+ 7 × 10– 10 sin8
  θ]

(7-166)

hvor:

| θ | = | grader nordlig eller sydlig bredde. |
| --- | --- | --- |

θ

=

grader nordlig eller sydlig bredde.

Tillæg 5

Beregning af partikelantal

1.   Bestemmelse af partikelantal

1.1.   Tidsjustering

For delstrømsfortyndingssystemer skal der tages hensyn til opholdstiden (residence time) i partikelantalprøveudtagningen og målesystemet ved tidsjustering af partikelantalsignalet med prøvningscyklussen og udstødningsgassens massestrømningshastighed i overensstemmelse med procedurerne i punkt 8.2.1.2 i bilag VI. Transformationstiden for partikelantalprøveudtagningen og målesystemet bestemmes i overensstemmelse med punkt 2.1.3.7 i tillæg 1 til bilag VI.

1.2.   Bestemmelse af partikelantal for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC med et delstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.3 i bilag VI, beregnes antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen ved hjælp af ligning (7-167):

| | (7-167) |
| --- | --- |

Formula

(7-167)

hvor:

| N | er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/test] |
| --- | --- |
| medf | er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas i cyklussen, bestemt ved hjælp af ligning (7-45) (punkt 2.3.1.1.2.), [kg/test] |
| k | er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-167) |
| | er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |

N

er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/test]

medf

er massen af ækvivalent fortyndet udstødningsgas i cyklussen, bestemt ved hjælp af ligning (7-45) (punkt 2.3.1.1.2.), [kg/test]

k

er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-167)

Formula

er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

hvor

| | (7-168) |
| --- | --- |

Formula

(7-168)

hvor:

| cs,I | er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen. |

cs,I

er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.

1.3.   Bestemmelse af partikelantal for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC med et fuldstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.2 i bilag VI, beregnes antallet af partikler emitteret i løbet af prøvningscyklussen ved hjælp af ligning (7-169):

| | (7-169) |
| --- | --- |

Formula

(7-169)

hvor:

| N | er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/test] |
| --- | --- |
| med | er den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen, beregnet efter en af metoderne i punkt 2.2.4.1-2.2.4.3 i bilag VII, kg/test |
| k | er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-169) |
| | er den gennemsnitlige korrigerede koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |

N

er antal partikler emitteret i hele prøvningscyklussen, [#/test]

med

er den samlede fortyndede udstødningsgasstrøm i hele cyklussen, beregnet efter en af metoderne i punkt 2.2.4.1-2.2.4.3 i bilag VII, kg/test

k

er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-169)

Formula

er den gennemsnitlige korrigerede koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

hvor

| | (7-170) |
| --- | --- |

Formula

(7-170)

hvor:

| cs,I | er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen. |

cs,I

er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af prøvningen.

1.4.   Bestemmelse af partikelantal for NRSC i diskret modus med et delstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et delstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.3 i bilag VI, beregnes emissionshastigheden for partikler i løbet af hver af de individuelle diskrete modi ved hjælp af ligning (7-171) og ved anvendelse af de gennemsnitlige værdier for modiene:

| | (7-171) |
| --- | --- |

Formula

(7-171)

hvor:

| Ṅ | er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h] |
| --- | --- |
| qmedf | er den tilsvarende massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskrete modi, bestemt ved hjælp af ligning (7-51) (punkt 2.3.2.1.), [kg/s] |
| k | er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (1-171) |
| | er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskret modi korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |

Ṅ

er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h]

qmedf

er den tilsvarende massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskrete modi, bestemt ved hjælp af ligning (7-51) (punkt 2.3.2.1.), [kg/s]

k

er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (1-171)

Formula

er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskret modi korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

hvor

| | (7-172) |
| --- | --- |

Formula

(7-172)

hvor:

| cs,I | er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøveudtagningsperioden |

cs,I

er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøveudtagningsperioden

1.5.   Bestemmelse af partikelantal for cyklusser i diskret modus med et fuldstrømsfortyndingssystem

Når partikelantal prøveudtages ved hjælp af et fuldstrømsfortyndingssystem i overensstemmelse med specifikationerne i punkt 9.2.2 i bilag VI, beregnes emissionshastigheden for partikler i løbet af hver af de individuelle diskrete modi ved hjælp af ligning (7-173) og ved anvendelse af de gennemsnitlige værdier for modiene:

| | (7-173) |
| --- | --- |

Formula

(7-173)

hvor:

| er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h] | qmdew |
| --- | --- |
| er den samlede massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af diskret modus, [kg/s] | k |
| er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-173) | er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskret modi korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| | er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen |
| | hvor |

er emissionshastigheden for partikler i løbet af de individuelle diskrete modi, [#/h]

qmdew

er den samlede massestrømningshastighed af den fortyndede udstødningsgas på våd basis i løbet af diskret modus, [kg/s]

k

er kalibreringsfaktoren til korrektion af partikelantaltællerens målinger til referenceinstrumentets niveau, hvis dette ikke anvendes internt i partikelantaltælleren. Når kalibreringsfaktoren anvendes internt i partikelantaltælleren, anvendes værdien 1 for k i ligning (7-173)

er den gennemsnitlige koncentration af partikler fra den fortyndede udstødningsgas i løbet af de individuelle diskret modi korrigeret til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

Formula

er reduktionsfaktoren for gennemsnitlig partikelkoncentration i den enhed, der fjerne flygtige partikler, specifik for den fortyndingsindstilling, der anvendes ved prøvningen

Formula

hvor

Ṅ

| | (7-174) |
| --- | --- |

Formula

(7-174)

hvor:

| cs,I | er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøveudtagningsperioden. |

cs,I

er en separat måling af partikelkoncentration i den fortyndede udstødningsgas fra partikeltælleren, korrigeret for koincidens og til standardbetingelser (273,2 K og 101,33 kPa), partikler pr. kubikcentimeter

n

er antallet af målinger af partikelkoncentration i løbet af de individuelle diskrete modi i prøveudtagningsperioden.

2.   Prøvningsresultat

2.1.   Beregning af de specifikke emissioner for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC

For hver enkel relevant RMC, varmstarts-NRTC og koldstarts-NRTC beregnes de specifikke emissioner i antal partikler/kWh ved hjælp af ligning (7-175):

| | (7-175) |
| --- | --- |

Formula

(7-175)

hvor:

| N | er antal partikler emitteret i den relevante RMC, varmstarts- kørsel af NRTC eller koldstarts-NRTC |
| --- | --- |
| Wact | er det faktiske arbejde, jf. punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh]. |

N

er antal partikler emitteret i den relevante RMC, varmstarts- kørsel af NRTC eller koldstarts-NRTC

Wact

er det faktiske arbejde, jf. punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh].

Hvad angår RMC gælder det — i tilfælde af en motor, der er udstyret med et system til genbehandling af udstødningen med ikke-hyppig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag VI) — at de specifikke emissioner skal korrigeres enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis ikke-hyppig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, avendes opjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Hvis ikke-hyppig regenerering fandt sted under prøvningen, avendes nedjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a).

For RMC skal det endelige resultat også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag III.

2.1.1.   Vægtet gennemsnitligt NRTC-prøvningsresultat

For NRTC skal det endelige prøvningsresultat være et vægtet gennemsnit fra koldstarts- og varmstartsprøvninger (inkl. ikke-hyppig regenerering hvis relevant) beregnes ved hjælp af ligning (7-176) eller (7-177):

| a) | i tilfælde af multiplikativ regenereringsjustering eller motorer uden udstødningsefterbehandlingssystem med ikke-hyppig regenerering | (7-176) |
| --- | --- | --- |

a)

i tilfælde af multiplikativ regenereringsjustering eller motorer uden udstødningsefterbehandlingssystem med ikke-hyppig regenerering

Formula

(7-176)

i tilfælde af additiv regenereringsjustering

| | (7-177) |
| --- | --- |

Formula

(7-177)

hvor:

| Ncold | er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-koldstartskørsel af NRTC |
| --- | --- |
| Nhot | er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-varmstartskørsel af NRTC |
| Wact,cold | er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstarts-NRTC i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh] |
| Wact, hot | er det faktiske arbejde i cyklussen ved varmstarts-NRTC i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh] |
| kr | er regenereringsjusteringen, i overensstemmelse med 6.6.2 i bilag VI, eller når der er tale om motorer uden udstødningsefterbehandlingssystem med ikke-hyppig regenerering kr
  = 1 |

Ncold

er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-koldstartskørsel af NRTC

Nhot

er det samlede antal partikler emitteret i løbet af NRTC-varmstartskørsel af NRTC

Wact,cold

er det faktiske arbejde i cyklussen ved koldstarts-NRTC i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh]

Wact, hot

er det faktiske arbejde i cyklussen ved varmstarts-NRTC i overensstemmelse med punkt 7.8.3.4 i bilag VI, [kWh]

kr

er regenereringsjusteringen, i overensstemmelse med 6.6.2 i bilag VI, eller når der er tale om motorer uden udstødningsefterbehandlingssystem med ikke-hyppig regenerering kr
  = 1

Hvis ikke-hyppig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, avendes opjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Hvis ikke-hyppig regenerering fandt sted under prøvningen, avendes nedjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a).

Resultatet skal også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag III, inklusive justeringsfaktoren for ikke-hyppig regenerering, hvor det er relevant.

2.2.   Beregning af de specifikke emissioner for NRSC-prøvninger i diskret modus

De specifikke emissioner e [#/kWh] beregnes ved hjælp af ligning (7-178):

| | (7-178) |
| --- | --- |

Formula

(7-178)

hvor:

| Pi | er motoreffekten for modus i [kW] med Pi
  = Pm
  ,
  I
  - Pauxi
  (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI) |
| --- | --- |
| WFi | er vægtningsfaktoren for modus i [-] |
| Ṅ | er emissionens gennemsnitlige antal strømshastighed ved modus i [g/h] ud fra ligning (7-171) eller (7-173) afhængigt af fortyndingsmetoden |

Pi

er motoreffekten for modus i [kW] med Pi
  = Pm
  ,
  I
  - Pauxi
  (jf. punkt 6.3 og 7.7.1.3 i bilag VI)

WFi

er vægtningsfaktoren for modus i [-]

Ṅ

er emissionens gennemsnitlige antal strømshastighed ved modus i [g/h] ud fra ligning (7-171) eller (7-173) afhængigt af fortyndingsmetoden

Når der er tale om en motor, der er udstyret med et system til genbehandling af udstødningen med ikke-hyppig (periodisk) regenerering (jf. punkt 6.6.2 i bilag VI), skal de specifikke emissioner korrigeres enten med den relevante multiplikative justeringsfaktor eller med den relevante additive justeringsfaktor. Hvis ikke-hyppig regenerering ikke fandt sted under prøvningen, avendes opjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Hvis ikke-hyppig regenerering fandt sted under prøvningen, avendes nedjusteringsfaktoren (k
  ru,m eller k
  ru,a). Når justeringsfaktorerne er blevet bestemt for hver modus, skal de anvendes på hver modus ved beregningen af det vægtede emissionsresultat ved ligning (7-178).

Resultatet skal også justeres med den relevante multiplikative eller additive forringelsesfaktor, der er fastsat i henhold til kravene i bilag III, inklusive justeringsfaktoren for ikke-hyppig regenerering, hvor det er relevant.

2.3.   Afrunding af de endelige resultater

De endelige prøvningsresultater for NRTC og NRTC-vægtet gennemsnit afrundes i et trin til tre signifikante tal i henhold til ASTM E 29–06B. Ingen mellemværdier, der fører til det endelige bremsespecifikke emissionsresultat, må afrundes.

2.4.   Bestemmelse af partikelantalbaggrund

2.4.1.   På motorfabrikantens anmodning kan baggrundskoncentrationer af partikelantal i fortyndingstunnellen prøveudtages før eller efter prøvningen fra et punkt efter partikel- og carbonhydridfiltrene ind i målesystemet for partikelantal for at bestemme baggrundskoncentrationen af partikler i tunnelen.

2.4.2.   Fratrækning af partikelantal tunnel baggrundskoncentrationer er ikke tilladt for typegodkendelse, men kan anvendes på fabrikantens anmodning, efter forudgående godkendelse fra den godkendende myndighed, til prøvning af produktionens overensstemmelse, hvis det kan påvises, at der er en betydelig baggrundsbidrag tunnel, som derefter kan trækkes fra de værdier, der måles i den fortyndede udstødningsgas.

Tillæg 6

Beregning af ammoniakemission

1.   Beregning af middelkoncentrationen for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC

Middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen i løbet af prøvningscyklussen cNH3 [ppm] bestemmes ved at integrere de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen. Ligning (7-179) anvendes:

| | (7-179) |
| --- | --- |

Formula

(7-179)

Hvor:

| cNH3,i | er den øjeblikkelige NH3-koncentration i udstødningsgassen [ppm] |
| --- | --- |
| n | er antallet af målinger |

cNH3,i

er den øjeblikkelige NH3-koncentration i udstødningsgassen [ppm]

n

er antallet af målinger

For NRTC gælder, at det endelige prøvningsresultat beregnes ved hjælp af ligning (7-180):

| cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot) | (7-180) |
| --- | --- |

cNH3= (0,1 × cNH3,cold) + (0,9 × cNH3,hot)

(7-180)

hvor:

| cNH3,cold | er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved koldstarts-NRTC [ppm] |
| --- | --- |
| cNH3,hot | er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved varmstarts-NRTC [ppm] |

cNH3,cold

er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved koldstarts-NRTC [ppm]

cNH3,hot

er den gennemsnitlige NH3-koncentration ved varmstarts-NRTC [ppm]

2.   Beregning af middelkoncentrationen for NRSC i diskret modus

Middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen i løbet af prøvningscyklussen cNH3 [ppm] bestemmes ved at måle middelkoncentrationen for hvert modus og vægte resultatet i overensstemmelse med de vægtningsfaktorer, der er relevante for prøvningscyklussen. Ligning (7-181) anvendes:

| | (7-181) |
| --- | --- |

Formula

(7-181)

hvor:

| | NH3,i er middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen ved modus i [ppm] |
| --- | --- |
| Nmode | er antal modi i prøvningscyklussen |
| WFi | er vægtningsfaktoren for modus i [-] |

Formula

NH3,i er middelkoncentrationen af NH3 i udstødningsgassen ved modus i [ppm]

Nmode

er antal modi i prøvningscyklussen

WFi

er vægtningsfaktoren for modus i [-]

---

BILAG VIII

Præstationskrav og prøvningsmetoder for dual-brændstofmotorer

1.   Anvendelsesområde

Dette bilag finder anvendelse på dual-brændstofmotorer som defineret i artikel 3, nr. 18), i forordning (EU) 2016/1628, når de samtidigt fungerer med både et flydende og et gasformigt brændstof (dual-brændstoftilstand).

Bilaget finder ikke anvendelse på prøvning af motorer, herunder dual-brændstofmotorer, når de fungerer med udelukkende flydende eller udelukkende gasformige brændstoffer (dvs. når GER er enten 1 eller 0 afhængigt af typen af brændstof). I sådanne tilfælde er kravene de samme som for alle andre single-brændstofmotorer.

Typegodkendelse af motorer, der samtidigt fungerer med en kombination af mere end et flydende brændstof og et gasformigt brændstof eller et flydende brændstof og mere end et gasformigt brændstof, skal følge proceduren for nye teknologier eller nye principper i artikel 33 i forordning (EU) 2016/1628.

2.   Definitioner og forkortelser

I dette bilag forstås ved:

| 2.1. | »GER (gas/energiforhold)«: den i artikel 3, nr. 20), i forordning (EU) 2016/1628 definerede mening baseret på den nedre brændværdi |
| --- | --- |

2.1.

»GER (gas/energiforhold)«: den i artikel 3, nr. 20), i forordning (EU) 2016/1628 definerede mening baseret på den nedre brændværdi

| 2.2. | »GERcycle«: det gennemsnitlige GER, når motoren fungerer med den relevante motorprøvningscyklus |
| --- | --- |

2.2.

»GERcycle«: det gennemsnitlige GER, når motoren fungerer med den relevante motorprøvningscyklus

| 2.3. | »dual-brændstofmotor af type 1A«: enten:






  a) | en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller |
| --- | --- | --- |

2.3.

»dual-brændstofmotor af type 1A«: enten:

a)

en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller

| b) | en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand |
| --- | --- |

b)

en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof, og som ikke har en flydende brændstoftilstand

| 2.4. | »dual-brændstofmotor af type 1B«: enten:






  a) | en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand, eller |
| --- | --- | --- |

2.4.

»dual-brændstofmotor af type 1B«: enten:

a)

en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand, eller

| b) | en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand |
| --- | --- |

b)

en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som ikke i tomgang udelukkende anvender flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, og som har en flydende brændstoftilstand

| 2.5. | »dual-brændstofmotor af type 2A«: enten:






  a) | en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller |
| --- | --- | --- |

2.5.

»dual-brændstofmotor af type 2A«: enten:

a)

en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller

| b) | en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof og som ikke har en flydende brændstoftilstand |
| --- | --- |

b)

en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), men som i tomgang udelukkende bruger flydende brændstof og som ikke har en flydende brændstoftilstand

| 2.6. | »dual-brændstofmotor af type 2 B«: enten:






  a) | en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, eller |
| --- | --- | --- |

2.6.

»dual-brændstofmotor af type 2 B«: enten:

a)

en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRTC, hot < 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRTC, hot ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand, eller

| b) | en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand |
| --- | --- |

b)

en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold mellem 10 % og 90 % (0,1 < GERNRSC < 0,9), og som ikke har en flydende brændstoftilstand, eller som fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke er lavere end 90 % (GERNRSC ≥ 0,9), og som har en flydende brændstoftilstand, men som kan køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand

| 2.7. | »dual-brændstofmotor af type 3 B«: enten:






  a) | en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 % (GERNRTC, hot ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand, eller |
| --- | --- | --- |

2.7.

»dual-brændstofmotor af type 3 B«: enten:

a)

en dual-brændstofmotor i en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i varmstarts-NRTC-prøvningscyklussen med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 % (GERNRTC, hot ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand, eller

| b) | en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 % (GERNRSC ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand. |
| --- | --- |

b)

en dual-brændstofmotor i enhver anden (sub)kategori end en subkategori af NRE 19 ≤ kW ≤ 560, der fungerer i NRSC med et gennemsnitligt gas/energiforhold, som ikke overstiger 10 % (GERNRSC ≤ 0,1), og som har en flydende brændstoftilstand.

3.   Supplerende dual-brændstofspecifikke godkendelseskrav

3.1.   Motorer med regulerbar betjeningsindretning af GERcycle.

Hvis værdien for GERcycle for en given motor kan reduceres fra maksimum ved hjælp af en regulerbar betjeningsindretning, er det ikke tilladt at begrænse GERcycle; motoren skal være i stand til at overholde emissionsgrænseværdierne for enhver værdi af GERcycle, der tillades af fabrikanten.

4.   Generelle krav

4.1.   Driftstilstande for dual-brændstofmotorer

4.1.1.   Betingelser for dual-brændstofmotorers drift i flydende brændstoftilstand

En dual-brændstofmotor må kun fungere i flydende brændstoftilstand, hvis den, når den fungerer i flydende brændstoftilstand, er certificeret i overensstemmelse med alle krav i denne forordning vedrørende drift udelukkende på det angivne flydende brændstof.

Når en dual-brændstofmotor videreudvikles af en allerede certificeret motor til flydende brændstof, kræves der ny EU-typegodkendelsesattest for den flydende brændstoftilstand.

4.1.2.   Betingelser for dual-brændstofmotorer til at køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof

4.1.2.1.   Dual-brændstofmotorer af type 1A må kun køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof på de i punkt 4.1.3 fastsatte betingelser for opvarmning og start.

4.1.2.2.   Dual-brændstofmotorer af type 1B må ikke køre i tomgang udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof i dual-brændstoftilstand.

4.1.2.3.   Dual-brændstofmotorer af type 2A, 2B og 3B på i tomgang køre udelukkende på flydende brændstof.

4.1.3.   Betingelser for dual-brændstofmotorer til ved opvarmning og start udelukkende at køre på flydende brændstof

4.1.3.1.   En dual-brændstofmotor af type 1B, 2B eller type 3B må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af flydende brændstof. Hvis emissionsbegrænsningsstrategien ved opvarmning og start i dual-brændstoftilstand er den samme som den tilsvarende emissionsbegrænsningsstrategi i flydende brændstoftilstand, er det tilladt for motoren at fungere i dual-brændstoftilstand ved opvarmning og start. Hvis denne betingelse ikke opfyldes, må motoren kun opvarmes og starte udelukkende ved anvendelse af flydende brændstof, når den er i flydende brændstoftilstand.

4.1.3.2.   En dual-brændstofmotor af type 1A eller 2A må opvarmes og starte udelukkende ved hjælp af flydende brændstof. I så fald skal strategien dog erklæres som en AECS (understøttende emissionsstrategi), og følgende supplerende krav skal være opfyldt:

4.1.3.2.1.   Strategien skal ophøre med at være aktiv, når kølevæsketemperatuen har nået 343 K (70 °C), eller senest 15 minutter efter at den er blevet aktiveret, afhængigt af hvad der først indtræffer, og

4.1.3.2.2.   servicetilstanden skal være aktiveret, mens strategien er aktiv.

4.2.   Servicetilstand

4.2.1.   Betingelser for, at dual-brændstofmotorer må fungere i servicetilstand

Når et dual-brændstofkøretøjs motor er i servicetilstand, er det underlagt driftsbegrænsninger og er midlertidigt undtaget for forskrifterne i denne forordning vedrørende udstødningsemissioner og OBD- og NOx-begrænsning.

4.2.2.   Driftsbegrænsning i servicetilstand

4.2.2.1.   Krav til andre motorkategorier end IWP, IWA, RLL og RLR

Driftsbegrænsningen for mobile ikke-vejgående maskiner med en dual-brændstofmotor af en anden kategori end IWP, IWA, RLL og RLR, når den fungerer i servicetilstand, er den, der aktiveres af »systemet med kraftig ansporing«, jf. punkt 5.4 i tillæg 1 til bilag IV.

Af sikkerhedshensyn og for at give mulighed for selvudbedrende diagnosticering er det tilladt at anvende en »override«-funktion til frigivelse af fuld motoreffekt, jf. punkt 5.5 i tillæg 1 til bilag IV.

Driftsbegrænsningen må ikke på anden måde deaktiveres, hverken ved aktivering eller deaktivering af advarsels- og ansporingssystemerne i bilag IV.

Aktivering og deaktivering af servicetilstanden må ikke aktivere eller deaktivere advarsels- og ansporingssystemerne i bilag IV.

4.2.2.2.   Krav til andre motorkategorierne IWP, IWA, RLL og RLR

Af sikkerhedshensyn er det tilladt for motorer i kategori IWP, IWA, RLL og RLR at fungere i servicetilstand uden begrænsning af motordrejningsmoment eller -hastighed. I sådanne tilfælde skal loggen i den interne (on-board) computer, når en driftsbegrænsning ville være aktiv i henhold til punkt 4.2.2.3, i den permanente computerhukommelse registrere alle tilfælde af motorfunktion, hvor servicetilstanden er aktiv, så det sikres, at oplysningerne ikke forsætligt kan slettes.

Det skal være muligt for nationale inspektionsmyndigheder at læse disse fortegnelser med et scanningsværktøj.

4.2.2.3.   Aktivering af driftsbegrænsning

Driftsbegrænsningen skal aktiveres automatisk, når servicetilstanden aktiveres.

Hvis servicetilstanden aktiveres i henhold til punkt 4.2.3 på grund af en fejl i gasforsyningssystemet, skal driftsbegrænsningen aktiveres eller inden for 30 minutters drift efter aktivering af servicetilstanden.

Hvis servicetilstanden aktiveres på grund af en tom beholder til gasformigt brændstof, skal driftsbegrænsningen aktiveres i det øjeblik servicetilstanden aktiveres.

4.2.2.4.   Deaktivering af driftsbegrænsning

Driftsbegrænsningssystemet skal deaktiveres, når motoren ikke længere er i servicetilstanden.

4.2.3.   Manglende gasformigt brændstof ved drift i dual-brændstoftilstand

For at gøre det muligt at føre den mobile ikke-vejgående maskine til et sikkert sted gælder følgende ved detektering af en tom beholder til gasformigt brændstof eller et fejlbehæftet gasforsyningssystem:

| a) | Dual-brændstofmotorer af type 1A og 2A skal aktivere servicetilstanden. |
| --- | --- |

a)

Dual-brændstofmotorer af type 1A og 2A skal aktivere servicetilstanden.

| b) | Dual-brændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B skal fungere i flydende tilstand. |
| --- | --- |

b)

Dual-brændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B skal fungere i flydende tilstand.

4.2.3.1.   Mangel på gasformigt brændstof — tom beholder til gasformigt brændstof

I tilfælde af at beholderen til gasformigt brændstof er tom, skal servicetilstanden eller den flydende brændstoftilstand, jf. punkt 4.2.3, aktiveres i det øjeblik, motorsystemet detekterer, at beholderen er tom.

Når gasforekomsten i beholderen igen når det niveau, der berettigede aktivering af advarselssystemet for tom beholder, jf. punkt 4.3.2, kan servicetilstanden deaktiveres eller, hvis relevant, dual-brændstoftilstanden kan reaktiveres.

4.2.3.2.   Mangel på gasformigt brændstof — fejlbehæftet gasforsyning

I tilfælde af et fejlbehæftet gasforsyningssystem, der medfører mangel på gasformigt brændstof, skal servicetilstanden eller, hvis det er relevant i henhold til punkt 4.2.3, den flydende brændstoftilstand, aktiveres, når gasformigt brændstof ikke er tilgængeligt.

Så snart det gasformige brændstof bliver tilgængeligt, kan servicetilstanden deaktiveres, elle, hvis det er relevant, dual-brændstoftilstanden kan reaktiveres.

4.3.   Indikatorer for dual-brændstof

4.3.1.   Indikator for dual-brændstofdriftstilstand

Den mobile ikke-vejgående maskine skal give operatøren en visuel indikation af, hvilken tilstand motoren kører i (dual-brændstoftilstand, flydende brændstoftilstand eller servicetilstand).

En sådan indikators egenskaber og placering bestemmes af OEM og kan indgå i et allerede eksisterende system af visuelle indikatorer.

Denne indikator kan suppleres med en besked på displayet. Systemet til visning af meddelelserne i dette punkt kan være det samme som dem, der anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning eller andre vedligeholdelsesformål.

Det visuelle element i driftsindikatoren for dual-brændstoftilstanden må ikke være det samme som det, der anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-emissionsbegrænsning eller andre vedligeholdelsesformål.

Sikkerhedsadvarsler har altid højere visningsprioritet end indikation af driftstilstand.

4.3.1.1.   Indikatoren for dual-brændstoftilstand sættes til servicetilstand, så snart servicetilstanden er aktiveret (dvs. før den faktisk bliver aktiv), og indikatoren skal vises, så længe servicetilstanden er aktiv.

4.3.1.2.   Indikatoren for dual-brændstoftilstand skal i mindst et minut sættes til dual-brændstoftilstand eller flydende brændstoftilstand, så snart motorens driftstilstand ændres fra flydende brændstof- til dual-brændstoftilstand eller omvendt. Denne indikation er også påkrævet i mindst ét minut, når nøglen drejes til tænding eller på fabrikantens anmodning ved motortørning. Indikationen skal også vises på operatørens anmodning.

4.3.2.   Advarselssystem for tom beholder for gasformigt brændstof (dual-brændstofadvarselssystem)

En mobil ikke-vejgående maskine, der er udstyret med en dual-brændstofmotor, skal være udstyret med et system, der advarer operatøren om, at brændstofbeholderen til gasformigt brændstof snart vil være tom.

Dual-brændstofadvarselssystemet skal forblive aktivt, indtil beholderen igen påfyldes brændstof til et niveau, der ligger over det, hvor advarselssystemet aktiveres.

Dual-brændstofadvarselssystemet kan afbrydes midlertidigt af andre advarselssignaler, der giver vigtige sikkerhedsrelaterede meddelelser.

Dual-brændstofadvarselssystemet må ikke kunne slås fra ved hjælp af et scanningsværktøj, hvis årsagen til aktiveringen af advarslen ikke er blevet afhjulpet.

4.3.2.1.   Dual-brændstofadvarselssystemets egenskaber

Dual-brændstofadvarselssystemet skal bestå af et visuelt varslingssystem (ikon, piktogram osv.) efter fabrikantens valg.

Det kan efter fabrikantens valg omfatte et akustisk element. I så fald tillades det, at operatøren kan annullere dette.

Det visuelle element i dual-brændstofadvarselssystemet må ikke være det samme som det, der anvendes til diagnosticeringssystemet for NOx-kontrol eller andre vedligeholdelsesformål.

Endvidere kan dual-brændstofadvarselssystemet vise korte meddelelser, herunder meddelelser, der klart angiver den resterende afstand eller tid, før driftsbegrænsningen aktiveres.

Systemet til visning af advarslerne eller meddelelserne i dette punkt kan være det samme som det, der anvendes til visning af advarsler eller meddelelser forbundet med diagnosticeringssystemet for NOx-begrænsning, eller advarsler eller meddelelser i forbindelse med andre vedligeholdelsesformål.

På mobile ikke-vejgående maskiner til anvendelse af redningstjenester eller på mobile ikke-vejgående maskiner, der er konstrueret og fremstillet til anvendelse af hæren, civilforsvaret, brandvæsenet og ordensmagten, kan der være en anordning, hvormed operatøren kan dæmpe de visuelle alarmer, som advarselssystemet afgiver.

4.4.   Oplyst drejningsmoment

4.4.1.   Oplyst drejningsmoment, når en dual-brændstofmotor fungerer i dual-brændstoftilstand

Når en dual-brændstofmotor fungerer i dual-brændstoftilstand:

| a) | skal den referencemomentkurve, der opgives, være den, der opnås, når motoren prøves i en motorprøvebænk i dual-brændstoftilstand |
| --- | --- |

a)

skal den referencemomentkurve, der opgives, være den, der opnås, når motoren prøves i en motorprøvebænk i dual-brændstoftilstand

| b) | skal de registrerede faktiske drejningsmomenter (angivet drejningsmoment og friktionsmoment) være resultatet af dual-brændstofforbrænding og ikke af drift udelukkende med flydende brændstof. |
| --- | --- |

b)

skal de registrerede faktiske drejningsmomenter (angivet drejningsmoment og friktionsmoment) være resultatet af dual-brændstofforbrænding og ikke af drift udelukkende med flydende brændstof.

4.4.2.   Oplyst drejningsmoment, når en dual-brændstofmotor fungerer i flydende brændstoftilstand

Når en dual-brændstofmotor fungerer i flydende brændstoftilstand, skal den referencemomentkurve, der opgives, være den, der opnås, når motoren prøves i en motorprøvebænk i flydende brændstoftilstand

4.5.   Supplerende bestemmelser

4.5.1.   Når der anvendes adaptive strategier for dual-brændstofmotorer, skal de, ud over at opfylde kravene i bilag IV, endvidere opfylde følgende krav:

| a) | Motoren skal altid forblive inden for den dual-brændstofmotortype (dvs. type 1A, type 2B osv.), der er anmeldt med henblik på EU-typegodkendelse. |
| --- | --- |

a)

Motoren skal altid forblive inden for den dual-brændstofmotortype (dvs. type 1A, type 2B osv.), der er anmeldt med henblik på EU-typegodkendelse.

| b) | For motorer af type 2 må den heraf følgende forskel mellem højeste og laveste maksimale GERcycle aldrig overstige den procentdel, der er angivet i punkt 3.1.1, undtagen hvor det er tilladt i henhold til punkt 3.2.1. |
| --- | --- |

b)

For motorer af type 2 må den heraf følgende forskel mellem højeste og laveste maksimale GERcycle aldrig overstige den procentdel, der er angivet i punkt 3.1.1, undtagen hvor det er tilladt i henhold til punkt 3.2.1.

4.6.   Typegodkendelsen er betinget af, at OEM og slutbrugerne, i overensstemmelse med bilag XIV og XV, får instrukser om montering og drift af dual-brændstofmotoren, herunder servicetilstanden, jf. punkt 4.2, og dual-brændstofindikatorsystemet, jf. punkt 4.3.

5.   Præstationskrav

5.1.   Præstationskravene, herunder emissionsgrænseværdier, og kravene for EU-typegodkendelse, der gælder for dual-brændstofmotorer, er de samme som for enhver anden motor i den respektive kategori, som fastsat i denne forordning og i forordning (EU) 2016/1628, medmindre andet er fastsat i dette bilag.

5.2.   Grænseværdien for carbonhydrid (HC) for drift i dual-brændstoftilstand fastsættes ved hjælp af det gennemsnitlige gas/energiforhold (GER) i løbet af den specificerede prøvningscyklus som fastsat i bilag II til forordning (EU) 2016/1628.

5.3.   De tekniske krav om emissionsbegrænsningsstrategier, herunder den dokumentation, der kræves for at påvise disse strategier, tekniske bestemmelser om modstandsdygtighed over for uautoriserede indgreb og forbud mod frakoblingsmekanismer er de samme som dem for enhver anden motor i den respektive motorkategori, jf. bilag IV.

5.4.   De detaljerede tekniske krav på området forbundet med den relevante NRSC, inden for hvilket den mængde, som emissionerne kan overskride grænseværdierne i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 med, er de samme som for enhver anden motor i den respektive motorkategori, jf. bilag IV.

6.   Påvisningskrav

6.1.   De påvisningskrav, der gælder for dual-brændstofmotorer, er de samme som for enhver anden motor i den respektive kategori, som fastsat i denne forordning og i forordning (EU) 2016/1628, medmindre andet er fastsat i afsnit 6.

6.2.   Overholdelse af de relevante grænseværdier skal påvises i dual-brændstoftilstand.

6.3.   For dual-brændstofmotortyper med en flydende brændstoftilstand (dvs. type 1B, 2B og 3B) skal overholdelse af de relevante grænseværdier også påvises i flydende brændstoftilstand.

6.4.   Supplerende påvisningskrav for motorer af type 2

6.4.1.   Fabrikanten skal over for den godkendende myndighed godtgøre, at GERcycle-området for alle medlemmer af dual-brændstofmotorfamilien er inden for den i punkt 3.1.1 angivne procentdel, eller, når der er tale om motorer med regulerbar GERcycle, opfylder kravene i punkt 6.5 (f.eks. gennem algoritmer, funktionsanalyser, beregninger, simuleringer, resultaterne af tidligere prøvninger osv.).

6.5.   Supplerende påvisningskrav for motorer med regulerbar GERcycle

6.5.1.   Overholdelse af de relevante grænseværdier skal påvises ved den laveste og højeste værdi for GERcycle, der tillades af fabrikanten.

6.6.   Krav vedrørende påvisning af en dual-brændstofmotors holdbarhed

6.6.1.   Bestemmelserne i bilag III finder anvendelse.

6.7.   Påvisning af dual-brændstofindikatorerne samt advarsels- og driftsbegrænsning

6.7.1.   Som led i ansøgningen om EU-typegodkendelse i henhold til denne forordning, skal fabrikanten påvise driften af dual-brændstofindikatorer og advarsels- og driftsbegrænsningen i henhold til bestemmelserne i tillæg 1.

7.   Krav til sikring af NOx-begrænsningsforanstaltningernes korrekte funktion

7.1.   Bilag IV (tekniske krav til NOx-begrænsningsforanstaltninger) finder anvendelse på dual-brændstofmotorer, uanset om de fungerer i dual-brændstoftilstand eller flydende brændstoftilstand.

7.2.   Yderligere NOx-begrænsningskrav for dual-brændstofmotorer af type 1B, 2B og 3B

7.2.1.   Det drejningsmoment, som anses for at udløse kraftig ansporing som defineret i punkt 5.4 i tillæg 1 til bilag IV, skal være det laveste af de drejningsmomenter, der er opnået i flydende brændstoftilstanden og i dual-brændstoftilstanden.

7.2.2.   At driftstilstanden eventuelt kan påvirke fejldetekteringen, må ikke anvendes til at forlænge den periode, der går, før en ansporing bliver aktiv.

7.2.3.   I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering ikke er afhængig af motorens driftstilstand, må de mekanismer, der er beskrevet i tillæg 1 til bilag IV, og som er forbundet med DTC-status ikke afhænge af motorens driftstilstand (hvis en DTC-kode f.eks. har opnået status som potentiel i dual-brændstoftilstand, vil den opnå bekræftet og aktiv status næste gang fejlen detekteres, selv i flydende brændstoftilstand).

7.2.4.   I tilfælde af funktionsfejl, hvor detektering afhænger af motorens driftstilstand, må DTC-koder ikke opnå status som tidligere aktiv i en anden driftstilstand end den, hvori de opnåede bekræftet og aktiv status.

7.2.5.   Ændring af driftstilstanden (fra dual-brændstof til flydende brændstof eller omvendt) må hverken standse eller nulstille de mekanismer, der anvendes for at opfylde kravene i bilag IV (f.eks. tællere). Hvis en af disse mekanismer (f.eks. et diagnosticeringssystem) afhænger af den faktiske driftstilstand, må tællerne for den pågældende mekanisme dog på fabrikantens anmodning og efter den typegodkendende myndigheds godkendelse:

| a) | standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres |
| --- | --- |

a)

standse og eventuelt fastholde deres øjeblikkelige værdi, når driftstilstanden ændres

| b) | genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden driftstilstand. |
| --- | --- |

b)

genstarte og eventuelt fortsætte tællingen fra det punkt, hvor de har været fastholdt, når driftstilstanden skifter tilbage til den anden driftstilstand.

Tillæg 1

Dual-brændstofmotorer: indikator for dual-brændstof, advarselssystem, driftsbegrænsning — Påvisningskrav

1.   Indikatorer for dual-brændstof

1.1.   Indikator for dual-brændstofdriftstilstand

Ved EU-typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for dual-brændstoftilstand, når den fungerer i dual-brændstoftilstand.

1.2.   Indikator for flydende brændstoftilstand

Når der er tale om en dual-brændstofmotor af type 1B, 2B eller 3B skal det ved EU-typegodkendelse det påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for flydende brændstoftilstand, når den fungerer i flydende brændstoftilstand.

1.3.   Indikator for servicetilstand

Ved EU-typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere indikatoren for servicetilstand, når den fungerer i servicetilstand.

1.3.1.   Når dette er tilfældet, er det tilstrækkeligt at udføre den påvisning, der vedrører indikatoren for servicetilstanden, ved at aktivere en aktiveringskontakt for servicetilstanden og ved at forelægge den godkendende myndighed dokumentation for, at aktiveringen sker, når servicetilstanden is påkaldes af selve motorsystemet (eksempelvis gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger osv.).

2.   Advarselssystem

Ved EU-typegodkendelse skal det påvises, at motoren kan aktivere advarselssystemet, hvis mængden af gasformigt brændstof i beholderen til gasformigt brændstof er under advarselsniveauet. Med henblik herpå kan den faktiske mængde af gasformigt brændstof simuleres.

3.   Driftsbegrænsning

Når der er tale om en dual-brændstofmotor af type 1A eller 2A skal det ved EU-typegodkendelse det påvises, at motoren kan aktivere driftsbegrænsningen, når der detekteres en tom beholder til gasformigt brændstof og en fejl i gasforsyningssystemet. Med henblik herpå kan den tomme beholder til gasformigt brændstof og fejlen i gasforsyningssystemet simuleres.

3.1.   Det er tilstrækkeligt at udføre påvisningen i en typisk use-case, der er valgt med den godkendende myndigheds accept, og at forelægge myndigheden dokumentation for, at driftsbegrænsningen forekommer i andre mulige use-cases (eksempelvis gennem algoritmer, simuleringer, resultatet af interne prøvninger osv.).

Tillæg 2

Krav til emissionsprøvning af dual-brændstofmotorer

1.   Generelt

I det følgende defineres de supplerende krav og undtagelser i dette bilag, der er nødvendige for at gøre det muligt at foretage emissionsprøvning af dual-brændstofmotorer, uanset om emissionerne udelukkende er udstødningsemissioner eller også omfatter krumtaphusemissioner, der tilføjes udstødningsemissionerne, jf. punkt 6.10 i bilag VI. Hvis der ikke er angivet supplerende krav eller undtagelser, finder kravene i denne forordning anvendelse på dual-brændstofmotorer på samme måde, som de finder anvendelse på alle andre godkendte motortyper eller motorfamilier i henhold til forordning (EU) 2016/1628.

Emissionsprøvning af en dual-brændstofmotor kompliceres af det forhold, at det brændstof, der anvendes af motoren kan være rent flydende brændstof og en kombination af hovedsageligt gasformigt brændstof med kun en lille mængde flydende brændstof som antændingskilde. Forholdet mellem de brændstoffer, der anvendes af en dual-brændstofmotor, kan også ændre sig dynamisk afhængigt af motordriftsforholdene. Som følge heraf er det nødvendigt at træffe særlige forholdsregler og begrænsninger for at muliggøre emissionsprøvning af disse motorer.

2.   Prøvningsbetingelser

Afsnit 6 i bilag VI finder anvendelse.

3.   Prøvningsprocedurer

Afsnit 7 i bilag VI finder anvendelse.

4.   Målingsprocedurer

Afsnit 8 i bilag VI finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette tillæg.

En procedure for måling med fuldstrømsfortynding for dual-brændstofmotorer er illustreret i figur 6.6 i bilag VI (CVS-system).

Denne målingsprocedure sikrer, at den varierende brændstofsammensætning under prøvningen hovedsageligt påvirker resultaterne af carbonhydrid. Der kompenseres herfor via en af metoderne i punkt 5.1.

Måling af ufortyndet gas/delstrømsmåling som illustreret i figur 6.7 i bilag VI kan anvendes med nogle forholdsregler for bestemmelses- og beregningsmetoder for gasmassestrømningshastighed.

5.   Måleudstyr

Afsnit 9 i bilag VI finder anvendelse.

6.   Måling af partikelantalemissioner

Tillæg 1 til bilag VI finder anvendelse.

7.   Emissionsberegning

Emissionsberegningen udføres i overensstemmelse med bilag VII med undtagelse af bestemmelserne i dette afsnit. De supplerende krav i punkt 7.1 finder anvendelse på massebaserede beregninger, og de supplerende krav i punkt 7.2 finder anvendelse på molekylebaserede beregninger.

For emissionsberegningen er det nødvendigt at kende sammensætningen af de anvendte brændstoffer. Når et gasformigt brændstof er forsynet med et certifikat, der bekræfter brændstoffets egenskaber (f.eks. gas fra flasker), er det acceptabelt at anvende den af leverandøren angivne sammensætning. Når sammensætningen ikke er tilgængelig (f.eks. brændstof fra rørledning), skal brændstofsammensætningen analyseres mindst før og efter at motoremissionsprøvningen foretages. Det er tilladt at foretage hyppigere analyser, hvis resultater anvendes i beregningen.

Når gas/energiforholdet (GER) anvendes, skal det stemme overens med definitionen i artikel 3, nr. 2), i forordning (EU) 2016/1628 og de Særlige bestemmelser om samlede grænseværdier for kulbrinte (HC) for helt eller delvis gasdrevne motorer i bilag II til nævnte forordning. Den gennemsnitlige GER-værdi i løbet af cyklussen beregnes ved hjælp af en af følgende metoder:

| a) | for varmstarts-NRTC- og RMC NRSC, ved at dividere summen af GER ved hvert målepunkt med antallet af målepunkter |
| --- | --- |

a)

for varmstarts-NRTC- og RMC NRSC, ved at dividere summen af GER ved hvert målepunkt med antallet af målepunkter

| b) | for NRSC i diskret modus ved at gange det gennemsnitlige GER for hver prøvningsmodus med den tilsvarende vægtningsfaktor for den pågældende modus og beregne summen for alle modi. Vægtningsfaktorene findes i tillæg 1 til bilag XVII for den relevante cyklus. |
| --- | --- |

b)

for NRSC i diskret modus ved at gange det gennemsnitlige GER for hver prøvningsmodus med den tilsvarende vægtningsfaktor for den pågældende modus og beregne summen for alle modi. Vægtningsfaktorene findes i tillæg 1 til bilag XVII for den relevante cyklus.

7.1.   Massebaseret emissionsberegning

Afsnit 2 i bilag VII finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette afsnit.

7.1.1.   Tør/våd-korrektion

7.1.1.1.   Ufortyndet udstødningsgas

Ligning (7-3) og (7-4) i bilag VII anvendes til at beregne tør/våd-korrektionen.

De brændstofspecifikke parametre bestemmes i overensstemmelse med punkt 7.1.5.

7.1.1.2.   Fortyndet udstødningsgas

Ligning (7-3) med enten ligning (7-25) eller (7-26) i bilag VII anvendes til at beregne våd/tør-korrektionen.

Molforholdet for hydrogen α for kombinationen af de to brændstoffer anvendes til tør/våd-korrektionen. Dette molforhold for hydrogen beregnes fra brændstofforbrugsmålingerne for begge brændstoffer i overensstemmelse med punkt 7.1.5.

7.1.2.   NOx-korrektion for fugtindhold

Korrektionen for NOx-fugtindhold for motorer med kompressionstænding som specificeret i ligning (7-9) i bilag VII anvendes.

7.1.3.   Delstrømsfortynding (PFS) og måling af ufortyndet gas

7.1.3.1.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm

Udstødningsgassens massestrøm bestemmes ved hjælp af et flowmeter til ufortyndet udstødning som beskrevet i punkt 9.4.5.3 i bilag VI.

Alternativt må målemetoden med luftstrøm og luft/brændstof-forhold efter ligning (7-17)-(7-19) i bilag VII kun anvendes, hvis α, γ, δ og ε-værdierne er bestemt i overensstemmelse med punkt 7.1.5.3. Der må ikke anvendes en føler af zirconia-typen til at bestemme luft/brændstof-forholdet.

Når motorer, der kun udsættes for stationære prøvningscyklusser, prøves, er det tilladt at bestemme udstødningsgassens massestrøm ved hjælp af målemetoden for luft- og brændstofstrømme i overensstemmelse med ligning (7-15) i bilag VII.

7.1.3.2.   Bestemmelse af indholdet af gassens komponenter

Punkt 2.1 i bilag VII finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette afsnit.

Den mulige variation i brændstofforbrug vil påvirke alle ugas
  -faktorer og molkomponentforhold, der anvendes i emissionsberegningerne. En af følgende fremgangsmåder efter fabrikantens valg skal anvendes for at bestemme ugas
  -faktorer og molforhold.

| a) | De nøjagtige ligninger i 2.1.5.2 eller 2.2.3 i bilag VII anvendes til at beregne øjeblikkelige værdier af ugas
  ved hjælp af de øjeblikkelige proportioner af flydende og gasformigt brændstof (bestemt ved målinger eller beregninger af øjeblikkeligt brændstofforbrug) og øjeblikkelige molforhold bestemt i overensstemmelse med punkt 7.1.5. Eller |
| --- | --- |

a)

De nøjagtige ligninger i 2.1.5.2 eller 2.2.3 i bilag VII anvendes til at beregne øjeblikkelige værdier af ugas
  ved hjælp af de øjeblikkelige proportioner af flydende og gasformigt brændstof (bestemt ved målinger eller beregninger af øjeblikkeligt brændstofforbrug) og øjeblikkelige molforhold bestemt i overensstemmelse med punkt 7.1.5. Eller

| b) | Når de massebaserede beregninger i afsnit 2 i bilag VII anvendes til det specifikke tilfælde med en dual-brændstofmotor, der fungerer på gas- og dieselbrændstof, kan der anvendes tabulerede værdier for molkomponentforholdene og ugas
  -værdierne. Disse tabulerede værdier skal anvendes på følgende måde:






  i) | For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er højere eller lig med 90 % (GER ≥ 0,9), er de nødvendige værdier værdierne for det gasformige brændstof fra tabel 7.1 eller 7.2 i bilag VII. |
| --- | --- | --- |

b)

Når de massebaserede beregninger i afsnit 2 i bilag VII anvendes til det specifikke tilfælde med en dual-brændstofmotor, der fungerer på gas- og dieselbrændstof, kan der anvendes tabulerede værdier for molkomponentforholdene og ugas
  -værdierne. Disse tabulerede værdier skal anvendes på følgende måde:

i)

For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er højere eller lig med 90 % (GER ≥ 0,9), er de nødvendige værdier værdierne for det gasformige brændstof fra tabel 7.1 eller 7.2 i bilag VII.

| ii) | For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold på mellem 10 % og 90 % (0,1 < GER < 0,9), antages de nødvendige værdier at være repræsenteret af værdierne for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof fra tabel 8.1 og 8.2. |
| --- | --- |

ii)

For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold på mellem 10 % og 90 % (0,1 < GER < 0,9), antages de nødvendige værdier at være repræsenteret af værdierne for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof fra tabel 8.1 og 8.2.

| iii) | For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er lavere end eller lig med 10 % (GER ≤ 0,1), er de nødvendige værdier værdierne for dieselbrændstof fra tabel 7.1 eller 7.2 i bilag VII. |
| --- | --- |

iii)

For motorer, der i den relevante prøvningscyklus fungerer med et gennemsnitligt gas/energiforhold, der er lavere end eller lig med 10 % (GER ≤ 0,1), er de nødvendige værdier værdierne for dieselbrændstof fra tabel 7.1 eller 7.2 i bilag VII.

| iv) | Med henblik på beregningen af HC-emissioner anvendes ugas
  -værdien for det gasformige brændstof i alle tilfælde uanset det gennemsnitlige gas/energiforhold (GER). |
| --- | --- |

iv)

Med henblik på beregningen af HC-emissioner anvendes ugas
  -værdien for det gasformige brændstof i alle tilfælde uanset det gennemsnitlige gas/energiforhold (GER).

Tabel 8.1

Molforhold for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)

| Gasformigt brændstof | α | γ | δ | ε |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CH4 | 2,8681 | 0 | 0 | 0,0040 |
| GR | 2,7676 | 0 | 0 | 0,0040 |
| G23 | 2,7986 | 0 | 0,0703 | 0,0043 |
| G25 | 2,7377 | 0 | 0,1319 | 0,0045 |
| Propan | 2,2633 | 0 | 0 | 0,0039 |
| Butan | 2,1837 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG | 2,1957 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG brændstof A | 2,1740 | 0 | 0 | 0,0038 |
| LPG brændstof B | 2,2402 | 0 | 0 | 0,0039 |

Gasformigt brændstof

α

γ

δ

ε

CH4

2,8681

0

0

0,0040

GR

2,7676

0

0

0,0040

G23

2,7986

0

0,0703

0,0043

G25

2,7377

0

0,1319

0,0045

Propan

2,2633

0

0

0,0039

Butan

2,1837

0

0

0,0038

LPG

2,1957

0

0

0,0038

LPG brændstof A

2,1740

0

0

0,0038

LPG brændstof B

2,2402

0

0

0,0039

7.1.3.2.1.   Masse pr. test af forurenende luftart

Hvis de nøjagtige ligninger anvendes til at beregne øjeblikkelige værdier af u
  gas i overensstemmelse med punkt 7.1.3.2.1, litra a), skal u
  gas indgå i summeringen i ligning (7-2) i punkt 2.1.2 i bilag VII ved hjælp af ligning (8-1), når massen pr. test af en forurenende luftart for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC:

| | (8-1) |
| --- | --- |

Formula

(8-1)

hvor:

| ugas,i | er den øjeblikkelige værdi af ugas |
| --- | --- |

ugas,i

er den øjeblikkelige værdi af ugas

De øvrige termer i ligningen er som angivet i punkt 2.1.2 i bilag VII.

Tabel 8.2

u gas-værdier for ufortyndet udstødningsgas og komponentmassefylde for en blanding af 50 % gasformigt brændstof og 50 % dieselbrændstof (masseprocent)

| Gasformigt brændstof | Gas |
| --- | --- |
| ρ
  e | NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| | | ρ
  gas [kg/m
  3] | | | |
| 2,053 | 1,250 | (1) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| | | u
  gas
   (2) | | | |
| CNG/LNG (3) | 1,2786 | 0,001606 | 0,000978 | 0,000528 (4) | 0,001536 | 0,001117 | 0,000560 |
| Propan | 1,2869 | 0,001596 | 0,000972 | 0,000510 | 0,001527 | 0,001110 | 0,000556 |
| Butan | 1,2883 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000503 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |
| LPG (5) | 1,2881 | 0,001594 | 0,000971 | 0,000506 | 0,001525 | 0,001109 | 0,000556 |

Gasformigt brændstof

Gas

ρ
  e

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m
  3]

2,053

1,250

(1)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (2)

CNG/LNG (3)

1,2786

0,001606

0,000978

0,000528 (4)

0,001536

0,001117

0,000560

Propan

1,2869

0,001596

0,000972

0,000510

0,001527

0,001110

0,000556

Butan

1,2883

0,001594

0,000971

0,000503

0,001525

0,001109

0,000556

LPG (5)

1,2881

0,001594

0,000971

0,000506

0,001525

0,001109

0,000556

7.1.3.3.   Partikelbestemmelse

Med henblik på bestemmelse af partikelemissioner ved hjælp af delstrømsfortyndingsmålemetoden udføres beregningen i overensstemmelse med ligningerne i punkt 2.3 i bilag VII.

Kravene i punkt 8.2.1.2 i bilag VI gælder ved kontrol af fortyndingsforholdet. Det gælder særlig, at der skal anvendes look ahead-kontrol på grundlag af et allerede registret prøvningsforløb, hvis den kombinerede transformationstid for udstødningsgasstrømsmålingen og delstrømsfortyndingssystemet overstiger 0 sekunder. I sådanne tilfælde er den kombinerede stigningstid ≤ 1 sekund og den kombinerede forsinkelse ≤ 10 sekunder. Medmindre udstødningsgasmassestrømmen måles direkte, anvendes de i overensstemmelse med punkt 7.1.5.3 bestemte værdier for α, γ, δ og ε ved bestemmelsen.

Kvalitetskontrollen i punkt 8.2.1.2 i bilag VI foretages for hver måling.

7.1.3.4.   Yderligere krav vedrørende flowmeteret til udstødningsgasmassestrøm

Det flowmeter, der er omhandlet i punkt 9.4.1.6.3 og 9.4.1.6.3.3 i bilag VI, må ikke være følsomt over for ændringer i udstødningsgassens sammensætning og massefylde. Der kan ses bort fra de små fejl ved måling ved pitotrør eller åbning (svarende til kvadratroden af udstødningsgassens massefylde).

7.1.4.   Måling med fuldstrømsfortynding (CVS)

Punkt 2.2 i bilag VII finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette afsnit.

Den mulige variation i brændstofsammensætningen vil hovedsageligt påvirke den tabulerede carbonhydrid-ugas
  -værdi. De nøjagtige ligninger anvendes ved beregningen af carbonhydridemissionerne ved anvendelse af molforholdene bestemt på grundlag af målingerne af brændstofforbrug for begge brændstoffer i overensstemmelse med punkt 7.1.5.

7.1.4.1.   Bestemmelse af baggrundskorrigerede koncentrationer (punkt 5.2.5)

Med henblik på bestemmelse af den støkiometriske faktor beregnes brændstoffets molforhold for hydrogen α som brændstofblandingens gennemsnitlige molforhold for hydrogen under prøvningen i overensstemmelse med punkt 7.1.5.3.

Alternativt kan Fs-værdien af det gasformige brændstof anvendes i ligning (7-28) i bilag VII.

7.1.5.   Bestemmelse af molforhold

7.1.5.1.   Generelt

Dette punkt anvendes ved bestemmelse af molforhold, når brændstofsammensætningen er kendt (nøjagtig metode).

7.1.5.2.   Beregning af brændstofblandings komponenter

Ligning (8-2)-(8-7) anvendes til at beregne brændstofblandingens grundstofsammensætning:

| qmf
  = qmf1 + qmf2 | (8-2) |
| --- | --- |
| | (8-3) |
| | (8-4) |
| | (8-5) |
| | (8-6) |
| | (8-7) |

qmf
  = qmf1 + qmf2

(8-2)

Formula

(8-3)

Formula

(8-4)

Formula

(8-5)

Formula

(8-6)

Formula

(8-7)

hvor:

| qm

  f1 | er brændstof 1's massestrømningshastighed, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  f2 | er brændstof 2's massestrømningshastighed, kg/s |
| w
  H | er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde |
| w
  C | er brændstoffets carbonindhold, % massefylde |
| w
  S | er brændstoffets svovlindhold, % massefylde |
| w
  N | er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde |
| w
  O | er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde |

qm

  f1

er brændstof 1's massestrømningshastighed, kg/s

qm

  f2

er brændstof 2's massestrømningshastighed, kg/s

w
  H

er brændstoffets hydrogenindhold, % massefylde

w
  C

er brændstoffets carbonindhold, % massefylde

w
  S

er brændstoffets svovlindhold, % massefylde

w
  N

er brændstoffets nitrogenindhold, % massefylde

w
  O

er brændstoffets oxygenindhold, % massefylde

Beregning af molforholdet for H, C, S, N og O i forhold til C for brændstofblandingen

Beregningen af atomforholdene (især H/C-forhold α) er angivet i bilag VII ved hjælp af ligning (8-8)-(8-11):

| | (8-8) |
| --- | --- |
| | (8-9) |
| | (8-10) |
| | (8-11) |

Formula

(8-8)

Formula

(8-9)

Formula

(8-10)

Formula

(8-11)

hvor:

| w
  H | er brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse] |
| --- | --- |
| w
  C | er brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse] |
| w
  S | er brændstoffets svovlindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse] |
| w
  N | er brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse] |
| w
  O | er brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse] |
| α | er molforhold for hydrogen (H/C) |
| γ | er molforhold for svovl (S/C) |
| δ | er molforhold for nitrogen (N/C) |
| ε | er molforhold for oxygen (O/C)
  idet der henvises til brændstoffet CHαOεNδSγ. |

w
  H

er brændstoffets hydrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse]

w
  C

er brændstoffets carbonindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse]

w
  S

er brændstoffets svovlindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse]

w
  N

er brændstoffets nitrogenindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse]

w
  O

er brændstoffets oxygennindhold, massebrøk [g/g] eller [ % masse]

α

er molforhold for hydrogen (H/C)

γ

er molforhold for svovl (S/C)

δ

er molforhold for nitrogen (N/C)

ε

er molforhold for oxygen (O/C)

idet der henvises til brændstoffet CHαOεNδSγ.

7.2.   Molbaserede emissionsberegning

Bilag VII, afsnit 3, finder anvendelse med undtagelse af bestemmelserne i dette afsnit.

7.2.1.   NOx-korrektion for fugtindhold

Ligning (7-102) i bilag VII (korrektion for motorer med kompressionstænding) anvendes.

7.2.2.   Bestemmelse af udstødningsgassens massestrøm uden anvendelse af et flowmeter til ufortyndet udstødning

Ligning (7-112) i bilag VII (beregning af den molære strømningshastighed baseret på indsugningsluft) anvendes. Alternativt kan ligning (7-113) i bilag VII (beregning af den molære strømningshastighed baseret på brændstoffets massestrømningshastighed) anvendes, dog kun ved NRSC-prøvning.

7.2.3.   Molforhold for bestemmelse af de gasformige komponenter

Den nøjagtige metode anvendes til at bestemme molforholdene ved hjælp af de øjeblikkelige proportioner af flydende og gasformigt brændstof bestemt ved målinger eller beregninger af øjeblikkeligt brændstofforbrug. De øjeblikkelige molforhold er input til ligning (7-91), (7-89) og (7-94) i bilag VII for den kontinuerlige kemiske ligevægt.

Bestemmelsen af forholdene skal udføres i overensstemmelse med enten punkt 7.2.3.1 eller 7.1.5.3.

Gasformige brændstoffer, enten blandet eller fra rørledning, kan indeholde væsentlige mængder inaktive bestanddele såsom as CO2 og N2. Fabrikanten skal enten medtage disse dele i beregningerne af atomforhold i punkt 7.2.3.1 eller 7.1.5.3, alt efter hvad der er relevant, eller skal udelukke de inaktive bestanddele fra atomforholdene og henføre dem til de relevante indsugningsluftparametre for kemisk ligevægt x
  O2int, x
  CO2int og x
  H2Oint i punkt 3.4.3 i bilag VII.

7.2.3.1.   Bestemmelse af molforhold

Øjeblikkelige molforhold for antallet af hydrogen-, oxygen-, svovl- og nitrogenatomer i forhold til carbonatomer i det blandede brændstof til dual-brændstofmotorer kan beregnes ved hjælp af ligning (8-12)-(8-15):

| | (8-12) |
| --- | --- |
| | (8-13) |
| | (8-14) |
| | (8-15) |

Formula

(8-12)

Formula

(8-13)

Formula

(8-14)

Formula

(8-15)

hvor:

| w
  i,

  fuel | = | massebrøken for det relevante grundstof, C, H, O, S, eller N, af flydende eller gasformigt brændstof |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid
  (t) | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed af det flydende brændstof på tidspunkt t, [kg/h] |
| ṁgas
  (t) | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed af det gasformige brændstof på tidspunkt t, [kg/h] |

w
  i,

  fuel

=

massebrøken for det relevante grundstof, C, H, O, S, eller N, af flydende eller gasformigt brændstof

ṁliquid
  (t)

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed af det flydende brændstof på tidspunkt t, [kg/h]

ṁgas
  (t)

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed af det gasformige brændstof på tidspunkt t, [kg/h]

I tilfælde, hvor udstødningsgassens massestrømningshastighed beregnes på grundlag af det blandede brændstof, beregnes i ligning (7-111) i bilag VII ved hjælp af ligning (8-16):

| | (8-16) |
| --- | --- |

Formula

(8-16)

hvor:

| w
  C | = | carbons massebrøk i dieselbrændstoffet eller det gasformige brændstof |
| --- | --- | --- |
| ṁliquid | = | massestrømningshastigheden af det flydende brændstof, [kg/h] |
| ṁgas | = | massestrømningshastigheden af det gasformige brændstof, [kg/h] |

w
  C

=

carbons massebrøk i dieselbrændstoffet eller det gasformige brændstof

ṁliquid

=

massestrømningshastigheden af det flydende brændstof, [kg/h]

ṁgas

=

massestrømningshastigheden af det gasformige brændstof, [kg/h]

7.3.   CO2-bestemmelse

Bilag VII finder anvendelse, undtagen når motoren prøves i transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser eller RMC ved anvendelse af prøvetagning af ufortyndet gas.

7.3.1   CO2-bestemmelse ved prøvninger i transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser eller RMC ved anvendelse af prøvetagning af ufortyndet gas

Beregning af CO2-emissioner ud fra måling af CO2 i udstødningsgassen i overensstemmelse med bilag VII finder ikke anvendelse. I stedet gælder følgende bestemmelser:

Det gennemsnitlige brændstofforbrug som målt under prøvningen bestemmes ud fra summen af de øjeblikkelige værdier i løbet af cyklussen og anvendes som grundlag for beregning af de gennemsnitlige CO2-emissioner under prøvningen.

Massen af hvert forbrugt brændstof anvendes til i overensstemmelse med afsnit 7.1.5 at bestemme molforholdet for hydrogen og brændstofblandingens massebrøker i prøvningen.

Den samlede korrigerede brændstofmasse af begge brændstoffer m
  fuel,corr [g/test] og CO2-masseemission fra brændstoffet m
  CO2, fuel [g/test] bestemmes ved hjælp af ligning (8-17) og (8-18).

| | (8-17) |
| --- | --- |
| | (8-18) |

Formula

(8-17)

Formula

(8-18)

hvor:

| m
  fuel | = | samlet brændstofmasse af begge brændstoffer [g/test] |
| --- | --- | --- |
| m
  THC | = | massen af samlede carbonhydridemissioner i udstødningsgassen [g/test] |
| m
  CO | = | massen af carbonmonoxidemissioner i udstødningsgassen [g/test] |
| w
  GAM | = | brændstoffernes svovlindhold [masseprocent] |
| w
  DEL | = | brændstoffernes nitrogenindhold [masseprocent] |
| w
  EPS | = | er brændstoffernes oxygenindhold [masseprocent] |
| α | = | er brændstoffernes molforhold for hydrogen (H/C) [-] |
| A
  C | = | er carbons atommasse: 12,011 [g/mol] |
| A
  H | = | er hydrogens atommasse: 1,0079 [g/mol] |
| M
  CO | = | er carbonmonoxids molekylemasse: 28,011 [g/mol] |
| M
  CO2 | = | er carbondioxids molekylemasse: 44,01 [g/mol] |

m
  fuel

=

samlet brændstofmasse af begge brændstoffer [g/test]

m
  THC

=

massen af samlede carbonhydridemissioner i udstødningsgassen [g/test]

m
  CO

=

massen af carbonmonoxidemissioner i udstødningsgassen [g/test]

w
  GAM

=

brændstoffernes svovlindhold [masseprocent]

w
  DEL

=

brændstoffernes nitrogenindhold [masseprocent]

w
  EPS

=

er brændstoffernes oxygenindhold [masseprocent]

α

=

er brændstoffernes molforhold for hydrogen (H/C) [-]

A
  C

=

er carbons atommasse: 12,011 [g/mol]

A
  H

=

er hydrogens atommasse: 1,0079 [g/mol]

M
  CO

=

er carbonmonoxids molekylemasse: 28,011 [g/mol]

M
  CO2

=

er carbondioxids molekylemasse: 44,01 [g/mol]

De CO2-emissioner, der stammer fra urea m
  CO2,urea [g/test], beregnes ved hjælp af ligning (8-19):

| | (8-19) |
| --- | --- |

Formula

(8-19)

hvor:

| c
  urea | = | ureakoncentration [procent] |
| --- | --- | --- |
| m
  urea | = | samlet ureamasseforbrug [g/test] |
| M
  CO(NH2)2 | = | ureas molekylemasse: 60,056 [g/mol] |

c
  urea

=

ureakoncentration [procent]

m
  urea

=

samlet ureamasseforbrug [g/test]

M
  CO(NH2)2

=

ureas molekylemasse: 60,056 [g/mol]

Derefter beregnes de samlede CO2-emissioner m
  CO2 [g/test] ved hjælp af ligning (8-20):

| m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea | (8-20) |
| --- | --- |

m
  CO2 = m
  CO2,fuel + m
  CO2,urea

(8-20)

De samlede CO2-emissioner beregnet ved hjælp af ligning (8-20) anvendes i beregningen af bremsespecifikke CO2-emissions, eCO2 [g/kWh] i punkt 2.4.1.1 eller 3.8.1.1 i bilag VII. Hvor det er relevant, foretages korrigeringen for CO2 i udstødningsgassen, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof, i overensstemmelse med tillæg 3 til bilag IX.

---

(1)  afhængigt af brændstof

(2)  ved λ = 2, tør luft, 273 K, 101,3 kPa

(3)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C = 58 – 76 %; H = 19 – 25 %; N = 0 – 14 % (CH4, G20, G23, og G25)

(4)  NMHC på baggrund af CH2.93 (for samlet HC anvendes u
  gas-koefficienten af CH4)

(5)  
  u med en nøjagtighed inden for 0,2 % for massesammensætning af: C3 = 27 – 90 %; C4 = 10 – 73 % (LPG brændstof A og B)

Tillæg 3

Typer af dual-brændstofmotorer, der fungerer med naturgas/biomethan eller LPG og et flydende brændstof — illustration af definitionerne og de vigtigste krav

| Dual-brændstoftype | GERcycle | Tomgang på flydende brændstof | Opvarmning på flydende brændstof | Drift udelukkende på flydende brændstof | Drift ved mangel på gas | Bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1A | GERNRTC, hot ≥ 0,9 eller
  GERNRSC, ≥ 0,9 | IKKE tilladt | Kun tilladt i servicetilstand | Kun tilladt i servicetilstand | Servicetilstand | |
| 1B | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  eller
  GERNRSC ≥ 0,9 | Kun tilladt i flydende brændstoftilstand | Kun tilladt i flydende brændstoftilstand | Kun tilladt i flydende brændstof- og servicetilstand | Flydende brændstoftilstand | |
| 2A | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  eller 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Tilladt | Kun tilladt i servicetilstand | Kun tilladt i servicetilstand | Servicetilstand | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  eller
  GERNRSC ≥ 0,9
  Tilladt |
| 2B | 0,1 < GERNRTC, hot < 0,9
  eller 0,1 < GERNRSC < 0,9 | Tilladt | Tilladt | Tilladt | Flydende brændstoftilstand | GERNRTC, hot ≥ 0,9
  eller
  GERNRSC ≥ 0,9
  tilladt |
| 3A | Hverken defineret eller tilladt |
| 3B | GERNRTC, hot ≤ 0,1
  eller
  GERNRSC ≤ 0,1 | Tilladt | Tilladt | Tilladt | Flydende brændstoftilstand | |

Dual-brændstoftype

GERcycle

Tomgang på flydende brændstof

Opvarmning på flydende brændstof

Drift udelukkende på flydende brændstof

Drift ved mangel på gas

Bemærkninger

1A

GERNRTC, hot ≥ 0,9 eller

GERNRSC, ≥ 0,9

IKKE tilladt

Kun tilladt i servicetilstand

Kun tilladt i servicetilstand

Servicetilstand

1B

GERNRTC, hot ≥ 0,9

eller

GERNRSC ≥ 0,9

Kun tilladt i flydende brændstoftilstand

Kun tilladt i flydende brændstoftilstand

Kun tilladt i flydende brændstof- og servicetilstand

Flydende brændstoftilstand

2A

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

eller 0,1 < GERNRSC < 0,9

Tilladt

Kun tilladt i servicetilstand

Kun tilladt i servicetilstand

Servicetilstand

GERNRTC, hot ≥ 0,9

eller

GERNRSC ≥ 0,9

Tilladt

2B

0,1 < GERNRTC, hot < 0,9

eller 0,1 < GERNRSC < 0,9

Tilladt

Tilladt

Tilladt

Flydende brændstoftilstand

GERNRTC, hot ≥ 0,9

eller

GERNRSC ≥ 0,9

tilladt

3A

Hverken defineret eller tilladt

3B

GERNRTC, hot ≤ 0,1

eller

GERNRSC ≤ 0,1

Tilladt

Tilladt

Tilladt

Flydende brændstoftilstand

---

BILAG IX

Referencebrændstoffer

1.   Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med kompressionstænding

1.1.   Type: Diesel (ikke-vejgående gasolie)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (1) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Cetantal (2) | | 45 | 56,0 | EN-ISO 5165 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destillation: | | | | |
| 50 %-punkt | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 %-punkt | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| — | — slutkogepunkt |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (1)

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Cetantal (2)

45

56,0

EN-ISO 5165

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destillation:

50 %-punkt

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 %-punkt

°C

345

350

EN-ISO 3405

—

— slutkogepunkt

°C

—

370

EN-ISO 3405

Flammepunkt

°C

55

—

EN 22719

Koldfilterpunkt (CFPP)

°C

—

-5

EN 116

Viskositet ved 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polycykliske aromatiske carbonhydrider

% m/m

2,0

6,0

IP 391

Svovlindhold (3)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Kobberkorrosion

—

Klasse 1

EN-ISO 2160

Kulstofrest efter Conradson (10 % destillationsrest)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Askeindhold

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Samlet kontaminering

mg/kg

—

24

EN 12662

Vandindhold

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisationstal (stærk syre)

mg KOH/g

—

0,10

ASTM D 974

Oxidationsstabilitet (3)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Smøreevne (diameter af HFRR-slidmærke ved 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Oxidationsstabilitet ved 110 °C (3)

H

20,0

—

EN 15751

FAME

% v/v

—

7,0

EN 14078

1.2.   Type: Ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) (1)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (4) | Prøvningsmetode (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer) | % m/m | 92,4 | | EN 15721 |
| Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5) | % m/m | | 2,0 | EN 15721 |
| Methanol | % m/m | | 0,3 | EN 15721 |
| Massefylde 15 °C | kg/m3 | 793,0 | 815,0 | EN ISO 12185 |
| Syreindhold beregnet som eddikesyre | % m/m | | 0,0025 | EN 15491 |
| Udseende | | Lys og klar | |
| Flammepunkt | °C | 10 | | EN 3679 |
| Tør rest | mg/kg | | 15 | EN 15691 |
| Vandindhold | % m/m | | 6,5 | EN 15489 (6)

  EN-ISO 12937
  EN15692 |
| Aldehyder beregnet som acetaldehyd | % m/m | | 0,0050 | ISO 1388-4 |
| Estere beregnet som ethylacetat | % m/m | | 0,1 | ASTM D1617 |
| Svovlindhold | mg/kg | | 10,0 | EN 15485
  EN 15486 |
| Sulfater | mg/kg | | 4,0 | EN 15492 |
| Partikelkontaminering | mg/kg | | 24 | EN 12662 |
| Phosphor | mg/l | | 0,20 | EN 15487 |
| Inorganisk chlorid | mg/kg | | 1,0 | EN 15484 eller EN 15492 |
| Kobber | mg/kg | | 0,100 | EN 15488 |
| Elektrisk ledningsevne | μS/cm | | 2,50 | DIN 51627-4 eller prEN 15938 |
| (1) | Additiver som f.eks. cetantalsforbedrende midler kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes til ethanolbrændstof, hvis blot der ikke er nogen kendte negative bivirkninger. Hvis disse betingelser er opfyldt, er den højst tilladte mængde 10 % m/m. |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (4)

Prøvningsmetode (5)

Minimum

Maksimum

Alkohol i alt (ethanol inkl. indhold for højere mættede alkoholer)

% m/m

92,4

EN 15721

Andre højere mættede monoalkoholer (C3-C5)

% m/m

2,0

EN 15721

Methanol

% m/m

0,3

EN 15721

Massefylde 15 °C

kg/m3

793,0

815,0

EN ISO 12185

Syreindhold beregnet som eddikesyre

% m/m

0,0025

EN 15491

Udseende

Lys og klar

Flammepunkt

°C

10

EN 3679

Tør rest

mg/kg

15

EN 15691

Vandindhold

% m/m

6,5

EN 15489 (6)

EN-ISO 12937

EN15692

Aldehyder beregnet som acetaldehyd

% m/m

0,0050

ISO 1388-4

Estere beregnet som ethylacetat

% m/m

0,1

ASTM D1617

Svovlindhold

mg/kg

10,0

EN 15485

EN 15486

Sulfater

mg/kg

4,0

EN 15492

Partikelkontaminering

mg/kg

24

EN 12662

Phosphor

mg/l

0,20

EN 15487

Inorganisk chlorid

mg/kg

1,0

EN 15484 eller EN 15492

Kobber

mg/kg

0,100

EN 15488

Elektrisk ledningsevne

μS/cm

2,50

DIN 51627-4 eller prEN 15938

(1)

Additiver som f.eks. cetantalsforbedrende midler kan efter motorfabrikantens anvisninger tilsættes til ethanolbrændstof, hvis blot der ikke er nogen kendte negative bivirkninger. Hvis disse betingelser er opfyldt, er den højst tilladte mængde 10 % m/m.

2.   Tekniske data for brændstoffer til prøvning af motorer med gnisttænding

2.1.   Type: Benzin (E10)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (7) | Prøvningsmetode (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Research-oktantal (RON) | | 91,0 | 98,0 | EN ISO 5164:2005 (9) |
| Motoroktantal (MON) | | 83,0 | 89,0 | EN ISO 5163:2005 (9) |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Damptryk | kPa | 45,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Vandindhold | | | Maks. 0,05 % v/v
  Udseende ved -7 °C: klar og lys | EN 12937 |
| Destillation: | | | | |
| — | fordampet ved 70 °C |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (7)

Prøvningsmetode (8)

Minimum

Maksimum

Research-oktantal (RON)

91,0

98,0

EN ISO 5164:2005 (9)

Motoroktantal (MON)

83,0

89,0

EN ISO 5163:2005 (9)

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Damptryk

kPa

45,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Vandindhold

Maks. 0,05 % v/v

Udseende ved -7 °C: klar og lys

EN 12937

Destillation:

—

fordampet ved 70 °C

% v/v

18,0

46,0

EN-ISO 3405

| — | fordampet ved 100 °C |
| --- | --- |

—

fordampet ved 100 °C

% v/v

46,0

62,0

EN-ISO 3405

| — | fordampet ved 150 °C |
| --- | --- |

—

fordampet ved 150 °C

% v/v

75,0

94,0

EN-ISO 3405

| — | slutkogepunkt |
| --- | --- |

—

slutkogepunkt

°C

170

210

EN-ISO 3405

Rest

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Carbonhydridanalyse:

| — | olefiner |
| --- | --- |

—

olefiner

% v/v

3,0

18,0

EN 14517

EN 15553

| — | aromater |
| --- | --- |

—

aromater

% v/v

19,5

35,0

EN 14517

EN 15553

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

—

1,0

EN 12177

EN 238, EN 14517

| — | mættede forbindelser |
| --- | --- |

—

mættede forbindelser

% v/v

angives

EN 14517

EN 15553

Carbon/hydrogen-forhold

angives

Carbon/oxygen-forhold

angives

Induktionstid (10)

minutter

480

EN-ISO 7536

Oxygenindhold (11)

% m/m

3,3 (14)

3,7

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Harpiks

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Svovlindhold (12)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Kobberkorrosion (3 h ved 50 °C)

klassificering

—

Klasse 1

EN-ISO 2160

Blyindhold

mg/l

—

5

EN 237

Phosphorindhold (13)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Ethanol (10)

% v/v

9,0 (14)

10,2 (14)

EN 22854

2.2.   Type: Ethanol (E85)

| Parameter | Enhed | Grænseværdier (15) | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Research-oktantal (RON) | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motoroktantal (MON) | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Massefylde ved 15 °C | kg/m3 | angives | ISO 3675 |
| Damptryk | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Svovlindhold (16) | mg/kg | — | 10 | EN 15485 eller EN 15486 |
| Oxidationsstabilitet | Minutter | 360 | | EN ISO 7536 |
| Harpiksindhold (vasket med opløsningsmiddel) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Udseende
  Bestemmes ved omgivende temperatur, dog mindst 15 °C | | Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter | Visuel inspektion |
| Ethanol og højere alkoholer (17) | % v/v | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517
  E DIN 51627-3 |
| Højere alkoholer (C3-C8) | % v/v | — | 2,0 | E DIN 51627-3 |
| Methanol | % v/v | | 1,00 | E DIN 51627-3 |
| Benzin (18) | % v/v | Rest | EN 228 |
| Phosphor | mg/l | 0,20 (19) | EN 15487 |
| Vandindhold | % v/v | | 0,300 | EN 15489 eller EN 15692 |
| Inorganisk chloridindhold | mg/l | | 1 | EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | EN 15490 |
| Kobberstrimmelkorrosion (3 h ved 50 °C) | Klassificering | Klasse 1 | | EN ISO 2160 |
| Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,0050
  (40) | EN 15491 |
| Elektrisk ledningsevne | μS/cm | 1,5 | DIN 51627-4 eller prEN 15938 |
| Carbon/hydrogen-forhold | | angives | |
| Carbon/oxygen-forhold | | angives | |

Parameter

Enhed

Grænseværdier (15)

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Research-oktantal (RON)

95,0

—

EN ISO 5164

Motoroktantal (MON)

85,0

—

EN ISO 5163

Massefylde ved 15 °C

kg/m3

angives

ISO 3675

Damptryk

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Svovlindhold (16)

mg/kg

—

10

EN 15485 eller EN 15486

Oxidationsstabilitet

Minutter

360

EN ISO 7536

Harpiksindhold (vasket med opløsningsmiddel)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Udseende

Bestemmes ved omgivende temperatur, dog mindst 15 °C

Klar og blank, synligt fri for opslæmmede eller udfældede kontaminanter

Visuel inspektion

Ethanol og højere alkoholer (17)

% v/v

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

E DIN 51627-3

Højere alkoholer (C3-C8)

% v/v

—

2,0

E DIN 51627-3

Methanol

% v/v

1,00

E DIN 51627-3

Benzin (18)

% v/v

Rest

EN 228

Phosphor

mg/l

0,20 (19)

EN 15487

Vandindhold

% v/v

0,300

EN 15489 eller EN 15692

Inorganisk chloridindhold

mg/l

1

EN 15492

pHe

6,5

9,0

EN 15490

Kobberstrimmelkorrosion (3 h ved 50 °C)

Klassificering

Klasse 1

EN ISO 2160

Syreindhold (beregnet som eddikesyre CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,0050

(40)

EN 15491

Elektrisk ledningsevne

μS/cm

1,5

DIN 51627-4 eller prEN 15938

Carbon/hydrogen-forhold

angives

Carbon/oxygen-forhold

angives

3.   Tekniske data for brændstoffer til prøvning af single- og dual-brændstofmotorer

3.1.   Type: LPG

| Parameter | Enhed | Brændstof A | Brændstof B | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammensætning: | | | | EN 27941 |
| C3-indhold | % v/v | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4-indhold | % v/v | Rest (20) | Rest (20) | |
| < C3, > C4 | % v/v | Maksimum 2 | Maksimum 2 | |
| Olefiner | % v/v | Maksimum 12 | Maksimum 15 | |
| Fordampningsrest | mg/kg | Maksimum 50 | Maksimum 50 | EN 15470 |
| Vand ved 0 °C | | Fri | Fri | EN 15469 |
| Totalt svovlindhold herunder lugtstof | mg/kg | Maksimum 10 | Maksimum 10 | EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667 |
| Hydrogensulfid | | Ingen | Ingen | EN ISO 8819 |
| Kobberstrimmelkorrosion (1 h ved 40 °C) | Klassificering | Klasse 1 | Klasse 1 | ISO 6251 (21) |
| Lugt | | Karakteristika | Karakteristika | |
| Motoroktantal (22) | | Minimum 89,0 | Minimum 89,0 | EN 589 bilag B |

Parameter

Enhed

Brændstof A

Brændstof B

Prøvningsmetode

Sammensætning:

EN 27941

C3-indhold

% v/v

30 ± 2

85 ± 2

C4-indhold

% v/v

Rest (20)

Rest (20)

< C3, > C4

% v/v

Maksimum 2

Maksimum 2

Olefiner

% v/v

Maksimum 12

Maksimum 15

Fordampningsrest

mg/kg

Maksimum 50

Maksimum 50

EN 15470

Vand ved 0 °C

Fri

Fri

EN 15469

Totalt svovlindhold herunder lugtstof

mg/kg

Maksimum 10

Maksimum 10

EN 24260, ASTM D 3246, ASTM 6667

Hydrogensulfid

Ingen

Ingen

EN ISO 8819

Kobberstrimmelkorrosion (1 h ved 40 °C)

Klassificering

Klasse 1

Klasse 1

ISO 6251 (21)

Lugt

Karakteristika

Karakteristika

Motoroktantal (22)

Minimum 89,0

Minimum 89,0

EN 589 bilag B

3.2.   Type: Naturgas/biomethan

3.2.1.   Specifikation for referencebrændstoffer med faste egenskaber (f.eks. fra en forseglet beholder)

Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende brændstoffer i punkt 3.2.2 anvendes.

| Karakteristika | Enheder | Basis | Grænseværdier | Prøvningsmetode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimum | Maksimum |
| Referencebrændstof GR |
| Sammensætning: | | | | | |
| Methan | | 87 | 84 | 89 | |
| Ethan | | 13 | 11 | 15 | |
| Rest (1) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Svovlindhold | mg/m3 (2) | — | | 10 | ISO 6326-5 |
| Noter:







  (1) | Inaktive + C2+ |

Karakteristika

Enheder

Basis

Grænseværdier

Prøvningsmetode

Minimum

Maksimum

Referencebrændstof GR

Sammensætning:

Methan

87

84

89

Ethan

13

11

15

Rest (1)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Svovlindhold

mg/m3 (2)

—

10

ISO 6326-5

Noter:

(1)

Inaktive + C2+

| (2) | Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa. |
| --- | --- |

(2)

Værdien bestemmes ved standardbetingelserne 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

Referencebrændstof G23

Sammensætning:

Methan

92,5

91,5

93,5

Rest (2)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

7,5

6,5

8,5

Svovlindhold

mg/m3 (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Noter:

| (1) | Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+ |
| --- | --- |

(1)

Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+

| (2) | Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa. |
| --- | --- |

(2)

Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

Referencebrændstof G25

Sammensætning:

Methan

% mol

86

84

88

Rest (1)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

14

12

16

Svovlindhold

mg/m3 (2)

—

—

10

ISO 6326-5

Noter:

| (1) | Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+ |
| --- | --- |

(1)

Inaktive (forskellig fra N2) + C2+ C2+

| (2) | Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa. |
| --- | --- |

(2)

Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

Referencebrændstof G20

Sammensætning:

Methan

% mol

100

99

100

ISO 6974

Rest (23)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Svovlindhold

mg/m3
   (24)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbeindeks (netto)

MJ/m3
   (25)

48,2

47,2

49,2

3.2.2.   Specifikation for referencebrændstof fra en rørledning med en blanding af andre gasser, hvis gasegenskaber bestemmes ved måling på stedet

Som alternativ til referencebrændstofferne i dette punkt kan de tilsvarende referencebrændstoffer i punkt 3.2.1 anvendes.

3.2.2.1.   Grundlaget for hvert referencebrændstof fra rørledning (GR, G20, ...) er gas fra et forsyningsgasdistributionsnet, blandet, hvor det er nødvendigt for at opfylde den tilsvarende lambda-forskydnings (Sλ) i tabel 9.1, med en blanding af en eller flere af følgende kommercielt (26) tilgængelige gasser:

| a) | carbondioxid |
| --- | --- |

a)

carbondioxid

| b) | ethan |
| --- | --- |

b)

ethan

| c) | methan |
| --- | --- |

c)

methan

| d) | nitrogen |
| --- | --- |

d)

nitrogen

| e) | propan. |
| --- | --- |

e)

propan.

3.2.2.2.   Værdien Sλ for den fremkomne blanding af rørledningsgas og blandingsgas skal ligge inden for det i tabel 9.1 angivne område for det specificerede referencebrændstof.

Tabel 9.1

Krævet område for Sλ for hvert referencebrændstof

| Referencebrændstof | Minimum Sλ | Maksimum Sλ |
| --- | --- | --- |
| GR
   (27) | 0,87 | 0,95 |
| G20 | 0,97 | 1,03 |
| G23 | 1,05 | 1,10 |
| G25 | 1,12 | 1,20 |

Referencebrændstof

Minimum Sλ

Maksimum Sλ

GR
   (27)

0,87

0,95

G20

0,97

1,03

G23

1,05

1,10

G25

1,12

1,20

3.2.2.3.   Motorprøvningsrapporten for hver prøvning skal indeholde følgende:

| a) | de valgte blandingsgasser fra listen i punkt 3.2.2.1 |
| --- | --- |

a)

de valgte blandingsgasser fra listen i punkt 3.2.2.1

| b) | Sλ-værdien for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i |
| --- | --- |

b)

Sλ-værdien for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i

| c) | methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i. |
| --- | --- |

c)

methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i.

3.2.2.4.   Kravene i tillæg 1 og 2 skal opfyldes med hensyn til bestemmelse af egenskaberne for rørlednings- og blandingsgasser, bestemmelse af Sλ og MN for den fremkone gasblanding og verifikationen af, at blandingen blev opretholdt under prøvningen.

3.2.2.5.   Hvis en eller flere gasstrømme (rørledningsgas eller blandingsgas(ser)) indeholder en mere end ubetydelige andel af CO2, korrigeres beregningen af specifikke CO2-emissioner i bilag VII i overensstemmelse med til 3.

---

(1)  De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed).

Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(2)  Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et område på mindst 4R. I tilfælde af tvist mellem brændstofleverandør og -bruger kan bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til afgørelse af tvistigheder, forudsat at målingerne gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at den fornødne præcision kan opnås. Dette må foretrækkes frem for enkeltstående målinger.

(3)  Selv om iltningsstabiliteten kontrolleres, må holdbarheden antages at være begrænset. Der bør indhentes retningslinjer for opbevaring og holdbarhed fra leverandøren.

(4)  De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(5)  Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for de ovenfor nævnte egenskaber.

(6)  Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes EN 15489.

(7)  De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(8)  Ækvivalente EN/ISO-metoder vil blive taget i anvendelse, når de udstedes for de ovenfor nævnte egenskaber.

(9)  En korrektionsfaktor på 0,2 for MON og RON skal fratrækkes ved beregningen af det endelige resultat i overensstemmelse med EN 228:2008.

(10)  Brændstoffet kan indeholde oxidationsinhibitorer og metaldeaktivatorer, som normalt anvendes til stabilisering af benzinproduktionen på raffinaderier, men additiver i form af detergenter eller dispergerende stoffer eller opløsningsolier må ikke tilsættes.

(11)  Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.

(12)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til type 1-prøvning, angives.

(13)  Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende phosphor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.

(14)  Ethanolindholdet og det tilsvarende oxygenindhold kan være nul for motorer af kategori SMB efter fabrikantens valg. I sådanne tilfælde foretages alle prøvninger af motorfamilien, eller motortypen, hvis der ikke findes en familie, ved anvendelse af benzin med et ethanolindhold på nul.

(15)  De i specifikationerne anførte værdier er »sande værdier«. Deres grænseværdier er fastsat i henhold til ISO 4259 »Petroleum products — Determination and application of precision data in relation to methods of test«, idet minimumsværdien er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R over nul. For maksimal- og minimalværdi har minimalforskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Uanset denne værdi, som er nødvendig af tekniske årsager, bør brændstoffabrikanten tilstræbe en nulværdi, hvor den anførte maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsværdi, hvor der anføres maksimums- og minimumsgrænseværdier. Dersom det bliver nødvendigt at afgøre, om et brændstof opfylder kravene i specifikationerne, anvendes ISO 4259.

(16)  Det faktiske svovlindhold i det brændstof, der anvendes til emissionsprøvninger, angives.

(17)  Ethanol, der opfylder specifikationerne i EN 15376, er det eneste oxygenat, der som led i produktionsprocessen må tilsættes referencebrændstoffet.

(18)  Indholdet af blyfri benzin kan bestemmes som 100 minus summen af procentdelen for indhold af vand, alkohol, MTBE og ETBE.

(19)  Der må ikke som led i produktionsprocessen tilsættes forbindelser indeholdende phosphor, jern, mangan eller bly til dette referencebrændstof.

(20)  Rest forstås som følger: rest = 100 – C3 – < C3 – > C4.

(21)  Denne metode giver ikke nødvendigvis en nøjagtig bestemmelse af tilstedeværende korroderende stoffer, hvis prøven indeholder korrosionsinhibitorer eller andre kemikalier, som nedsætter korrosiviteten af prøven over for kobberstrimlen. Tilsætning af sådanne stoffer alene med det formål at påvirke prøvningsresultaterne er derfor forbudt.

(22)  På motorfabrikantens anmodning kan der anvendes et højere MON til udførelse af typegodkendelsesprøvningerne.

(23)  Inaktive (forskellig fra N2) + C2 + C2+.

(24)  Værdien fastlægges ved 293,2 K (20 °C) og 101,3 kPa.

(25)  Værdien fastlægges ved 273,2 K (0 °C) og 101,3 kPa.

(26)  Med henblik herpå er det ikke nødvendigt at anvende kalibreringsgas.

(27)  Det er ikke et krav, at motoren prøves på en gasblanding med et methantal på under 70. Når det krævede område for Sλ for GR ville indebære et metantal på under 70, kan værdien for Sλ for GR justeres, indtil der opnås et methantal på mindst 70.

Tillæg 1

Supplerende krav til udførelse af emissionsprøvning ved anvendelse af gasformige referencebrændstoffer, der omfatter rørledningsgas med en blanding af andre gasser

1.   Metode til gasanalyse og gasstrømsmåling

1.1.   I forbindelse med dette tillæg bestemmes gassens sammensætning, hvor det er nødvendigt, ved analyse af gassen ved anvendelse af gaskromatografi i overensstemmelse med EN ISO 6974 eller ved en alternativ metode, der opnår mindst en tilsvarende grad af nøjagtighed og repeterbarhed.

1.2.   I forbindelse med dette tillæg måles gasstrømmen, hvor det er nødvendigt, ved hjælp af et flowmeter.

2.   Analyse og strømningshastighed af den indkommende forsyningsgas

2.1.   Sammensætningen af den tilførte forsyningsgas analyseres før iblandingssystemet.

2.2.   Strømningshastigheden for den forsyningsgas, der tilføres iblandingssystemet, måles.

3.   Analyse og strømningshastighed af blandingen

3.1.   Når der foreligger en relevant analyseattest for en blanding (f.eks. udstedet af gasleverandøren), kan den anvendes som kilde for blandingens sammensætning. I sådanne tilfælde er det tilladt, men ikke påkrævet at analysere blandingens sammensætning.

3.2.   Når der ikke foreligger en relevant analyseattest for en blanding, skal blandingens sammensætning analyseres.

3.3.   Strømningshastigheden for hver blanding, der tilføres iblandingssystemet, måles.

4.   Analyse af blandet gas

4.1.   Det er tilladt, men ikke påkrævet at foretage an analyse af sammensætningen af den gas, der tilføres motoren efter at have forladt iblandingssystemet, i tillæg til eller som alternativ til den analyse, der kræves i henhold til punkt 2.1 og 3.1.

5.   Beregning af Sλ og methantal for den blandede gas

5.1.   Resultaterne af gasanalysen efter punkt 2.1, punkt 3.1 eller punkt 3.2, og, hvor det er relevant, punkt 4.1, kombineret med massestrømningshastigheden for gas målt i overensstemmelse med punkt 2.2 og 3.3 anvendes til at beregne methantallet i overensstemmelse med EN16726:2015. Det samme datasæt anvendes til at beregne Sλ i overensstemmelse med proceduren i tillæg 2.

6.   Kontrol og verifikation af gasblanding under prøvningen

6.1   Kontrol og verifikation af gasblandingen under prøvningen udføres ved hjælp af enten et åbent eller lukket kontrolsløjfesystem.

6.2.   Åbent blandingskontrolsløjfesystem

6.2.1.   I sådanne tilfælde udføres gasanalysen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt 1, 2, 3 og 4 før emissionsprøvningen.

6.2.2.   Proportionerne af forsyningsgas og blanding(er) skal fastsættes for at sikre, at Sλ ligger inden for det tilladte område for det relevante referencebrændstof i tabel 9.1.

6.2.3.   Når de relative andele er fastsat, skal de opretholdes i hele emissionsprøvningen. Det er tilladt at justere individuelle strømningshastigheder for at opretholde de relative proportioner.

6.2.4.   Når emissionsprøvningen er fuldført, skal analysen af gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt 2, 3, 4 og 5 gentages. For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det specificerede område for det respektive referencebrændstof i tabel 9.1.

6.3.   Lukket blandingskontrolsløjfesystem

6.3.1.   I sådanne tilfælde udføres analysen gassammensætningen, strømningsmålingerne og beregningerne i punkt 2, 3, 4 og 5 med mellemrum i løbet af emissionsprøvningen. Mellemrummene vælges under hensyntagen til, hvilken hyppighed gaskromatografen og det tilsvarende beregningssystem giver mulighed for.

6.3.2.   Resultaterne af de periodiske målinger og beregninger anvendes til at justere de relative proportioner af forsyningsgas og blanding for at fastholde værdien for Sλ inden for det i tabel 9.1 specificerede område for det respektive referencebrændstof. Justeringerne må ikke foretages oftere end beregningerne.

6.3.3.   For at prøvningen kan anses for at være valid, skal Sλ blive inden for det i tabel 9.1 specificerede område for det respektive referencebrændstof ved mindst 90 % af målepunkterne.

Tillæg 2

Beregning af λ-forskydningsfaktoren (Sλ)

1.   Beregning

λ-forskydningsfaktoren (Sλ) (1) beregnes ved hjælp af ligning (9-1):

| | (9-1) |
| --- | --- |

Formula

(9-1)

hvor:

| Sλ | = | λ-forskydningsfaktor |
| --- | --- | --- |
| % inert | = | brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.) |
| | = | brændstoffets oprindelige oxygenindhold i % vol. |
| n og m | = | henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.: |

Sλ

=

λ-forskydningsfaktor

% inert

=

brændstoffets indhold af inerte gasser i % vol. (f.eks. N2, CO2, He osv.)

Formula

=

brændstoffets oprindelige oxygenindhold i % vol.

n og m

=

henviser til et gennemsnitligt CnHm, som repræsenterer brændstoffets carbonhydrider, dvs.:

| | (9-2) |
| --- | --- |
| | (9-3) |

Formula

(9-2)

Formula

(9-3)

hvor:

| CH4 | = | brændstoffets methanindhold i % vol. |
| --- | --- | --- |
| C2 | = | % vol. af alle C2-carbonhydrider (f.eks.: C2H6, C2H4, osv.) i brændstoffet |
| C3 | = | % vol. af alle C3-carbonhydrider (f.eks.: C3H8, C3H6, osv.) i brændstoffet |
| C4 | = | % vol. af alle C4-carbonhydrider (f.eks.: C4H10, C4H8, osv.) i brændstoffet |
| C5 | = | % vol. af alle C5-carbonhydrider (f.eks.: C5H12, C5H10, osv.) i brændstoffet |
| fortynder | = | brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks.: O2*, N2, CO2, He osv.). |

CH4

=

brændstoffets methanindhold i % vol.

C2

=

% vol. af alle C2-carbonhydrider (f.eks.: C2H6, C2H4, osv.) i brændstoffet

C3

=

% vol. af alle C3-carbonhydrider (f.eks.: C3H8, C3H6, osv.) i brændstoffet

C4

=

% vol. af alle C4-carbonhydrider (f.eks.: C4H10, C4H8, osv.) i brændstoffet

C5

=

% vol. af alle C5-carbonhydrider (f.eks.: C5H12, C5H10, osv.) i brændstoffet

fortynder

=

brændstoffets indhold af fortyndingsgasser i % vol. (f.eks.: O2*, N2, CO2, He osv.).

2.   Eksempler til beregning af λ-forskydningsfaktoren Sλ:

Eksempel 1: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 2: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (vol.)

Formula

Formula

Formula

Eksempel 3: USA: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 = 4 %

Formula

Formula

Formula

Som alternativ til ovenstående ligning kan Sλ beregnes ud fra forholdet mellem ren methans støkiometriske luftbehov og det støkiometriske luftbehov for den brændstofblanding, der tilføres motoren, som anført nedenfor.

Lambda-forskydningsfaktoren (Sλ) udtrykker enhver brændstofblandings oxygenbehov i forhold til ren methans oxygenbehov. Ved oxygenbehov forstås den mængde af oxygen, der er nødvendig for at oxidere methan i en støkiometrisk sammensætning af reaktanter til produkter af fuldstændig forbrænding (dvs. carbondioxid og vand).

Med hensyn til forbrændingen af ren methan er reaktionen beskrevet i ligning (9-4):

| 1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O | (9-4) |
| --- | --- |

1 · CH
  4 + 2 · O
  2 → 1 · CO
  2 + 2 · H
  2
  O

(9-4)

I dette tilfælde er forholdet for molekyler i reaktanters støkiometriske sammensætning præcis 2:

Formula

hvor:

| nO
  2 | = | antal oxygenmolekyler |
| --- | --- | --- |
| nCH
  4 | = | antal methanmolekyler |

nO
  2

=

antal oxygenmolekyler

nCH
  4

=

antal methanmolekyler

ren methans oxygenbehov er derfor:

| nO
  2 | = | 2 · nCH

  4 med en referenceværdi for [nCH4
  ] = 1 kmol |
| --- | --- | --- |

nO
  2

=

2 · nCH

  4 med en referenceværdi for [nCH4
  ] = 1 kmol

Værdien for Sλ kan bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (9-5):

| | (9-5) |
| --- | --- |

Formula

(9-5)

hvor:

| nblend | = | antal molekyler i brændstofblandingen |
| --- | --- | --- |
| (nO
  2)blend | = | forholdet af molekyler i den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren |

nblend

=

antal molekyler i brændstofblandingen

(nO
  2)blend

=

forholdet af molekyler i den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren

Da luft indeholder 21 % oxygen, beregnes ethvert brændstofs støkiometriske luftbehov Lst
  ved hjælp af ligning (9-6):

| | (9-6) |
| --- | --- |

Formula

(9-6)

hvor:

| Lst,fuel | = | brændstoffets støkiometriske luftbehov |
| --- | --- | --- |
| nO

  2

  fuel | = | brændstoffets støkiometriske oxygenbehov |

Lst,fuel

=

brændstoffets støkiometriske luftbehov

nO

  2

  fuel

=

brændstoffets støkiometriske oxygenbehov

Værdien for Sλ kan også bestemmes ud fra forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af ilt og methan og forholdet mellem den støkiometriske sammensætning af oxygen og den brændstofblanding, der tilføres motoren, dvs. forholdet mellem methans støkiometriske luftbehov og luftbehovet for den brændstofblanding, der tilføres motoren, jf. ligning (9-7):

| | (9-7) |
| --- | --- |

Formula

(9-7)

Enhver beregning, der specificerer det støkiometriske luftbehov, kan derfor anvendes til at udtrykke Lambda-forskydningsfaktoren.

---

(1)  Det støkiometriske luft/brændstof-forhold for automobilbrændstoffer — SAE J1829, juni 1987. John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4: »Combustion stoichiometry« (s. 68-72).

Tillæg 3

Korrigering for CO2 i udstødningsgassen, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof

1.   Øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2 i den gasformige brændstofstrøm

1.1.   Gassammensætning og gasstrøm bestemmes i overensstemmelse med kravene i afsnit 1-4 i tillæg 1.

1.2.   Den øjeblikkelige massestrømningshastighed af CO2 i en gasstrøm, der tilføres motoren, beregnes ved hjælp af ligning (9-8).

| ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami | (9-8) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i = (M
  CO2/M
  stream) · x
  CO2i · ṁ
  streami

(9-8)

hvor:

| ṁ
  CO2i | = | Øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2 fra gasstrømmen [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  streami, | = | Øjeblikkelig massestrømningshastighed for gasstrømmen [g/s] |
| x
  CO2i | = | Molær CO2-andel i den gasformige strøm [-] |
| M
  CO2 | = | Molmasse for CO2 [g/mol] |
| M
  stream | = | Gasstrømmens molmasse [kg/mol] |

ṁ
  CO2i

=

Øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2 fra gasstrømmen [g/s]

ṁ
  streami,

=

Øjeblikkelig massestrømningshastighed for gasstrømmen [g/s]

x
  CO2i

=

Molær CO2-andel i den gasformige strøm [-]

M
  CO2

=

Molmasse for CO2 [g/mol]

M
  stream

=

Gasstrømmens molmasse [kg/mol]

M
  stream beregnes ud fra alle målte bestanddele (1, 2, ..., n) ved hjælp af ligning (9-9).

| M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n | (9-9) |
| --- | --- |

M
  stream = x
  1 · M
  1 + x
  2 · M
  2 + ... + x
  n · M
  n

(9-9)

hvor:

| X
  1, 2,
  ...
  n | = | Molær andel af hver målt bestanddel i gasstrømmen (CH4, CO2, ...) [-] |
| --- | --- | --- |
| M
  1, 2,
  ...
  n | = | Molmasse af hver målt bestanddel i gasstrømmen [g/mol] |

X
  1, 2,
  ...
  n

=

Molær andel af hver målt bestanddel i gasstrømmen (CH4, CO2, ...) [-]

M
  1, 2,
  ...
  n

=

Molmasse af hver målt bestanddel i gasstrømmen [g/mol]

1.3.   For at bestemme den samlede massestrømningshastighed for CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren, foretages beregningen i ligning (9-8) for hver individuel gasstrøm, der indeholder CO2, og som kommer ind i gasblandingssystemet, og resultatet for hver gasstrøm lægges sammen, eller beregningen foretages for den blandede gas, der forlader blandingssystemet og kommer ind i motoren, ved hjælp af ligning (9-10):

| ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n | (9-10) |
| --- | --- |

ṁ
  CO2i, fuel = ṁ
  CO2i, a + ṁ
  CO2i, b + ... + ṁ
  CO2i, n

(9-10)

hvor:

| ṁ
  CO2i, fuel | = | øjeblikkelig kombineret massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren [g/s] |
| --- | --- | --- |
| ṁ
  CO2i, a, b, ..., n | = | øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i hver individuel gasstrøm a, b, ..., n [g/s] |

ṁ
  CO2i, fuel

=

øjeblikkelig kombineret massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren [g/s]

ṁ
  CO2i, a, b, ..., n

=

øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2, der skyldes CO2 i hver individuel gasstrøm a, b, ..., n [g/s]

2.   Beregning af specifikke CO2-emissioner for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser og RMC

2.1   Den samlede masse pr. prøvning af CO2-emissioner fra CO2 i brændstoffet m
  CO2, fuel [g/test] beregnes ved summering af den øjeblikkelige massestrømningshastighed for CO2 i det gasformige brændstof, der kommer ind i motoren ṁ
  CO2i, fuel [g/s] i løbet af prøvningscyklussen, ved hjælp af ligning (9-11):

| | (9-11) |
| --- | --- |

Formula

(9-11)

hvor:

| ƒ | = | datafangsthastighed [Hz] |
| --- | --- | --- |
| N | = | antal målinger [-] |

ƒ

=

datafangsthastighed [Hz]

N

=

antal målinger [-]

2.2   Den samlede masse af CO2 -emissioner m
  CO2 [g/test], der anvendes i ligning (7-61), (7-63), (7-128) eller (7-130) i bilag VII til at beregne det specifikke emissionsresultat e
  CO2 [g/kWh], erstattes i nævnte ligninger af den korrigerede værdi m
  CO2, corr [g/test], der er beregnet ved hjælp af ligning (9-12).

| m
  CO2, corr = m
  CO2 —
  m
  CO2, fuel | (9-12) |
| --- | --- |

m
  CO2, corr = m
  CO2 —
  m
  CO2, fuel

(9-12)

3.   Beregning af specifikke CO2-emissioner for NRSC-prøvninger i diskret modus

3.1   Middelmassestrømningshastigheden for CO2-emissioner fra CO2 i brændstoffet i timen qm

  CO2, fuel ellerṁ
  CO2 fuel [g/h] beregnes for hver individuel prøvningsfunktionsmåde ud fra de målinger af øjeblikkelig massestrømningshastighed for CO2
  ṁ
  CO2i, fuel [g/s] efter ligning (9-10), der er taget i løbet af prøveudtagningsperioden, ved hjælp af ligning (9-13):

| | (9-13) |
| --- | --- |

Formula

(9-13)

hvor:

| N | = | antal målinger taget under prøvningsfunktionsmåden [-] |
| --- | --- | --- |

N

=

antal målinger taget under prøvningsfunktionsmåden [-]

3.2   Den middelmassestrømningshastighed for CO2-emissioner qm

  CO2 eller ṁ
  CO2 [g/h] for hver individuel prøvningsfunktionsmåde, der anvendes i ligning (7-64) eller (7-131) i bilag VII til at beregne det specifikke emissionsresultat e
  CO2 [g/kWh], erstattes i nævnte ligninger af den korrigerede værdi qm

  CO2, corr eller ṁ
  CO2, corr [g/h] for hver individuel prøvningsfunktionsmåde, beregnet ved hjælp af ligning (9-14) eller (9-15).

| q
  m
  CO2, corr = q
  m
  CO2 —
  q
  m
  CO2, fuel | (9-14) |
| --- | --- |
| ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel | (9-15) |

q
  m
  CO2, corr = q
  m
  CO2 —
  q
  m
  CO2, fuel

(9-14)

ṁ
  CO2, corr = ṁ
  CO2– ṁ
  CO2, fuel

(9-15)

---

BILAG X

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for levering af en motor adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen

1.   Der er tale om levering af en motor, der er adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen, som omhandlet i artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628, når fabrikanten og den originaludstyrsfabrikant, der monterer motoren, er særskilte juridiske enheder, og motoren overføres af fabrikanten fra et sted adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen, og systemet til efterbehandling af udstødningen leveres fra et andet sted og/eller på et andet tidspunkt.

2.   I sådanne tilfælde skal fabrikanten gøre følgende:

2.1.   anses for at være ansvarlig for motorens omsætning og for at sikre, at motoren bringes i overensstemmelse med den godkendte motortype

2.2.   afgive alle ordrer for de dele, der leveres adskilt, før motoren leveres adskilt fra sit system til efterbehandling af udstødningen, til originaludstyrsfabrikanten

2.3.   stille instrukserne for montering af motoren til rådighed for originaludstyrsfabrikanten, herunder systemet til efterbehandling af udstødningen og identifikationsmærkningerne for de dele, der leveres adskilt, samt de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, om den samlede motor fungerer korrekt i overensstemmelse med den godkendte motortype eller -familie

2.4.   føre fortegnelser over:

| 1) | de instrukser, der er stillet til rådighed for originaludstyrsfabrikanten |
| --- | --- |

1)

de instrukser, der er stillet til rådighed for originaludstyrsfabrikanten

| 2) | listen over alle dele, der leveres adskilt |
| --- | --- |

2)

listen over alle dele, der leveres adskilt

| 3) | de fortegnelser, originaludstyrsfabrikanten har sendt tilbage, der bekræfter, at de leverede motorer er blevet bragt i overensstemmelse med afsnit 3 |
| --- | --- |

3)

de fortegnelser, originaludstyrsfabrikanten har sendt tilbage, der bekræfter, at de leverede motorer er blevet bragt i overensstemmelse med afsnit 3

2.4.1.   opbevare disse fortegnelser i mindst 10 år

2.4.2.   stille fortegnelserne til rådighed for den godkendende myndighed, Europa-Kommissionen eller markedstilsynsmyndighederne efter anmodning

2.5.   sikre at der ud over den lovpligtige mærkning, der kræves i henhold til artikel 32 i forordning (EU) 2016/1628, anbringes en midlertidig mærkning på motoren uden system til efterbehandling af udstødningen, som krævet ved nævnte forordnings artikel 33, stk. 1, og i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav

2.6.   sikre, at de dele, der leveres adskilt fra motorerne, har identifikationsmærkning (f.eks. numre på dele)

2.7.   når der er tale om en overgangsmotor, sikre, at motoren (inklusive systemet til efterbehandling af udstødningen) har en motorproduktionsdato, der ligger før datoen for omsætning af motorer i bilag III til forordning (EU) 2016/1628, som krævet ved nævnte forordnings artikel 3, nr. 7), 30) og 32)

2.7.1.   De fortegnelser, der er omhandlet i punkt 2.4, skal omfatte dokumentation for, at det system til efterbehandling af udstødningen, der blev fremstillet før nævnte dato, hvis produktionsdatoen ikke fremgår af mærkningen på systemet til efterbehandling af udstødningen.

3.   Originaludstyrsfabrikanten skal gøre følgende:

3.1.   bekræfte over for fabrikanten, at motoren er blevet bragt i overensstemmelse med den godkendte motortype eller -familie i overensstemmelse med de modtagne instrukser, og at alle kontroller, der er nødvendige for at sikre, at den samlede motor fungerer korrekt i overensstemmelse med den godkendte motortype, er foretaget

3.2.   når en originaludstyrsfabrikant regelmæssigt modtager motorer fra en fabrikant, kan bekræftelsen i punkt 3.1 gives med regelmæssige mellemrum aftalt af parterne, men ikke sjældnere end en gang årligt.

---

BILAG XI

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for midlertidigt at bringe i omsætning med henblik på driftsprøvning

Følgende betingelser finder anvendelse for midlertidig omsætning af motorer med henblik på driftsprøvning i henhold til artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628:

1.   Fabrikanten bevarer ejerskabet til motoren, indtil proceduren i punkt 5 er fuldført. Dette er ikke til hinder for, at der indgås en finansieringsaftale med originaludstyrsfabrikanten eller slutbrugere, der deltager i prøvningsproceduren.

2.   Før motoren bringes i omsætning, skal fabrikanten underrette den godkendende myndighed i en medlemsstat og oplyse sit navn eller varemærke, motorens unikke motor identifikationsnummer, motorens produktionsdato, relevante oplysninger om motorens emissionspræstation og den originaludstyrsfabrikant eller de slutbrugere, der deltager i prøvningsproceduren.

3.   Motoren skal ledsages af en overensstemmelsesmeddelelse, som er leveret af fabrikanten og overholder bestemmelserne i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav; det skal navnlig fremgå af overensstemmelsesmeddelelsen, at der er tale om en motor til driftsprøvning, der midlertidigt bringes i omsætning i henhold til artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628.

4.   Motoren skal være forsynet med den lovpligtige mærkning i overensstemmelse med bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

5.   Når prøvningerne er fuldført, og under alle omstændigheder 24 timer efter at motoren er blevet bragt i omsætning, skal fabrikanten sørge for, at motoren enten trækkes tilbage fra markedet eller bringes i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628. Fabrikanten skal underrette den godkendende myndighed om den valgte løsning.

6.   Uanset punkt 5 kan fabrikanten ansøge om en forlængelse af prøvningens varighed i op til yderligere 24 måneder hos den samme godkendende myndighed, idet fabrikanten begrunder anmodningen om forlængelse.

6.1.   Den godkendende myndighed kan godkende forlængelsen, hvis den anser de for at være berettiget. I så fald:

| 1) | skal fabrikanten udstede en ny overensstemmelsesmeddelelse for den yderligere periode, og |
| --- | --- |

1)

skal fabrikanten udstede en ny overensstemmelsesmeddelelse for den yderligere periode, og

| 2) | bestemmelserne i punkt 5 skal ved udgangen af den forlægende periode, eller under alle omstændigheder 48 måneder efter at motoren blev bragt i omsætning. |
| --- | --- |

2)

bestemmelserne i punkt 5 skal ved udgangen af den forlægende periode, eller under alle omstændigheder 48 måneder efter at motoren blev bragt i omsætning.

---

BILAG XII

Detaljerede tekniske specifikationer og betingelser for motorer til særlige formål

Følgende betingelser finder anvendelse for omsætning af motorer, der overholder emissionsgrænseværdierne for forurenende luftarter og partikler for motorer til særlige formål i bilag VI til forordning (EU) 2016/1628:

1.   Før en fabrikant bringer en motor i omsætning, skal fabrikanten træffe rimelige foranstaltninger for at sikre, at motoren vil blive monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, der kun anvendes i potentielt eksplosive atmosfærer, jf. nævnte forordnings artikel 34, stk. 5, eller til søsætning og bjærgning af redningsbåde, der føres af en national redningstjeneste, jf. samme forordnings artikel 34, stk. 6.

2.   Med henblik på punkt 1 anses en erklæring fra originaludstyrsfabrikanten eller den økonomiske aktør, der modtager motoren, hvori det bekræftes, at den vil blive monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, der udelukkelse er bestem til sådanne særlige formål, for at være en rimelig foranstaltning.

3.   Fabrikanten skal:

| 1) | opbevare den skriftlige erklæring, der er omhandlet i punkt 2 i mindst 10 år og |
| --- | --- |

1)

opbevare den skriftlige erklæring, der er omhandlet i punkt 2 i mindst 10 år og

| 2) | stille den til rådighed for den godkendende myndighed, Europa-Kommissionen eller markedstilsynsmyndighederne efter anmodning. |
| --- | --- |

2)

stille den til rådighed for den godkendende myndighed, Europa-Kommissionen eller markedstilsynsmyndighederne efter anmodning.

4.   Motoren skal ledsages af en overensstemmelsesmeddelelse, som er leveret af fabrikanten og overholder bestemmelserne i bilag II til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav; det skal navnlig fremgå af overensstemmelsesmeddelelsen, at der er tale om en motor til særlige formål, der bringes i omsætning efter betingelserne i artikel 34, stk. 5 eller 6, i forordning (EU) 2016/1628.

5.   Motoren skal være forsynet med den lovpligtige mærkning i overensstemmelse med bilag III til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

---

BILAG XIII

Anerkendelse af ækvivalente motortypegodkendelser

1.   For motorfamilier eller motortyper af kategori NRE anerkendes følgende typegodkendelser og, hvor det er relevant, den tilsvarende lovpligtige mærkning for at være ligestillede med EU-typegodkendelser, der er udstedt, og lovpligtig mærkning, der er påkrævet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628:

| 1) | EU-typegodkendelser, der er udstedt på grundlag af forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger, såfremt en teknisk tjeneste bekræfter, at motortypen opfylder:






  a) | kravene i tillæg 2 til bilag IV, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IWA i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller |
| --- | --- | --- |

1)

EU-typegodkendelser, der er udstedt på grundlag af forordning (EF) nr. 595/2009 og dens gennemførelsesforanstaltninger, såfremt en teknisk tjeneste bekræfter, at motortypen opfylder:

a)

kravene i tillæg 2 til bilag IV, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IWA i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller

| b) | kravene i tillæg 1 til bilag IV for motorer, der ikke er omfattet af litra a) |
| --- | --- |

b)

kravene i tillæg 1 til bilag IV for motorer, der ikke er omfattet af litra a)

| 2) | typegodkendelser, der er i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 06, såfremt en teknisk tjeneste bekræfter, at motortypen opfylder:






  a) | kravene i tillæg 2 til bilag IV, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IWA i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller |
| --- | --- | --- |

2)

typegodkendelser, der er i overensstemmelse med FN/ECE-regulativ nr. 49, ændringsserie 06, såfremt en teknisk tjeneste bekræfter, at motortypen opfylder:

a)

kravene i tillæg 2 til bilag IV, når motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i »trin V«-motorer af kategori IWP og IWA i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, nr. 1), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, eller

| b) | kravene i tillæg 1 til bilag IV for motorer, der ikke er omfattet af litra a) |
| --- | --- |

b)

kravene i tillæg 1 til bilag IV for motorer, der ikke er omfattet af litra a)

---

BILAG XIV

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instrukser for så vidt angår originaludstyrsfabrikanter (OEM)

1.   I henhold til artikel 43, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 stiller fabrikanten alle relevante oplysninger og instrukser til rådighed for originaludstyrsfabrikanten for at sikre, at motoren er i overensstemmelse med den godkendte motortype, når den er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine. De oplysninger, der stilles til rådighed med henblik herpå, skal klart angives som sådan over for originaludstyrsfabrikanten.

2.   Instrukserne kan stilles til rådighed på papir eller i et almindeligt anvendt elektronisk format.

3.   Når flere motorer, for hvilke de samme instrukser er nødvendige, leveres til den samme originaludstyrsfabrikant, er det tilstrækkeligt kun at stille et sæt instrukser til rådighed.

4.   Oplysningerne og instrukserne til originaludstyrsfabrikanten skal mindst indeholde:

| 1) | monteringskrav, der er nødvendige for at opnå emissionspræstationen for motortypen, herunder emissionsbegrænsningssystemet, som der skal tages hensyn til for at sikre, at emissionsbegrænsningssystemet fungerer korrekt |
| --- | --- |

1)

monteringskrav, der er nødvendige for at opnå emissionspræstationen for motortypen, herunder emissionsbegrænsningssystemet, som der skal tages hensyn til for at sikre, at emissionsbegrænsningssystemet fungerer korrekt

| 2) | en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til monteringen eller brugen af motoren, som anført på EU-typegodkendelsesattesten, jf. bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav |
| --- | --- |

2)

en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til monteringen eller brugen af motoren, som anført på EU-typegodkendelsesattesten, jf. bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav

| 3) | en erklæring om, at monteringen af motoren ikke permanent begrænser motoren til kun at fungere i et effektområde, der svarer til en (under)kategori med strengere grænser for emissioner af forurenende luftarter og partikler, end den (under)kategori som motoren tilhører |
| --- | --- |

3)

en erklæring om, at monteringen af motoren ikke permanent begrænser motoren til kun at fungere i et effektområde, der svarer til en (under)kategori med strengere grænser for emissioner af forurenende luftarter og partikler, end den (under)kategori som motoren tilhører

| 4) | for motorfamilier, som bilag V finder anvendelse på, de øvre og nedre grænser for det gældende kontrolområde, og en erklæring om, at monteringen af motoren ikke indskrænker motoren til kun at køre på hastigheds- og belastningsværdier uden for kontrolområdet for motorens momentkurve |
| --- | --- |

4)

for motorfamilier, som bilag V finder anvendelse på, de øvre og nedre grænser for det gældende kontrolområde, og en erklæring om, at monteringen af motoren ikke indskrænker motoren til kun at køre på hastigheds- og belastningsværdier uden for kontrolområdet for motorens momentkurve

| 5) | hvor det er relevant, konstruktionskrav til de komponenter, der leveres af originaludstyrsfabrikanten, og som ikke er en del af motoren, og som er nødvendige for at sikre, at de efter montering, er i overensstemmelse med den godkende motortype |
| --- | --- |

5)

hvor det er relevant, konstruktionskrav til de komponenter, der leveres af originaludstyrsfabrikanten, og som ikke er en del af motoren, og som er nødvendige for at sikre, at de efter montering, er i overensstemmelse med den godkende motortype

| 6) | hvor det er relevant, konstruktionskrav til reagensbeholderen, inklusive frostbeskyttelse, overvågning af reagensniveau og mulighed for reagensprøveudtagning |
| --- | --- |

6)

hvor det er relevant, konstruktionskrav til reagensbeholderen, inklusive frostbeskyttelse, overvågning af reagensniveau og mulighed for reagensprøveudtagning

| 7) | hvor det er relevant, oplysninger om mulig montering af et ikke-opvarmet reagenssystem |
| --- | --- |

7)

hvor det er relevant, oplysninger om mulig montering af et ikke-opvarmet reagenssystem

| 8) | hvor det er relevant, en erklæring om, at motoren udelukkende er beregnet til montering i sneslynger |
| --- | --- |

8)

hvor det er relevant, en erklæring om, at motoren udelukkende er beregnet til montering i sneslynger

| 9) | hvor det er relevant, en erklæring om, at originaludstyrsfabrikant skal levere et advarselssystem som anført i tillæg 1-4 til bilag IV |
| --- | --- |

9)

hvor det er relevant, en erklæring om, at originaludstyrsfabrikant skal levere et advarselssystem som anført i tillæg 1-4 til bilag IV

| 10) | hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine for operatøradvarselssystemet, jf. punkt 9) |
| --- | --- |

10)

hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine for operatøradvarselssystemet, jf. punkt 9)

| 11) | hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og mobile ikke-vejgående maskine for operatøransporingssystemet, jf. afsnit 5 i tillæg 1 til bilag IV |
| --- | --- |

11)

hvor det er relevant, oplysninger om grænsefladen mellem motoren og mobile ikke-vejgående maskine for operatøransporingssystemet, jf. afsnit 5 i tillæg 1 til bilag IV

| 12) | hvor det er relevant, oplysninger om en funktion til midlertidig deaktivering af operatøransporingen, jf. punkt 5.2.1 i tillæg 1 til bilag IV |
| --- | --- |

12)

hvor det er relevant, oplysninger om en funktion til midlertidig deaktivering af operatøransporingen, jf. punkt 5.2.1 i tillæg 1 til bilag IV

| 13) | hvor det er relevant, oplysninger om funktionen til ansporingsomgåelse, jf. punkt 5.5 i tillæg 1 til bilag IV |
| --- | --- |

13)

hvor det er relevant, oplysninger om funktionen til ansporingsomgåelse, jf. punkt 5.5 i tillæg 1 til bilag IV

| 14) | når der er tale om dual-brændstofmotorer:






  a) | en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere en driftsindikator for dual-brændstoftilstanden som beskrevet i punkt 4.3.1 i bilag VIII |
| --- | --- | --- |

14)

når der er tale om dual-brændstofmotorer:

a)

en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere en driftsindikator for dual-brændstoftilstanden som beskrevet i punkt 4.3.1 i bilag VIII

| b) | en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere et dual-brændstofadvarselssystem som beskrevet i punkt 4.3.2 i bilag VIII |
| --- | --- |

b)

en erklæring om, at originaludstyrsfabrikanten skal levere et dual-brændstofadvarselssystem som beskrevet i punkt 4.3.2 i bilag VIII

| c) | oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine for operatørindikations- og advarselssystemet, jf. punkt 14), litra a) og b) |
| --- | --- |

c)

oplysninger om grænsefladen mellem motoren og den mobile ikke-vejgående maskine for operatørindikations- og advarselssystemet, jf. punkt 14), litra a) og b)

| 15) | Når der er tale om en motor med variabel hastighed af kategori IWP, der er typegodkendt til anvendelse på en eller flere former for indlandstransport som fastsat i punkt 1.1.1.2 i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, de nærmere oplysninger om hver (under)kategori og driftstilstande (driftshastighed), for hvilke motoren er typegodkendt og kan indstilles til, når den er monteret |
| --- | --- |

15)

Når der er tale om en motor med variabel hastighed af kategori IWP, der er typegodkendt til anvendelse på en eller flere former for indlandstransport som fastsat i punkt 1.1.1.2 i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav, de nærmere oplysninger om hver (under)kategori og driftstilstande (driftshastighed), for hvilke motoren er typegodkendt og kan indstilles til, når den er monteret

| 16) | Når der er tale om en motor med konstant hastighed udstyret med alternative hastigheder, jf. punkt 1.1.2.3 i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav:






  a) | en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at:






  i) | motoren standses, før regulatoren for konstant hastighed indstilles til en alternativ hastighed, og |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Når der er tale om en motor med konstant hastighed udstyret med alternative hastigheder, jf. punkt 1.1.2.3 i bilag IX til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav:

a)

en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at:

i)

motoren standses, før regulatoren for konstant hastighed indstilles til en alternativ hastighed, og

| ii) | regulatoren for konstant hastighed kun indstilles til alternative hastigheder, der er tilladt af motorens fabrikant. |
| --- | --- |

ii)

regulatoren for konstant hastighed kun indstilles til alternative hastigheder, der er tilladt af motorens fabrikant.

| b) | nærmere oplysninger om hver (under)kategori og driftstilstande (driftshastighed), for hvilke motoren er typegodkendt og kan indstilles til, når den er monteret. |
| --- | --- |

b)

nærmere oplysninger om hver (under)kategori og driftstilstande (driftshastighed), for hvilke motoren er typegodkendt og kan indstilles til, når den er monteret.

| 17) | Hvis motoren er forsynet med en tomgangshastighed til opstart og nedlukning, som fastsat i artikel 3, nr. 18, i forordning (EU) 2016/1628, en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at regulatoren for konstant hastighed er koblet til, før motorens belastning øges fra nulbelastningen. |
| --- | --- |

17)

Hvis motoren er forsynet med en tomgangshastighed til opstart og nedlukning, som fastsat i artikel 3, nr. 18, i forordning (EU) 2016/1628, en erklæring om, at monteringen af motoren skal sikre, at regulatoren for konstant hastighed er koblet til, før motorens belastning øges fra nulbelastningen.

5.   I henhold til artikel 43, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628 stiller fabrikanten alle de oplysninger og nødvendige instrukser til rådighed for originaludstyrsfabrikanten, som originaludstyrsfabrikanten skal stille til rådighed for slutbrugerne i overensstemmelse med bilag XV.

6.   I henhold til artikel 43, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 giver fabrikanten originaludstyrsfabrikanten adgang til værdien af kuldioxidemissioner (CO2) i g/kWh, der bestemmes under EU-typegodkendelsesproceduren og registreres på EU-typegodkendelsesattesten. Originaludstyrsfabrikanten skal oplyse slutbrugerne om denne værdi, ledsaget af følgende erklæring: »
  Denne CO2-måling hidrører fra prøvning ved en fast prøvningscyklus under laboratorieforhold af en (stam)motor, der er repræsentativ for motortypen (motorfamilien), og hverken indebærer eller udtrykker en garanti for en bestemt motors ydelse.
  «

---

BILAG XV

Nærmere detaljer om de relevante oplysninger og instrukser for så vidt angår slutbrugere

1.   Originaludstyrsfabrikanten skal over for slutbrugerne stille alle oplysninger og instrukser, som er nødvendige for at sikre, at motoren fungerer korrekt for at fastholde motorens emissioner af forurenende luftarter og partikler inden for grænserne for den godkendte motortype eller motorfamilie. De oplysninger, der stilles til rådighed med henblik herpå, skal klart angives som sådan over for slutbrugerne.

2.   Instrukserne til slutbrugerne skal:

2.1.   være skrevet på en klar og ikke-teknisk måde på samme sprog som i instrukserne til slutbrugere for den mobile ikke-vejgående maskine

2.2.   stilles til rådighed på papir eller alternativt i et almindeligt anvendt elektronisk format

2.3.   være en del af instrukserne til slutbrugere for den ikke-vejgående maskine eller alternativt være et særskilt dokument

2.3.1.   når de leveres adskilt fra instrukserne til slutbrugere for den ikke-vejgående maskine, leveres i samme form.

3.   Oplysningerne og instrukserne til slutbrugerne skal mindst indeholde:

| 1) | en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til brugen af motoren, som anført på EU-typegodkendelsesattesten, jf. bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav |
| --- | --- |

1)

en beskrivelse af eventuelle særlige betingelser for eller begrænsninger med hensyn til brugen af motoren, som anført på EU-typegodkendelsesattesten, jf. bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav

| 2) | en erklæring om, at motoren, inklusive emissionsbegrænsningssystemet, skal betjenes, anvendes og vedligeholdes i overensstemmelse med instrukserne til slutbrugerne for at fastholde motorens emissionspræstation inden for de krav, der gælder for motorkategorien |
| --- | --- |

2)

en erklæring om, at motoren, inklusive emissionsbegrænsningssystemet, skal betjenes, anvendes og vedligeholdes i overensstemmelse med instrukserne til slutbrugerne for at fastholde motorens emissionspræstation inden for de krav, der gælder for motorkategorien

| 3) | en erklæring om, at der ikke bør foretages forsætlig manipulation eller misbrug af motorens emissionsbegrænsningssystem; især hvad angår deaktivering af eller undladelse af at vedligeholde et udstødningsgasrecirkulationssystem (EGR) eller et reagensdoseringssystem |
| --- | --- |

3)

en erklæring om, at der ikke bør foretages forsætlig manipulation eller misbrug af motorens emissionsbegrænsningssystem; især hvad angår deaktivering af eller undladelse af at vedligeholde et udstødningsgasrecirkulationssystem (EGR) eller et reagensdoseringssystem

| 4) | en erklæring om, at det er yderst vigtigt at gribe ind hurtigt for at afhjælpe ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af emissionsbegrænsningssystemet i overensstemmelse med de anvisninger til afhjælpning, der anvises af de i nr. 5) og 6) omhandlede advarsler |
| --- | --- |

4)

en erklæring om, at det er yderst vigtigt at gribe ind hurtigt for at afhjælpe ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af emissionsbegrænsningssystemet i overensstemmelse med de anvisninger til afhjælpning, der anvises af de i nr. 5) og 6) omhandlede advarsler

| 5) | detaljerede forklaringer af de mulige fejlfunktioner i emissionsbegrænsningssystemet, der er fremkaldt af ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af den monterede motor, ledsaget af de tilhørende advarselssignaler og de tilsvarende afhjælpningsforanstaltninger |
| --- | --- |

5)

detaljerede forklaringer af de mulige fejlfunktioner i emissionsbegrænsningssystemet, der er fremkaldt af ukorrekt betjening, anvendelse eller vedligeholdelse af den monterede motor, ledsaget af de tilhørende advarselssignaler og de tilsvarende afhjælpningsforanstaltninger

| 6) | detaljerede forklaringer af den mulige ukorrekte anvendelse af den mobile ikke-vejgående maskine, der ville medføre fejlfunktioner i motorens emissionsbegrænsningssystem, ledsaget af de tilhørende advarselssignaler og de tilsvarende afhjælpningsforanstaltninger |
| --- | --- |

6)

detaljerede forklaringer af den mulige ukorrekte anvendelse af den mobile ikke-vejgående maskine, der ville medføre fejlfunktioner i motorens emissionsbegrænsningssystem, ledsaget af de tilhørende advarselssignaler og de tilsvarende afhjælpningsforanstaltninger

| 7) | hvor det er relevant, oplysninger om mulig anvendelse af et ikke-opvarmet reagensbeholder- og reagensdoseringssystem |
| --- | --- |

7)

hvor det er relevant, oplysninger om mulig anvendelse af et ikke-opvarmet reagensbeholder- og reagensdoseringssystem

| 8) | hvor det er relevant, en erklæring om, at motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i sneslynger |
| --- | --- |

8)

hvor det er relevant, en erklæring om, at motoren udelukkende er beregnet til anvendelse i sneslynger

| 9) | for mobile ikke-vejgående maskiner med et operatøradvarselssystem, jf. afsnit 4 tillæg 1 til bilag IV (kategori: NRE, NRG, IWP, IWA eller RLR) og/eller afsnit 4 i tillæg 4 til bilag IV (kategori: NRE, NRG, IWP, IWA eller RLR) eller afsnit 3 i tillæg 3 til bilag IV (kategori RLL), en erklæring om, at operatøren informeres af operatøradvarselssystemet, når emissionsbegrænsningssystemet ikke fungerer korrekt |
| --- | --- |

9)

for mobile ikke-vejgående maskiner med et operatøradvarselssystem, jf. afsnit 4 tillæg 1 til bilag IV (kategori: NRE, NRG, IWP, IWA eller RLR) og/eller afsnit 4 i tillæg 4 til bilag IV (kategori: NRE, NRG, IWP, IWA eller RLR) eller afsnit 3 i tillæg 3 til bilag IV (kategori RLL), en erklæring om, at operatøren informeres af operatøradvarselssystemet, når emissionsbegrænsningssystemet ikke fungerer korrekt

| 10) | for mobile ikke-vejgående maskiner med et operatøransporingssystem, jf. afsnit 5 i tillæg 1 til bilag IV (kategori NRE, NRG), en erklæring om, at manglende hensyntagen til operatøradvarselssignalerne vil medføre aktivering af operatøransporingssystemet, hvilket vil betyde, at den mobile ikke-vejgående maskine ikke kan betjenes |
| --- | --- |

10)

for mobile ikke-vejgående maskiner med et operatøransporingssystem, jf. afsnit 5 i tillæg 1 til bilag IV (kategori NRE, NRG), en erklæring om, at manglende hensyntagen til operatøradvarselssignalerne vil medføre aktivering af operatøransporingssystemet, hvilket vil betyde, at den mobile ikke-vejgående maskine ikke kan betjenes

| 11) | for mobile ikke-vejgående maskiner med en funktion til ansporingsomgåelse, jf. punkt 5.5 i tillæg 1 til bilag IV, med henblik på frigivelse af fuld motoreffekt, oplysninger om betjening af denne funktion |
| --- | --- |

11)

for mobile ikke-vejgående maskiner med en funktion til ansporingsomgåelse, jf. punkt 5.5 i tillæg 1 til bilag IV, med henblik på frigivelse af fuld motoreffekt, oplysninger om betjening af denne funktion

| 12) | hvor det er relevant, forklaringer af, hvordan de nr. 9), 10) og 11) omhandlede operatøradvarsels- og operatoransporingssystemer fungerer, inklusive konsekvenserne med hensyn til funktionsdygtighed og fejlregistrering ved at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens, når det er brugt, eller afhjælpe et problem |
| --- | --- |

12)

hvor det er relevant, forklaringer af, hvordan de nr. 9), 10) og 11) omhandlede operatøradvarsels- og operatoransporingssystemer fungerer, inklusive konsekvenserne med hensyn til funktionsdygtighed og fejlregistrering ved at ignorere advarselssystemet og af at undlade at påfylde reagens, når det er brugt, eller afhjælpe et problem

| 13) | når der i den interne computers log registreres utilstrækkelig reagensindsprøjtning eller reagenskvalitet i overensstemmelse med punkt 4.1 i tillæg 2 til bilag IV (kategori: IWP, IWA, RLR), en erklæring, om at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læsse disse registreringer med et scanningsværktøj |
| --- | --- |

13)

når der i den interne computers log registreres utilstrækkelig reagensindsprøjtning eller reagenskvalitet i overensstemmelse med punkt 4.1 i tillæg 2 til bilag IV (kategori: IWP, IWA, RLR), en erklæring, om at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læsse disse registreringer med et scanningsværktøj

| 14) | for mobile ikke-vejgående maskiner med et middel til frakobling af operatøransporingen, jf. punkt 5.2.1 i tillæg 1 til bilag IV, oplysninger om, hvordan denne funktion betjenes, og en erklæring om, at funktionen kun må aktiveres i nødstilfælde, at enhver aktivering vil blive registreret i den interne computerlog, og at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læse disse registreringer med et scanningsværktøj |
| --- | --- |

14)

for mobile ikke-vejgående maskiner med et middel til frakobling af operatøransporingen, jf. punkt 5.2.1 i tillæg 1 til bilag IV, oplysninger om, hvordan denne funktion betjenes, og en erklæring om, at funktionen kun må aktiveres i nødstilfælde, at enhver aktivering vil blive registreret i den interne computerlog, og at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læse disse registreringer med et scanningsværktøj

| 15) | oplysninger om de brændstofspecifikationer, der er nødvendige for at fastholde emissionsbegrænsningssystemets præstation inden for kravene i bilag I og i overensstemmelse med specifikationerne i EU-typegodkendelsen af motoren, inklusive, hvor det er relevant, henvisning til den relevante EU-standard eller internationale standard, navnlig:






  a) | når motoren skal fungere i Unionen på diesel eller ikke-vejgående gasolie, en erklæring om, at der skal anvendes et brændstof med et svovlindhold på højst 10 mg/kg (20 mg/kg ved endelig levering), cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 7 % v/v |
| --- | --- | --- |

15)

oplysninger om de brændstofspecifikationer, der er nødvendige for at fastholde emissionsbegrænsningssystemets præstation inden for kravene i bilag I og i overensstemmelse med specifikationerne i EU-typegodkendelsen af motoren, inklusive, hvor det er relevant, henvisning til den relevante EU-standard eller internationale standard, navnlig:

a)

når motoren skal fungere i Unionen på diesel eller ikke-vejgående gasolie, en erklæring om, at der skal anvendes et brændstof med et svovlindhold på højst 10 mg/kg (20 mg/kg ved endelig levering), cetantal på mindst 45 og et FAME-indhold på højst 7 % v/v

| b) | når yderligere brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikant og anført på EU-typegodkendelsesattesten, angives disse |
| --- | --- |

b)

når yderligere brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikant og anført på EU-typegodkendelsesattesten, angives disse

| 16) | oplysninger om specifikationer for smøreolie, der er nødvendige for at opretholde emissionsbegrænsningssystemets præstation |
| --- | --- |

16)

oplysninger om specifikationer for smøreolie, der er nødvendige for at opretholde emissionsbegrænsningssystemets præstation

| 17) | når emissionsbegrænsningssystemet kræver et reagens, reagensets egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet, svarende til specifikationerne i motorens EU-typegodkendelse |
| --- | --- |

17)

når emissionsbegrænsningssystemet kræver et reagens, reagensets egenskaber, herunder type af reagens, oplysninger om koncentration af reagenset i opløsning, forhold vedrørende driftstemperatur og referencer til internationale standarder for sammensætning og kvalitet, svarende til specifikationerne i motorens EU-typegodkendelse

| 18) | hvor det er relevant, instrukser om, hvordan operatøren mellem normale vedligeholdelsesintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal angives, hvordan operatøren skal påfylde reagensbeholderen og den forventede hyppighed af påfyldning, afhængigt af anvendelsen af den mobile ikke-vejgående maskine |
| --- | --- |

18)

hvor det er relevant, instrukser om, hvordan operatøren mellem normale vedligeholdelsesintervaller skal påfylde forbrugsreagenser. Det skal angives, hvordan operatøren skal påfylde reagensbeholderen og den forventede hyppighed af påfyldning, afhængigt af anvendelsen af den mobile ikke-vejgående maskine

| 19) | en erklæring om, at det med henblik at opretholde motorens emissionspræstation er yderst vigtigt, at reagenset anvendes og påfyldes i overensstemmelse med de i nr. 17) og 18) omhandlede specifikationer |
| --- | --- |

19)

en erklæring om, at det med henblik at opretholde motorens emissionspræstation er yderst vigtigt, at reagenset anvendes og påfyldes i overensstemmelse med de i nr. 17) og 18) omhandlede specifikationer

| 20) | krav vedrørende planmæssig emissionsrelaterede vedligeholdelse, inklusive enhver planmæssig udskiftning af kritiske emissionsrelaterede komponenter |
| --- | --- |

20)

krav vedrørende planmæssig emissionsrelaterede vedligeholdelse, inklusive enhver planmæssig udskiftning af kritiske emissionsrelaterede komponenter

| 21) | når der er tale om dual-brændstofmotorer:






  a) | hvor det er relevant, oplysninger om dual-brændstofindikatorerne omhandlet i afsnit 4.3 i bilag VIII |
| --- | --- | --- |

21)

når der er tale om dual-brændstofmotorer:

a)

hvor det er relevant, oplysninger om dual-brændstofindikatorerne omhandlet i afsnit 4.3 i bilag VIII

| b) | når en dual-brændstofmotor har driftsbegrænsninger i en servicetilstand som fastsat i punkt 4.2.2.1 i bilag VIII (eksklusive kategori: IWP, IWA, RLL og RLR), en erklæring om, at aktivering af servicetilstanden vil betyde, at den mobile ikke-vejgående maskine ikke kan betjenes |
| --- | --- |

b)

når en dual-brændstofmotor har driftsbegrænsninger i en servicetilstand som fastsat i punkt 4.2.2.1 i bilag VIII (eksklusive kategori: IWP, IWA, RLL og RLR), en erklæring om, at aktivering af servicetilstanden vil betyde, at den mobile ikke-vejgående maskine ikke kan betjenes

| c) | når der findes en funktion til frigivelse af fuld motoreffekt, skal der gives oplysninger om, hvordan denne funktion betjenes |
| --- | --- |

c)

når der findes en funktion til frigivelse af fuld motoreffekt, skal der gives oplysninger om, hvordan denne funktion betjenes

| d) | når en dual-brændstofmotor fungerer i en servicetilstand som fastsat i punkt 4.2.2.2 i bilag VIII (kategori: IWP, IWA, RLL og RLR), en erklæring om, at aktivering af servicetilstanden vil blive registreret i den interne computerlog, og at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læse disse registreringer med et scanningsværktøj. |
| --- | --- |

d)

når en dual-brændstofmotor fungerer i en servicetilstand som fastsat i punkt 4.2.2.2 i bilag VIII (kategori: IWP, IWA, RLL og RLR), en erklæring om, at aktivering af servicetilstanden vil blive registreret i den interne computerlog, og at nationale inspektionsmyndigheder vil kunne læse disse registreringer med et scanningsværktøj.

4.   I henhold til artikel 43, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 giver originaludstyrsfabrikant slutbrugerne adgang til værdien af kuldioxidemissioner (CO2) i g/kWh, der bestemmes under EU-typegodkendelsesproceduren og registreres på EU-typegodkendelsesattesten, ledsaget af følgende erklæring: »
  Denne CO2-måling hidrører fra prøvning ved en fast prøvningscyklus under laboratorieforhold af en (stam)motor, der er repræsentativ for motortypen (motorfamilien), og hverken indebærer eller udtrykker en garanti for en bestemt motors ydelse.
  «

---

BILAG XVI

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

1.   Generelle krav

Tekniske tjenester skal have passende færdigheder, specifik teknisk viden og dokumenteret erfaring på de specifikke kompetenceområder, der er omfattet af forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning.

2.   Standarder, som tekniske tjenester skal opfylde

2.1.   Tekniske tjenester i de forskellige kategorier, der er fastsat i artikel 45 i forordning (EU) nr. 2016/1628, skal opfylde de standarder, der er anført i tillæg 1 til bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (1), som er relevante for de aktiviteter, de udfører.

2.2.   Henvisninger til artikel 41 i direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som henvisninger til artikel 45 i forordning (EU) 2016/1628.

2.3.   Henvisninger til bilag IV til direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som henvisninger til forordning (EU) 2016/1628 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning.

3.   Procedure for vurdering af de tekniske tjenester

3.1.   De tekniske tjenesters opfyldelse af kravene i forordning (EU) nr. 2016/1628 samt de delegerede retsakter og de gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, vurderes i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF.

3.2.   Henvisninger til artikel 42 i direktiv 2007/46/EF i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF skal forstås som henvisninger til artikel 48 i forordning (EU) 2016/1628.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

---

BILAG XVII

Specifikationer for de stationære og transiente prøvningscyklusser

1.   Tabeller over prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer for NRSC i diskret modus findes i tillæg 1.

2.   Tabeller over prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer for RMC findes i tillæg 2.

3.   Tabeller over dynamometerskemaer for transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser findes i tillæg 3.

Tillæg 1

Stationær NRSC i diskret modus

Prøvningscyklustype C

Tabel over cyklus C1-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (1) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Drejningsmoment (2) (%) | 100 | 75 | 50 | 10 | 100 | 75 | 50 | 0 |
| Vægtningsfaktor | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,15 |

Modus nr.

1

2

3

4

5

6

7

8

Hastighed (1)

100 %

Middel

Tomgang

Drejningsmoment (2) (%)

100

75

50

10

100

75

50

0

Vægtningsfaktor

0,15

0,15

0,15

0,1

0,1

0,1

0,1

0,15

Tabel over cyklus C2-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (3) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Drejningsmoment (4) (%) | 25 | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Vægtningsfaktor | 0,06 | 0,02 | 0,05 | 0,32 | 0,30 | 0,10 | 0,15 |

Modus nr.

1

2

3

4

5

6

7

Hastighed (3)

100 %

Middel

Tomgang

Drejningsmoment (4) (%)

25

100

75

50

25

10

0

Vægtningsfaktor

0,06

0,02

0,05

0,32

0,30

0,10

0,15

Prøvningscyklustype D

Tabel over cyklus D2-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr.
  (cyklus D2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (5) | 100 % |
| Drejningsmoment (6) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 |
| Vægtningsfaktor | 0,05 | 0,25 | 0,3 | 0,3 | 0,1 |

Modus nr.

(cyklus D2)

1

2

3

4

5

Hastighed (5)

100 %

Drejningsmoment (6) (%)

100

75

50

25

10

Vægtningsfaktor

0,05

0,25

0,3

0,3

0,1

Prøvningscyklustype E

Tabel over cyklustype E-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr.
  (cyklus E2) | 1 | 2 | 3 | 4 | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (7) | 100 % | Middel |
| Drejningsmoment (8) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 | | | | | | |
| Vægtningsfaktor | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 | | | | | | |
| Modus nr.
  (cyklus E3) | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Hastighed (7) (%) | 100 | 91 | 80 | 63 |
| Effekt (9) (%) | 100 | 75 | 50 | 25 |
| Vægtningsfaktor | 0,2 | 0,5 | 0,15 | 0,15 |

Modus nr.

(cyklus E2)

1

2

3

4

Hastighed (7)

100 %

Middel

Drejningsmoment (8) (%)

100

75

50

25

Vægtningsfaktor

0,2

0,5

0,15

0,15

Modus nr.

(cyklus E3)

1

2

3

4

Hastighed (7) (%)

100

91

80

63

Effekt (9) (%)

100

75

50

25

Vægtningsfaktor

0,2

0,5

0,15

0,15

Prøvningscyklustype F

Tabel over cyklustype F-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr. | 1 | 2 (13) | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (10) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Effekt (%) | 100 (12) | 50 (12) | 5 (11) |
| Vægtningsfaktor | 0,15 | 0,25 | 0,6 |

Modus nr.

1

2 (13)

3

Hastighed (10)

100 %

Middel

Tomgang

Effekt (%)

100 (12)

50 (12)

5 (11)

Vægtningsfaktor

0,15

0,25

0,6

Prøvningscyklustype G

Tabel over cyklustype G-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr. (cyklus G1) | | | | | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (14) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Drejningsmoment (15) % | | | | | | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | 0 |
| Vægtningsfaktor | | | | | | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | 0,05 |
| Modus nr. (cyklus G2) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | | | | | | 6 |
| Hastighed (14) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Drejningsmoment (15) % | 100 | 75 | 50 | 25 | 10 | | | | | | 0 |
| Vægtningsfaktor | 0,09 | 0,20 | 0,29 | 0,30 | 0,07 | | | | | | 0,05 |
| Modus nr. (cyklus G3) | 1 | | | | | | | | | | 2 |
| Hastighed (14) | 100 % | Middel | Tomgang |
| Drejningsmoment (15) % | 100 | | | | | | | | | | 0 |
| Vægtningsfaktor | 0,85 | | | | | | | | | | 0,15 |

Modus nr. (cyklus G1)

1

2

3

4

5

6

Hastighed (14)

100 %

Middel

Tomgang

Drejningsmoment (15) %

100

75

50

25

10

0

Vægtningsfaktor

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Modus nr. (cyklus G2)

1

2

3

4

5

6

Hastighed (14)

100 %

Middel

Tomgang

Drejningsmoment (15) %

100

75

50

25

10

0

Vægtningsfaktor

0,09

0,20

0,29

0,30

0,07

0,05

Modus nr. (cyklus G3)

1

2

Hastighed (14)

100 %

Middel

Tomgang

Drejningsmoment (15) %

100

0

Vægtningsfaktor

0,85

0,15

Prøvningscyklustype H

Tabel over cyklustype H-prøvningsfunktionsmåder og vægtningsfaktorer

| Modus nr. | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hastighed (16) (%) | 100 | 85 | 75 | 65 | Tomgang |
| Drejningsmoment (17) (%) | 100 | 51 | 33 | 19 | 0 |
| Vægtningsfaktor | 0,12 | 0,27 | 0,25 | 0,31 | 0,05 |

Modus nr.

1

2

3

4

5

Hastighed (16) (%)

100

85

75

65

Tomgang

Drejningsmoment (17) (%)

100

51

33

19

0

Vægtningsfaktor

0,12

0,27

0,25

0,31

0,05

---

(1)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(2)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(3)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(4)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(5)  Se punkt 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(6)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt.

(7)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(8)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt ved den valgte motorhastighed.

(9)  Effekten i procent står i forhold til den maksimale mærkeeffekt ved hastigheden på 100 %.

(10)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(11)  Effekten i procent ved denne modus står forhold til effekten ved modus 1.

(12)  Effekten i procent ved denne modus står i forhold til den maksimale nettoeffekt ved den valgte motorhastigheden.

(13)  For motorer, der anvender et styresystem med afgrænsninger (dvs. betjeningsanordninger med afgrænsede niveauer (»notch type«), defineres modus 2 som drift på det niveau, der er tættest på modus 2 eller 35 % af mærkeeffekten.

(14)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(15)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(16)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(17)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

Tillæg 2

Stationære prøvningscyklusser med rampe (RMC)

Prøvningscyklustype C

Tabel over RMC-C1-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (1)
   (3) | Drejningsmoment (%) (2)
   (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 126 | Tomgang | 0 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 159 | Middel | 100 |
| 2b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 160 | Middel | 50 |
| 3b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 162 | Middel | 75 |
| 4b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 5a Stationær | 246 | 100 % | 100 |
| 5b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 6a Stationær | 164 | 100 % | 10 |
| 6b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 7a Stationær | 248 | 100 % | 75 |
| 7b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 8a Stationær | 247 | 100 % | 50 |
| 8b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 9 Stationær | 128 | Tomgang | 0 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (1)
   (3)

Drejningsmoment (%) (2)
   (3)

1a Stationær

126

Tomgang

0

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

159

Middel

100

2b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

3a Stationær

160

Middel

50

3b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

4a Stationær

162

Middel

75

4b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

5a Stationær

246

100 %

100

5b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

6a Stationær

164

100 %

10

6b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

7a Stationær

248

100 %

75

7b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

8a Stationær

247

100 %

50

8b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

9 Stationær

128

Tomgang

0

Tabel over RMC-C2-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (4)
   (6) | Drejningsmoment (%) (5)
   (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 119 | Tomgang | 0 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 29 | Middel | 100 |
| 2b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 150 | Middel | 10 |
| 3b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 80 | Middel | 75 |
| 4b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 5a Stationær | 513 | Middel | 25 |
| 5b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 6a Stationær | 549 | Middel | 50 |
| 6b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 7a Stationær | 96 | 100 % | 25 |
| 7b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 8 Stationær | 124 | Tomgang | 0 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (4)
   (6)

Drejningsmoment (%) (5)
   (6)

1a Stationær

119

Tomgang

0

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

29

Middel

100

2b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

3a Stationær

150

Middel

10

3b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

4a Stationær

80

Middel

75

4b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

5a Stationær

513

Middel

25

5b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

6a Stationær

549

Middel

50

6b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

7a Stationær

96

100 %

25

7b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

8 Stationær

124

Tomgang

0

Prøvningscyklustype D

Tabel over RMC-D2-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (%) (7) | Drejningsmoment (%) (8)
   (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 53 | 100 | 100 |
| 1b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 101 | 100 | 10 |
| 2b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 277 | 100 | 75 |
| 3b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 339 | 100 | 25 |
| 4b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 5 Stationær | 350 | 100 | 50 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (%) (7)

Drejningsmoment (%) (8)
   (9)

1a Stationær

53

100

100

1b Overgang

20

100

Lineær overgang

2a Stationær

101

100

10

2b Overgang

20

100

Lineær overgang

3a Stationær

277

100

75

3b Overgang

20

100

Lineær overgang

4a Stationær

339

100

25

4b Overgang

20

100

Lineær overgang

5 Stationær

350

100

50

Prøvningscyklustype E

Tabel over RMC-E2-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (%) (10) | Drejningsmoment (%) (11)
   (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 229 | 100 | 100 |
| 1b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 166 | 100 | 25 |
| 2b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 570 | 100 | 75 |
| 3b Overgang | 20 | 100 | Lineær overgang |
| 4 Stationær | 175 | 100 | 50 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (%) (10)

Drejningsmoment (%) (11)
   (12)

1a Stationær

229

100

100

1b Overgang

20

100

Lineær overgang

2a Stationær

166

100

25

2b Overgang

20

100

Lineær overgang

3a Stationær

570

100

75

3b Overgang

20

100

Lineær overgang

4 Stationær

175

100

50

Tabel over RMC-E3-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (%) (13)
   (15) | Effekt (%) (14)
   (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 229 | 100 | 100 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 166 | 63 | 25 |
| 2b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 570 | 91 | 75 |
| 3b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 4 Stationær | 175 | 80 | 50 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (%) (13)
   (15)

Effekt (%) (14)
   (15)

1a Stationær

229

100

100

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

166

63

25

2b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

3a Stationær

570

91

75

3b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

4 Stationær

175

80

50

Prøvningscyklustype F

Tabel over RMC-F-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (16)
   (20) | Effekt (%) (20) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 350 | Tomgang | 5 (17) |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær (19) | 280 | Middel | 50 (18) |
| 2b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 160 | 100 % | 100 (18) |
| 3b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 4 Stationær | 350 | Tomgang | 5 (18) |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (16)
   (20)

Effekt (%) (20)

1a Stationær

350

Tomgang

5 (17)

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær (19)

280

Middel

50 (18)

2b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

3a Stationær

160

100 %

100 (18)

3b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

4 Stationær

350

Tomgang

5 (18)

Prøvningscyklustype G

Tabel over RMC-G1-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (21)
   (23) | Drejningsmoment (%) (22)
   (23) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 41 | Tomgang | 0 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 135 | Middel | 100 |
| 2b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 112 | Middel | 10 |
| 3b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 337 | Middel | 75 |
| 4b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 5a Stationær | 518 | Middel | 25 |
| 5b Overgang | 20 | Middel | Lineær overgang |
| 6a Stationær | 494 | Middel | 50 |
| 6b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 7 Stationær | 43 | Tomgang | 0 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (21)
   (23)

Drejningsmoment (%) (22)
   (23)

1a Stationær

41

Tomgang

0

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

135

Middel

100

2b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

3a Stationær

112

Middel

10

3b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

4a Stationær

337

Middel

75

4b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

5a Stationær

518

Middel

25

5b Overgang

20

Middel

Lineær overgang

6a Stationær

494

Middel

50

6b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

7 Stationær

43

Tomgang

0

Tabel over RMC-G2-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (24)
   (26) | Drejningsmoment (%) (25)
   (26) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 41 | Tomgang | 0 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 135 | 100 % | 100 |
| 2b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 112 | 100 % | 10 |
| 3b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 337 | 100 % | 75 |
| 4b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 5a Stationær | 518 | 100 % | 25 |
| 5b Overgang | 20 | 100 % | Lineær overgang |
| 6a Stationær | 494 | 100 % | 50 |
| 6b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 7 Stationær | 43 | Tomgang | 0 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (24)
   (26)

Drejningsmoment (%) (25)
   (26)

1a Stationær

41

Tomgang

0

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

135

100 %

100

2b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

3a Stationær

112

100 %

10

3b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

4a Stationær

337

100 %

75

4b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

5a Stationær

518

100 %

25

5b Overgang

20

100 %

Lineær overgang

6a Stationær

494

100 %

50

6b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

7 Stationær

43

Tomgang

0

Prøvningscyklustype H

Tabel over RMC-H-prøvningsfunktionsmåder

| RMC
  Modus nr. | Tid i modus (sekunder) | Motorhastighed (27)
   (29) | Drejningsmoment (%) (28)
   (29) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a Stationær | 27 | Tomgang | 0 |
| 1b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 2a Stationær | 121 | 100 % | 100 |
| 2b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 3a Stationær | 347 | 65 % | 19 |
| 3b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 4a Stationær | 305 | 85 % | 51 |
| 4b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 5a Stationær | 272 | 75 % | 33 |
| 5b Overgang | 20 | Lineær overgang | Lineær overgang |
| 6 Stationær | 28 | Tomgang | 0 |

RMC

Modus nr.

Tid i modus (sekunder)

Motorhastighed (27)
   (29)

Drejningsmoment (%) (28)
   (29)

1a Stationær

27

Tomgang

0

1b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

2a Stationær

121

100 %

100

2b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

3a Stationær

347

65 %

19

3b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

4a Stationær

305

85 %

51

4b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

5a Stationær

272

75 %

33

5b Overgang

20

Lineær overgang

Lineær overgang

6 Stationær

28

Tomgang

0

---

(1)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(2)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(3)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

(4)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(5)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(6)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

(7)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(8)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt.

(9)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling.

(10)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(11)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment, der svarer til den af fabrikanten angivne nettomærkeeffekt ved den valgte motorhastighed.

(12)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling.

(13)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(14)  Effekten i procent står i forhold til den maksimale nettomærkeeffekt ved hastigheden på 100 %.

(15)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden.

(16)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(17)  Effekten i procent ved denne modus står forhold til nettoeffekten ved modus 3a.

(18)  Effekten i procent ved denne modus står i forhold til den maksimale nettoeffekt ved den valgte motorhastigheden.

(19)  For motorer, der anvender et styresystem med afgrænsninger (dvs. betjeningsanordninger med afgrænsede niveauer (»notch type«), defineres modus 2a som drift på det niveau, der er tættest på modus 2a eller 35 % af mærkeeffekten.

(20)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

(21)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(22)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(23)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

(24)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(25)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(26)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

(27)  Se afsnit 5.2.5, 7.6 og 7.7 i bilag VI vedrørende bestemmelse af de krævede prøvningshastigheder.

(28)  Drejningsmomentet i procent står i forhold til det maksimale drejningsmoment ved den valgte motorhastighed.

(29)  Progression fra en modus til den næste inden for en overgangsfase på 20 sekunder. I overgangsfasen vælges en lineær progression fra den aktuelle til den næste drejningsmomentindstilling, og der vælges samtidigt en tilsvarende lineær progression for motorhastigheden, hvis der forekommer hastighedsændringer.

Tillæg 3

2.4.2.1.   Transiente (NRTC og LSI-NRTC) prøvningscyklusser

Dynamometerskema for NRTC-test

| Tid (s) | Normaliseret hastighed (%) | Normaliseret drejningsmoment (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 0 | 0 |
| 10 | 0 | 0 |
| 11 | 0 | 0 |
| 12 | 0 | 0 |
| 13 | 0 | 0 |
| 14 | 0 | 0 |
| 15 | 0 | 0 |
| 16 | 0 | 0 |
| 17 | 0 | 0 |
| 18 | 0 | 0 |
| 19 | 0 | 0 |
| 20 | 0 | 0 |
| 21 | 0 | 0 |
| 22 | 0 | 0 |
| 23 | 0 | 0 |
| 24 | 1 | 3 |
| 25 | 1 | 3 |
| 26 | 1 | 3 |
| 27 | 1 | 3 |
| 28 | 1 | 3 |
| 29 | 1 | 3 |
| 30 | 1 | 6 |
| 31 | 1 | 6 |
| 32 | 2 | 1 |
| 33 | 4 | 13 |
| 34 | 7 | 18 |
| 35 | 9 | 21 |
| 36 | 17 | 20 |
| 37 | 33 | 42 |
| 38 | 57 | 46 |
| 39 | 44 | 33 |
| 40 | 31 | 0 |
| 41 | 22 | 27 |
| 42 | 33 | 43 |
| 43 | 80 | 49 |
| 44 | 105 | 47 |
| 45 | 98 | 70 |
| 46 | 104 | 36 |
| 47 | 104 | 65 |
| 48 | 96 | 71 |
| 49 | 101 | 62 |
| 50 | 102 | 51 |
| 51 | 102 | 50 |
| 52 | 102 | 46 |
| 53 | 102 | 41 |
| 54 | 102 | 31 |
| 55 | 89 | 2 |
| 56 | 82 | 0 |
| 57 | 47 | 1 |
| 58 | 23 | 1 |
| 59 | 1 | 3 |
| 60 | 1 | 8 |
| 61 | 1 | 3 |
| 62 | 1 | 5 |
| 63 | 1 | 6 |
| 64 | 1 | 4 |
| 65 | 1 | 4 |
| 66 | 0 | 6 |
| 67 | 1 | 4 |
| 68 | 9 | 21 |
| 69 | 25 | 56 |
| 70 | 64 | 26 |
| 71 | 60 | 31 |
| 72 | 63 | 20 |
| 73 | 62 | 24 |
| 74 | 64 | 8 |
| 75 | 58 | 44 |
| 76 | 65 | 10 |
| 77 | 65 | 12 |
| 78 | 68 | 23 |
| 79 | 69 | 30 |
| 80 | 71 | 30 |
| 81 | 74 | 15 |
| 82 | 71 | 23 |
| 83 | 73 | 20 |
| 84 | 73 | 21 |
| 85 | 73 | 19 |
| 86 | 70 | 33 |
| 87 | 70 | 34 |
| 88 | 65 | 47 |
| 89 | 66 | 47 |
| 90 | 64 | 53 |
| 91 | 65 | 45 |
| 92 | 66 | 38 |
| 93 | 67 | 49 |
| 94 | 69 | 39 |
| 95 | 69 | 39 |
| 96 | 66 | 42 |
| 97 | 71 | 29 |
| 98 | 75 | 29 |
| 99 | 72 | 23 |
| 100 | 74 | 22 |
| 101 | 75 | 24 |
| 102 | 73 | 30 |
| 103 | 74 | 24 |
| 104 | 77 | 6 |
| 105 | 76 | 12 |
| 106 | 74 | 39 |
| 107 | 72 | 30 |
| 108 | 75 | 22 |
| 109 | 78 | 64 |
| 110 | 102 | 34 |
| 111 | 103 | 28 |
| 112 | 103 | 28 |
| 113 | 103 | 19 |
| 114 | 103 | 32 |
| 115 | 104 | 25 |
| 116 | 103 | 38 |
| 117 | 103 | 39 |
| 118 | 103 | 34 |
| 119 | 102 | 44 |
| 120 | 103 | 38 |
| 121 | 102 | 43 |
| 122 | 103 | 34 |
| 123 | 102 | 41 |
| 124 | 103 | 44 |
| 125 | 103 | 37 |
| 126 | 103 | 27 |
| 127 | 104 | 13 |
| 128 | 104 | 30 |
| 129 | 104 | 19 |
| 130 | 103 | 28 |
| 131 | 104 | 40 |
| 132 | 104 | 32 |
| 133 | 101 | 63 |
| 134 | 102 | 54 |
| 135 | 102 | 52 |
| 136 | 102 | 51 |
| 137 | 103 | 40 |
| 138 | 104 | 34 |
| 139 | 102 | 36 |
| 140 | 104 | 44 |
| 141 | 103 | 44 |
| 142 | 104 | 33 |
| 143 | 102 | 27 |
| 144 | 103 | 26 |
| 145 | 79 | 53 |
| 146 | 51 | 37 |
| 147 | 24 | 23 |
| 148 | 13 | 33 |
| 149 | 19 | 55 |
| 150 | 45 | 30 |
| 151 | 34 | 7 |
| 152 | 14 | 4 |
| 153 | 8 | 16 |
| 154 | 15 | 6 |
| 155 | 39 | 47 |
| 156 | 39 | 4 |
| 157 | 35 | 26 |
| 158 | 27 | 38 |
| 159 | 43 | 40 |
| 160 | 14 | 23 |
| 161 | 10 | 10 |
| 162 | 15 | 33 |
| 163 | 35 | 72 |
| 164 | 60 | 39 |
| 165 | 55 | 31 |
| 166 | 47 | 30 |
| 167 | 16 | 7 |
| 168 | 0 | 6 |
| 169 | 0 | 8 |
| 170 | 0 | 8 |
| 171 | 0 | 2 |
| 172 | 2 | 17 |
| 173 | 10 | 28 |
| 174 | 28 | 31 |
| 175 | 33 | 30 |
| 176 | 36 | 0 |
| 177 | 19 | 10 |
| 178 | 1 | 18 |
| 179 | 0 | 16 |
| 180 | 1 | 3 |
| 181 | 1 | 4 |
| 182 | 1 | 5 |
| 183 | 1 | 6 |
| 184 | 1 | 5 |
| 185 | 1 | 3 |
| 186 | 1 | 4 |
| 187 | 1 | 4 |
| 188 | 1 | 6 |
| 189 | 8 | 18 |
| 190 | 20 | 51 |
| 191 | 49 | 19 |
| 192 | 41 | 13 |
| 193 | 31 | 16 |
| 194 | 28 | 21 |
| 195 | 21 | 17 |
| 196 | 31 | 21 |
| 197 | 21 | 8 |
| 198 | 0 | 14 |
| 199 | 0 | 12 |
| 200 | 3 | 8 |
| 201 | 3 | 22 |
| 202 | 12 | 20 |
| 203 | 14 | 20 |
| 204 | 16 | 17 |
| 205 | 20 | 18 |
| 206 | 27 | 34 |
| 207 | 32 | 33 |
| 208 | 41 | 31 |
| 209 | 43 | 31 |
| 210 | 37 | 33 |
| 211 | 26 | 18 |
| 212 | 18 | 29 |
| 213 | 14 | 51 |
| 214 | 13 | 11 |
| 215 | 12 | 9 |
| 216 | 15 | 33 |
| 217 | 20 | 25 |
| 218 | 25 | 17 |
| 219 | 31 | 29 |
| 220 | 36 | 66 |
| 221 | 66 | 40 |
| 222 | 50 | 13 |
| 223 | 16 | 24 |
| 224 | 26 | 50 |
| 225 | 64 | 23 |
| 226 | 81 | 20 |
| 227 | 83 | 11 |
| 228 | 79 | 23 |
| 229 | 76 | 31 |
| 230 | 68 | 24 |
| 231 | 59 | 33 |
| 232 | 59 | 3 |
| 233 | 25 | 7 |
| 234 | 21 | 10 |
| 235 | 20 | 19 |
| 236 | 4 | 10 |
| 237 | 5 | 7 |
| 238 | 4 | 5 |
| 239 | 4 | 6 |
| 240 | 4 | 6 |
| 241 | 4 | 5 |
| 242 | 7 | 5 |
| 243 | 16 | 28 |
| 244 | 28 | 25 |
| 245 | 52 | 53 |
| 246 | 50 | 8 |
| 247 | 26 | 40 |
| 248 | 48 | 29 |
| 249 | 54 | 39 |
| 250 | 60 | 42 |
| 251 | 48 | 18 |
| 252 | 54 | 51 |
| 253 | 88 | 90 |
| 254 | 103 | 84 |
| 255 | 103 | 85 |
| 256 | 102 | 84 |
| 257 | 58 | 66 |
| 258 | 64 | 97 |
| 259 | 56 | 80 |
| 260 | 51 | 67 |
| 261 | 52 | 96 |
| 262 | 63 | 62 |
| 263 | 71 | 6 |
| 264 | 33 | 16 |
| 265 | 47 | 45 |
| 266 | 43 | 56 |
| 267 | 42 | 27 |
| 268 | 42 | 64 |
| 269 | 75 | 74 |
| 270 | 68 | 96 |
| 271 | 86 | 61 |
| 272 | 66 | 0 |
| 273 | 37 | 0 |
| 274 | 45 | 37 |
| 275 | 68 | 96 |
| 276 | 80 | 97 |
| 277 | 92 | 96 |
| 278 | 90 | 97 |
| 279 | 82 | 96 |
| 280 | 94 | 81 |
| 281 | 90 | 85 |
| 282 | 96 | 65 |
| 283 | 70 | 96 |
| 284 | 55 | 95 |
| 285 | 70 | 96 |
| 286 | 79 | 96 |
| 287 | 81 | 71 |
| 288 | 71 | 60 |
| 289 | 92 | 65 |
| 290 | 82 | 63 |
| 291 | 61 | 47 |
| 292 | 52 | 37 |
| 293 | 24 | 0 |
| 294 | 20 | 7 |
| 295 | 39 | 48 |
| 296 | 39 | 54 |
| 297 | 63 | 58 |
| 298 | 53 | 31 |
| 299 | 51 | 24 |
| 300 | 48 | 40 |
| 301 | 39 | 0 |
| 302 | 35 | 18 |
| 303 | 36 | 16 |
| 304 | 29 | 17 |
| 305 | 28 | 21 |
| 306 | 31 | 15 |
| 307 | 31 | 10 |
| 308 | 43 | 19 |
| 309 | 49 | 63 |
| 310 | 78 | 61 |
| 311 | 78 | 46 |
| 312 | 66 | 65 |
| 313 | 78 | 97 |
| 314 | 84 | 63 |
| 315 | 57 | 26 |
| 316 | 36 | 22 |
| 317 | 20 | 34 |
| 318 | 19 | 8 |
| 319 | 9 | 10 |
| 320 | 5 | 5 |
| 321 | 7 | 11 |
| 322 | 15 | 15 |
| 323 | 12 | 9 |
| 324 | 13 | 27 |
| 325 | 15 | 28 |
| 326 | 16 | 28 |
| 327 | 16 | 31 |
| 328 | 15 | 20 |
| 329 | 17 | 0 |
| 330 | 20 | 34 |
| 331 | 21 | 25 |
| 332 | 20 | 0 |
| 333 | 23 | 25 |
| 334 | 30 | 58 |
| 335 | 63 | 96 |
| 336 | 83 | 60 |
| 337 | 61 | 0 |
| 338 | 26 | 0 |
| 339 | 29 | 44 |
| 340 | 68 | 97 |
| 341 | 80 | 97 |
| 342 | 88 | 97 |
| 343 | 99 | 88 |
| 344 | 102 | 86 |
| 345 | 100 | 82 |
| 346 | 74 | 79 |
| 347 | 57 | 79 |
| 348 | 76 | 97 |
| 349 | 84 | 97 |
| 350 | 86 | 97 |
| 351 | 81 | 98 |
| 352 | 83 | 83 |
| 353 | 65 | 96 |
| 354 | 93 | 72 |
| 355 | 63 | 60 |
| 356 | 72 | 49 |
| 357 | 56 | 27 |
| 358 | 29 | 0 |
| 359 | 18 | 13 |
| 360 | 25 | 11 |
| 361 | 28 | 24 |
| 362 | 34 | 53 |
| 363 | 65 | 83 |
| 364 | 80 | 44 |
| 365 | 77 | 46 |
| 366 | 76 | 50 |
| 367 | 45 | 52 |
| 368 | 61 | 98 |
| 369 | 61 | 69 |
| 370 | 63 | 49 |
| 371 | 32 | 0 |
| 372 | 10 | 8 |
| 373 | 17 | 7 |
| 374 | 16 | 13 |
| 375 | 11 | 6 |
| 376 | 9 | 5 |
| 377 | 9 | 12 |
| 378 | 12 | 46 |
| 379 | 15 | 30 |
| 380 | 26 | 28 |
| 381 | 13 | 9 |
| 382 | 16 | 21 |
| 383 | 24 | 4 |
| 384 | 36 | 43 |
| 385 | 65 | 85 |
| 386 | 78 | 66 |
| 387 | 63 | 39 |
| 388 | 32 | 34 |
| 389 | 46 | 55 |
| 390 | 47 | 42 |
| 391 | 42 | 39 |
| 392 | 27 | 0 |
| 393 | 14 | 5 |
| 394 | 14 | 14 |
| 395 | 24 | 54 |
| 396 | 60 | 90 |
| 397 | 53 | 66 |
| 398 | 70 | 48 |
| 399 | 77 | 93 |
| 400 | 79 | 67 |
| 401 | 46 | 65 |
| 402 | 69 | 98 |
| 403 | 80 | 97 |
| 404 | 74 | 97 |
| 405 | 75 | 98 |
| 406 | 56 | 61 |
| 407 | 42 | 0 |
| 408 | 36 | 32 |
| 409 | 34 | 43 |
| 410 | 68 | 83 |
| 411 | 102 | 48 |
| 412 | 62 | 0 |
| 413 | 41 | 39 |
| 414 | 71 | 86 |
| 415 | 91 | 52 |
| 416 | 89 | 55 |
| 417 | 89 | 56 |
| 418 | 88 | 58 |
| 419 | 78 | 69 |
| 420 | 98 | 39 |
| 421 | 64 | 61 |
| 422 | 90 | 34 |
| 423 | 88 | 38 |
| 424 | 97 | 62 |
| 425 | 100 | 53 |
| 426 | 81 | 58 |
| 427 | 74 | 51 |
| 428 | 76 | 57 |
| 429 | 76 | 72 |
| 430 | 85 | 72 |
| 431 | 84 | 60 |
| 432 | 83 | 72 |
| 433 | 83 | 72 |
| 434 | 86 | 72 |
| 435 | 89 | 72 |
| 436 | 86 | 72 |
| 437 | 87 | 72 |
| 438 | 88 | 72 |
| 439 | 88 | 71 |
| 440 | 87 | 72 |
| 441 | 85 | 71 |
| 442 | 88 | 72 |
| 443 | 88 | 72 |
| 444 | 84 | 72 |
| 445 | 83 | 73 |
| 446 | 77 | 73 |
| 447 | 74 | 73 |
| 448 | 76 | 72 |
| 449 | 46 | 77 |
| 450 | 78 | 62 |
| 451 | 79 | 35 |
| 452 | 82 | 38 |
| 453 | 81 | 41 |
| 454 | 79 | 37 |
| 455 | 78 | 35 |
| 456 | 78 | 38 |
| 457 | 78 | 46 |
| 458 | 75 | 49 |
| 459 | 73 | 50 |
| 460 | 79 | 58 |
| 461 | 79 | 71 |
| 462 | 83 | 44 |
| 463 | 53 | 48 |
| 464 | 40 | 48 |
| 465 | 51 | 75 |
| 466 | 75 | 72 |
| 467 | 89 | 67 |
| 468 | 93 | 60 |
| 469 | 89 | 73 |
| 470 | 86 | 73 |
| 471 | 81 | 73 |
| 472 | 78 | 73 |
| 473 | 78 | 73 |
| 474 | 76 | 73 |
| 475 | 79 | 73 |
| 476 | 82 | 73 |
| 477 | 86 | 73 |
| 478 | 88 | 72 |
| 479 | 92 | 71 |
| 480 | 97 | 54 |
| 481 | 73 | 43 |
| 482 | 36 | 64 |
| 483 | 63 | 31 |
| 484 | 78 | 1 |
| 485 | 69 | 27 |
| 486 | 67 | 28 |
| 487 | 72 | 9 |
| 488 | 71 | 9 |
| 489 | 78 | 36 |
| 490 | 81 | 56 |
| 491 | 75 | 53 |
| 492 | 60 | 45 |
| 493 | 50 | 37 |
| 494 | 66 | 41 |
| 495 | 51 | 61 |
| 496 | 68 | 47 |
| 497 | 29 | 42 |
| 498 | 24 | 73 |
| 499 | 64 | 71 |
| 500 | 90 | 71 |
| 501 | 100 | 61 |
| 502 | 94 | 73 |
| 503 | 84 | 73 |
| 504 | 79 | 73 |
| 505 | 75 | 72 |
| 506 | 78 | 73 |
| 507 | 80 | 73 |
| 508 | 81 | 73 |
| 509 | 81 | 73 |
| 510 | 83 | 73 |
| 511 | 85 | 73 |
| 512 | 84 | 73 |
| 513 | 85 | 73 |
| 514 | 86 | 73 |
| 515 | 85 | 73 |
| 516 | 85 | 73 |
| 517 | 85 | 72 |
| 518 | 85 | 73 |
| 519 | 83 | 73 |
| 520 | 79 | 73 |
| 521 | 78 | 73 |
| 522 | 81 | 73 |
| 523 | 82 | 72 |
| 524 | 94 | 56 |
| 525 | 66 | 48 |
| 526 | 35 | 71 |
| 527 | 51 | 44 |
| 528 | 60 | 23 |
| 529 | 64 | 10 |
| 530 | 63 | 14 |
| 531 | 70 | 37 |
| 532 | 76 | 45 |
| 533 | 78 | 18 |
| 534 | 76 | 51 |
| 535 | 75 | 33 |
| 536 | 81 | 17 |
| 537 | 76 | 45 |
| 538 | 76 | 30 |
| 539 | 80 | 14 |
| 540 | 71 | 18 |
| 541 | 71 | 14 |
| 542 | 71 | 11 |
| 543 | 65 | 2 |
| 544 | 31 | 26 |
| 545 | 24 | 72 |
| 546 | 64 | 70 |
| 547 | 77 | 62 |
| 548 | 80 | 68 |
| 549 | 83 | 53 |
| 550 | 83 | 50 |
| 551 | 83 | 50 |
| 552 | 85 | 43 |
| 553 | 86 | 45 |
| 554 | 89 | 35 |
| 555 | 82 | 61 |
| 556 | 87 | 50 |
| 557 | 85 | 55 |
| 558 | 89 | 49 |
| 559 | 87 | 70 |
| 560 | 91 | 39 |
| 561 | 72 | 3 |
| 562 | 43 | 25 |
| 563 | 30 | 60 |
| 564 | 40 | 45 |
| 565 | 37 | 32 |
| 566 | 37 | 32 |
| 567 | 43 | 70 |
| 568 | 70 | 54 |
| 569 | 77 | 47 |
| 570 | 79 | 66 |
| 571 | 85 | 53 |
| 572 | 83 | 57 |
| 573 | 86 | 52 |
| 574 | 85 | 51 |
| 575 | 70 | 39 |
| 576 | 50 | 5 |
| 577 | 38 | 36 |
| 578 | 30 | 71 |
| 579 | 75 | 53 |
| 580 | 84 | 40 |
| 581 | 85 | 42 |
| 582 | 86 | 49 |
| 583 | 86 | 57 |
| 584 | 89 | 68 |
| 585 | 99 | 61 |
| 586 | 77 | 29 |
| 587 | 81 | 72 |
| 588 | 89 | 69 |
| 589 | 49 | 56 |
| 590 | 79 | 70 |
| 591 | 104 | 59 |
| 592 | 103 | 54 |
| 593 | 102 | 56 |
| 594 | 102 | 56 |
| 595 | 103 | 61 |
| 596 | 102 | 64 |
| 597 | 103 | 60 |
| 598 | 93 | 72 |
| 599 | 86 | 73 |
| 600 | 76 | 73 |
| 601 | 59 | 49 |
| 602 | 46 | 22 |
| 603 | 40 | 65 |
| 604 | 72 | 31 |
| 605 | 72 | 27 |
| 606 | 67 | 44 |
| 607 | 68 | 37 |
| 608 | 67 | 42 |
| 609 | 68 | 50 |
| 610 | 77 | 43 |
| 611 | 58 | 4 |
| 612 | 22 | 37 |
| 613 | 57 | 69 |
| 614 | 68 | 38 |
| 615 | 73 | 2 |
| 616 | 40 | 14 |
| 617 | 42 | 38 |
| 618 | 64 | 69 |
| 619 | 64 | 74 |
| 620 | 67 | 73 |
| 621 | 65 | 73 |
| 622 | 68 | 73 |
| 623 | 65 | 49 |
| 624 | 81 | 0 |
| 625 | 37 | 25 |
| 626 | 24 | 69 |
| 627 | 68 | 71 |
| 628 | 70 | 71 |
| 629 | 76 | 70 |
| 630 | 71 | 72 |
| 631 | 73 | 69 |
| 632 | 76 | 70 |
| 633 | 77 | 72 |
| 634 | 77 | 72 |
| 635 | 77 | 72 |
| 636 | 77 | 70 |
| 637 | 76 | 71 |
| 638 | 76 | 71 |
| 639 | 77 | 71 |
| 640 | 77 | 71 |
| 641 | 78 | 70 |
| 642 | 77 | 70 |
| 643 | 77 | 71 |
| 644 | 79 | 72 |
| 645 | 78 | 70 |
| 646 | 80 | 70 |
| 647 | 82 | 71 |
| 648 | 84 | 71 |
| 649 | 83 | 71 |
| 650 | 83 | 73 |
| 651 | 81 | 70 |
| 652 | 80 | 71 |
| 653 | 78 | 71 |
| 654 | 76 | 70 |
| 655 | 76 | 70 |
| 656 | 76 | 71 |
| 657 | 79 | 71 |
| 658 | 78 | 71 |
| 659 | 81 | 70 |
| 660 | 83 | 72 |
| 661 | 84 | 71 |
| 662 | 86 | 71 |
| 663 | 87 | 71 |
| 664 | 92 | 72 |
| 665 | 91 | 72 |
| 666 | 90 | 71 |
| 667 | 90 | 71 |
| 668 | 91 | 71 |
| 669 | 90 | 70 |
| 670 | 90 | 72 |
| 671 | 91 | 71 |
| 672 | 90 | 71 |
| 673 | 90 | 71 |
| 674 | 92 | 72 |
| 675 | 93 | 69 |
| 676 | 90 | 70 |
| 677 | 93 | 72 |
| 678 | 91 | 70 |
| 679 | 89 | 71 |
| 680 | 91 | 71 |
| 681 | 90 | 71 |
| 682 | 90 | 71 |
| 683 | 92 | 71 |
| 684 | 91 | 71 |
| 685 | 93 | 71 |
| 686 | 93 | 68 |
| 687 | 98 | 68 |
| 688 | 98 | 67 |
| 689 | 100 | 69 |
| 690 | 99 | 68 |
| 691 | 100 | 71 |
| 692 | 99 | 68 |
| 693 | 100 | 69 |
| 694 | 102 | 72 |
| 695 | 101 | 69 |
| 696 | 100 | 69 |
| 697 | 102 | 71 |
| 698 | 102 | 71 |
| 699 | 102 | 69 |
| 700 | 102 | 71 |
| 701 | 102 | 68 |
| 702 | 100 | 69 |
| 703 | 102 | 70 |
| 704 | 102 | 68 |
| 705 | 102 | 70 |
| 706 | 102 | 72 |
| 707 | 102 | 68 |
| 708 | 102 | 69 |
| 709 | 100 | 68 |
| 710 | 102 | 71 |
| 711 | 101 | 64 |
| 712 | 102 | 69 |
| 713 | 102 | 69 |
| 714 | 101 | 69 |
| 715 | 102 | 64 |
| 716 | 102 | 69 |
| 717 | 102 | 68 |
| 718 | 102 | 70 |
| 719 | 102 | 69 |
| 720 | 102 | 70 |
| 721 | 102 | 70 |
| 722 | 102 | 62 |
| 723 | 104 | 38 |
| 724 | 104 | 15 |
| 725 | 102 | 24 |
| 726 | 102 | 45 |
| 727 | 102 | 47 |
| 728 | 104 | 40 |
| 729 | 101 | 52 |
| 730 | 103 | 32 |
| 731 | 102 | 50 |
| 732 | 103 | 30 |
| 733 | 103 | 44 |
| 734 | 102 | 40 |
| 735 | 103 | 43 |
| 736 | 103 | 41 |
| 737 | 102 | 46 |
| 738 | 103 | 39 |
| 739 | 102 | 41 |
| 740 | 103 | 41 |
| 741 | 102 | 38 |
| 742 | 103 | 39 |
| 743 | 102 | 46 |
| 744 | 104 | 46 |
| 745 | 103 | 49 |
| 746 | 102 | 45 |
| 747 | 103 | 42 |
| 748 | 103 | 46 |
| 749 | 103 | 38 |
| 750 | 102 | 48 |
| 751 | 103 | 35 |
| 752 | 102 | 48 |
| 753 | 103 | 49 |
| 754 | 102 | 48 |
| 755 | 102 | 46 |
| 756 | 103 | 47 |
| 757 | 102 | 49 |
| 758 | 102 | 42 |
| 759 | 102 | 52 |
| 760 | 102 | 57 |
| 761 | 102 | 55 |
| 762 | 102 | 61 |
| 763 | 102 | 61 |
| 764 | 102 | 58 |
| 765 | 103 | 58 |
| 766 | 102 | 59 |
| 767 | 102 | 54 |
| 768 | 102 | 63 |
| 769 | 102 | 61 |
| 770 | 103 | 55 |
| 771 | 102 | 60 |
| 772 | 102 | 72 |
| 773 | 103 | 56 |
| 774 | 102 | 55 |
| 775 | 102 | 67 |
| 776 | 103 | 56 |
| 777 | 84 | 42 |
| 778 | 48 | 7 |
| 779 | 48 | 6 |
| 780 | 48 | 6 |
| 781 | 48 | 7 |
| 782 | 48 | 6 |
| 783 | 48 | 7 |
| 784 | 67 | 21 |
| 785 | 105 | 59 |
| 786 | 105 | 96 |
| 787 | 105 | 74 |
| 788 | 105 | 66 |
| 789 | 105 | 62 |
| 790 | 105 | 66 |
| 791 | 89 | 41 |
| 792 | 52 | 5 |
| 793 | 48 | 5 |
| 794 | 48 | 7 |
| 795 | 48 | 5 |
| 796 | 48 | 6 |
| 797 | 48 | 4 |
| 798 | 52 | 6 |
| 799 | 51 | 5 |
| 800 | 51 | 6 |
| 801 | 51 | 6 |
| 802 | 52 | 5 |
| 803 | 52 | 5 |
| 804 | 57 | 44 |
| 805 | 98 | 90 |
| 806 | 105 | 94 |
| 807 | 105 | 100 |
| 808 | 105 | 98 |
| 809 | 105 | 95 |
| 810 | 105 | 96 |
| 811 | 105 | 92 |
| 812 | 104 | 97 |
| 813 | 100 | 85 |
| 814 | 94 | 74 |
| 815 | 87 | 62 |
| 816 | 81 | 50 |
| 817 | 81 | 46 |
| 818 | 80 | 39 |
| 819 | 80 | 32 |
| 820 | 81 | 28 |
| 821 | 80 | 26 |
| 822 | 80 | 23 |
| 823 | 80 | 23 |
| 824 | 80 | 20 |
| 825 | 81 | 19 |
| 826 | 80 | 18 |
| 827 | 81 | 17 |
| 828 | 80 | 20 |
| 829 | 81 | 24 |
| 830 | 81 | 21 |
| 831 | 80 | 26 |
| 832 | 80 | 24 |
| 833 | 80 | 23 |
| 834 | 80 | 22 |
| 835 | 81 | 21 |
| 836 | 81 | 24 |
| 837 | 81 | 24 |
| 838 | 81 | 22 |
| 839 | 81 | 22 |
| 840 | 81 | 21 |
| 841 | 81 | 31 |
| 842 | 81 | 27 |
| 843 | 80 | 26 |
| 844 | 80 | 26 |
| 845 | 81 | 25 |
| 846 | 80 | 21 |
| 847 | 81 | 20 |
| 848 | 83 | 21 |
| 849 | 83 | 15 |
| 850 | 83 | 12 |
| 851 | 83 | 9 |
| 852 | 83 | 8 |
| 853 | 83 | 7 |
| 854 | 83 | 6 |
| 855 | 83 | 6 |
| 856 | 83 | 6 |
| 857 | 83 | 6 |
| 858 | 83 | 6 |
| 859 | 76 | 5 |
| 860 | 49 | 8 |
| 861 | 51 | 7 |
| 862 | 51 | 20 |
| 863 | 78 | 52 |
| 864 | 80 | 38 |
| 865 | 81 | 33 |
| 866 | 83 | 29 |
| 867 | 83 | 22 |
| 868 | 83 | 16 |
| 869 | 83 | 12 |
| 870 | 83 | 9 |
| 871 | 83 | 8 |
| 872 | 83 | 7 |
| 873 | 83 | 6 |
| 874 | 83 | 6 |
| 875 | 83 | 6 |
| 876 | 83 | 6 |
| 877 | 83 | 6 |
| 878 | 59 | 4 |
| 879 | 50 | 5 |
| 880 | 51 | 5 |
| 881 | 51 | 5 |
| 882 | 51 | 5 |
| 883 | 50 | 5 |
| 884 | 50 | 5 |
| 885 | 50 | 5 |
| 886 | 50 | 5 |
| 887 | 50 | 5 |
| 888 | 51 | 5 |
| 889 | 51 | 5 |
| 890 | 51 | 5 |
| 891 | 63 | 50 |
| 892 | 81 | 34 |
| 893 | 81 | 25 |
| 894 | 81 | 29 |
| 895 | 81 | 23 |
| 896 | 80 | 24 |
| 897 | 81 | 24 |
| 898 | 81 | 28 |
| 899 | 81 | 27 |
| 900 | 81 | 22 |
| 901 | 81 | 19 |
| 902 | 81 | 17 |
| 903 | 81 | 17 |
| 904 | 81 | 17 |
| 905 | 81 | 15 |
| 906 | 80 | 15 |
| 907 | 80 | 28 |
| 908 | 81 | 22 |
| 909 | 81 | 24 |
| 910 | 81 | 19 |
| 911 | 81 | 21 |
| 912 | 81 | 20 |
| 913 | 83 | 26 |
| 914 | 80 | 63 |
| 915 | 80 | 59 |
| 916 | 83 | 100 |
| 917 | 81 | 73 |
| 918 | 83 | 53 |
| 919 | 80 | 76 |
| 920 | 81 | 61 |
| 921 | 80 | 50 |
| 922 | 81 | 37 |
| 923 | 82 | 49 |
| 924 | 83 | 37 |
| 925 | 83 | 25 |
| 926 | 83 | 17 |
| 927 | 83 | 13 |
| 928 | 83 | 10 |
| 929 | 83 | 8 |
| 930 | 83 | 7 |
| 931 | 83 | 7 |
| 932 | 83 | 6 |
| 933 | 83 | 6 |
| 934 | 83 | 6 |
| 935 | 71 | 5 |
| 936 | 49 | 24 |
| 937 | 69 | 64 |
| 938 | 81 | 50 |
| 939 | 81 | 43 |
| 940 | 81 | 42 |
| 941 | 81 | 31 |
| 942 | 81 | 30 |
| 943 | 81 | 35 |
| 944 | 81 | 28 |
| 945 | 81 | 27 |
| 946 | 80 | 27 |
| 947 | 81 | 31 |
| 948 | 81 | 41 |
| 949 | 81 | 41 |
| 950 | 81 | 37 |
| 951 | 81 | 43 |
| 952 | 81 | 34 |
| 953 | 81 | 31 |
| 954 | 81 | 26 |
| 955 | 81 | 23 |
| 956 | 81 | 27 |
| 957 | 81 | 38 |
| 958 | 81 | 40 |
| 959 | 81 | 39 |
| 960 | 81 | 27 |
| 961 | 81 | 33 |
| 962 | 80 | 28 |
| 963 | 81 | 34 |
| 964 | 83 | 72 |
| 965 | 81 | 49 |
| 966 | 81 | 51 |
| 967 | 80 | 55 |
| 968 | 81 | 48 |
| 969 | 81 | 36 |
| 970 | 81 | 39 |
| 971 | 81 | 38 |
| 972 | 80 | 41 |
| 973 | 81 | 30 |
| 974 | 81 | 23 |
| 975 | 81 | 19 |
| 976 | 81 | 25 |
| 977 | 81 | 29 |
| 978 | 83 | 47 |
| 979 | 81 | 90 |
| 980 | 81 | 75 |
| 981 | 80 | 60 |
| 982 | 81 | 48 |
| 983 | 81 | 41 |
| 984 | 81 | 30 |
| 985 | 80 | 24 |
| 986 | 81 | 20 |
| 987 | 81 | 21 |
| 988 | 81 | 29 |
| 989 | 81 | 29 |
| 990 | 81 | 27 |
| 991 | 81 | 23 |
| 992 | 81 | 25 |
| 993 | 81 | 26 |
| 994 | 81 | 22 |
| 995 | 81 | 20 |
| 996 | 81 | 17 |
| 997 | 81 | 23 |
| 998 | 83 | 65 |
| 999 | 81 | 54 |
| 1000 | 81 | 50 |
| 1001 | 81 | 41 |
| 1002 | 81 | 35 |
| 1003 | 81 | 37 |
| 1004 | 81 | 29 |
| 1005 | 81 | 28 |
| 1006 | 81 | 24 |
| 1007 | 81 | 19 |
| 1008 | 81 | 16 |
| 1009 | 80 | 16 |
| 1010 | 83 | 23 |
| 1011 | 83 | 17 |
| 1012 | 83 | 13 |
| 1013 | 83 | 27 |
| 1014 | 81 | 58 |
| 1015 | 81 | 60 |
| 1016 | 81 | 46 |
| 1017 | 80 | 41 |
| 1018 | 80 | 36 |
| 1019 | 81 | 26 |
| 1020 | 86 | 18 |
| 1021 | 82 | 35 |
| 1022 | 79 | 53 |
| 1023 | 82 | 30 |
| 1024 | 83 | 29 |
| 1025 | 83 | 32 |
| 1026 | 83 | 28 |
| 1027 | 76 | 60 |
| 1028 | 79 | 51 |
| 1029 | 86 | 26 |
| 1030 | 82 | 34 |
| 1031 | 84 | 25 |
| 1032 | 86 | 23 |
| 1033 | 85 | 22 |
| 1034 | 83 | 26 |
| 1035 | 83 | 25 |
| 1036 | 83 | 37 |
| 1037 | 84 | 14 |
| 1038 | 83 | 39 |
| 1039 | 76 | 70 |
| 1040 | 78 | 81 |
| 1041 | 75 | 71 |
| 1042 | 86 | 47 |
| 1043 | 83 | 35 |
| 1044 | 81 | 43 |
| 1045 | 81 | 41 |
| 1046 | 79 | 46 |
| 1047 | 80 | 44 |
| 1048 | 84 | 20 |
| 1049 | 79 | 31 |
| 1050 | 87 | 29 |
| 1051 | 82 | 49 |
| 1052 | 84 | 21 |
| 1053 | 82 | 56 |
| 1054 | 81 | 30 |
| 1055 | 85 | 21 |
| 1056 | 86 | 16 |
| 1057 | 79 | 52 |
| 1058 | 78 | 60 |
| 1059 | 74 | 55 |
| 1060 | 78 | 84 |
| 1061 | 80 | 54 |
| 1062 | 80 | 35 |
| 1063 | 82 | 24 |
| 1064 | 83 | 43 |
| 1065 | 79 | 49 |
| 1066 | 83 | 50 |
| 1067 | 86 | 12 |
| 1068 | 64 | 14 |
| 1069 | 24 | 14 |
| 1070 | 49 | 21 |
| 1071 | 77 | 48 |
| 1072 | 103 | 11 |
| 1073 | 98 | 48 |
| 1074 | 101 | 34 |
| 1075 | 99 | 39 |
| 1076 | 103 | 11 |
| 1077 | 103 | 19 |
| 1078 | 103 | 7 |
| 1079 | 103 | 13 |
| 1080 | 103 | 10 |
| 1081 | 102 | 13 |
| 1082 | 101 | 29 |
| 1083 | 102 | 25 |
| 1084 | 102 | 20 |
| 1085 | 96 | 60 |
| 1086 | 99 | 38 |
| 1087 | 102 | 24 |
| 1088 | 100 | 31 |
| 1089 | 100 | 28 |
| 1090 | 98 | 3 |
| 1091 | 102 | 26 |
| 1092 | 95 | 64 |
| 1093 | 102 | 23 |
| 1094 | 102 | 25 |
| 1095 | 98 | 42 |
| 1096 | 93 | 68 |
| 1097 | 101 | 25 |
| 1098 | 95 | 64 |
| 1099 | 101 | 35 |
| 1100 | 94 | 59 |
| 1101 | 97 | 37 |
| 1102 | 97 | 60 |
| 1103 | 93 | 98 |
| 1104 | 98 | 53 |
| 1105 | 103 | 13 |
| 1106 | 103 | 11 |
| 1107 | 103 | 11 |
| 1108 | 103 | 13 |
| 1109 | 103 | 10 |
| 1110 | 103 | 10 |
| 1111 | 103 | 11 |
| 1112 | 103 | 10 |
| 1113 | 103 | 10 |
| 1114 | 102 | 18 |
| 1115 | 102 | 31 |
| 1116 | 101 | 24 |
| 1117 | 102 | 19 |
| 1118 | 103 | 10 |
| 1119 | 102 | 12 |
| 1120 | 99 | 56 |
| 1121 | 96 | 59 |
| 1122 | 74 | 28 |
| 1123 | 66 | 62 |
| 1124 | 74 | 29 |
| 1125 | 64 | 74 |
| 1126 | 69 | 40 |
| 1127 | 76 | 2 |
| 1128 | 72 | 29 |
| 1129 | 66 | 65 |
| 1130 | 54 | 69 |
| 1131 | 69 | 56 |
| 1132 | 69 | 40 |
| 1133 | 73 | 54 |
| 1134 | 63 | 92 |
| 1135 | 61 | 67 |
| 1136 | 72 | 42 |
| 1137 | 78 | 2 |
| 1138 | 76 | 34 |
| 1139 | 67 | 80 |
| 1140 | 70 | 67 |
| 1141 | 53 | 70 |
| 1142 | 72 | 65 |
| 1143 | 60 | 57 |
| 1144 | 74 | 29 |
| 1145 | 69 | 31 |
| 1146 | 76 | 1 |
| 1147 | 74 | 22 |
| 1148 | 72 | 52 |
| 1149 | 62 | 96 |
| 1150 | 54 | 72 |
| 1151 | 72 | 28 |
| 1152 | 72 | 35 |
| 1153 | 64 | 68 |
| 1154 | 74 | 27 |
| 1155 | 76 | 14 |
| 1156 | 69 | 38 |
| 1157 | 66 | 59 |
| 1158 | 64 | 99 |
| 1159 | 51 | 86 |
| 1160 | 70 | 53 |
| 1161 | 72 | 36 |
| 1162 | 71 | 47 |
| 1163 | 70 | 42 |
| 1164 | 67 | 34 |
| 1165 | 74 | 2 |
| 1166 | 75 | 21 |
| 1167 | 74 | 15 |
| 1168 | 75 | 13 |
| 1169 | 76 | 10 |
| 1170 | 75 | 13 |
| 1171 | 75 | 10 |
| 1172 | 75 | 7 |
| 1173 | 75 | 13 |
| 1174 | 76 | 8 |
| 1175 | 76 | 7 |
| 1176 | 67 | 45 |
| 1177 | 75 | 13 |
| 1178 | 75 | 12 |
| 1179 | 73 | 21 |
| 1180 | 68 | 46 |
| 1181 | 74 | 8 |
| 1182 | 76 | 11 |
| 1183 | 76 | 14 |
| 1184 | 74 | 11 |
| 1185 | 74 | 18 |
| 1186 | 73 | 22 |
| 1187 | 74 | 20 |
| 1188 | 74 | 19 |
| 1189 | 70 | 22 |
| 1190 | 71 | 23 |
| 1191 | 73 | 19 |
| 1192 | 73 | 19 |
| 1193 | 72 | 20 |
| 1194 | 64 | 60 |
| 1195 | 70 | 39 |
| 1196 | 66 | 56 |
| 1197 | 68 | 64 |
| 1198 | 30 | 68 |
| 1199 | 70 | 38 |
| 1200 | 66 | 47 |
| 1201 | 76 | 14 |
| 1202 | 74 | 18 |
| 1203 | 69 | 46 |
| 1204 | 68 | 62 |
| 1205 | 68 | 62 |
| 1206 | 68 | 62 |
| 1207 | 68 | 62 |
| 1208 | 68 | 62 |
| 1209 | 68 | 62 |
| 1210 | 54 | 50 |
| 1211 | 41 | 37 |
| 1212 | 27 | 25 |
| 1213 | 14 | 12 |
| 1214 | 0 | 0 |
| 1215 | 0 | 0 |
| 1216 | 0 | 0 |
| 1217 | 0 | 0 |
| 1218 | 0 | 0 |
| 1219 | 0 | 0 |
| 1220 | 0 | 0 |
| 1221 | 0 | 0 |
| 1222 | 0 | 0 |
| 1223 | 0 | 0 |
| 1224 | 0 | 0 |
| 1225 | 0 | 0 |
| 1226 | 0 | 0 |
| 1227 | 0 | 0 |
| 1228 | 0 | 0 |
| 1229 | 0 | 0 |
| 1230 | 0 | 0 |
| 1231 | 0 | 0 |
| 1232 | 0 | 0 |
| 1233 | 0 | 0 |
| 1234 | 0 | 0 |
| 1235 | 0 | 0 |
| 1236 | 0 | 0 |
| 1237 | 0 | 0 |
| 1238 | 0 | 0 |

Tid (s)

Normaliseret hastighed (%)

Normaliseret drejningsmoment (%)

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

0

0

10

0

0

11

0

0

12

0

0

13

0

0

14

0

0

15

0

0

16

0

0

17

0

0

18

0

0

19

0

0

20

0

0

21

0

0

22

0

0

23

0

0

24

1

3

25

1

3

26

1

3

27

1

3

28

1

3

29

1

3

30

1

6

31

1

6

32

2

1

33

4

13

34

7

18

35

9

21

36

17

20

37

33

42

38

57

46

39

44

33

40

31

0

41

22

27

42

33

43

43

80

49

44

105

47

45

98

70

46

104

36

47

104

65

48

96

71

49

101

62

50

102

51

51

102

50

52

102

46

53

102

41

54

102

31

55

89

2

56

82

0

57

47

1

58

23

1

59

1

3

60

1

8

61

1

3

62

1

5

63

1

6

64

1

4

65

1

4

66

0

6

67

1

4

68

9

21

69

25

56

70

64

26

71

60

31

72

63

20

73

62

24

74

64

8

75

58

44

76

65

10

77

65

12

78

68

23

79

69

30

80

71

30

81

74

15

82

71

23

83

73

20

84

73

21

85

73

19

86

70

33

87

70

34

88

65

47

89

66

47

90

64

53

91

65

45

92

66

38

93

67

49

94

69

39

95

69

39

96

66

42

97

71

29

98

75

29

99

72

23

100

74

22

101

75

24

102

73

30

103

74

24

104

77

6

105

76

12

106

74

39

107

72

30

108

75

22

109

78

64

110

102

34

111

103

28

112

103

28

113

103

19

114

103

32

115

104

25

116

103

38

117

103

39

118

103

34

119

102

44

120

103

38

121

102

43

122

103

34

123

102

41

124

103

44

125

103

37

126

103

27

127

104

13

128

104

30

129

104

19

130

103

28

131

104

40

132

104

32

133

101

63

134

102

54

135

102

52

136

102

51

137

103

40

138

104

34

139

102

36

140

104

44

141

103

44

142

104

33

143

102

27

144

103

26

145

79

53

146

51

37

147

24

23

148

13

33

149

19

55

150

45

30

151

34

7

152

14

4

153

8

16

154

15

6

155

39

47

156

39

4

157

35

26

158

27

38

159

43

40

160

14

23

161

10

10

162

15

33

163

35

72

164

60

39

165

55

31

166

47

30

167

16

7

168

0

6

169

0

8

170

0

8

171

0

2

172

2

17

173

10

28

174

28

31

175

33

30

176

36

0

177

19

10

178

1

18

179

0

16

180

1

3

181

1

4

182

1

5

183

1

6

184

1

5

185

1

3

186

1

4

187

1

4

188

1

6

189

8

18

190

20

51

191

49

19

192

41

13

193

31

16

194

28

21

195

21

17

196

31

21

197

21

8

198

0

14

199

0

12

200

3

8

201

3

22

202

12

20

203

14

20

204

16

17

205

20

18

206

27

34

207

32

33

208

41

31

209

43

31

210

37

33

211

26

18

212

18

29

213

14

51

214

13

11

215

12

9

216

15

33

217

20

25

218

25

17

219

31

29

220

36

66

221

66

40

222

50

13

223

16

24

224

26

50

225

64

23

226

81

20

227

83

11

228

79

23

229

76

31

230

68

24

231

59

33

232

59

3

233

25

7

234

21

10

235

20

19

236

4

10

237

5

7

238

4

5

239

4

6

240

4

6

241

4

5

242

7

5

243

16

28

244

28

25

245

52

53

246

50

8

247

26

40

248

48

29

249

54

39

250

60

42

251

48

18

252

54

51

253

88

90

254

103

84

255

103

85

256

102

84

257

58

66

258

64

97

259

56

80

260

51

67

261

52

96

262

63

62

263

71

6

264

33

16

265

47

45

266

43

56

267

42

27

268

42

64

269

75

74

270

68

96

271

86

61

272

66

0

273

37

0

274

45

37

275

68

96

276

80

97

277

92

96

278

90

97

279

82

96

280

94

81

281

90

85

282

96

65

283

70

96

284

55

95

285

70

96

286

79

96

287

81

71

288

71

60

289

92

65

290

82

63

291

61

47

292

52

37

293

24

0

294

20

7

295

39

48

296

39

54

297

63

58

298

53

31

299

51

24

300

48

40

301

39

0

302

35

18

303

36

16

304

29

17

305

28

21

306

31

15

307

31

10

308

43

19

309

49

63

310

78

61

311

78

46

312

66

65

313

78

97

314

84

63

315

57

26

316

36

22

317

20

34

318

19

8

319

9

10

320

5

5

321

7

11

322

15

15

323

12

9

324

13

27

325

15

28

326

16

28

327

16

31

328

15

20

329

17

0

330

20

34

331

21

25

332

20

0

333

23

25

334

30

58

335

63

96

336

83

60

337

61

0

338

26

0

339

29

44

340

68

97

341

80

97

342

88

97

343

99

88

344

102

86

345

100

82

346

74

79

347

57

79

348

76

97

349

84

97

350

86

97

351

81

98

352

83

83

353

65

96

354

93

72

355

63

60

356

72

49

357

56

27

358

29

0

359

18

13

360

25

11

361

28

24

362

34

53

363

65

83

364

80

44

365

77

46

366

76

50

367

45

52

368

61

98

369

61

69

370

63

49

371

32

0

372

10

8

373

17

7

374

16

13

375

11

6

376

9

5

377

9

12

378

12

46

379

15

30

380

26

28

381

13

9

382

16

21

383

24

4

384

36

43

385

65

85

386

78

66

387

63

39

388

32

34

389

46

55

390

47

42

391

42

39

392

27

0

393

14

5

394

14

14

395

24

54

396

60

90

397

53

66

398

70

48

399

77

93

400

79

67

401

46

65

402

69

98

403

80

97

404

74

97

405

75

98

406

56

61

407

42

0

408

36

32

409

34

43

410

68

83

411

102

48

412

62

0

413

41

39

414

71

86

415

91

52

416

89

55

417

89

56

418

88

58

419

78

69

420

98

39

421

64

61

422

90

34

423

88

38

424

97

62

425

100

53

426

81

58

427

74

51

428

76

57

429

76

72

430

85

72

431

84

60

432

83

72

433

83

72

434

86

72

435

89

72

436

86

72

437

87

72

438

88

72

439

88

71

440

87

72

441

85

71

442

88

72

443

88

72

444

84

72

445

83

73

446

77

73

447

74

73

448

76

72

449

46

77

450

78

62

451

79

35

452

82

38

453

81

41

454

79

37

455

78

35

456

78

38

457

78

46

458

75

49

459

73

50

460

79

58

461

79

71

462

83

44

463

53

48

464

40

48

465

51

75

466

75

72

467

89

67

468

93

60

469

89

73

470

86

73

471

81

73

472

78

73

473

78

73

474

76

73

475

79

73

476

82

73

477

86

73

478

88

72

479

92

71

480

97

54

481

73

43

482

36

64

483

63

31

484

78

1

485

69

27

486

67

28

487

72

9

488

71

9

489

78

36

490

81

56

491

75

53

492

60

45

493

50

37

494

66

41

495

51

61

496

68

47

497

29

42

498

24

73

499

64

71

500

90

71

501

100

61

502

94

73

503

84

73

504

79

73

505

75

72

506

78

73

507

80

73

508

81

73

509

81

73

510

83

73

511

85

73

512

84

73

513

85

73

514

86

73

515

85

73

516

85

73

517

85

72

518

85

73

519

83

73

520

79

73

521

78

73

522

81

73

523

82

72

524

94

56

525

66

48

526

35

71

527

51

44

528

60

23

529

64

10

530

63

14

531

70

37

532

76

45

533

78

18

534

76

51

535

75

33

536

81

17

537

76

45

538

76

30

539

80

14

540

71

18

541

71

14

542

71

11

543

65

2

544

31

26

545

24

72

546

64

70

547

77

62

548

80

68

549

83

53

550

83

50

551

83

50

552

85

43

553

86

45

554

89

35

555

82

61

556

87

50

557

85

55

558

89

49

559

87

70

560

91

39

561

72

3

562

43

25

563

30

60

564

40

45

565

37

32

566

37

32

567

43

70

568

70

54

569

77

47

570

79

66

571

85

53

572

83

57

573

86

52

574

85

51

575

70

39

576

50

5

577

38

36

578

30

71

579

75

53

580

84

40

581

85

42

582

86

49

583

86

57

584

89

68

585

99

61

586

77

29

587

81

72

588

89

69

589

49

56

590

79

70

591

104

59

592

103

54

593

102

56

594

102

56

595

103

61

596

102

64

597

103

60

598

93

72

599

86

73

600

76

73

601

59

49

602

46

22

603

40

65

604

72

31

605

72

27

606

67

44

607

68

37

608

67

42

609

68

50

610

77

43

611

58

4

612

22

37

613

57

69

614

68

38

615

73

2

616

40

14

617

42

38

618

64

69

619

64

74

620

67

73

621

65

73

622

68

73

623

65

49

624

81

0

625

37

25

626

24

69

627

68

71

628

70

71

629

76

70

630

71

72

631

73

69

632

76

70

633

77

72

634

77

72

635

77

72

636

77

70

637

76

71

638

76

71

639

77

71

640

77

71

641

78

70

642

77

70

643

77

71

644

79

72

645

78

70

646

80

70

647

82

71

648

84

71

649

83

71

650

83

73

651

81

70

652

80

71

653

78

71

654

76

70

655

76

70

656

76

71

657

79

71

658

78

71

659

81

70

660

83

72

661

84

71

662

86

71

663

87

71

664

92

72

665

91

72

666

90

71

667

90

71

668

91

71

669

90

70

670

90

72

671

91

71

672

90

71

673

90

71

674

92

72

675

93

69

676

90

70

677

93

72

678

91

70

679

89

71

680

91

71

681

90

71

682

90

71

683

92

71

684

91

71

685

93

71

686

93

68

687

98

68

688

98

67

689

100

69

690

99

68

691

100

71

692

99

68

693

100

69

694

102

72

695

101

69

696

100

69

697

102

71

698

102

71

699

102

69

700

102

71

701

102

68

702

100

69

703

102

70

704

102

68

705

102

70

706

102

72

707

102

68

708

102

69

709

100

68

710

102

71

711

101

64

712

102

69

713

102

69

714

101

69

715

102

64

716

102

69

717

102

68

718

102

70

719

102

69

720

102

70

721

102

70

722

102

62

723

104

38

724

104

15

725

102

24

726

102

45

727

102

47

728

104

40

729

101

52

730

103

32

731

102

50

732

103

30

733

103

44

734

102

40

735

103

43

736

103

41

737

102

46

738

103

39

739

102

41

740

103

41

741

102

38

742

103

39

743

102

46

744

104

46

745

103

49

746

102

45

747

103

42

748

103

46

749

103

38

750

102

48

751

103

35

752

102

48

753

103

49

754

102

48

755

102

46

756

103

47

757

102

49

758

102

42

759

102

52

760

102

57

761

102

55

762

102

61

763

102

61

764

102

58

765

103

58

766

102

59

767

102

54

768

102

63

769

102

61

770

103

55

771

102

60

772

102

72

773

103

56

774

102

55

775

102

67

776

103

56

777

84

42

778

48

7

779

48

6

780

48

6

781

48

7

782

48

6

783

48

7

784

67

21

785

105

59

786

105

96

787

105

74

788

105

66

789

105

62

790

105

66

791

89

41

792

52

5

793

48

5

794

48

7

795

48

5

796

48

6

797

48

4

798

52

6

799

51

5

800

51

6

801

51

6

802

52

5

803

52

5

804

57

44

805

98

90

806

105

94

807

105

100

808

105

98

809

105

95

810

105

96

811

105

92

812

104

97

813

100

85

814

94

74

815

87

62

816

81

50

817

81

46

818

80

39

819

80

32

820

81

28

821

80

26

822

80

23

823

80

23

824

80

20

825

81

19

826

80

18

827

81

17

828

80

20

829

81

24

830

81

21

831

80

26

832

80

24

833

80

23

834

80

22

835

81

21

836

81

24

837

81

24

838

81

22

839

81

22

840

81

21

841

81

31

842

81

27

843

80

26

844

80

26

845

81

25

846

80

21

847

81

20

848

83

21

849

83

15

850

83

12

851

83

9

852

83

8

853

83

7

854

83

6

855

83

6

856

83

6

857

83

6

858

83

6

859

76

5

860

49

8

861

51

7

862

51

20

863

78

52

864

80

38

865

81

33

866

83

29

867

83

22

868

83

16

869

83

12

870

83

9

871

83

8

872

83

7

873

83

6

874

83

6

875

83

6

876

83

6

877

83

6

878

59

4

879

50

5

880

51

5

881

51

5

882

51

5

883

50

5

884

50

5

885

50

5

886

50

5

887

50

5

888

51

5

889

51

5

890

51

5

891

63

50

892

81

34

893

81

25

894

81

29

895

81

23

896

80

24

897

81

24

898

81

28

899

81

27

900

81

22

901

81

19

902

81

17

903

81

17

904

81

17

905

81

15

906

80

15

907

80

28

908

81

22

909

81

24

910

81

19

911

81

21

912

81

20

913

83

26

914

80

63

915

80

59

916

83

100

917

81

73

918

83

53

919

80

76

920

81

61

921

80

50

922

81

37

923

82

49

924

83

37

925

83

25

926

83

17

927

83

13

928

83

10

929

83

8

930

83

7

931

83

7

932

83

6

933

83

6

934

83

6

935

71

5

936

49

24

937

69

64

938

81

50

939

81

43

940

81

42

941

81

31

942

81

30

943

81

35

944

81

28

945

81

27

946

80

27

947

81

31

948

81

41

949

81

41

950

81

37

951

81

43

952

81

34

953

81

31

954

81

26

955

81

23

956

81

27

957

81

38

958

81

40

959

81

39

960

81

27

961

81

33

962

80

28

963

81

34

964

83

72

965

81

49

966

81

51

967

80

55

968

81

48

969

81

36

970

81

39

971

81

38

972

80

41

973

81

30

974

81

23

975

81

19

976

81

25

977

81

29

978

83

47

979

81

90

980

81

75

981

80

60

982

81

48

983

81

41

984

81

30

985

80

24

986

81

20

987

81

21

988

81

29

989

81

29

990

81

27

991

81

23

992

81

25

993

81

26

994

81

22

995

81

20

996

81

17

997

81

23

998

83

65

999

81

54

1000

81

50

1001

81

41

1002

81

35

1003

81

37

1004

81

29

1005

81

28

1006

81

24

1007

81

19

1008

81

16

1009

80

16

1010

83

23

1011

83

17

1012

83

13

1013

83

27

1014

81

58

1015

81

60

1016

81

46

1017

80

41

1018

80

36

1019

81

26

1020

86

18

1021

82

35

1022

79

53

1023

82

30

1024

83

29

1025

83

32

1026

83

28

1027

76

60

1028

79

51

1029

86

26

1030

82

34

1031

84

25

1032

86

23

1033

85

22

1034

83

26

1035

83

25

1036

83

37

1037

84

14

1038

83

39

1039

76

70

1040

78

81

1041

75

71

1042

86

47

1043

83

35

1044

81

43

1045

81

41

1046

79

46

1047

80

44

1048

84

20

1049

79

31

1050

87

29

1051

82

49

1052

84

21

1053

82

56

1054

81

30

1055

85

21

1056

86

16

1057

79

52

1058

78

60

1059

74

55

1060

78

84

1061

80

54

1062

80

35

1063

82

24

1064

83

43

1065

79

49

1066

83

50

1067

86

12

1068

64

14

1069

24

14

1070

49

21

1071

77

48

1072

103

11

1073

98

48

1074

101

34

1075

99

39

1076

103

11

1077

103

19

1078

103

7

1079

103

13

1080

103

10

1081

102

13

1082

101

29

1083

102

25

1084

102

20

1085

96

60

1086

99

38

1087

102

24

1088

100

31

1089

100

28

1090

98

3

1091

102

26

1092

95

64

1093

102

23

1094

102

25

1095

98

42

1096

93

68

1097

101

25

1098

95

64

1099

101

35

1100

94

59

1101

97

37

1102

97

60

1103

93

98

1104

98

53

1105

103

13

1106

103

11

1107

103

11

1108

103

13

1109

103

10

1110

103

10

1111

103

11

1112

103

10

1113

103

10

1114

102

18

1115

102

31

1116

101

24

1117

102

19

1118

103

10

1119

102

12

1120

99

56

1121

96

59

1122

74

28

1123

66

62

1124

74

29

1125

64

74

1126

69

40

1127

76

2

1128

72

29

1129

66

65

1130

54

69

1131

69

56

1132

69

40

1133

73

54

1134

63

92

1135

61

67

1136

72

42

1137

78

2

1138

76

34

1139

67

80

1140

70

67

1141

53

70

1142

72

65

1143

60

57

1144

74

29

1145

69

31

1146

76

1

1147

74

22

1148

72

52

1149

62

96

1150

54

72

1151

72

28

1152

72

35

1153

64

68

1154

74

27

1155

76

14

1156

69

38

1157

66

59

1158

64

99

1159

51

86

1160

70

53

1161

72

36

1162

71

47

1163

70

42

1164

67

34

1165

74

2

1166

75

21

1167

74

15

1168

75

13

1169

76

10

1170

75

13

1171

75

10

1172

75

7

1173

75

13

1174

76

8

1175

76

7

1176

67

45

1177

75

13

1178

75

12

1179

73

21

1180

68

46

1181

74

8

1182

76

11

1183

76

14

1184

74

11

1185

74

18

1186

73

22

1187

74

20

1188

74

19

1189

70

22

1190

71

23

1191

73

19

1192

73

19

1193

72

20

1194

64

60

1195

70

39

1196

66

56

1197

68

64

1198

30

68

1199

70

38

1200

66

47

1201

76

14

1202

74

18

1203

69

46

1204

68

62

1205

68

62

1206

68

62

1207

68

62

1208

68

62

1209

68

62

1210

54

50

1211

41

37

1212

27

25

1213

14

12

1214

0

0

1215

0

0

1216

0

0

1217

0

0

1218

0

0

1219

0

0

1220

0

0

1221

0

0

1222

0

0

1223

0

0

1224

0

0

1225

0

0

1226

0

0

1227

0

0

1228

0

0

1229

0

0

1230

0

0

1231

0

0

1232

0

0

1233

0

0

1234

0

0

1235

0

0

1236

0

0

1237

0

0

1238

0

0

Dynamometerskema for LSI-NRTC-test

| Tid (s) | Normaliseret hastighed (%) | Normaliseret drejningsmoment (%) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 0 |
| 2 | 0 | 0 |
| 3 | 0 | 0 |
| 4 | 0 | 0 |
| 5 | 0 | 0 |
| 6 | 0 | 0 |
| 7 | 0 | 0 |
| 8 | 0 | 0 |
| 9 | 1 | 8 |
| 10 | 6 | 54 |
| 11 | 8 | 61 |
| 12 | 34 | 59 |
| 13 | 22 | 46 |
| 14 | 5 | 51 |
| 15 | 18 | 51 |
| 16 | 31 | 50 |
| 17 | 30 | 56 |
| 18 | 31 | 49 |
| 19 | 25 | 66 |
| 20 | 58 | 55 |
| 21 | 43 | 31 |
| 22 | 16 | 45 |
| 23 | 24 | 38 |
| 24 | 24 | 27 |
| 25 | 30 | 33 |
| 26 | 45 | 65 |
| 27 | 50 | 49 |
| 28 | 23 | 42 |
| 29 | 13 | 42 |
| 30 | 9 | 45 |
| 31 | 23 | 30 |
| 32 | 37 | 45 |
| 33 | 44 | 50 |
| 34 | 49 | 52 |
| 35 | 55 | 49 |
| 36 | 61 | 46 |
| 37 | 66 | 38 |
| 38 | 42 | 33 |
| 39 | 17 | 41 |
| 40 | 17 | 37 |
| 41 | 7 | 50 |
| 42 | 20 | 32 |
| 43 | 5 | 55 |
| 44 | 30 | 42 |
| 45 | 44 | 53 |
| 46 | 45 | 56 |
| 47 | 41 | 52 |
| 48 | 24 | 41 |
| 49 | 15 | 40 |
| 50 | 11 | 44 |
| 51 | 32 | 31 |
| 52 | 38 | 54 |
| 53 | 38 | 47 |
| 54 | 9 | 55 |
| 55 | 10 | 50 |
| 56 | 33 | 55 |
| 57 | 48 | 56 |
| 58 | 49 | 47 |
| 59 | 33 | 44 |
| 60 | 52 | 43 |
| 61 | 55 | 43 |
| 62 | 59 | 38 |
| 63 | 44 | 28 |
| 64 | 24 | 37 |
| 65 | 12 | 44 |
| 66 | 9 | 47 |
| 67 | 12 | 52 |
| 68 | 34 | 21 |
| 69 | 29 | 44 |
| 70 | 44 | 54 |
| 71 | 54 | 62 |
| 72 | 62 | 57 |
| 73 | 72 | 56 |
| 74 | 88 | 71 |
| 75 | 100 | 69 |
| 76 | 100 | 34 |
| 77 | 100 | 42 |
| 78 | 100 | 54 |
| 79 | 100 | 58 |
| 80 | 100 | 38 |
| 81 | 83 | 17 |
| 82 | 61 | 15 |
| 83 | 43 | 22 |
| 84 | 24 | 35 |
| 85 | 16 | 39 |
| 86 | 15 | 45 |
| 87 | 32 | 34 |
| 88 | 14 | 42 |
| 89 | 8 | 48 |
| 90 | 5 | 51 |
| 91 | 10 | 41 |
| 92 | 12 | 37 |
| 93 | 4 | 47 |
| 94 | 3 | 49 |
| 95 | 3 | 50 |
| 96 | 4 | 49 |
| 97 | 4 | 48 |
| 98 | 8 | 43 |
| 99 | 2 | 51 |
| 100 | 5 | 46 |
| 101 | 8 | 41 |
| 102 | 4 | 47 |
| 103 | 3 | 49 |
| 104 | 6 | 45 |
| 105 | 3 | 48 |
| 106 | 10 | 42 |
| 107 | 18 | 27 |
| 108 | 3 | 50 |
| 109 | 11 | 41 |
| 110 | 34 | 29 |
| 111 | 51 | 57 |
| 112 | 67 | 63 |
| 113 | 61 | 32 |
| 114 | 44 | 31 |
| 115 | 48 | 54 |
| 116 | 69 | 65 |
| 117 | 85 | 65 |
| 118 | 81 | 29 |
| 119 | 74 | 21 |
| 120 | 62 | 23 |
| 121 | 76 | 58 |
| 122 | 96 | 75 |
| 123 | 100 | 77 |
| 124 | 100 | 27 |
| 125 | 100 | 79 |
| 126 | 100 | 79 |
| 127 | 100 | 81 |
| 128 | 100 | 57 |
| 129 | 99 | 52 |
| 130 | 81 | 35 |
| 131 | 69 | 29 |
| 132 | 47 | 22 |
| 133 | 34 | 28 |
| 134 | 27 | 37 |
| 135 | 83 | 60 |
| 136 | 100 | 74 |
| 137 | 100 | 7 |
| 138 | 100 | 2 |
| 139 | 70 | 18 |
| 140 | 23 | 39 |
| 141 | 5 | 54 |
| 142 | 11 | 40 |
| 143 | 11 | 34 |
| 144 | 11 | 41 |
| 145 | 19 | 25 |
| 146 | 16 | 32 |
| 147 | 20 | 31 |
| 148 | 21 | 38 |
| 149 | 21 | 42 |
| 150 | 9 | 51 |
| 151 | 4 | 49 |
| 152 | 2 | 51 |
| 153 | 1 | 58 |
| 154 | 21 | 57 |
| 155 | 29 | 47 |
| 156 | 33 | 45 |
| 157 | 16 | 49 |
| 158 | 38 | 45 |
| 159 | 37 | 43 |
| 160 | 35 | 42 |
| 161 | 39 | 43 |
| 162 | 51 | 49 |
| 163 | 59 | 55 |
| 164 | 65 | 54 |
| 165 | 76 | 62 |
| 166 | 84 | 59 |
| 167 | 83 | 29 |
| 168 | 67 | 35 |
| 169 | 84 | 54 |
| 170 | 90 | 58 |
| 171 | 93 | 43 |
| 172 | 90 | 29 |
| 173 | 66 | 19 |
| 174 | 52 | 16 |
| 175 | 49 | 17 |
| 176 | 56 | 38 |
| 177 | 73 | 71 |
| 178 | 86 | 80 |
| 179 | 96 | 75 |
| 180 | 89 | 27 |
| 181 | 66 | 17 |
| 182 | 50 | 18 |
| 183 | 36 | 25 |
| 184 | 36 | 24 |
| 185 | 38 | 40 |
| 186 | 40 | 50 |
| 187 | 27 | 48 |
| 188 | 19 | 48 |
| 189 | 23 | 50 |
| 190 | 19 | 45 |
| 191 | 6 | 51 |
| 192 | 24 | 48 |
| 193 | 49 | 67 |
| 194 | 47 | 49 |
| 195 | 22 | 44 |
| 196 | 25 | 40 |
| 197 | 38 | 54 |
| 198 | 43 | 55 |
| 199 | 40 | 52 |
| 200 | 14 | 49 |
| 201 | 11 | 45 |
| 202 | 7 | 48 |
| 203 | 26 | 41 |
| 204 | 41 | 59 |
| 205 | 53 | 60 |
| 206 | 44 | 54 |
| 207 | 22 | 40 |
| 208 | 24 | 41 |
| 209 | 32 | 53 |
| 210 | 44 | 74 |
| 211 | 57 | 25 |
| 212 | 22 | 49 |
| 213 | 29 | 45 |
| 214 | 19 | 37 |
| 215 | 14 | 43 |
| 216 | 36 | 40 |
| 217 | 43 | 63 |
| 218 | 42 | 49 |
| 219 | 15 | 50 |
| 220 | 19 | 44 |
| 221 | 47 | 59 |
| 222 | 67 | 80 |
| 223 | 76 | 74 |
| 224 | 87 | 66 |
| 225 | 98 | 61 |
| 226 | 100 | 38 |
| 227 | 97 | 27 |
| 228 | 100 | 53 |
| 229 | 100 | 72 |
| 230 | 100 | 49 |
| 231 | 100 | 4 |
| 232 | 100 | 13 |
| 233 | 87 | 15 |
| 234 | 53 | 26 |
| 235 | 33 | 27 |
| 236 | 39 | 19 |
| 237 | 51 | 33 |
| 238 | 67 | 54 |
| 239 | 83 | 60 |
| 240 | 95 | 52 |
| 241 | 100 | 50 |
| 242 | 100 | 36 |
| 243 | 100 | 25 |
| 244 | 85 | 16 |
| 245 | 62 | 16 |
| 246 | 40 | 26 |
| 247 | 56 | 39 |
| 248 | 81 | 75 |
| 249 | 98 | 86 |
| 250 | 100 | 76 |
| 251 | 100 | 51 |
| 252 | 100 | 78 |
| 253 | 100 | 83 |
| 254 | 100 | 100 |
| 255 | 100 | 66 |
| 256 | 100 | 85 |
| 257 | 100 | 72 |
| 258 | 100 | 45 |
| 259 | 98 | 58 |
| 260 | 60 | 30 |
| 261 | 43 | 32 |
| 262 | 71 | 36 |
| 263 | 44 | 32 |
| 264 | 24 | 38 |
| 265 | 42 | 17 |
| 266 | 22 | 51 |
| 267 | 13 | 53 |
| 268 | 23 | 45 |
| 269 | 29 | 50 |
| 270 | 28 | 42 |
| 271 | 21 | 55 |
| 272 | 34 | 57 |
| 273 | 44 | 47 |
| 274 | 19 | 46 |
| 275 | 13 | 44 |
| 276 | 25 | 36 |
| 277 | 43 | 51 |
| 278 | 55 | 73 |
| 279 | 68 | 72 |
| 280 | 76 | 63 |
| 281 | 80 | 45 |
| 282 | 83 | 40 |
| 283 | 78 | 26 |
| 284 | 60 | 20 |
| 285 | 47 | 19 |
| 286 | 52 | 25 |
| 287 | 36 | 30 |
| 288 | 40 | 26 |
| 289 | 45 | 34 |
| 290 | 47 | 35 |
| 291 | 42 | 28 |
| 292 | 46 | 38 |
| 293 | 48 | 44 |
| 294 | 68 | 61 |
| 295 | 70 | 47 |
| 296 | 48 | 28 |
| 297 | 42 | 22 |
| 298 | 31 | 29 |
| 299 | 22 | 35 |
| 300 | 28 | 28 |
| 301 | 46 | 46 |
| 302 | 62 | 69 |
| 303 | 76 | 81 |
| 304 | 88 | 85 |
| 305 | 98 | 81 |
| 306 | 100 | 74 |
| 307 | 100 | 13 |
| 308 | 100 | 11 |
| 309 | 100 | 17 |
| 310 | 99 | 3 |
| 311 | 80 | 7 |
| 312 | 62 | 11 |
| 313 | 63 | 11 |
| 314 | 64 | 16 |
| 315 | 69 | 43 |
| 316 | 81 | 67 |
| 317 | 93 | 74 |
| 318 | 100 | 72 |
| 319 | 94 | 27 |
| 320 | 73 | 15 |
| 321 | 40 | 33 |
| 322 | 40 | 52 |
| 323 | 50 | 50 |
| 324 | 11 | 53 |
| 325 | 12 | 45 |
| 326 | 5 | 50 |
| 327 | 1 | 55 |
| 328 | 7 | 55 |
| 329 | 62 | 60 |
| 330 | 80 | 28 |
| 331 | 23 | 37 |
| 332 | 39 | 58 |
| 333 | 47 | 24 |
| 334 | 59 | 51 |
| 335 | 58 | 68 |
| 336 | 36 | 52 |
| 337 | 18 | 42 |
| 338 | 36 | 52 |
| 339 | 59 | 73 |
| 340 | 72 | 85 |
| 341 | 85 | 92 |
| 342 | 99 | 90 |
| 343 | 100 | 72 |
| 344 | 100 | 18 |
| 345 | 100 | 76 |
| 346 | 100 | 64 |
| 347 | 100 | 87 |
| 348 | 100 | 97 |
| 349 | 100 | 84 |
| 350 | 100 | 100 |
| 351 | 100 | 91 |
| 352 | 100 | 83 |
| 353 | 100 | 93 |
| 354 | 100 | 100 |
| 355 | 94 | 43 |
| 356 | 72 | 10 |
| 357 | 77 | 3 |
| 358 | 48 | 2 |
| 359 | 29 | 5 |
| 360 | 59 | 19 |
| 361 | 63 | 5 |
| 362 | 35 | 2 |
| 363 | 24 | 3 |
| 364 | 28 | 2 |
| 365 | 36 | 16 |
| 366 | 54 | 23 |
| 367 | 60 | 10 |
| 368 | 33 | 1 |
| 369 | 23 | 0 |
| 370 | 16 | 0 |
| 371 | 11 | 0 |
| 372 | 20 | 0 |
| 373 | 25 | 2 |
| 374 | 40 | 3 |
| 375 | 33 | 4 |
| 376 | 34 | 5 |
| 377 | 46 | 7 |
| 378 | 57 | 10 |
| 379 | 66 | 11 |
| 380 | 75 | 14 |
| 381 | 79 | 11 |
| 382 | 80 | 16 |
| 383 | 92 | 21 |
| 384 | 99 | 16 |
| 385 | 83 | 2 |
| 386 | 71 | 2 |
| 387 | 69 | 4 |
| 388 | 67 | 4 |
| 389 | 74 | 16 |
| 390 | 86 | 25 |
| 391 | 97 | 28 |
| 392 | 100 | 15 |
| 393 | 83 | 2 |
| 394 | 62 | 4 |
| 395 | 40 | 6 |
| 396 | 49 | 10 |
| 397 | 36 | 5 |
| 398 | 27 | 4 |
| 399 | 29 | 3 |
| 400 | 22 | 2 |
| 401 | 13 | 3 |
| 402 | 37 | 36 |
| 403 | 90 | 26 |
| 404 | 41 | 2 |
| 405 | 25 | 2 |
| 406 | 29 | 2 |
| 407 | 38 | 7 |
| 408 | 50 | 13 |
| 409 | 55 | 10 |
| 410 | 29 | 3 |
| 411 | 24 | 7 |
| 412 | 51 | 16 |
| 413 | 62 | 15 |
| 414 | 72 | 35 |
| 415 | 91 | 74 |
| 416 | 100 | 73 |
| 417 | 100 | 8 |
| 418 | 98 | 11 |
| 419 | 100 | 59 |
| 420 | 100 | 98 |
| 421 | 100 | 99 |
| 422 | 100 | 75 |
| 423 | 100 | 95 |
| 424 | 100 | 100 |
| 425 | 100 | 97 |
| 426 | 100 | 90 |
| 427 | 100 | 86 |
| 428 | 100 | 82 |
| 429 | 97 | 43 |
| 430 | 70 | 16 |
| 431 | 50 | 20 |
| 432 | 42 | 33 |
| 433 | 89 | 64 |
| 434 | 89 | 77 |
| 435 | 99 | 95 |
| 436 | 100 | 41 |
| 437 | 77 | 12 |
| 438 | 29 | 37 |
| 439 | 16 | 41 |
| 440 | 16 | 38 |
| 441 | 15 | 36 |
| 442 | 18 | 44 |
| 443 | 4 | 55 |
| 444 | 24 | 26 |
| 445 | 26 | 35 |
| 446 | 15 | 45 |
| 447 | 21 | 39 |
| 448 | 29 | 52 |
| 449 | 26 | 46 |
| 450 | 27 | 50 |
| 451 | 13 | 43 |
| 452 | 25 | 36 |
| 453 | 37 | 57 |
| 454 | 29 | 46 |
| 455 | 17 | 39 |
| 456 | 13 | 41 |
| 457 | 19 | 38 |
| 458 | 28 | 35 |
| 459 | 8 | 51 |
| 460 | 14 | 36 |
| 461 | 17 | 47 |
| 462 | 34 | 39 |
| 463 | 34 | 57 |
| 464 | 11 | 70 |
| 465 | 13 | 51 |
| 466 | 13 | 68 |
| 467 | 38 | 44 |
| 468 | 53 | 67 |
| 469 | 29 | 69 |
| 470 | 19 | 65 |
| 471 | 52 | 45 |
| 472 | 61 | 79 |
| 473 | 29 | 70 |
| 474 | 15 | 53 |
| 475 | 15 | 60 |
| 476 | 52 | 40 |
| 477 | 50 | 61 |
| 478 | 13 | 74 |
| 479 | 46 | 51 |
| 480 | 60 | 73 |
| 481 | 33 | 84 |
| 482 | 31 | 63 |
| 483 | 41 | 42 |
| 484 | 26 | 69 |
| 485 | 23 | 65 |
| 486 | 48 | 49 |
| 487 | 28 | 57 |
| 488 | 16 | 67 |
| 489 | 39 | 48 |
| 490 | 47 | 73 |
| 491 | 35 | 87 |
| 492 | 26 | 73 |
| 493 | 30 | 61 |
| 494 | 34 | 49 |
| 495 | 35 | 66 |
| 496 | 56 | 47 |
| 497 | 49 | 64 |
| 498 | 59 | 64 |
| 499 | 42 | 69 |
| 500 | 6 | 77 |
| 501 | 5 | 59 |
| 502 | 17 | 59 |
| 503 | 45 | 53 |
| 504 | 21 | 62 |
| 505 | 31 | 60 |
| 506 | 53 | 68 |
| 507 | 48 | 79 |
| 508 | 45 | 61 |
| 509 | 51 | 47 |
| 510 | 41 | 48 |
| 511 | 26 | 58 |
| 512 | 21 | 62 |
| 513 | 50 | 52 |
| 514 | 39 | 65 |
| 515 | 23 | 65 |
| 516 | 42 | 62 |
| 517 | 57 | 80 |
| 518 | 66 | 81 |
| 519 | 64 | 62 |
| 520 | 45 | 42 |
| 521 | 33 | 42 |
| 522 | 27 | 57 |
| 523 | 31 | 59 |
| 524 | 41 | 53 |
| 525 | 45 | 72 |
| 526 | 48 | 73 |
| 527 | 46 | 90 |
| 528 | 56 | 76 |
| 529 | 64 | 76 |
| 530 | 69 | 64 |
| 531 | 72 | 59 |
| 532 | 73 | 58 |
| 533 | 71 | 56 |
| 534 | 66 | 48 |
| 535 | 61 | 50 |
| 536 | 55 | 56 |
| 537 | 52 | 52 |
| 538 | 54 | 49 |
| 539 | 61 | 50 |
| 540 | 64 | 54 |
| 541 | 67 | 54 |
| 542 | 68 | 52 |
| 543 | 60 | 53 |
| 544 | 52 | 50 |
| 545 | 45 | 49 |
| 546 | 38 | 45 |
| 547 | 32 | 45 |
| 548 | 26 | 53 |
| 549 | 23 | 56 |
| 550 | 30 | 49 |
| 551 | 33 | 55 |
| 552 | 35 | 59 |
| 553 | 33 | 65 |
| 554 | 30 | 67 |
| 555 | 28 | 59 |
| 556 | 25 | 58 |
| 557 | 23 | 56 |
| 558 | 22 | 57 |
| 559 | 19 | 63 |
| 560 | 14 | 63 |
| 561 | 31 | 61 |
| 562 | 35 | 62 |
| 563 | 21 | 80 |
| 564 | 28 | 65 |
| 565 | 7 | 74 |
| 566 | 23 | 54 |
| 567 | 38 | 54 |
| 568 | 14 | 78 |
| 569 | 38 | 58 |
| 570 | 52 | 75 |
| 571 | 59 | 81 |
| 572 | 66 | 69 |
| 573 | 54 | 44 |
| 574 | 48 | 34 |
| 575 | 44 | 33 |
| 576 | 40 | 40 |
| 577 | 28 | 58 |
| 578 | 27 | 63 |
| 579 | 35 | 45 |
| 580 | 20 | 66 |
| 581 | 15 | 60 |
| 582 | 10 | 52 |
| 583 | 22 | 56 |
| 584 | 30 | 62 |
| 585 | 21 | 67 |
| 586 | 29 | 53 |
| 587 | 41 | 56 |
| 588 | 15 | 67 |
| 589 | 24 | 56 |
| 590 | 42 | 69 |
| 591 | 39 | 83 |
| 592 | 40 | 73 |
| 593 | 35 | 67 |
| 594 | 32 | 61 |
| 595 | 30 | 65 |
| 596 | 30 | 72 |
| 597 | 48 | 51 |
| 598 | 66 | 58 |
| 599 | 62 | 71 |
| 600 | 36 | 63 |
| 601 | 17 | 59 |
| 602 | 16 | 50 |
| 603 | 16 | 62 |
| 604 | 34 | 48 |
| 605 | 51 | 66 |
| 606 | 35 | 74 |
| 607 | 15 | 56 |
| 608 | 19 | 54 |
| 609 | 43 | 65 |
| 610 | 52 | 80 |
| 611 | 52 | 83 |
| 612 | 49 | 57 |
| 613 | 48 | 46 |
| 614 | 37 | 36 |
| 615 | 25 | 44 |
| 616 | 14 | 53 |
| 617 | 13 | 64 |
| 618 | 23 | 56 |
| 619 | 21 | 63 |
| 620 | 18 | 67 |
| 621 | 20 | 54 |
| 622 | 16 | 67 |
| 623 | 26 | 56 |
| 624 | 41 | 65 |
| 625 | 28 | 62 |
| 626 | 19 | 60 |
| 627 | 33 | 56 |
| 628 | 37 | 70 |
| 629 | 24 | 79 |
| 630 | 28 | 57 |
| 631 | 40 | 57 |
| 632 | 40 | 58 |
| 633 | 28 | 44 |
| 634 | 25 | 41 |
| 635 | 29 | 53 |
| 636 | 31 | 55 |
| 637 | 26 | 64 |
| 638 | 20 | 50 |
| 639 | 16 | 53 |
| 640 | 11 | 54 |
| 641 | 13 | 53 |
| 642 | 23 | 50 |
| 643 | 32 | 59 |
| 644 | 36 | 63 |
| 645 | 33 | 59 |
| 646 | 24 | 52 |
| 647 | 20 | 52 |
| 648 | 22 | 55 |
| 649 | 30 | 53 |
| 650 | 37 | 59 |
| 651 | 41 | 58 |
| 652 | 36 | 54 |
| 653 | 29 | 49 |
| 654 | 24 | 53 |
| 655 | 14 | 57 |
| 656 | 10 | 54 |
| 657 | 9 | 55 |
| 658 | 10 | 57 |
| 659 | 13 | 55 |
| 660 | 15 | 64 |
| 661 | 31 | 57 |
| 662 | 19 | 69 |
| 663 | 14 | 59 |
| 664 | 33 | 57 |
| 665 | 41 | 65 |
| 666 | 39 | 64 |
| 667 | 39 | 59 |
| 668 | 39 | 51 |
| 669 | 28 | 41 |
| 670 | 19 | 49 |
| 671 | 27 | 54 |
| 672 | 37 | 63 |
| 673 | 32 | 74 |
| 674 | 16 | 70 |
| 675 | 12 | 67 |
| 676 | 13 | 60 |
| 677 | 17 | 56 |
| 678 | 15 | 62 |
| 679 | 25 | 47 |
| 680 | 27 | 64 |
| 681 | 14 | 71 |
| 682 | 5 | 65 |
| 683 | 6 | 57 |
| 684 | 6 | 57 |
| 685 | 15 | 52 |
| 686 | 22 | 61 |
| 687 | 14 | 77 |
| 688 | 12 | 67 |
| 689 | 12 | 62 |
| 690 | 14 | 59 |
| 691 | 15 | 58 |
| 692 | 18 | 55 |
| 693 | 22 | 53 |
| 694 | 19 | 69 |
| 695 | 14 | 67 |
| 696 | 9 | 63 |
| 697 | 8 | 56 |
| 698 | 17 | 49 |
| 699 | 25 | 55 |
| 700 | 14 | 70 |
| 701 | 12 | 60 |
| 702 | 22 | 57 |
| 703 | 27 | 67 |
| 704 | 29 | 68 |
| 705 | 34 | 62 |
| 706 | 35 | 61 |
| 707 | 28 | 78 |
| 708 | 11 | 71 |
| 709 | 4 | 58 |
| 710 | 5 | 58 |
| 711 | 10 | 56 |
| 712 | 20 | 63 |
| 713 | 13 | 76 |
| 714 | 11 | 65 |
| 715 | 9 | 60 |
| 716 | 7 | 55 |
| 717 | 8 | 53 |
| 718 | 10 | 60 |
| 719 | 28 | 53 |
| 720 | 12 | 73 |
| 721 | 4 | 64 |
| 722 | 4 | 61 |
| 723 | 4 | 61 |
| 724 | 10 | 56 |
| 725 | 8 | 61 |
| 726 | 20 | 56 |
| 727 | 32 | 62 |
| 728 | 33 | 66 |
| 729 | 34 | 73 |
| 730 | 31 | 61 |
| 731 | 33 | 55 |
| 732 | 33 | 60 |
| 733 | 31 | 59 |
| 734 | 29 | 58 |
| 735 | 31 | 53 |
| 736 | 33 | 51 |
| 737 | 33 | 48 |
| 738 | 27 | 44 |
| 739 | 21 | 52 |
| 740 | 13 | 57 |
| 741 | 12 | 56 |
| 742 | 10 | 64 |
| 743 | 22 | 47 |
| 744 | 15 | 74 |
| 745 | 8 | 66 |
| 746 | 34 | 47 |
| 747 | 18 | 71 |
| 748 | 9 | 57 |
| 749 | 11 | 55 |
| 750 | 12 | 57 |
| 751 | 10 | 61 |
| 752 | 16 | 53 |
| 753 | 12 | 75 |
| 754 | 6 | 70 |
| 755 | 12 | 55 |
| 756 | 24 | 50 |
| 757 | 28 | 60 |
| 758 | 28 | 64 |
| 759 | 23 | 60 |
| 760 | 20 | 56 |
| 761 | 26 | 50 |
| 762 | 28 | 55 |
| 763 | 18 | 56 |
| 764 | 15 | 52 |
| 765 | 11 | 59 |
| 766 | 16 | 59 |
| 767 | 34 | 54 |
| 768 | 16 | 82 |
| 769 | 15 | 64 |
| 770 | 36 | 53 |
| 771 | 45 | 64 |
| 772 | 41 | 59 |
| 773 | 34 | 50 |
| 774 | 27 | 45 |
| 775 | 22 | 52 |
| 776 | 18 | 55 |
| 777 | 26 | 54 |
| 778 | 39 | 62 |
| 779 | 37 | 71 |
| 780 | 32 | 58 |
| 781 | 24 | 48 |
| 782 | 14 | 59 |
| 783 | 7 | 59 |
| 784 | 7 | 55 |
| 785 | 18 | 49 |
| 786 | 40 | 62 |
| 787 | 44 | 73 |
| 788 | 41 | 68 |
| 789 | 35 | 48 |
| 790 | 29 | 54 |
| 791 | 22 | 69 |
| 792 | 46 | 53 |
| 793 | 59 | 71 |
| 794 | 69 | 68 |
| 795 | 75 | 47 |
| 796 | 62 | 32 |
| 797 | 48 | 35 |
| 798 | 27 | 59 |
| 799 | 13 | 58 |
| 800 | 14 | 54 |
| 801 | 21 | 53 |
| 802 | 23 | 56 |
| 803 | 23 | 57 |
| 804 | 23 | 65 |
| 805 | 13 | 65 |
| 806 | 9 | 64 |
| 807 | 27 | 56 |
| 808 | 26 | 78 |
| 809 | 40 | 61 |
| 810 | 35 | 76 |
| 811 | 28 | 66 |
| 812 | 23 | 57 |
| 813 | 16 | 50 |
| 814 | 11 | 53 |
| 815 | 9 | 57 |
| 816 | 9 | 62 |
| 817 | 27 | 57 |
| 818 | 42 | 69 |
| 819 | 47 | 75 |
| 820 | 53 | 67 |
| 821 | 61 | 62 |
| 822 | 63 | 53 |
| 823 | 60 | 54 |
| 824 | 56 | 44 |
| 825 | 49 | 39 |
| 826 | 39 | 35 |
| 827 | 30 | 34 |
| 828 | 33 | 46 |
| 829 | 44 | 56 |
| 830 | 50 | 56 |
| 831 | 44 | 52 |
| 832 | 38 | 46 |
| 833 | 33 | 44 |
| 834 | 29 | 45 |
| 835 | 24 | 46 |
| 836 | 18 | 52 |
| 837 | 9 | 55 |
| 838 | 10 | 54 |
| 839 | 20 | 53 |
| 840 | 27 | 58 |
| 841 | 29 | 59 |
| 842 | 30 | 62 |
| 843 | 30 | 65 |
| 844 | 27 | 66 |
| 845 | 32 | 58 |
| 846 | 40 | 56 |
| 847 | 41 | 57 |
| 848 | 18 | 73 |
| 849 | 15 | 55 |
| 850 | 18 | 50 |
| 851 | 17 | 52 |
| 852 | 20 | 49 |
| 853 | 16 | 62 |
| 854 | 4 | 67 |
| 855 | 2 | 64 |
| 856 | 7 | 54 |
| 857 | 10 | 50 |
| 858 | 9 | 57 |
| 859 | 5 | 62 |
| 860 | 12 | 51 |
| 861 | 14 | 65 |
| 862 | 9 | 64 |
| 863 | 31 | 50 |
| 864 | 30 | 78 |
| 865 | 21 | 65 |
| 866 | 14 | 51 |
| 867 | 10 | 55 |
| 868 | 6 | 59 |
| 869 | 7 | 59 |
| 870 | 19 | 54 |
| 871 | 23 | 61 |
| 872 | 24 | 62 |
| 873 | 34 | 61 |
| 874 | 51 | 67 |
| 875 | 60 | 66 |
| 876 | 58 | 55 |
| 877 | 60 | 52 |
| 878 | 64 | 55 |
| 879 | 68 | 51 |
| 880 | 63 | 54 |
| 881 | 64 | 50 |
| 882 | 68 | 58 |
| 883 | 73 | 47 |
| 884 | 63 | 40 |
| 885 | 50 | 38 |
| 886 | 29 | 61 |
| 887 | 14 | 61 |
| 888 | 14 | 53 |
| 889 | 42 | 6 |
| 890 | 58 | 6 |
| 891 | 58 | 6 |
| 892 | 77 | 39 |
| 893 | 93 | 56 |
| 894 | 93 | 44 |
| 895 | 93 | 37 |
| 896 | 93 | 31 |
| 897 | 93 | 25 |
| 898 | 93 | 26 |
| 899 | 93 | 27 |
| 900 | 93 | 25 |
| 901 | 93 | 21 |
| 902 | 93 | 22 |
| 903 | 93 | 24 |
| 904 | 93 | 23 |
| 905 | 93 | 27 |
| 906 | 93 | 34 |
| 907 | 93 | 32 |
| 908 | 93 | 26 |
| 909 | 93 | 31 |
| 910 | 93 | 34 |
| 911 | 93 | 31 |
| 912 | 93 | 33 |
| 913 | 93 | 36 |
| 914 | 93 | 37 |
| 915 | 93 | 34 |
| 916 | 93 | 30 |
| 917 | 93 | 32 |
| 918 | 93 | 35 |
| 919 | 93 | 35 |
| 920 | 93 | 32 |
| 921 | 93 | 28 |
| 922 | 93 | 23 |
| 923 | 94 | 18 |
| 924 | 95 | 18 |
| 925 | 96 | 17 |
| 926 | 95 | 13 |
| 927 | 96 | 10 |
| 928 | 95 | 9 |
| 929 | 95 | 7 |
| 930 | 95 | 7 |
| 931 | 96 | 7 |
| 932 | 96 | 6 |
| 933 | 96 | 6 |
| 934 | 95 | 6 |
| 935 | 90 | 6 |
| 936 | 69 | 43 |
| 937 | 76 | 62 |
| 938 | 93 | 47 |
| 939 | 93 | 39 |
| 940 | 93 | 35 |
| 941 | 93 | 34 |
| 942 | 93 | 36 |
| 943 | 93 | 39 |
| 944 | 93 | 34 |
| 945 | 93 | 26 |
| 946 | 93 | 23 |
| 947 | 93 | 24 |
| 948 | 93 | 24 |
| 949 | 93 | 22 |
| 950 | 93 | 19 |
| 951 | 93 | 17 |
| 952 | 93 | 19 |
| 953 | 93 | 22 |
| 954 | 93 | 24 |
| 955 | 93 | 23 |
| 956 | 93 | 20 |
| 957 | 93 | 20 |
| 958 | 94 | 19 |
| 959 | 95 | 19 |
| 960 | 95 | 17 |
| 961 | 96 | 13 |
| 962 | 95 | 10 |
| 963 | 96 | 9 |
| 964 | 95 | 7 |
| 965 | 95 | 7 |
| 966 | 95 | 7 |
| 967 | 95 | 6 |
| 968 | 96 | 6 |
| 969 | 96 | 6 |
| 970 | 89 | 6 |
| 971 | 68 | 6 |
| 972 | 57 | 6 |
| 973 | 66 | 32 |
| 974 | 84 | 52 |
| 975 | 93 | 46 |
| 976 | 93 | 42 |
| 977 | 93 | 36 |
| 978 | 93 | 28 |
| 979 | 93 | 23 |
| 980 | 93 | 19 |
| 981 | 93 | 16 |
| 982 | 93 | 15 |
| 983 | 93 | 16 |
| 984 | 93 | 15 |
| 985 | 93 | 14 |
| 986 | 93 | 15 |
| 987 | 93 | 16 |
| 988 | 94 | 15 |
| 989 | 93 | 32 |
| 990 | 93 | 45 |
| 991 | 93 | 43 |
| 992 | 93 | 37 |
| 993 | 93 | 29 |
| 994 | 93 | 23 |
| 995 | 93 | 20 |
| 996 | 93 | 18 |
| 997 | 93 | 16 |
| 998 | 93 | 17 |
| 999 | 93 | 16 |
| 1000 | 93 | 15 |
| 1001 | 93 | 15 |
| 1002 | 93 | 15 |
| 1003 | 93 | 14 |
| 1004 | 93 | 15 |
| 1005 | 93 | 15 |
| 1006 | 93 | 14 |
| 1007 | 93 | 13 |
| 1008 | 93 | 14 |
| 1009 | 93 | 14 |
| 1010 | 93 | 15 |
| 1011 | 93 | 16 |
| 1012 | 93 | 17 |
| 1013 | 93 | 20 |
| 1014 | 93 | 22 |
| 1015 | 93 | 20 |
| 1016 | 93 | 19 |
| 1017 | 93 | 20 |
| 1018 | 93 | 19 |
| 1019 | 93 | 19 |
| 1020 | 93 | 20 |
| 1021 | 93 | 32 |
| 1022 | 93 | 37 |
| 1023 | 93 | 28 |
| 1024 | 93 | 26 |
| 1025 | 93 | 24 |
| 1026 | 93 | 22 |
| 1027 | 93 | 22 |
| 1028 | 93 | 21 |
| 1029 | 93 | 20 |
| 1030 | 93 | 20 |
| 1031 | 93 | 20 |
| 1032 | 93 | 20 |
| 1033 | 93 | 19 |
| 1034 | 93 | 18 |
| 1035 | 93 | 20 |
| 1036 | 93 | 20 |
| 1037 | 93 | 20 |
| 1038 | 93 | 20 |
| 1039 | 93 | 19 |
| 1040 | 93 | 18 |
| 1041 | 93 | 18 |
| 1042 | 93 | 17 |
| 1043 | 93 | 16 |
| 1044 | 93 | 16 |
| 1045 | 93 | 15 |
| 1046 | 93 | 16 |
| 1047 | 93 | 18 |
| 1048 | 93 | 37 |
| 1049 | 93 | 48 |
| 1050 | 93 | 38 |
| 1051 | 93 | 31 |
| 1052 | 93 | 26 |
| 1053 | 93 | 21 |
| 1054 | 93 | 18 |
| 1055 | 93 | 16 |
| 1056 | 93 | 17 |
| 1057 | 93 | 18 |
| 1058 | 93 | 19 |
| 1059 | 93 | 21 |
| 1060 | 93 | 20 |
| 1061 | 93 | 18 |
| 1062 | 93 | 17 |
| 1063 | 93 | 17 |
| 1064 | 93 | 18 |
| 1065 | 93 | 18 |
| 1066 | 93 | 18 |
| 1067 | 93 | 19 |
| 1068 | 93 | 18 |
| 1069 | 93 | 18 |
| 1070 | 93 | 20 |
| 1071 | 93 | 23 |
| 1072 | 93 | 25 |
| 1073 | 93 | 25 |
| 1074 | 93 | 24 |
| 1075 | 93 | 24 |
| 1076 | 93 | 22 |
| 1077 | 93 | 22 |
| 1078 | 93 | 22 |
| 1079 | 93 | 19 |
| 1080 | 93 | 16 |
| 1081 | 95 | 17 |
| 1082 | 95 | 37 |
| 1083 | 93 | 43 |
| 1084 | 93 | 32 |
| 1085 | 93 | 27 |
| 1086 | 93 | 26 |
| 1087 | 93 | 24 |
| 1088 | 93 | 22 |
| 1089 | 93 | 22 |
| 1090 | 93 | 22 |
| 1091 | 93 | 23 |
| 1092 | 93 | 22 |
| 1093 | 93 | 22 |
| 1094 | 93 | 23 |
| 1095 | 93 | 23 |
| 1096 | 93 | 23 |
| 1097 | 93 | 22 |
| 1098 | 93 | 23 |
| 1099 | 93 | 23 |
| 1100 | 93 | 23 |
| 1101 | 93 | 25 |
| 1102 | 93 | 27 |
| 1103 | 93 | 26 |
| 1104 | 93 | 25 |
| 1105 | 93 | 27 |
| 1106 | 93 | 27 |
| 1107 | 93 | 27 |
| 1108 | 93 | 24 |
| 1109 | 93 | 20 |
| 1110 | 93 | 18 |
| 1111 | 93 | 17 |
| 1112 | 93 | 17 |
| 1113 | 93 | 18 |
| 1114 | 93 | 18 |
| 1115 | 93 | 18 |
| 1116 | 93 | 19 |
| 1117 | 93 | 22 |
| 1118 | 93 | 22 |
| 1119 | 93 | 19 |
| 1120 | 93 | 17 |
| 1121 | 93 | 17 |
| 1122 | 93 | 18 |
| 1123 | 93 | 18 |
| 1124 | 93 | 19 |
| 1125 | 93 | 19 |
| 1126 | 93 | 20 |
| 1127 | 93 | 19 |
| 1128 | 93 | 20 |
| 1129 | 93 | 25 |
| 1130 | 93 | 30 |
| 1131 | 93 | 31 |
| 1132 | 93 | 26 |
| 1133 | 93 | 21 |
| 1134 | 93 | 18 |
| 1135 | 93 | 20 |
| 1136 | 93 | 25 |
| 1137 | 93 | 24 |
| 1138 | 93 | 21 |
| 1139 | 93 | 21 |
| 1140 | 93 | 22 |
| 1141 | 93 | 22 |
| 1142 | 93 | 28 |
| 1143 | 93 | 29 |
| 1144 | 93 | 23 |
| 1145 | 93 | 21 |
| 1146 | 93 | 18 |
| 1147 | 93 | 16 |
| 1148 | 93 | 16 |
| 1149 | 93 | 16 |
| 1150 | 93 | 17 |
| 1151 | 93 | 17 |
| 1152 | 93 | 17 |
| 1153 | 93 | 17 |
| 1154 | 93 | 23 |
| 1155 | 93 | 26 |
| 1156 | 93 | 22 |
| 1157 | 93 | 18 |
| 1158 | 93 | 16 |
| 1159 | 93 | 16 |
| 1160 | 93 | 17 |
| 1161 | 93 | 19 |
| 1162 | 93 | 18 |
| 1163 | 93 | 16 |
| 1164 | 93 | 19 |
| 1165 | 93 | 22 |
| 1166 | 93 | 25 |
| 1167 | 93 | 29 |
| 1168 | 93 | 27 |
| 1169 | 93 | 22 |
| 1170 | 93 | 18 |
| 1171 | 93 | 16 |
| 1172 | 93 | 19 |
| 1173 | 93 | 19 |
| 1174 | 93 | 17 |
| 1175 | 93 | 17 |
| 1176 | 93 | 17 |
| 1177 | 93 | 16 |
| 1178 | 93 | 16 |
| 1179 | 93 | 15 |
| 1180 | 93 | 16 |
| 1181 | 93 | 15 |
| 1182 | 93 | 17 |
| 1183 | 93 | 21 |
| 1184 | 93 | 30 |
| 1185 | 93 | 53 |
| 1186 | 93 | 54 |
| 1187 | 93 | 38 |
| 1188 | 93 | 30 |
| 1189 | 93 | 24 |
| 1190 | 93 | 20 |
| 1191 | 95 | 20 |
| 1192 | 96 | 18 |
| 1193 | 96 | 15 |
| 1194 | 96 | 11 |
| 1195 | 95 | 9 |
| 1196 | 95 | 8 |
| 1197 | 96 | 7 |
| 1198 | 94 | 33 |
| 1199 | 93 | 46 |
| 1200 | 93 | 37 |
| 1201 | 16 | 8 |
| 1202 | 0 | 0 |
| 1203 | 0 | 0 |
| 1204 | 0 | 0 |
| 1205 | 0 | 0 |
| 1206 | 0 | 0 |
| 1207 | 0 | 0 |
| 1208 | 0 | 0 |
| 1209 | 0 | 0 |

Tid (s)

Normaliseret hastighed (%)

Normaliseret drejningsmoment (%)

0

0

0

1

0

0

2

0

0

3

0

0

4

0

0

5

0

0

6

0

0

7

0

0

8

0

0

9

1

8

10

6

54

11

8

61

12

34

59

13

22

46

14

5

51

15

18

51

16

31

50

17

30

56

18

31

49

19

25

66

20

58

55

21

43

31

22

16

45

23

24

38

24

24

27

25

30

33

26

45

65

27

50

49

28

23

42

29

13

42

30

9

45

31

23

30

32

37

45

33

44

50

34

49

52

35

55

49

36

61

46

37

66

38

38

42

33

39

17

41

40

17

37

41

7

50

42

20

32

43

5

55

44

30

42

45

44

53

46

45

56

47

41

52

48

24

41

49

15

40

50

11

44

51

32

31

52

38

54

53

38

47

54

9

55

55

10

50

56

33

55

57

48

56

58

49

47

59

33

44

60

52

43

61

55

43

62

59

38

63

44

28

64

24

37

65

12

44

66

9

47

67

12

52

68

34

21

69

29

44

70

44

54

71

54

62

72

62

57

73

72

56

74

88

71

75

100

69

76

100

34

77

100

42

78

100

54

79

100

58

80

100

38

81

83

17

82

61

15

83

43

22

84

24

35

85

16

39

86

15

45

87

32

34

88

14

42

89

8

48

90

5

51

91

10

41

92

12

37

93

4

47

94

3

49

95

3

50

96

4

49

97

4

48

98

8

43

99

2

51

100

5

46

101

8

41

102

4

47

103

3

49

104

6

45

105

3

48

106

10

42

107

18

27

108

3

50

109

11

41

110

34

29

111

51

57

112

67

63

113

61

32

114

44

31

115

48

54

116

69

65

117

85

65

118

81

29

119

74

21

120

62

23

121

76

58

122

96

75

123

100

77

124

100

27

125

100

79

126

100

79

127

100

81

128

100

57

129

99

52

130

81

35

131

69

29

132

47

22

133

34

28

134

27

37

135

83

60

136

100

74

137

100

7

138

100

2

139

70

18

140

23

39

141

5

54

142

11

40

143

11

34

144

11

41

145

19

25

146

16

32

147

20

31

148

21

38

149

21

42

150

9

51

151

4

49

152

2

51

153

1

58

154

21

57

155

29

47

156

33

45

157

16

49

158

38

45

159

37

43

160

35

42

161

39

43

162

51

49

163

59

55

164

65

54

165

76

62

166

84

59

167

83

29

168

67

35

169

84

54

170

90

58

171

93

43

172

90

29

173

66

19

174

52

16

175

49

17

176

56

38

177

73

71

178

86

80

179

96

75

180

89

27

181

66

17

182

50

18

183

36

25

184

36

24

185

38

40

186

40

50

187

27

48

188

19

48

189

23

50

190

19

45

191

6

51

192

24

48

193

49

67

194

47

49

195

22

44

196

25

40

197

38

54

198

43

55

199

40

52

200

14

49

201

11

45

202

7

48

203

26

41

204

41

59

205

53

60

206

44

54

207

22

40

208

24

41

209

32

53

210

44

74

211

57

25

212

22

49

213

29

45

214

19

37

215

14

43

216

36

40

217

43

63

218

42

49

219

15

50

220

19

44

221

47

59

222

67

80

223

76

74

224

87

66

225

98

61

226

100

38

227

97

27

228

100

53

229

100

72

230

100

49

231

100

4

232

100

13

233

87

15

234

53

26

235

33

27

236

39

19

237

51

33

238

67

54

239

83

60

240

95

52

241

100

50

242

100

36

243

100

25

244

85

16

245

62

16

246

40

26

247

56

39

248

81

75

249

98

86

250

100

76

251

100

51

252

100

78

253

100

83

254

100

100

255

100

66

256

100

85

257

100

72

258

100

45

259

98

58

260

60

30

261

43

32

262

71

36

263

44

32

264

24

38

265

42

17

266

22

51

267

13

53

268

23

45

269

29

50

270

28

42

271

21

55

272

34

57

273

44

47

274

19

46

275

13

44

276

25

36

277

43

51

278

55

73

279

68

72

280

76

63

281

80

45

282

83

40

283

78

26

284

60

20

285

47

19

286

52

25

287

36

30

288

40

26

289

45

34

290

47

35

291

42

28

292

46

38

293

48

44

294

68

61

295

70

47

296

48

28

297

42

22

298

31

29

299

22

35

300

28

28

301

46

46

302

62

69

303

76

81

304

88

85

305

98

81

306

100

74

307

100

13

308

100

11

309

100

17

310

99

3

311

80

7

312

62

11

313

63

11

314

64

16

315

69

43

316

81

67

317

93

74

318

100

72

319

94

27

320

73

15

321

40

33

322

40

52

323

50

50

324

11

53

325

12

45

326

5

50

327

1

55

328

7

55

329

62

60

330

80

28

331

23

37

332

39

58

333

47

24

334

59

51

335

58

68

336

36

52

337

18

42

338

36

52

339

59

73

340

72

85

341

85

92

342

99

90

343

100

72

344

100

18

345

100

76

346

100

64

347

100

87

348

100

97

349

100

84

350

100

100

351

100

91

352

100

83

353

100

93

354

100

100

355

94

43

356

72

10

357

77

3

358

48

2

359

29

5

360

59

19

361

63

5

362

35

2

363

24

3

364

28

2

365

36

16

366

54

23

367

60

10

368

33

1

369

23

0

370

16

0

371

11

0

372

20

0

373

25

2

374

40

3

375

33

4

376

34

5

377

46

7

378

57

10

379

66

11

380

75

14

381

79

11

382

80

16

383

92

21

384

99

16

385

83

2

386

71

2

387

69

4

388

67

4

389

74

16

390

86

25

391

97

28

392

100

15

393

83

2

394

62

4

395

40

6

396

49

10

397

36

5

398

27

4

399

29

3

400

22

2

401

13

3

402

37

36

403

90

26

404

41

2

405

25

2

406

29

2

407

38

7

408

50

13

409

55

10

410

29

3

411

24

7

412

51

16

413

62

15

414

72

35

415

91

74

416

100

73

417

100

8

418

98

11

419

100

59

420

100

98

421

100

99

422

100

75

423

100

95

424

100

100

425

100

97

426

100

90

427

100

86

428

100

82

429

97

43

430

70

16

431

50

20

432

42

33

433

89

64

434

89

77

435

99

95

436

100

41

437

77

12

438

29

37

439

16

41

440

16

38

441

15

36

442

18

44

443

4

55

444

24

26

445

26

35

446

15

45

447

21

39

448

29

52

449

26

46

450

27

50

451

13

43

452

25

36

453

37

57

454

29

46

455

17

39

456

13

41

457

19

38

458

28

35

459

8

51

460

14

36

461

17

47

462

34

39

463

34

57

464

11

70

465

13

51

466

13

68

467

38

44

468

53

67

469

29

69

470

19

65

471

52

45

472

61

79

473

29

70

474

15

53

475

15

60

476

52

40

477

50

61

478

13

74

479

46

51

480

60

73

481

33

84

482

31

63

483

41

42

484

26

69

485

23

65

486

48

49

487

28

57

488

16

67

489

39

48

490

47

73

491

35

87

492

26

73

493

30

61

494

34

49

495

35

66

496

56

47

497

49

64

498

59

64

499

42

69

500

6

77

501

5

59

502

17

59

503

45

53

504

21

62

505

31

60

506

53

68

507

48

79

508

45

61

509

51

47

510

41

48

511

26

58

512

21

62

513

50

52

514

39

65

515

23

65

516

42

62

517

57

80

518

66

81

519

64

62

520

45

42

521

33

42

522

27

57

523

31

59

524

41

53

525

45

72

526

48

73

527

46

90

528

56

76

529

64

76

530

69

64

531

72

59

532

73

58

533

71

56

534

66

48

535

61

50

536

55

56

537

52

52

538

54

49

539

61

50

540

64

54

541

67

54

542

68

52

543

60

53

544

52

50

545

45

49

546

38

45

547

32

45

548

26

53

549

23

56

550

30

49

551

33

55

552

35

59

553

33

65

554

30

67

555

28

59

556

25

58

557

23

56

558

22

57

559

19

63

560

14

63

561

31

61

562

35

62

563

21

80

564

28

65

565

7

74

566

23

54

567

38

54

568

14

78

569

38

58

570

52

75

571

59

81

572

66

69

573

54

44

574

48

34

575

44

33

576

40

40

577

28

58

578

27

63

579

35

45

580

20

66

581

15

60

582

10

52

583

22

56

584

30

62

585

21

67

586

29

53

587

41

56

588

15

67

589

24

56

590

42

69

591

39

83

592

40

73

593

35

67

594

32

61

595

30

65

596

30

72

597

48

51

598

66

58

599

62

71

600

36

63

601

17

59

602

16

50

603

16

62

604

34

48

605

51

66

606

35

74

607

15

56

608

19

54

609

43

65

610

52

80

611

52

83

612

49

57

613

48

46

614

37

36

615

25

44

616

14

53

617

13

64

618

23

56

619

21

63

620

18

67

621

20

54

622

16

67

623

26

56

624

41

65

625

28

62

626

19

60

627

33

56

628

37

70

629

24

79

630

28

57

631

40

57

632

40

58

633

28

44

634

25

41

635

29

53

636

31

55

637

26

64

638

20

50

639

16

53

640

11

54

641

13

53

642

23

50

643

32

59

644

36

63

645

33

59

646

24

52

647

20

52

648

22

55

649

30

53

650

37

59

651

41

58

652

36

54

653

29

49

654

24

53

655

14

57

656

10

54

657

9

55

658

10

57

659

13

55

660

15

64

661

31

57

662

19

69

663

14

59

664

33

57

665

41

65

666

39

64

667

39

59

668

39

51

669

28

41

670

19

49

671

27

54

672

37

63

673

32

74

674

16

70

675

12

67

676

13

60

677

17

56

678

15

62

679

25

47

680

27

64

681

14

71

682

5

65

683

6

57

684

6

57

685

15

52

686

22

61

687

14

77

688

12

67

689

12

62

690

14

59

691

15

58

692

18

55

693

22

53

694

19

69

695

14

67

696

9

63

697

8

56

698

17

49

699

25

55

700

14

70

701

12

60

702

22

57

703

27

67

704

29

68

705

34

62

706

35

61

707

28

78

708

11

71

709

4

58

710

5

58

711

10

56

712

20

63

713

13

76

714

11

65

715

9

60

716

7

55

717

8

53

718

10

60

719

28

53

720

12

73

721

4

64

722

4

61

723

4

61

724

10

56

725

8

61

726

20

56

727

32

62

728

33

66

729

34

73

730

31

61

731

33

55

732

33

60

733

31

59

734

29

58

735

31

53

736

33

51

737

33

48

738

27

44

739

21

52

740

13

57

741

12

56

742

10

64

743

22

47

744

15

74

745

8

66

746

34

47

747

18

71

748

9

57

749

11

55

750

12

57

751

10

61

752

16

53

753

12

75

754

6

70

755

12

55

756

24

50

757

28

60

758

28

64

759

23

60

760

20

56

761

26

50

762

28

55

763

18

56

764

15

52

765

11

59

766

16

59

767

34

54

768

16

82

769

15

64

770

36

53

771

45

64

772

41

59

773

34

50

774

27

45

775

22

52

776

18

55

777

26

54

778

39

62

779

37

71

780

32

58

781

24

48

782

14

59

783

7

59

784

7

55

785

18

49

786

40

62

787

44

73

788

41

68

789

35

48

790

29

54

791

22

69

792

46

53

793

59

71

794

69

68

795

75

47

796

62

32

797

48

35

798

27

59

799

13

58

800

14

54

801

21

53

802

23

56

803

23

57

804

23

65

805

13

65

806

9

64

807

27

56

808

26

78

809

40

61

810

35

76

811

28

66

812

23

57

813

16

50

814

11

53

815

9

57

816

9

62

817

27

57

818

42

69

819

47

75

820

53

67

821

61

62

822

63

53

823

60

54

824

56

44

825

49

39

826

39

35

827

30

34

828

33

46

829

44

56

830

50

56

831

44

52

832

38

46

833

33

44

834

29

45

835

24

46

836

18

52

837

9

55

838

10

54

839

20

53

840

27

58

841

29

59

842

30

62

843

30

65

844

27

66

845

32

58

846

40

56

847

41

57

848

18

73

849

15

55

850

18

50

851

17

52

852

20

49

853

16

62

854

4

67

855

2

64

856

7

54

857

10

50

858

9

57

859

5

62

860

12

51

861

14

65

862

9

64

863

31

50

864

30

78

865

21

65

866

14

51

867

10

55

868

6

59

869

7

59

870

19

54

871

23

61

872

24

62

873

34

61

874

51

67

875

60

66

876

58

55

877

60

52

878

64

55

879

68

51

880

63

54

881

64

50

882

68

58

883

73

47

884

63

40

885

50

38

886

29

61

887

14

61

888

14

53

889

42

6

890

58

6

891

58

6

892

77

39

893

93

56

894

93

44

895

93

37

896

93

31

897

93

25

898

93

26

899

93

27

900

93

25

901

93

21

902

93

22

903

93

24

904

93

23

905

93

27

906

93

34

907

93

32

908

93

26

909

93

31

910

93

34

911

93

31

912

93

33

913

93

36

914

93

37

915

93

34

916

93

30

917

93

32

918

93

35

919

93

35

920

93

32

921

93

28

922

93

23

923

94

18

924

95

18

925

96

17

926

95

13

927

96

10

928

95

9

929

95

7

930

95

7

931

96

7

932

96

6

933

96

6

934

95

6

935

90

6

936

69

43

937

76

62

938

93

47

939

93

39

940

93

35

941

93

34

942

93

36

943

93

39

944

93

34

945

93

26

946

93

23

947

93

24

948

93

24

949

93

22

950

93

19

951

93

17

952

93

19

953

93

22

954

93

24

955

93

23

956

93

20

957

93

20

958

94

19

959

95

19

960

95

17

961

96

13

962

95

10

963

96

9

964

95

7

965

95

7

966

95

7

967

95

6

968

96

6

969

96

6

970

89

6

971

68

6

972

57

6

973

66

32

974

84

52

975

93

46

976

93

42

977

93

36

978

93

28

979

93

23

980

93

19

981

93

16

982

93

15

983

93

16

984

93

15

985

93

14

986

93

15

987

93

16

988

94

15

989

93

32

990

93

45

991

93

43

992

93

37

993

93

29

994

93

23

995

93

20

996

93

18

997

93

16

998

93

17

999

93

16

1000

93

15

1001

93

15

1002

93

15

1003

93

14

1004

93

15

1005

93

15

1006

93

14

1007

93

13

1008

93

14

1009

93

14

1010

93

15

1011

93

16

1012

93

17

1013

93

20

1014

93

22

1015

93

20

1016

93

19

1017

93

20

1018

93

19

1019

93

19

1020

93

20

1021

93

32

1022

93

37

1023

93

28

1024

93

26

1025

93

24

1026

93

22

1027

93

22

1028

93

21

1029

93

20

1030

93

20

1031

93

20

1032

93

20

1033

93

19

1034

93

18

1035

93

20

1036

93

20

1037

93

20

1038

93

20

1039

93

19

1040

93

18

1041

93

18

1042

93

17

1043

93

16

1044

93

16

1045

93

15

1046

93

16

1047

93

18

1048

93

37

1049

93

48

1050

93

38

1051

93

31

1052

93

26

1053

93

21

1054

93

18

1055

93

16

1056

93

17

1057

93

18

1058

93

19

1059

93

21

1060

93

20

1061

93

18

1062

93

17

1063

93

17

1064

93

18

1065

93

18

1066

93

18

1067

93

19

1068

93

18

1069

93

18

1070

93

20

1071

93

23

1072

93

25

1073

93

25

1074

93

24

1075

93

24

1076

93

22

1077

93

22

1078

93

22

1079

93

19

1080

93

16

1081

95

17

1082

95

37

1083

93

43

1084

93

32

1085

93

27

1086

93

26

1087

93

24

1088

93

22

1089

93

22

1090

93

22

1091

93

23

1092

93

22

1093

93

22

1094

93

23

1095

93

23

1096

93

23

1097

93

22

1098

93

23

1099

93

23

1100

93

23

1101

93

25

1102

93

27

1103

93

26

1104

93

25

1105

93

27

1106

93

27

1107

93

27

1108

93

24

1109

93

20

1110

93

18

1111

93

17

1112

93

17

1113

93

18

1114

93

18

1115

93

18

1116

93

19

1117

93

22

1118

93

22

1119

93

19

1120

93

17

1121

93

17

1122

93

18

1123

93

18

1124

93

19

1125

93

19

1126

93

20

1127

93

19

1128

93

20

1129

93

25

1130

93

30

1131

93

31

1132

93

26

1133

93

21

1134

93

18

1135

93

20

1136

93

25

1137

93

24

1138

93

21

1139

93

21

1140

93

22

1141

93

22

1142

93

28

1143

93

29

1144

93

23

1145

93

21

1146

93

18

1147

93

16

1148

93

16

1149

93

16

1150

93

17

1151

93

17

1152

93

17

1153

93

17

1154

93

23

1155

93

26

1156

93

22

1157

93

18

1158

93

16

1159

93

16

1160

93

17

1161

93

19

1162

93

18

1163

93

16

1164

93

19

1165

93

22

1166

93

25

1167

93

29

1168

93

27

1169

93

22

1170

93

18

1171

93

16

1172

93

19

1173

93

19

1174

93

17

1175

93

17

1176

93

17

1177

93

16

1178

93

16

1179

93

15

1180

93

16

1181

93

15

1182

93

17

1183

93

21

1184

93

30

1185

93

53

1186

93

54

1187

93

38

1188

93

30

1189

93

24

1190

93

20

1191

95

20

1192

96

18

1193

96

15

1194

96

11

1195

95

9

1196

95

8

1197

96

7

1198

94

33

1199

93

46

1200

93

37

1201

16

8

1202

0

0

1203

0

0

1204

0

0

1205

0

0

1206

0

0

1207

0

0

1208

0

0

1209

0

0

---

| 13.4.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 102/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 102/334

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2017/655

af 19. december 2016

om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (1), særlig artikel 19, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 19 i forordning (EU) 2016/1628 indeholder bestemmelser om overvågning af emission af forurenende luftarter ved prøvning af ibrugtagne motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner og betjenes ved deres normale driftscyklusser. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 19 i forordning (EU) 2016/1628 indeholder bestemmelser om overvågning af emission af forurenende luftarter ved prøvning af ibrugtagne motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner og betjenes ved deres normale driftscyklusser.

| (2) | For at sikre overvågningen i henhold til artikel 19 er det nødvendigt at vedtage de nærmere ordninger for udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og indberetning af resultater. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre overvågningen i henhold til artikel 19 er det nødvendigt at vedtage de nærmere ordninger for udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og indberetning af resultater.

| (3) | For at mindske den administrative byrde for fabrikanter med lav produktionsvolumen og fabrikanter, der producerer et begrænset antal motortyper eller motorfamilier, er det nødvendigt at begrænse antallet af motorer, der skal være omfattet af de pågældende fabrikanters prøvning af overvågningen efter ibrugtagning. |
| --- | --- |

(3)

For at mindske den administrative byrde for fabrikanter med lav produktionsvolumen og fabrikanter, der producerer et begrænset antal motortyper eller motorfamilier, er det nødvendigt at begrænse antallet af motorer, der skal være omfattet af de pågældende fabrikanters prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

| (4) | For at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning bør fabrikanten ikke være forpligtet til at fremvise prøvningsresultater fra overvågningen efter ibrugtagning, hvis han kan påvise, at motorerne ikke er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, eller at det ikke var muligt at opnå adgang til en motor med henblik på prøvning. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning bør fabrikanten ikke være forpligtet til at fremvise prøvningsresultater fra overvågningen efter ibrugtagning, hvis han kan påvise, at motorerne ikke er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, eller at det ikke var muligt at opnå adgang til en motor med henblik på prøvning.

| (5) | For yderligere at harmonisere procedurerne for overvågning efter ibrugtagning for mobile ikke-vejgående maskiner med anden EU-lovgivning og internationale standarder bør disse procedurer tilpasses overensstemmelseskontrollen for tunge køretøjer (EURO VI) og kravene i regulativ nr. 96 vedtaget af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa — |
| --- | --- |

(5)

For yderligere at harmonisere procedurerne for overvågning efter ibrugtagning for mobile ikke-vejgående maskiner med anden EU-lovgivning og internationale standarder bør disse procedurer tilpasses overensstemmelseskontrollen for tunge køretøjer (EURO VI) og kravene i regulativ nr. 96 vedtaget af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastlægger de nærmere ordninger med hensyn til udvælgelse af motorer, prøvningsprocedurer og indberetning af resultater vedrørende overvågning efter ibrugtagning af emission af forurenende luftarter fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner ved hjælp af bærbare emissionsmålingssystemer.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning finder anvendelse på overvågning af emission af forurenende luftarter fra følgende kategorier af ibrugtagne motorer, der tilhører emissionstrin V og er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner:

| a) | NRE-v-5 |
| --- | --- |

a)

NRE-v-5

| b) | NRE-v-6. |
| --- | --- |

b)

NRE-v-6.

2.   Denne forordning finder anvendelse på motorfabrikanter.

Denne forordning finder ikke anvendelse på originaludstyrsfabrikanter.

3.   Denne forordning finder ikke anvendelse, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed godtgør, at han ikke er i stand til at opnå adgang til en motor, som er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine med henblik på overvågning efter ibrugtagning.

Artikel 3

Procedurer for og krav til overvågning af emissioner fra ibrugtagne motorer

Emissioner af forurenende luftarter fra ibrugtagne motorer som omhandlet i artikel 19, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628 skal overvåges i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning.

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53.

1

---

BILAG

1.   Generelle krav til overvågning efter ibrugtagning

1.1.   I dette bilag forstås ved »kategori af mobile ikke-vejgående maskiner«: en gruppering af mobile ikke-vejgående maskiner, som opfylder de(n) samme generiske funktion(er).

1.2.   Fabrikanten skal opnå adgang til motorer monteret i mobile ikke-vejgående maskiner med henblik på at foretage prøvninger af overvågningen efter ibrugtagning.

Når prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning udføres, skal fabrikanten foretage udtagning af data, måling af udstødningsparametre og dataregistrering for en ibrugtagen motor, som er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine ved dens normale driftscyklus, indtil prøvningens minimumsvarighed som angivet i punkt 2 i tillæg 2 er nået.

1.3.   Motorer, der er omfattet af overvågning efter ibrugtagning, skal:

| a) | være monteret i en af de mest repræsentative kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner for den valgte motortype eller i givet fald motorfamilie |
| --- | --- |

a)

være monteret i en af de mest repræsentative kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner for den valgte motortype eller i givet fald motorfamilie

| b) | bringes i omsætning på EU-markedet |
| --- | --- |

b)

bringes i omsætning på EU-markedet

| c) | have dokumentation for, at motoren har været korrekt vedligeholdt og har overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger |
| --- | --- |

c)

have dokumentation for, at motoren har været korrekt vedligeholdt og har overholdt eftersyn i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger

| d) | ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning eller brug af forkert brændstof) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på resultaterne med hensyn til emission af forurenende luftarter |
| --- | --- |

d)

ikke udvise tegn på misbrug (f.eks. overbelastning eller brug af forkert brændstof) eller andre faktorer (f.eks. uautoriserede indgreb), som kunne indvirke på resultaterne med hensyn til emission af forurenende luftarter

| e) | være i overensstemmelse med EU-typegodkendelsesdokumenterne med hensyn til det/de komponenter i emissionsbegrænsningssystemet/emissionsbegrænsningssystemerne, der er monteret i motoren og i den mobile ikke-vejgående maskine. |
| --- | --- |

e)

være i overensstemmelse med EU-typegodkendelsesdokumenterne med hensyn til det/de komponenter i emissionsbegrænsningssystemet/emissionsbegrænsningssystemerne, der er monteret i motoren og i den mobile ikke-vejgående maskine.

1.4.   Følgende motorer betragtes om ikke egnede til en prøvning af overvågning efter ibrugtagning, og en alternativ motor skal udvælges:

| a) | motorer, der ikke har en kommunikationsgrænseflade, som muliggør indsamling af de nødvendige data fra den elektroniske styreenhed (ECU), jf. tillæg 7 |
| --- | --- |

a)

motorer, der ikke har en kommunikationsgrænseflade, som muliggør indsamling af de nødvendige data fra den elektroniske styreenhed (ECU), jf. tillæg 7

| b) | motorer med en ECU med manglende data eller en protokol, der ikke muliggør en klar identifikation og validering af de nødvendige signaler. |
| --- | --- |

b)

motorer med en ECU med manglende data eller en protokol, der ikke muliggør en klar identifikation og validering af de nødvendige signaler.

1.5.   Motorer, hvor indsamlingen af ECU-data indvirker på den mobile ikke-vejgående maskines emission af forurenende luftarter eller ydeevne, betragtes som ikke egnede til prøvning af overvågning efter ibrugtagning. Uanset kravene i artikel 39 i forordning (EU) 2016/1628 udvælges en alternativ motor kun, hvis fabrikanten over for den godkendende myndighed kan fremlægge substantielle beviser for, at der ikke anvendes nogen manipulationsstrategi.

2.   Plan for overvågning af ibrugtagne motorer

2.1.   Fabrikanten tilsender den godkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelse af en motortype eller i givet fald motorfamilie, den foreløbige plan for overvågning af ibrugtagne motorer inden for en måned fra starten af produktionen af den godkendte motortype eller motorfamilie.

2.2.   Planen skal indeholde kriterierne og begrundelsen for valget af:

| a) | de motorfamilier eller motortyper og de(n) kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner, der er omfattet af planen |
| --- | --- |

a)

de motorfamilier eller motortyper og de(n) kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner, der er omfattet af planen

| b) | listen over særlige motor(er) og mobile ikke-vejgående maskiner, der udvælges til overvågning efter ibrugtagning, hvis denne allerede er udarbejdet |
| --- | --- |

b)

listen over særlige motor(er) og mobile ikke-vejgående maskiner, der udvælges til overvågning efter ibrugtagning, hvis denne allerede er udarbejdet

| c) | den valgte prøvningsordning. |
| --- | --- |

c)

den valgte prøvningsordning.

2.3.   Fabrikanterne skal til den godkendende myndighed indsende en ajourført plan for overvågning af ibrugtagne motorer, når listen over de(n) særlige motor(er) og mobile ikke-vejgående maskiner, der er udvalgt, er fuldstændig eller revideres. Den ajourførte plan skal indeholde en begrundelse for de kriterier, som anvendes til udvælgelse, og årsagerne til revisionen af den tidligere liste, hvis det er relevant.

2.4.   Den godkendende myndighed skal godkende den indledende og efterfølgende ajourførte planer eller anmode om passende ændringer inden to måneder efter deres forelæggelse og sikrer, at den endelige plan omfatter flest mulige forskellige motortyper og kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner.

2.5.   Hver indledende eller efterfølgende ajourført overvågningsplan skal godkendes af godkendelsesmyndigheden, inden prøvning af de motorer og mobile ikke-vejgående maskiner, som identificeres i planen, påbegyndes.

2.6.   Prøvningsordning

Fabrikanten skal vælge en af følgende prøvningsordninger for overvågning efter ibrugtagning:

2.6.1.   Prøvningsordning baseret på emissionsholdbarhedsperioden (EDP).

2.6.1.1.   Prøvning af 9 motorer med en akkumuleret drift på mindre end 30 % af EDP. Prøvningsresultaterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 31. december 2022.

2.6.1.2.   Prøvning af 9 motorer med en akkumuleret drift på mindre end 70 % af EDP. Prøvningsrapporterne skal forelægges for den godkendende myndighed senest den 31. december 2024.

2.6.1.3.   Når fabrikanten ikke kan opfylde kravet i punkt 2.6.1, fordi han ikke har adgang til motorer med den krævede akkumulerede driftsprøvning, skal den typegodkendende myndighed ikke afvise en ændring af prøvningsordningen baseret på en periode på fire år, jf. punkt 2.6.2. Motorer allerede prøvet i overensstemmelse med punkt 2.6.1 opfylder også kravene i punkt 2.6.2.

2.6.2.   Kontrolordning baseret på en periode på fire år

Prøvning af 9 motorer pr. år i 4 på hinanden følgende år. Prøvningsrapporterne skal forelægges for den godkendende myndighed hvert år.

2.6.2.1.   Prøvningsresultaterne for de første 9 motorer skal forelægges 12 måneder, efter den første motor blev monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, og ikke senere end 18 måneder efter påbegyndelsen af produktionen af den godkendte motortype eller motorfamilie.

2.6.2.2.   Når fabrikanten kan påvise over for den godkendende myndighed, at der ikke er blevet monteret nogen motor i en mobil ikke-vejgående maskine 18 måneder efter påbegyndelsen af produktionen, skal prøvningsresultaterne indgives efter monteringen af den første motor på en dato, der aftales med den godkendende myndighed.

2.6.2.3.   Fabrikanter af små mængder af køretøjer

Antallet af motorer, der prøves, skal tilpasses for fabrikanter af små mængder:

| a) | fabrikanter, der kun fremstiller to motorfamilier, forelægger prøvningsresultater for seks motorer pr. år |
| --- | --- |

a)

fabrikanter, der kun fremstiller to motorfamilier, forelægger prøvningsresultater for seks motorer pr. år

| b) | fabrikanter, der fremstiller mere end 250 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for tre motorer pr. år |
| --- | --- |

b)

fabrikanter, der fremstiller mere end 250 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for tre motorer pr. år

| c) | fabrikanter, der fremstiller mellem 125 og 250 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for to motorer pr. år |
| --- | --- |

c)

fabrikanter, der fremstiller mellem 125 og 250 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for to motorer pr. år

| d) | fabrikanter, der fremstiller færre end 125 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for en motor pr. år. |
| --- | --- |

d)

fabrikanter, der fremstiller færre end 125 motorer i samme motorfamilie pr. år, skal indsende prøvningsresultater for en motor pr. år.

Den godkendende myndighed skal verificere de opgivne producerede mængder.

2.6.3.   Fabrikanten kan foretage flere prøvninger end dem, der er fastsat i de i punkt 2.6.1. og 2.6.2. omhandlede prøvningsordninger.

2.6.4.   Flere prøvninger af samme motor med henblik på tilvejebringelse af data for de på hinanden følgende faser i den akkumulerede driftsprøvning i overensstemmelse med punkt 2.6.1. og 2.6.2. er tilladt, men ikke obligatorisk.

3.   Prøvningsbetingelser

Prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning skal afspejle motorens ydeevne, når den er monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, er under reel drift og betjenes af sin sædvanlige professionelle operatør.

3.1.   Operatør

3.1.1.   Den mobile ikke-vejgående maskines operatør, der udfører prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, kan være en anden end den sædvanlige professionelle operatør, hvis operatøren kan påvise tilstrækkelige kvalifikationer og uddannelse over for den godkendende myndighed.

3.1.2.   Fabrikanten skal forelægge den godkendende myndighed en detaljeret redegørelse for den sædvanlige operatørs kvalifikationer og uddannelse og påvise, at den valgte operatør er egnet til at foretage prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

3.2.   Betjening af mobile ikke-vejgående maskiner

3.2.1.   Prøvningen skal udføres ved den mobile ikke-vejgående maskines egentlige fuldstændige eller (delvise) drift.

3.2.2.   Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at opfylde punkt 3.2.1., skal driftscyklusprøvningen så vidt muligt repræsentere den mobile ikke-vejgående maskines faktiske drift.

3.2.2.1.   Den repræsentative driftsprøvningscyklus udvælges af fabrikanten med den godkendende myndigheds samtykke.

3.2.3.   Uanset om prøvningen foretages under den faktiske drift af den mobile ikke-vejgående maskine eller under en repræsentativ driftsprøvningscyklus, skal den:

| a) | vurdere den faktiske drift af størstedelen af de ibrugtagne motorer i de(n) udvalgte kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner |
| --- | --- |

a)

vurdere den faktiske drift af størstedelen af de ibrugtagne motorer i de(n) udvalgte kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner

| b) | ikke omfatte en uforholdsmæssig stor aktivitet ved tomgangshastighed |
| --- | --- |

b)

ikke omfatte en uforholdsmæssig stor aktivitet ved tomgangshastighed

| c) | omfatte belastningsaktivitet, der er tilstrækkeligt stor til at opnå den minimumsvarighed af prøvningen, som er fastsat i punkt 2 i tillæg 2. |
| --- | --- |

c)

omfatte belastningsaktivitet, der er tilstrækkeligt stor til at opnå den minimumsvarighed af prøvningen, som er fastsat i punkt 2 i tillæg 2.

3.3.   De omgivende forhold

Prøvningen foretages under omgivende forhold, der opfylder følgende krav:

| 3.3.1. | Det atmosfæriske tryk skal være lig med eller større end 82,5 kPa. |
| --- | --- |

3.3.1.

Det atmosfæriske tryk skal være lig med eller større end 82,5 kPa.

| 3.3.2. | Temperaturen skal være på 266 K (– 7 °C) eller derover og lig med eller mindre end den temperatur, der bestemmes af følgende ligning ved det angivne atmosfæretryk:
  T = – 0,4514 × (101,3 – pb) + 311
  hvor:






  — | T er den omgivende lufts temperatur i K |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Temperaturen skal være på 266 K (– 7 °C) eller derover og lig med eller mindre end den temperatur, der bestemmes af følgende ligning ved det angivne atmosfæretryk:

T = – 0,4514 × (101,3 – pb) + 311

hvor:

—

T er den omgivende lufts temperatur i K

| — | pb er atmosfæretrykket i kPa. |
| --- | --- |

—

pb er atmosfæretrykket i kPa.

3.4.   Smøreolie, brændstof og reagens

Smøreolien, brændstoffet og reagenset (for efterbehandlingssystemer til udstødningen, som bruger et reagens til at reducere emission af forurenende luftarter) skal overholde de specifikationer, som fabrikanten har oplyst.

3.4.1.   Det anvendte brændstof skal være et kommercielt brændstof eller et referencebrændstof som specificeret i bilag V til forordning (EU) 2017/654.

3.4.2.   For at påvise overensstemmelse med punkt 3.4. skal fabrikanten udtage prøver og opbevare dem i en periode på 12 måneder eller mindre, hvis det godkendes af den typegodkendende myndighed.

3.4.3.   Reagensprøver må ikke fryses.

3.5.   Driftssekvens

Ved driftssekvens forstås den forløbne tid for den mobile ikke-vejgående maskines drift og løbende datasampling under en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

Prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning skal udføres i en enkelt driftssekvens, undtagen hvis den kombinerede datasamplingsmetode, der er beskrevet i punkt 4.2. anvendes, og hvis flere driftssekvenser kombineres i en enkelt prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

4.   Datasamplingsmetoder

4.1.   Løbende datasampling

Løbende datasampling skal anvendes, når en enkelt driftssekvens er lig med eller længere end prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2 i tillæg 2.

4.1.1.   Data af højst 3 minutters varighed kan udelukkes som følge af et eller flere tilfælde af midlertidig signaltab.

4.2.   Kombineret datasampling

Som alternativ til punkt 4.1. kan dataindsamling opnås ved at kombinere resultaterne fra flere driftssekvenser.

4.2.1.   Kombineret datasampling skal kun anvendes, når prøvningsbetingelserne ikke gør det muligt at opnå prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2 i tillæg 2, med én enkelt driftssekvens til trods for forsøg på at opnå dette, eller når kategorien/kategorierne af mobile ikke-vejgående maskiner udvalgt til prøvning anvendes til flere forskellige arbejdsaktiviteter med forskellige relevante arbejdscyklusser.

4.2.2.   Følgende yderligere krav skal være opfyldt i forbindelse med anvendelsen af kombineret datasampling:

| a) | de forskellige driftssekvenser skal opnås med den samme mobile ikke-vejgående maskine og motor |
| --- | --- |

a)

de forskellige driftssekvenser skal opnås med den samme mobile ikke-vejgående maskine og motor

| b) | den kombinerede datasampling må højst omfatte tre driftssekvenser |
| --- | --- |

b)

den kombinerede datasampling må højst omfatte tre driftssekvenser

| c) | hver driftssekvens i den kombinerede datasampling skal omfatte drift i mindst en ikke-vejgående overgangscyklus (NRTC) |
| --- | --- |

c)

hver driftssekvens i den kombinerede datasampling skal omfatte drift i mindst en ikke-vejgående overgangscyklus (NRTC)

| d) | driftssekvenser i den kombinerede datasampling skal opnås og anbringes i kronologisk rækkefølge |
| --- | --- |

d)

driftssekvenser i den kombinerede datasampling skal opnås og anbringes i kronologisk rækkefølge

| e) | dataanalysen skal anvendes til den fuldstændige, kombinerede datasampling |
| --- | --- |

e)

dataanalysen skal anvendes til den fuldstændige, kombinerede datasampling

| f) | den maksimale periode, der går mellem første og sidste driftssekvens, må højst være 72 timer |
| --- | --- |

f)

den maksimale periode, der går mellem første og sidste driftssekvens, må højst være 72 timer

| g) | kombineret datasampling må ikke anvendes, hvis der forekommer en fejlfunktion i motoren, jf. punkt 8 i tillæg 2. |
| --- | --- |

g)

kombineret datasampling må ikke anvendes, hvis der forekommer en fejlfunktion i motoren, jf. punkt 8 i tillæg 2.

5.   ECU-datastrøm

5.1.   ECU'en skal give datastrømsoplysninger til måleinstrumenterne eller dataloggeren i PEMS i overensstemmelse med kravene i tillæg 7.

5.2.   Oplysningernes overensstemmelse

5.2.1.   Overensstemmelsen af alle signalerne fra ECU'en i overensstemmelse med tabel 1 i tillæg 7 kontrolleres af den godkendende myndighed og skal opfylde de krav, der er fastsat i punkt 5 i bilag VI til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 (1) om tekniske og generelle krav.

5.2.2   Fabrikanter kontrollerer i overensstemmelse med metoden i tillæg 6 ECU-momentsignalets overensstemmelse under overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

6.   Prøvningsprocedurer samt dataforbehandling og -validering

6.1.   Prøvninger af overvågning efter ibrugtagning skal foretages med et bærbart emissionsmålingssystem (PEMS) i overensstemmelse med tillæg 1.

6.2.   Fabrikanter skal overholde prøvningsprocedurerne i tillæg 2 med hensyn til overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

6.3.   Fabrikanter skal følge procedurerne i tillæg 3 med hensyn til forbehandlingen af data fra overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

6.4.   Fabrikanter skal følge procedurerne i tillæg 4 med hensyn til bestemmelse af gyldige arrangementer under en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

7.   Prøvningsdatas tilgængelighed

Ingen data må ændres eller fjernes fra en prøvning. Fabrikanten skal opbevare hele datasamplingen i mindst 10 år og efter anmodning stille den til rådighed for den godkendende myndighed og Kommissionen.

8.   Beregninger

Fabrikanten skal følge de procedurer, der er fastsat i tillæg 5, for beregninger af emission af forurenende luftarter i forbindelse med overvågningen af ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS.

9.   Bekræftende prøvning

9.1.   De godkendende myndigheder kan udføre en bekræftende prøvning af overvågningen efter ibrugtagning for at få en uafhængig måling fra overvågningen efter ibrugtagning.

9.2.   Den bekræftende prøvning skal foretages på den motorfamilie/motortype og den eller de kategorier af mobile ikke-vejgående maskiner, der er specificeret i punkt 2; en særlig motor monteret i en mobil ikke-vejgående maskine, skal prøves i henhold til kravene i denne forordning.

10.   Rapporteringsprocedurer

10.1.   De godkendende myndigheder skal udarbejde en prøvningsrapport om overvågningen efter ibrugtagning af motorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, som anvender et PEMS, for hver motor der prøves. Prøvningsrapporten skal beskrive aktiviteterne og resultaterne af overvågning efter ibrugtagning og skal mindst indeholde de oplysninger, der kræves i rubrik 1 til 11 i tillæg 8.

10.2.   Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata

10.2.1.   Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata bør ikke indgå i prøvningsrapporten, men skal opbevares af fabrikanten og efter anmodning stilles til rådighed for Kommissionen og den godkendende myndighed for den periode, der er fastsat i punkt 7.

10.2.2.   Målte øjebliksdata og beregnede øjebliksdata skal mindst omfatte de oplysninger, der kræves i rubrik I-1 til I-2.20 i tillæg 8.

10.3.   Offentligt tilgængelige oplysninger

Med henblik på artikel 44, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2016/1628 skal fabrikanten fremlægge en særskilt rapport, som indeholder de oplysninger, der kræves i følgende rubrikker i tillæg 8: 1.1, 2.2, 2.4, 3.2, 6.3, 6.4.1, 6.1., afsnit 9 og afsnit 10

Oplysninger til rubrik 6.3. skal afgives på regionalt plan udelukkende med den omtrentlige geografiske placering.

---

(1)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 af 19. december 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner (se side 1 i denne EUT).

Tillæg 1

Bærbart emissionsmålingssystem

1.   PEMS-udstyret skal omfatte følgende måleinstrumenter:

| (a) | gasanalysatorer til måling af koncentrationerne af emission af forurenende luftarter, jf. punkt 1, første afsnit, i tillæg 2 |
| --- | --- |

(a)

gasanalysatorer til måling af koncentrationerne af emission af forurenende luftarter, jf. punkt 1, første afsnit, i tillæg 2

| (b) | en flowmåler til måling af udstødningsmassen baseret på »averaging Pitot« eller et ækvivalent princip |
| --- | --- |

(b)

en flowmåler til måling af udstødningsmassen baseret på »averaging Pitot« eller et ækvivalent princip

| (c) | følere til måling af omgivelsestemperaturen og trykket |
| --- | --- |

(c)

følere til måling af omgivelsestemperaturen og trykket

| (d) | andre måleinstrumenter, der er nødvendige for prøvning af overvågning efter ibrugtagning |
| --- | --- |

(d)

andre måleinstrumenter, der er nødvendige for prøvning af overvågning efter ibrugtagning

PEMS skal desuden omfatte følgende:

| (a) | en overføringsledning til transport af de udtagne prøver fra prøvetagningssonden til gasanalysatorerne, herunder en prøvetagningssonde |
| --- | --- |

(a)

en overføringsledning til transport af de udtagne prøver fra prøvetagningssonden til gasanalysatorerne, herunder en prøvetagningssonde

| (b) | en datalogger til lagring af de indsamlede data fra ECU'en. |
| --- | --- |

(b)

en datalogger til lagring af de indsamlede data fra ECU'en.

| (c) | PEMS kan omfatte en GPS (Global Positioning System). |
| --- | --- |

(c)

PEMS kan omfatte en GPS (Global Positioning System).

2.   Krav til måleinstrumenter

2.1.   Måleinstrumenter skal opfylde kravene til kalibrering og funktionsprøvninger i afsnit 8.1 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. Der skal lægges særlig vægt på følgende:

| (a) | tæthedskontrol i vakuumsiden for PEMS, jf. afsnit 8.1.8.7. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav |
| --- | --- |

(a)

tæthedskontrol i vakuumsiden for PEMS, jf. afsnit 8.1.8.7. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav

| (b) | kontrol af gasanalysatorens respons og opdateringsregistrering, jf. afsnit 8.1.6 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

(b)

kontrol af gasanalysatorens respons og opdateringsregistrering, jf. afsnit 8.1.6 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2.1.2.   Måleinstrumenter skal opfylde specifikationerne i afsnit 9.4 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2.1.3.   De analytiske gasser, der anvendes til kalibrering af måleinstrumenter, skal opfylde kravene i afsnit 9.5.1 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2.2.   Krav til overføringsledning og prøvetagningssonde

2.2.1.   Overføringsledningen skal opfylde kravene i punkt 9.3.1.2. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2.2.2.   Prøvetagningssonden skal opfylde kravene i punkt 9.3.1.1. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

Tillæg 2

Prøvningsmetode til overvågning efter ibrugtagning med et PEMS

1.   Prøvningsparametre

De emissioner af forurenende luftarter, der skal måles og registreres under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, er: carbonmonoxid (CO), samlede carbonhybrider (HC) og nitrogenoxider (NOx). Desuden skal carbondioxid (CO2) måles for at gøre det muligt at foretage de beregningsprocedurer, der er beskrevet i tillæg 5.

De parametre, der er anført i tabellen, skal måles og registreres under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning:

Tabel

Prøvningsparametre

| Parametre | Enhed | Kilde |
| --- | --- | --- |
| HC-koncentration (1) | ppm | Gasanalysator |
| CO-koncentration (1) | ppm | Gasanalysator |
| NOx-koncentration (1) | ppm | Gasanalysator |
| CO2-koncentration (1) | ppm | Gasanalysator |
| Udstødningens massestrøm (2) | kg/h | EFM |
| Udstødningstemperatur | K | EFM eller ECU eller føler |
| Omgivelsestemperatur (3) | K | Føler |
| Omgivende tryk | kPa | Føler |
| Relativ fugtighed | % | Føler |
| Motorens drejningsmoment (4) | Nm | ECU eller føler |
| Motorhastighed | omdr./min. | ECU eller føler |
| Brændstofflow til motor | g/s | ECU eller føler |
| Kølevæsketemperatur | K | ECU eller føler |
| Temperatur af motorens indsugningsluft (3) | K | ECU eller føler |
| Den mobile ikke-vejgående maskines breddegrad | grad | GPS (valgfrit) |
| Den mobile ikke-vejgående maskines længdegrad | grad | GPS (valgfrit) |

Parametre

Enhed

Kilde

HC-koncentration (1)

ppm

Gasanalysator

CO-koncentration (1)

ppm

Gasanalysator

NOx-koncentration (1)

ppm

Gasanalysator

CO2-koncentration (1)

ppm

Gasanalysator

Udstødningens massestrøm (2)

kg/h

EFM

Udstødningstemperatur

K

EFM eller ECU eller føler

Omgivelsestemperatur (3)

K

Føler

Omgivende tryk

kPa

Føler

Relativ fugtighed

%

Føler

Motorens drejningsmoment (4)

Nm

ECU eller føler

Motorhastighed

omdr./min.

ECU eller føler

Brændstofflow til motor

g/s

ECU eller føler

Kølevæsketemperatur

K

ECU eller føler

Temperatur af motorens indsugningsluft (3)

K

ECU eller føler

Den mobile ikke-vejgående maskines breddegrad

grad

GPS (valgfrit)

Den mobile ikke-vejgående maskines længdegrad

grad

GPS (valgfrit)

2.   Prøvningens minimumsvarighed

Testens varighed, omfattende alle driftsperioder og udelukkende validerede data, skal være lang nok til at fuldende det arbejde, der udføres under NRTC, mellem fem og syv gange eller at producere CO2-referencemassen i kg/cyklus fra NRTC mellem fem og syv gange.

3.   Forberedelse af den mobile ikke-vejgående maskine

Forberedelse af den mobile ikke-vejgående maskine skal mindst omfatte følgende:

| (a) | kontrol af motoren: alle identificerede problemer skal, når de er løst, registreres og forelægges for den godkendende myndighed |
| --- | --- |

(a)

kontrol af motoren: alle identificerede problemer skal, når de er løst, registreres og forelægges for den godkendende myndighed

| (b) | udskiftning af olie, brændstof og eventuelt reagens |
| --- | --- |

(b)

udskiftning af olie, brændstof og eventuelt reagens

| (c) | påvisning af tilgængeligheden af ECU-datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 2 i tillæg 7. |
| --- | --- |

(c)

påvisning af tilgængeligheden af ECU-datastrømsoplysninger, jf. kravene i punkt 2 i tillæg 7.

4.   Montering af PEMS

4.1.   Monteringen af PEMS må ikke indvirke på den mobile ikke-vejgående maskines emission af forurenende luftarter eller ydeevne.

Monteringen skal under alle omstændigheder være i overensstemmelse med de lokalt gældende sikkerhedsforskrifter og forsikringskrav og skal følge de instrukser, der blev givet af fabrikanten af PEMS, måleinstrumenter, overføringsledning og prøvetagningssonde.

4.2.   Elektrisk strømforsyning

Den elektriske strømforsyning til PEMS-udstyret skal komme fra en ekstern strømforsyning.

4.2.1.   Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at opfylde punkt 4.2., kan en kilde, som trækker sin energi (direkte eller indirekte) fra motoren, anvendes under testen.

4.2.2.   I så fald må PEMS-udstyrets største effektforbrug ikke overstige 1 % af motorens maksimale effekt, og der skal træffes yderligere foranstaltninger for at forebygge for stor afladning af batteriet, når motoren ikke er i drift eller tomgang.

4.3.   Andre måleinstrumenter end EFM

Andre måleinstrumenter end EFM skal så vidt muligt monteres på et sted, som udsættes for minimal(e):

| (a) | ændringer i omgivelsestemperaturen |
| --- | --- |

(a)

ændringer i omgivelsestemperaturen

| (b) | ændringer i det omgivende tryk |
| --- | --- |

(b)

ændringer i det omgivende tryk

| (c) | elektromagnetisk stråling |
| --- | --- |

(c)

elektromagnetisk stråling

| (d) | mekaniske stød og vibrationer |
| --- | --- |

(d)

mekaniske stød og vibrationer

| (e) | carbonhydrider i omgivelserne — hvis der anvendes en FID-analysator, der bruger omgivende luft som brænderluft i FID'en. |
| --- | --- |

(e)

carbonhydrider i omgivelserne — hvis der anvendes en FID-analysator, der bruger omgivende luft som brænderluft i FID'en.

4.4.   EFM

Monteringen af EFM'en må ikke øge modtrykket ud over den værdi, der anbefales af fabrikanten.

4.4.1.   EFM'en skal være fastgjort til den mobile ikke-vejgående maskines udstødningsrør. EFM-følerne bør placeres mellem to stykker lige rør, hvis længde bør være mindst to gange EFM-diameteren (opstrøms og nedstrøms).

4.4.2.   EFM'en placeres efter den mobile ikke-vejgående maskines lyddæmper for at begrænse virkningen af udstødningsgassens pulsationer på målesignalerne.

4.5.   Overføringsledning og prøvetagningssonde

Overføringsledningen skal isoleres behørigt ved tilslutningspunkterne (prøvetagningssonde og bagside af måleinstrumenter).

4.5.1.   Hvis overføringsledningens længde ændres, skal transporttiden kontrolleres og om nødvendigt korrigeres.

4.5.2.   Overføringsledningen og prøvetagningssonden skal monteres i overensstemmelse med kravene i afsnit 9.3. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

4.6.   Datalogger

Dataloggeren skal være forbundet med motorens ECU med henblik på registrering af de motorparametre, der er opført i tabel 1 i tillæg 7, og, hvor det er relevant, de motorparametre, der er opført i tabel 2 i tillæg 7.

4.7.   GPS (hvor det er relevant)

Antennen bør monteres så højt som muligt, men uden risiko for interferens med eventuelle obstruktioner ved drift.

5.   Procedurer forud for prøvning af overvågningen efter ibrugtagning

5.1.   Måling af omgivelsestemperaturen

Omgivelsestemperaturen skal måles ved begyndelsen af prøvningen og også ved prøvningens afslutning inden for en rimelig afstand af den mobile ikke-vejgående maskine. Det er tilladt at anvende CAN-signalet for indsugningsluftens temperatur (temperatur, der opleves af motoren).

Hvis en føler for indsugningsluftens temperatur anvendes til at anslå omgivelsestemperaturen, skal den registrerede omgivelsestemperatur være indsugningsluftens temperatur justeret med den relevante nominelle udligning mellem omgivelsestemperaturen og indsugningsluftens temperatur som angivet af fabrikanten.

5.2.   Start og stabilisering af måleinstrumenterne

Måleudstyret skal varmes op og stabiliseres, indtil tryk, temperaturer og de forskellige flow har nået deres indstillede driftspunkter, i henhold til instrukserne fra fabrikanten af måleinstrumentet/PEMS-udstyret.

5.3.   Rengøring og opvarmning af overføringsledningen

For at forhindre systemkontaminering gennemskylles overføringsledningen, indtil prøvetagningen begynder, i overensstemmelse med instrukserne fra fabrikanten af overføringsledningen/PEMS-udstyret.

Overføringsledningen opvarmes til 190 oC (+/- 10 oC), før prøvningen påbegyndes, for at undgå forekomsten af kolde punkter, der vil kunne medføre kontaminering af prøven med kondenserede carbonhydrider.

5.4.   Kontrol og kalibrering af gasanalysatorer

Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af gasanalysatorerne skal foretages ved brug af de i punkt 2.1.3. i tillæg 1 omhandlede analytiske gasser.

5.5.   Rengøring af EFM'en

EFM'en skal gennemskylles ved tryktransducerens tilslutninger i overensstemmelse med instrukserne fra fabrikanten af PEMS eller EFM. Denne procedure skal fjerne kondensation og dieselpartikler fra trykledninger og de dermed forbundne måleporte for flowrørstryk.

6.   Datalogging for prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

6.1.   Før prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

Datasampling af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsparametre og registrering af motordata og omgivende data skal begynde, før motoren startes.

6.2.   Under prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

Datasampling af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsgasparametre og registrering af motordata og omgivende data skal fortsætte under motorens normale drift under brug.

Motoren kan standses og startes, men datasamplingen af emission af forurenende luftarter, måling af udstødningsparametre og registrering af motordata og omgivende data skal fortsætte under hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

6.3.   Efter prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

Ved afslutningen af prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning skal måleinstrumenterne og dataloggeren have tilstrækkelig tid til, at deres responstider respekteres. Motoren kan slukkes før eller efter, at dataloggingen er stoppet.

6.4.   Gyldige målte data for beregning af emission af forurenende luftarter

De gyldige målte data for beregning af emission af forurenende luftarter bestemmes i overensstemmelse med tillæg 4. Punkt 6.4.2. finder anvendelse på disse beregninger.

6.4.1.   For at fastlægge varigheden af opstartsfasen efter en lang periode uden drift, jf. punkt 2.2.2. i tillæg 4, skal udstødningsgassens temperatur måles under driftssekvensen inden for 30 cm fra afgangen på den efterbehandlingsenhed, der anvendes til reduktion af NOx.

6.4.2.   Koldstartsdata

Målte data for emission af forurenende luftarter i forbindelse med koldstart skal fjernes ved beregningerne af emission af forurenende luftarter.

Beregningerne af gyldige målte data for emission af forurenende luftarter skal begynde, når temperaturen på motorens kølevæske har nået 343 K (70 oC) første gang, eller efter at temperaturen på motorens kølevæske har stabiliseret sig inden for ± 2K over en periode på 5 minutter, alt efter hvad der indtræffer først; den skal under alle omstændigheder indledes senere end 20 minutter efter motorstart.

7.   Kontrol af gasanalysatorerne

7.1.   Periodisk kontrol af nulpunkt under driftssekvensen

Kontrol af gasanalysatorernes nulpunkt foretages mindst hver anden time under en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning.

7.2.   Periodisk korrektion af nulpunkt under prøvningen af overvågning efter ibrugtagning

De resultater, der opnås med den kontrol, der udføres i overensstemmelse med punkt 7.1., kan anvendes til at foretage en korrektion af nulpunktsforskydning.

7.3.   Kontrol af forskydning efter udførelse af prøvningen

Kontrollen af forskydningen foretages kun, hvis der ikke blev foretaget en korrektion af nulpunktsforskydning under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning i overensstemmelse med punkt 7.2.

7.3.1.   Senest 30 minutter efter at prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning er afsluttet, nulstilles og kalibreres gasanalysatorerne for at kontrollere deres forskydning sammenlignet med resultaterne før prøvningen.

7.3.2.   Nulstillings- og områdekalibrering og den lineære kontrol af gasanalysatorerne skal foretages i overensstemmelse med punkt 5.4.

8.   Fejlfunktion i motoren

8.1.   Hvis der optræder en fejlfunktion under en driftssekvens, og den mobile ikke-vejgående maskines operatør tydeligt underrettes herom af egendiagnosesystemet via en visuel advarsel om funktionsfejl, prøvningsmeddelelse eller anden indikator, skal prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning betragtes som ugyldig.

8.2.   Alle fejl skal korrigeres, før der foretages yderligere prøvninger af overvågningen efter ibrugtagning på motoren.

---

(1)  Målt eller korrigeret til våd basis.

(2)  Direkte måling af udstødningsmassestrøm anvendes, medmindre et af følgende forhold gør sig gældende:

| a) | Det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, medfører fortynding af udstødningen med luft før det sted, hvor en EFM kunne monteres. I så fald skal udstødningsgasprøven tages før det sted, hvor der forekommer fortynding, eller |
| --- | --- |

a)

Det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, medfører fortynding af udstødningen med luft før det sted, hvor en EFM kunne monteres. I så fald skal udstødningsgasprøven tages før det sted, hvor der forekommer fortynding, eller

| b) | det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, omdirigerer en del af udstødningen til en anden del af den mobile ikke-vejgående maskine (f.eks. med henblik på opvarmning), der befinder sig før det sted, hvor en EFM kunne monteres. |
| --- | --- |

b)

det udstødningssystem, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, omdirigerer en del af udstødningen til en anden del af den mobile ikke-vejgående maskine (f.eks. med henblik på opvarmning), der befinder sig før det sted, hvor en EFM kunne monteres.

I disse tilfælde, hvor fabrikanten kan forelægge den godkendende myndighed solid dokumentation for den sammenhæng mellem brændstoffets massestrøm, der anslås af ECU'en, og brændstoffets massestrøm målt på prøvebænken for motorens dynamometer, kan EFM udelades, og indirekte målinger af udstødningsstrømmen (fra brændstof- og indsugningsluftstrømme eller brændstofstrøm og kulstofbalance), kan anvendes.

(3)  Anvend føleren for omgivelsestemperaturen eller en føler for indsugningsluftens temperatur. Anvendelsen af en føler for indsugningsluftens temperatur skal være i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 5.1., andet afsnit.

(4)  Den registrerede værdi skal enten være a) nettodrejningsmomentet eller b) nettodrejningsmomentet beregnet ud fra motorens faktiske procentmæssige drejningsmoment, friktionsmomentet og referencemomentet i henhold til standarderne i punkt 2.1.1. i tillæg 7.

Grundlaget for nettodrejningsmomentet skal være det ukorrigerede nettodrejningsmoment leveret af motoren inklusive udstyr og tilbehør, som skal medtages ved en emissionsprøvning i henhold til tillæg 2 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

Tillæg 3

Dataforbehandling med henblik på beregning af emission af forurenende luftarter

1.   Definitioner

1.2.   I dette tillæg forstås ved:

1.2.1.   »nulpunktsrespons«: gennemsnitsrespons, herunder støj, på en nulstillingsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder

1.2.2.   »kalibreringsrespons«: gennemsnitsrespons, herunder støj, på en justeringsgas inden for et tidsrum af mindst 30 sekunder.

2.   Forskydningskorrektion

2.1.   Maksimal tilladt forskydning

Forskydningen af nulpunktsresponsen og kalibreringsresponsen skal være mindre end 2 % af fuldt skalaudslag i det laveste anvendte måleområde:

| (f) | hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 %, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 2.2. |
| --- | --- |

(f)

hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er mindre end 2 %, kan de målte koncentrationer anvendes ukorrigerede, eller de kan korrigeres for forskydning, jf. punkt 2.2.

| (g) | Hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 2 %, skal de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 2.2. Hvis der ikke foretages nogen korrektion, skal prøvningen betragtes som ugyldig. |
| --- | --- |

(g)

Hvis forskellen mellem resultaterne før og efter prøvning er lig med eller større end 2 %, skal de målte koncentrationer korrigeres for forskydning, jf. punkt 2.2. Hvis der ikke foretages nogen korrektion, skal prøvningen betragtes som ugyldig.

2.2.   Forskydningskorrektion

Koncentrationsværdien korrigeret for forskydning beregnes i overensstemmelse med kravene i afsnit 2.1. eller afsnit 3.5. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

Forskellen mellem de ukorrigerede og de korrigerede bremsespecifikke værdier for emission af forurenende luftarter skal befinde sig inden for ± 6 % af de ukorrigerede bremsespecifikke værdier for emission af forurenende luftarter. Hvis forskydningen er over 6 %, skal prøvningen betragtes som ugyldig.

Hvis der anvendes forskydningskorrektion, er det kun de forskydningskorrigerede resultater for de emission af forurenende luftarter, der skal anvendes til rapportering af de emission af forurenende luftarter.

3.   Tidsjustering

For at minimere den skævhed i beregningerne af massen af emission af forurenende luftarter, der skyldes tidsforsinkelsen mellem de forskellige signaler, skal de data, der er relevante for beregningerne af emission af forurenende luftarter tidsjusteres i overensstemmelse med kravene i punkt 3.1. til 3.4.

3.1.   Gasanalysatordata

Gasanalysatordataene skal tidsjusteres behørigt i overensstemmelse med kravene i afsnit 8.1.5.3. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

3.2.   Gasanalysatordata og EFM-data

Dataene fra gasanalysatorerne skal behørigt justeres med dataene fra EFM ved hjælp af metoden i punkt 3.4.

3.3.   PEMS- og motordata

Dataene fra PEMS (gasanalysatorerne og EFM) skal behørigt tidsjusteres med dataene fra motorens ECU ved anvendelse af metoden i punkt 3.4.

3.4.   Procedure for forbedret tidsjustering af PEMS-dataene

De prøvningsparametre, der er opført i tabel 1, er opdelt i 3 forskellige kategorier:

| | Kategori 1: Gasanalysatorer (HC-, CO-, CO2- og NOx-koncentrationer) |
| --- | --- |

Kategori 1: Gasanalysatorer (HC-, CO-, CO2- og NOx-koncentrationer)

| | Kategori 2: EFM (udstødningsmassestrøm og udstødningstemperatur): |
| --- | --- |

Kategori 2: EFM (udstødningsmassestrøm og udstødningstemperatur):

| | Kategori 3: Motor (drejningsmoment, hastighed, temperaturer og brændstoftilførsel fra ECU). |
| --- | --- |

Kategori 3: Motor (drejningsmoment, hastighed, temperaturer og brændstoftilførsel fra ECU).

Tidsjusteringen af hver kategori med de to andre kategorier kontrolleres ved at finde den højeste korrelationskoefficient mellem to serier af prøvningsparametre. Alle prøvningsparametre i en kategori forskydes for at maksimere deres korrelationsfaktor. Følgende prøvningsparametre anvendes til at beregne korrelationskoefficienterne:

| (a) | Kategori 1 og 2 (gasanalysatordata og EFM-data) med kategori 3 (motordata): fra ECU'en |
| --- | --- |

(a)

Kategori 1 og 2 (gasanalysatordata og EFM-data) med kategori 3 (motordata): fra ECU'en

| (b) | Kategori 1 med kategori 2: CO2-koncentrationen og udstødningsmassestrømmen |
| --- | --- |

(b)

Kategori 1 med kategori 2: CO2-koncentrationen og udstødningsmassestrømmen

| (c) | Kategori 2 med kategori 3: CO2-koncentrationen og motorbrændstofflowet. |
| --- | --- |

(c)

Kategori 2 med kategori 3: CO2-koncentrationen og motorbrændstofflowet.

4.   Kontrol af datakonsistens

4.1.   Gasanalysatordata og EFM-data

Dataenes konsistens (udstødningsmasseflow målt med EFM og gaskoncentrationer) kontrolleres ved anvendelse af en korrelation mellem det målte motorbrændstofflow fra ECU og motorbrændstofflowet beregnet i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2.1.6.4 i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

Der foretages en lineær regression for de målte og de beregnede brændstoftilførselsværdier. Der anvendes mindste kvadraters metode, med bedste tilnærmelse repræsenteret ved en ligning med formen:

y = mx + b

Hvor:

| — | y er det beregnede brændstofflow [g/s] |
| --- | --- |

—

y er det beregnede brændstofflow [g/s]

| — | m er regressionslinjens hældning |
| --- | --- |

—

m er regressionslinjens hældning

| — | x er det målte brændstofflow [g/s] |
| --- | --- |

—

x er det målte brændstofflow [g/s]

| — | b er regressionslinjens skæring med y-aksen. |
| --- | --- |

—

b er regressionslinjens skæring med y-aksen.

Hældningen (m) og determinationskoefficienten (r2) beregnes for hver regressionslinje. Det anbefales, at denne analyse udføres inden for området fra 15 % af den maksimale værdi til den maksimale værdi og med en frekvens større eller lig med 1 Hz. For at en prøvning kan anses for gyldig, skal følgende to kriterier være opfyldt:

Tabel

Tolerancer

| Regressionslinjens hældning, m | 0,9 til 1,1 — anbefalet |
| --- | --- |
| Determinationskoefficient r2 | min. 0,90 — anbefalet |

Regressionslinjens hældning, m

0,9 til 1,1 — anbefalet

Determinationskoefficient r2

min. 0,90 — anbefalet

4.2.   ECU-drejningsmomentdata

Konsistensen af ECU-drejningsmomentdata kontrolleres ved at sammenligne de maksimale ECU-drejningsmomentværdier ved forskellige motorhastigheder med de tilsvarende værdier i den officielle momentkurve ved fuld motorbelastning og i overensstemmelse med tillæg 6.

4.3.   Bremsespecifikt brændstofforbrug (BSFC)

BSFC kontrolleres ved anvendelse af:

| (a) | brændstofforbruget beregnet på grundlag af dataene om emission af forurenende luftarter (data for gasanalysatorkoncentrationer og udstødningsmasseflow) i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2.1.6.4. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

(a)

brændstofforbruget beregnet på grundlag af dataene om emission af forurenende luftarter (data for gasanalysatorkoncentrationer og udstødningsmasseflow) i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2.1.6.4. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| (b) | arbejde beregnet ud fra data fra ECU'en (motorens moment og motorhastighed). |
| --- | --- |

(b)

arbejde beregnet ud fra data fra ECU'en (motorens moment og motorhastighed).

4.4.   Omgivende tryk

Data for omgivende tryk kontrolleres i forhold til den højde over havets overflade, der eventuelt angives af GPS-dataene.

4.5.   Den godkendende myndighed kan anse prøvningen for at være ugyldig, hvis den ikke er tilfreds med resultaterne af kontrollen af datakonsistensen.

5.   Tør/våd-korrektion

Hvis koncentrationen måles på tør basis, skal den konverteres til våd basis i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2 eller afsnit 3 i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

6.   NOX-korrektion for fugtindhold og temperatur

De NOx-koncentrationer, der måles af gasanalysatorerne, skal ikke korrigeres for omgivende lufttemperatur og fugtighed.

Tillæg 4

Algoritme til bestemmelse af gyldige arrangementer under overvågning efter ibrugtagning

1.   Almindelige bestemmelser

1.1.   I dette bilag forstås ved »arrangement«: de målte data i en prøvning af overvågningen efter ibrugtagning med henblik på beregning af emission af forurenende luftarter foretaget i tidstrin Δt svarende til dataindsamlingsperioden.

1.2.   Den metode, der er beskrevet i dette tillæg, er baseret på begrebet arrangementer med og uden drift.

1.3.   Alle arrangementer, som betragtes som et arrangement uden drift i overensstemmelse med dette tillæg, betragtes ikke som gyldige med henblik på beregning af driften eller CO2-massen og de emission af forurenende luftarter og gennemsnitsberegningsvinduernes overensstemmelsesfaktorer, jf. afsnit 2. i tillæg 5. Kun arrangementer med drift skal benyttes med henblik på beregninger.

1.4.   Arrangementer uden drift skal kategoriseres som korte arrangementer uden drift (≤ D2) og lange arrangementer uden drift (> D2) (jf. tabel 1 for værdien af D2).

2.   Procedure til bestemmelse af arrangementer uden drift

2.1.   Følgende arrangementer betragtes som arrangementer uden drift:

| 2.1.1. | Arrangementer, hvor motoreffekten er på under 10 % af motorens maksimale nettoeffekt. |
| --- | --- |

2.1.1.

Arrangementer, hvor motoreffekten er på under 10 % af motorens maksimale nettoeffekt.

| 2.1.2. | Arrangementer, der svarer til anvendelse af motorsystemet under kolde vejrforhold (koldstart), jf. punkt 6.4.2 i tillæg 2. |
| --- | --- |

2.1.2.

Arrangementer, der svarer til anvendelse af motorsystemet under kolde vejrforhold (koldstart), jf. punkt 6.4.2 i tillæg 2.

| 2.1.3. | Arrangementer, som logges under omgivende forhold, der ikke opfylder kravene i punkt 3.3. i dette bilag. |
| --- | --- |

2.1.3.

Arrangementer, som logges under omgivende forhold, der ikke opfylder kravene i punkt 3.3. i dette bilag.

| 2.1.4. | Hændelser, som logges under den periodiske kontrol af måleinstrumenter. |
| --- | --- |

2.1.4.

Hændelser, som logges under den periodiske kontrol af måleinstrumenter.

2.2.   Følgende supplerende trin gennemføres:

| 2.2.1. | Arrangementer uden drift kortere end D0 skal betragtes som arrangementer med drift og slås sammen med de omkringliggende arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D0). |
| --- | --- |

2.2.1.

Arrangementer uden drift kortere end D0 skal betragtes som arrangementer med drift og slås sammen med de omkringliggende arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D0).

| 2.2.2. | Opstartsfasen efter et langvarigt arrangement uden drift (> D2) skal også betragtes som et arrangement uden drift, indtil udstødningsgastemperaturen når 523 K. Hvis udstødningsgastemperaturen ikke når 523 K inden for D3 minutter, betragtes alle arrangementer efter D3 som arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D3). |
| --- | --- |

2.2.2.

Opstartsfasen efter et langvarigt arrangement uden drift (> D2) skal også betragtes som et arrangement uden drift, indtil udstødningsgastemperaturen når 523 K. Hvis udstødningsgastemperaturen ikke når 523 K inden for D3 minutter, betragtes alle arrangementer efter D3 som arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D3).

| 2.1.5.3. | For alle arrangementer uden drift skal de første D1 minutter i arrangementet anses for at være arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D1). |
| --- | --- |

2.1.5.3.

For alle arrangementer uden drift skal de første D1 minutter i arrangementet anses for at være arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D1).

3.   Mærkningsalgoritme for »maskinarbejde«

3.1.   Trin 1

Indkreds og inddel i arrangementer med drift og arrangementer uden drift.

3.1.1.   Fastlæg arrangementer med drift og arrangementer uden drift i overensstemmelse med punkt 2.

3.1.2.   Beregn varigheden af arrangementer uden drift.

3.1.3.   Mærk arrangementer uden drift, der er kortere end D0, som arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D0).

3.1.4.   Beregn varigheden af de resterende arrangementer uden drift.

3.2.   Trin 2

Slå korte arrangementer med drift (≤ D2) sammen med arrangementer uden drift.

3.2.1.   Slå arrangementer med drift kortere end D0 sammen med de omkringliggende arrangementer uden drift og med en varighed, der overstiger D1.

3.3.   Trin 3

Udeluk arrangementer med drift efter langvarige arrangementer uden drift (opstartsfase)

3.3.1.   Betragt som arrangementer uden drift alle arrangementer efter langvarige (> D2) arrangementer uden drift, indtil udstødningsgastemperaturen når 523 K, eller indtil D3 minutter er gået (se tabel 1 for værdierne i D3), alt efter hvad der sker først.

3.4.   Trin 4

Medtag arrangementer uden drift efter arrangementer med drift.

3.4.1.   Inkluder D1 minutter med et arrangement uden drift ved afslutningen af alle arrangementer med drift (se tabel 1 for værdierne i D1).

Tabel

Værdier for parametrene D0, D1, D2 og D3

| Parametre | Værdi |
| --- | --- |
| D0 | 2 minutter |
| D1 | 2 minutter |
| D2 | 10 minutter |
| D3 | 4 minutter |

Parametre

Værdi

D0

2 minutter

D1

2 minutter

D2

10 minutter

D3

4 minutter

4.   Eksempler

4.1.   Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 1

Motoreffekt [%]

Gyldig[1]/Ugyldig[0]

4.2.   Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 2

Motoreffekt [%]

Gyldig[1]/Ugyldig[0]

4.3.   Udelukkelser af data fra arrangementer uden drift ved slutningen af trin 3

Motoreffekt [%]

Gyldig[1]/Ugyldig[0]

4.4.   Afslutning på trin 4 — endelig

Motoreffekt [%]

Gyldig[1]/Ugyldig[0]

Tillæg 5

Beregning af emission af forurenende luftarter

1.   Beregning af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter

Den øjeblikkelige masse af emission af forurenende luftarter beregnes på grundlag af den øjeblikkelige koncentration af emissionen af forurenende luftarter målt under overvågningsprøvning efter ibrugtagning i overensstemmelse med proceduren i afsnit 2. eller afsnit 3. i bilag VII til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

2.   Bestemmelse af gennemsnitsberegningsvinduers emission af forurenende luftarter og overensstemmelsesfaktorer

2.1.   Metoden med gennemsnitsberegningsvinduer (averaging windows)

Gennemsnitsberegningsvinduet er det subsæt af det fuldstændige datasæt beregnet i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, hvis CO2-masse eller arbejde svarer til motorens CO2-masse eller arbejde målt over referencelaboratoriets NRTC.

Massen af emission af forurenende luftarter og overensstemmelsesfaktorerne beregnes ved hjælp metoden med et glidende gennemsnitsberegningsvindue baseret på referencearbejdet (proceduren i punkt 2.2.) og CO2-referencemassen (proceduren i punkt 2.3.) målt over referencelaboratoriets NRTC.

Beregningerne udføres i overensstemmelse med følgende generelle krav:

2.1.1.   Alle data, der er udelukket i henhold til tillæg 4, skal ikke tages i betragtning ved beregning af arbejde eller CO2-masse og emission af forurenende luftarter og gennemsnitsberegningsvinduernes overensstemmelsesfaktorer.

2.1.2.   Beregninger med et glidende gennemsnitsberegningsvindue foretages med tidstrin Δt svarende til dataindsamlingsperioden.

2.1.3.   Massen af emissioner af forurenende luftarter for hver gennemsnitsberegningsvindue (mg/gennemsnitsberegningsvindue) opnås ved at integrere massen af de øjeblikkelige emission af forurenende luftarter i gennemsnitsberegningsvinduet.

2.1.4.   Beregningerne skal foretages og fremlægges for begge procedurer: CO2-referencemassen og referencearbejdet.

Figur 1

Motoreffekt versus tid og emission af forurenende luftarter for gennemsnitsberegningsvinduet, startende fra det første gennemsnitsberegningsvindue, versus tid

Emissioner i gennemsnitsberegningsvinduet

Emissioner i første vindue

Tid

Motoreffekt [%]

2.2.   Metode baseret på arbejde

Figur 2

Metode baseret på arbejde

Metode baseret på arbejde

Emissioner [g]

Arbejde [kWh]

Varigheden (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) af det i'te gennemsnitsberegningsvindue bestemmes ved:

W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) ≥ Wref

Hvor:

| — | W(tj,i
  ) er motorens arbejde målt mellem start og tiden tj,i
  , kWh |
| --- | --- |

—

W(tj,i
  ) er motorens arbejde målt mellem start og tiden tj,i
  , kWh

| — | Wref
  er motorens arbejde i NRTC, kWh. |
| --- | --- |

—

Wref
  er motorens arbejde i NRTC, kWh.

| — | t2,i
  vælges således at:

  W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  ) |
| --- | --- |

—

t2,i
  vælges således at:

W(t
  2,i
  – Δt) – W(t
  1,i
  ) < Wref
  ≤ W(t
  2,i
  ) – W(t
  1,i
  )

Hvor Δt er dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

2.2.1.   Beregning af de bremsespecifikke emissioner af forurenende luftarter

De bremsespecifikke emissioner af forurenende luftarter e
  gas (mg/kWh) beregnes for hvert enkelt gennemsnitsberegningsvindue og hvert luftformigt forurenende stof som følger:

Formula

Hvor:

| — | m er masseemissionen af forurenende luftarter, mg/gennemsnitsberegningsvindue |
| --- | --- |

—

m er masseemissionen af forurenende luftarter, mg/gennemsnitsberegningsvindue

| — | W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) er motorens arbejde i ith gennemsnitsberegningsvindue, kWh. |
| --- | --- |

—

W(t
  2,

  i
  ) – W(t
  1,

  i
  ) er motorens arbejde i ith gennemsnitsberegningsvindue, kWh.

2.2.2.   Udvælgelse af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

Gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er de gennemsnitsberegningsvinduer, hvis gennemsnitseffekt overskrider effektgrænsen på 20 % af den maksimale motoreffekt. Procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer skal være lig med eller større end 50 %.

2.2.2.1.   Prøvningen skal anses for ugyldig, hvis procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er mindre end 50 %.

2.2.3.   Beregninger af overensstemmelsesfaktorerne

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert gyldigt gennemsnitsberegningsvindue og for hver forurenende luftart på følgende måde:

Formula

Hvor:

| — | e er den bremsespecifikke emission af den forurenende luftart, mg/kWh |
| --- | --- |

—

e er den bremsespecifikke emission af den forurenende luftart, mg/kWh

| — | L er den grænse, der finder anvendelse, g/kWh. |
| --- | --- |

—

L er den grænse, der finder anvendelse, g/kWh.

2.3.   Metode baseret på CO2-masse

Figur 3

Metode baseret på CO2-masse

CO2 -emissioner [kg]

Metode baseret på CO2 masse

Emissioner [g]

Figur 3. Metode baseret på CO2-masse. Varigheden (t
  2,

  i
  – t
  1,

  i
  ) af det i'te gennemsnitsberegningsvindue bestemmes ved:

Formula

Hvor:

| — | er CO2-massen målt mellem prøvningsstart og tiden tj,i
  , kg |
| --- | --- |

—

Formula
  er CO2-massen målt mellem prøvningsstart og tiden tj,i
  , kg

| — | er CO2-massen bestemt for NRTC, kg |
| --- | --- |

—

Formula
  er CO2-massen bestemt for NRTC, kg

| — | t2,i
  vælges således at: |
| --- | --- |

—

t2,i
  vælges således at:

Formula

Hvor Δt er dataindsamlingsperioden, svarende til 1 sekund eller mindre.

CO2-masserne beregnes i gennemsnitsberegningsvinduerne ved at integrere de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med kravene i punkt 1.

2.3.1.   Udvælgelse af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

Gyldige gennemsnitsberegningsvinduer er gennemsnitsberegningsvinduer, hvis varighed ikke overskrider den maksimale varighed beregnet ud fra:

Formula

Hvor:

| — | Dmax
  er den maksimale gennemsnitsberegningsvinduesvarighed, s |
| --- | --- |

—

Dmax
  er den maksimale gennemsnitsberegningsvinduesvarighed, s

| — | Pmax
  er den maksimale motoreffekt, kW. |
| --- | --- |

—

Pmax
  er den maksimale motoreffekt, kW.

Procentandelen af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer skal være lig med eller større end 50 %.

2.3.2.   Beregninger af overensstemmelsesfaktorerne

Overensstemmelsesfaktorer beregnes for hvert gennemsnitsberegningvindue og for hvert forurenende stof på følgende måde:

Formula

Med
  Formula
  (koefficient i brug) og

Formula
  (certificeringskoefficient)

Hvor:

| — | m er masseemissionen af den forurenende luftart, mg/gennemsnitsberegningsvindue |
| --- | --- |

—

m er masseemissionen af den forurenende luftart, mg/gennemsnitsberegningsvindue

| — | er CO2-massen i i'te gennemsnitsberegningsvindue, kg |
| --- | --- |

—

Formula
  er CO2-massen i i'te gennemsnitsberegningsvindue, kg

| — | er motorens CO2-masse bestemt for NRTC, kg |
| --- | --- |

—

Formula
  er motorens CO2-masse bestemt for NRTC, kg

| — | mL
  er masseemissionen af den forurenende luftart svarende til den gældende grænse for NRTC'en, mg. |
| --- | --- |

—

mL
  er masseemissionen af den forurenende luftart svarende til den gældende grænse for NRTC'en, mg.

3.   Afrunding af beregninger af emission af forurenende luftarter

I overensstemmelse med standard ASTM E 29-06b (standardpraksis for at bruge betydende decimaler i prøvningsdata for at fastslå overensstemmelse med specifikationer) skal de endelige prøvningsresultater afrundes i én operation til det antal decimaler, der er angivet til højre for decimaltegnet i den gældende emissionsstandard, plus endnu et betydende ciffer. Mellemværdier, der fører til det endelige bremsespecifikke resultat for emission af forurenende luftarter, må ikke afrundes.

4.   Resultater vedrørende emission af forurenende luftarter

Følgende resultater indberettes i overensstemmelse med punkt 10 i nærværende bilag:

| a) | den øjeblikkelige koncentration af emission af forurenende luftarter målt under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning |
| --- | --- |

a)

den øjeblikkelige koncentration af emission af forurenende luftarter målt under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning

| b) | den gennemsnitlige koncentration af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning |
| --- | --- |

b)

den gennemsnitlige koncentration af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning

| c) | den øjeblikkelige masse af emission af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1. |
| --- | --- |

c)

den øjeblikkelige masse af emission af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1.

| d) | den integrerede masse af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning beregnet ved at tillægge massen af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1. |
| --- | --- |

d)

den integrerede masse af emission af forurenende luftarter for hele prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning beregnet ved at tillægge massen af de øjeblikkelige emissioner af forurenende luftarter beregnet i overensstemmelse med punkt 1.

| e) | fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for gyldige vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil) |
| --- | --- |

e)

fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for gyldige vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil)

| f) | fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for alle vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2 uden fastlæggelse af gyldige data i overensstemmelse med tillæg 4 og uden fastsættelse af gyldige vinduer, jf. punkt 2.2.2 og 2.3.1. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil). |
| --- | --- |

f)

fordelingen af overensstemmelsesfaktorerne for alle vinduer, beregnet i overensstemmelse med punkt 2.2.3 og 2.3.2 uden fastlæggelse af gyldige data i overensstemmelse med tillæg 4 og uden fastsættelse af gyldige vinduer, jf. punkt 2.2.2 og 2.3.1. (minimum, maksimum og 90. kumulative percentil).

Tillæg 6

Overensstemmelse for ECU'ens momentsignal

1.   Metoden »maksimalt drejningsmoment«

1.1   Metoden »maksimalt drejningsmoment« består i at bekræfte, at et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden er blevet opnået under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

1.2.   Hvis et punkt på referencekurven for maksimalt drejningsmoment som en funktion af motorhastigheden ikke er blevet opnået under prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, er fabrikanten berettiget til at ændre den mobile ikke-vejgående maskines belastningsaktivitet og/eller prøvningens minimumsvarighed, jf. punkt 2. i tillæg 2, i nødvendigt omfang for at udføre denne påvisning efter prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning.

1.3.   Kravene i punkt 1.2 finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor det ifølge fabrikanten og efter aftale med den typegodkendende myndighed ikke er muligt at nå til et punkt på kurven for maksimalt drejningsmoment under normal drift uden at overbelaste den motor, der er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine, eller hvor dette ikke vil være sikkert.

1.4.   I så fald skal fabrikanten over for den typegodkendende myndighed foreslå en alternativ metode til kontrol af signalet. Den alternative metode anvendes kun, hvis den typegodkendende myndighed finder det praktisk muligt og hensigtsmæssigt, og dette ikke overbelaster motoren eller indebærer nogen form for sikkerhedsrisiko.

1.5.   Fabrikanten kan foreslå den godkendende myndighed en mere nøjagtig og fuldstændig metode til kontrol af overensstemmelse for ECU'ens momentsignal i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning end den metode, der er beskrevet i punkt 1.1 til 1.4. I så fald anvendes den metode, som foreslås af fabrikanten, i stedet for den metode, der er beskrevet i disse punkter.

2.   Umuligt at kontrollere overensstemmelsen for ECU'ens momentsignal

Når fabrikanten over for den godkendende myndighed påviser, at det ikke er muligt at kontrollere ECU'ens momentsignal i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, godtager den godkendende myndighed den verifikation, der er udført i forbindelse med de prøvninger, der kræves med henblik på EU-typegodkendelse, og som er anført i EU-typegodkendelsesattesten.

Tillæg 7

Oplysningskrav vedrørende ECU-datastrømmen

1.   Data, som skal indberettes

1.1.   ECU'en skal som minimum levere de målingsdata, der er anført i tabel 1.

Tabel 1

Målingsdata

| Parametre | Enhed |
| --- | --- |
| Motorens drejningsmoment (1) | Nm |
| Motorhastighed | omdr./min. |
| Kølevæsketemperatur | K |

Parametre

Enhed

Motorens drejningsmoment (1)

Nm

Motorhastighed

omdr./min.

Kølevæsketemperatur

K

1.2.   Hvis enten det omgivende tryk eller omgivelsestemperaturen ikke måles med eksterne følere, skal disse værdier leveres af ECU'en i henhold til tabel 2.

Tabel 2

Yderligere målingsdata

| Parametre | Enhed |
| --- | --- |
| Omgivelsestemperatur (2) | K |
| Omgivende tryk | kPa |
| Brændstofflow til motor | g/s |

Parametre

Enhed

Omgivelsestemperatur (2)

K

Omgivende tryk

kPa

Brændstofflow til motor

g/s

1.3.   Hvis udstødningsmassestrømmen ikke måles direkte, skal motorbrændstofflowet oplyses i overensstemmelse med tabellen, punkt 1, i tillæg 2.

2.   Meddelelseskrav

2.1.   Adgang til datastrømsoplysninger

2.1.1.   Adgangen til datastrømsoplysninger skal være i overensstemmelse med mindst et af følgende sæt standarder:

| a) | ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret) |
| --- | --- |

a)

ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret)

| b) | ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret) |
| --- | --- |

b)

ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret)

| c) | SAE J1939-73. |
| --- | --- |

c)

SAE J1939-73.

2.1.2.   ECU'en skal understøtte de tilsvarende tjenester for mindst en af de standarder, der er anført ovenfor, med henblik på at tilvejebringe de oplysninger, der er anført i tabel 1.

Indførelse af yderligere funktioner omfattet af standarden/standarderne i ECU'en er tilladt, men ikke obligatorisk.

2.1.3.   Der skal være mulighed for adgang til datastrømsoplysninger ved hjælp af ledningstilslutning (eksternt scanningsværktøj).

2.2.   CAN-baseret kommunikation med ledningstilslutning

2.2.1.   Det ledningstilsluttede data-links kommunikationshastighed skal være enten 250 kbps eller 500 kbps.

2.2.2.   Tilslutningsinterface mellem motoren og PEMS-måleinstrumenterne skal være standardiseret og opfylde alle kravene i ISO 15031-3 Type A (12 VDC power supply), Type B (24 VDC power supply) or SAE J1939-13 (12 or 24 VDC power supply).

2.3   Dokumentationskrav

Fabrikanten skal i det i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 (3) om administrative krav omhandlede oplysningsskema anføre den eller de standarder, der anvendes til at give adgang til datastrømsoplysninger, jf. afsnit 2.1.1.

---

(1)  Den anførte værdi skal enten være a) nettodrejningsmomentet eller b) nettodrejningsmomentet beregnet ud fra andre relevante drejningsmomentværdier som defineret i den relevante protokolstandard i punkt 2.1.1. Grundlaget for nettodrejningsmomentet skal være det ukorrigerede nettodrejningsmoment leveret af motoren inklusive udstyr og tilbehør, som skal medtages ved en emissionsprøvning i henhold til tillæg 2 til bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

(2)  Anvendelsen af en føler for indsugningsluftens temperatur skal være i overensstemmelse med de krav, der er fastsat i punkt 5.1., andet afsnit, i tillæg 2.

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 af 19. december 2016 om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (se side 364 i denne EUT).

Tillæg 8

Prøvningsrapport for overvågning efter ibrugtagning

1.   Motorfabrikantens oplysninger

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke)

1.2.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse

1.3.   Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant

1.4.   Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker)

2.   Motoroplysninger

2.1.   Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse

2.2.   Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori

2.3.   Typegodkendelsesnummer

2.4.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r)

2.5.   Motorens identifikationsnummer

2.6.   Motorens produktionsår og -måned

2.7.   Motor ombygget

2.8.   Slagvolumen [dm3]:

2.9.   Antal cylindre

2.10.   Motorens angivne nominelle nettoeffekt/mærkehastighed [kW/rpm]

2.11.   Motorens maksimale nettoeffekt/hastighed ved maksimal effekt [kW/rpm]

2.12.   Motorens angivne maksimale drejningsmoment/drejningsmoment [Nm/rpm]

2.13.   Tomgangshastighed [rpm]

2.14.   Momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten (ja/nej)

2.15.   Referencenummer for momentkurve ved fuld motorbelastning angivet af fabrikanten

2.16.   DeNOx system (f.eks. EGR, SCR)

2.17.   Katalysatorens type

2.18.   Partikelfiltertype

2.19.   Efterbehandling ændret med henblik på typegodkendelse? (ja/nej)

2.20.   Oplysninger vedrørende ECU'en (softwarekalibreringsnummer)

3.   Oplysninger om den mobile ikke-vejgående maskine

3.1.   Den mobile ikke-vejgående maskines ejer

3.2.   Kategori(er) af mobile ikke-vejgående maskiner

3.3.   Fabrikant af den mobile ikke-vejgående maskine

3.4.   Den mobile ikke-vejgående maskines identifikationsnummer

3.5.   Den mobile ikke-vejgående maskines registreringsnummer og registreringsland (eventuelt)

3.6.   Den mobile ikke-vejgående maskines handelsbetegnelse(r) (eventuelt)

3.7.   Den mobil ikke-vejgående maskines produktionsår og -måned

4.   Udvælgelse af motor/ mobil ikke-vejgående maskine

4.1.   Metode til lokalisering af den mobile ikke-vejgående maskine eller motoren

4.2.   Udvælgelseskriterier for mobile ikke ikke-vejgående maskiner, motorer, ibrugtagne familier

4.3.   Sted, hvor den testede mobile ikke-vejgående maskine normalt anvendes

4.4.   Driftstimer ved prøvningens start:

| 4.4.1. | Mobile ikke-vejgående maskiner [h] |
| --- | --- |

4.4.1.

Mobile ikke-vejgående maskiner [h]

| 4.4.2. | Motor [h] |
| --- | --- |

4.4.2.

Motor [h]

5.   Bærbart emissionsmålingssystem (PEMS)

5.1.   PEMS-strømforsyning: ekstern/stammer fra en mobil ikke-vejgående maskine

5.2.   Måleinstrumenter (PEMS), mærke og type

5.3.   Måleinstrumenter (PEMS), kalibreringsdato

5.4.   Software og version heraf anvendt til beregning (f.eks. EMROAD 4.0)

5.5.   Placering af følere for omgivende forhold

6.   Prøvningsbetingelser

6.1.   Prøvningsdato og -tidspunkt

6.2.   Testens varighed [s]

6.3.   Prøvningssted

6.4.   Vejr og omgivende forhold (f.eks. temperatur, fugtighed, højde over havet)

6.4.1.   Gennemsnitlige omgivende forhold (som beregnet ud fra målte øjebliksdata)

6.5.   Antal driftstimer pr. mobil ikke-vejgående maskine/motor

6.6.   Detaljerede oplysninger om den mobile ikke-vejgående maskines egentlige drift

6.7.   Specifikationer for prøvningsbrændstof

6.8.   Specifikationer for smøreolie

6.9.   Reagensspecifikationer (hvis relevant)

6.10.   Kort beskrivelse af det udførte arbejde

7.   Gennemsnitlig koncentration af emissioner af forurenende luftarter

7.1.   Gennemsnitlig THC-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.2.   Gennemsnitlig CO-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.3.   Gennemsnitlig NOx-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.4.   Gennemsnitlig CO2-koncentration [ppm] [ikke obligatorisk]

7.5.   Gennemsnitlig udstødningsmassestrøm [kg/h] [ikke obligatorisk]

7.6.   Gennemsnitlig udstødningstemperatur [oC] [ikke obligatorisk]

8.   Integreret masse af emissioner af forurenende luftarter

8.1   THC-emissioner [g]

8.2   CO-emissioner [g]

8.3   NOx-emissioner [g]

8.4   CO2-emissioner [g]

(Minimum, maksimum og 90. kumulative percentil)

9.1.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

9.2.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

9.3.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

9.4.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

9.5.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

9.6.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

9.7.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitlig vindueskraft [ %]

9.8.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitsberegningsvinduesvarighed [s]

9.9.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: andel af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

9.10.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: andel af gyldige gennemsnitsberegningsvinduer

9.11   CO2-emissioner

(Minimum, maksimum og 90. kumulative percentil).

10.1.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

10.2.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.3.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

10.4.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

10.5.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

10.6.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

10.7.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitlig vindueskraft [ %]

10.8.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet: minimal og maksimal gennemsnitsberegningsvinduesvarighed [s]

11.   Kontrol af prøvningsresultater

11.1.   THC-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.2.   CO-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.3.   NOx-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.4.   CO2-analysator, nulstilling, kalibrering og kontrolresultater, før og efter prøvning

11.5.   Resultater fra kontrol af datakonsistens i henhold til afsnit 4 i tillæg 3.

I-1.   Målte øjebliksdata

I-1.1.   THC-koncentration [ppm]

I-1.2.   CO-koncentration [ppm]

I-1.3.   NOx-koncentration [ppm]

I-1.4.   CO2-koncentration [ppm]

I-1.5.   Udstødningsmassestrøm [kg/h]

I-1.6.   Udstødningens temperatur [oC]

I-1.7.   Den omgivende lufts temperatur [oC]

I-1.8.   Omgivende tryk [kPa]

I-1.9.   Omgivende fugtighed [g/kg] [ikke obligatorisk]

I-1.10.   Motorens drejningsmoment [Nm]

I-1.11.   Motorhastighed [rpm]

I-1.12.   Motorbrændstofflow [g/s]

I-1.13.   Motorens kølevæsketemperatur [oC]

I-1.14.   Den mobile ikke-vejgående maskines breddegrad [grad]

I-1.15.   Den mobile ikke-vejgående maskines længdegrad [grad]

I-2.   Beregnede øjebliksdata

I-2.1.   THC-masse [g/s]

I-2.2.   CO-masse [g/s]

I-2.3.   NOx-masse [g/s]

I-2.4.   CO2-masse [g/s]

I-2.5.   Kumuleret THC-masse [g]

I-2.6.   Kumuleret CO-masse [g]

I-2.7.   Kumuleret NOx-masse [g]

I-2.8.   Kumuleret CO2-masse [g]

I-2.9.   Beregnet motorbrændstofflow [g/s]

I-2.10.   Motoreffekt [kW]

I-2.11.   Motorens arbejde [kWh]

I-2.12.   Varighed af arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet [s]

I-2.13.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, gennemsnitlig motoreffekt [ %]

I-2.14.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

I-2.15.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

I-2.16.   Arbejde i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

I-2.17.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, varighed [s]

I-2.18.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, THC-overensstemmelsesfaktor [-]

I-2.19.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, CO-overensstemmelsesfaktor [-]

I-2.20.   CO2-masse i gennemsnitsberegningsvinduet, NOx-overensstemmelsesfaktor [-]

---

(1)  Gennemsnitsberegningsvinduet er det subsæt af det fuldstændige datasæt, der er beregnet i forbindelse med prøvningen af overvågningen efter ibrugtagning, og hvis CO2-masse eller arbejde svarer til motorens CO2-masse eller arbejde målt over referencelaboratoriets ikke-vejgående overgangscyklus (NRTC).

---

| 13.4.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 102/364 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 102/364

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/656

af 19. december 2016

om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (1), særlig artikel 18, stk. 5, artikel 21, stk. 3, artikel 22, stk. 7, artikel 23, stk. 5, artikel 24, stk. 12, artikel 31, stk. 5, artikel 32, stk. 3, artikel 37, stk. 5, og artikel 44, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for fabrikanterne er det nødvendigt på grundlag af gældende praksis yderligere at forenkle og standardisere de dokumenter, der anvendes til typegodkendelsesprocedurerne. |
| --- | --- |

(1)

Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for fabrikanterne er det nødvendigt på grundlag af gældende praksis yderligere at forenkle og standardisere de dokumenter, der anvendes til typegodkendelsesprocedurerne.

| (2) | Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for fabrikanterne bør visse indsendte oplysningsskemaer og prøvningsrapporter udarbejdet i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF accepteres med henblik på typegodkendelsesprocedurerne i henhold til forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

(2)

Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for fabrikanterne bør visse indsendte oplysningsskemaer og prøvningsrapporter udarbejdet i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF accepteres med henblik på typegodkendelsesprocedurerne i henhold til forordning (EU) 2016/1628.

| (3) | Oplysningsskemaets struktur bør strømlines og forenkles for at undgå gentagelse af oplysninger og at tilpasse det til det mest almindelige elektroniske format, som anvendes af fabrikanter og tekniske tjenester. |
| --- | --- |

(3)

Oplysningsskemaets struktur bør strømlines og forenkles for at undgå gentagelse af oplysninger og at tilpasse det til det mest almindelige elektroniske format, som anvendes af fabrikanter og tekniske tjenester.

| (4) | Med henblik på sammenhæng og fuldstændighed bør oplysningsskemaet og det fælles format for prøvningsrapporter omfatte oplysninger om de kategorier af motorer og brændstoftyper, som er nye i lovgivningen om typegodkendelse af motorer til mobile ikke-vejgående maskiner. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik på sammenhæng og fuldstændighed bør oplysningsskemaet og det fælles format for prøvningsrapporter omfatte oplysninger om de kategorier af motorer og brændstoftyper, som er nye i lovgivningen om typegodkendelse af motorer til mobile ikke-vejgående maskiner.

| (5) | For at forbedre markedsovervågningen bør en ny model for overensstemmelseserklæring fastlægges for klart at identificere de motorer, der bringes i omsætning, og som er underlagt visse undtagelser eller overgangsbestemmelser, |
| --- | --- |

(5)

For at forbedre markedsovervågningen bør en ny model for overensstemmelseserklæring fastlægges for klart at identificere de motorer, der bringes i omsætning, og som er underlagt visse undtagelser eller overgangsbestemmelser,

| (6) | Med henblik på klarhed og fuldstændighed og lettere adgang til relevante data bør modellen for EU-typegodkendelsesattesten indeholde et tillæg, der indeholder de mest relevante oplysninger vedrørende den typegodkendte motortype eller motorfamilie. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på klarhed og fuldstændighed og lettere adgang til relevante data bør modellen for EU-typegodkendelsesattesten indeholde et tillæg, der indeholder de mest relevante oplysninger vedrørende den typegodkendte motortype eller motorfamilie.

| (7) | Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattesten bør revideres for klart at angive hver enkelt motorkategori og -underkategori samt brændstoftypen ved hjælp af en kort alfanumerisk kode af klarheds- og rationaliseringshensyn. |
| --- | --- |

(7)

Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattesten bør revideres for klart at angive hver enkelt motorkategori og -underkategori samt brændstoftypen ved hjælp af en kort alfanumerisk kode af klarheds- og rationaliseringshensyn.

| (8) | Med henblik på klarhed og fuldstændighed bør formatet for fortegnelsen over producerede motorer tilpasses den nye betegnelse for motortyper og motorfamilier og indeholde alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på klarhed og fuldstændighed bør formatet for fortegnelsen over producerede motorer tilpasses den nye betegnelse for motortyper og motorfamilier og indeholde alle de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628.

| (9) | Datastrukturen for udveksling af oplysninger ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI) bør begrænses til hovedtræk for at give et vist spillerum for it-systemets designere og for at undgå den administrative byrde ved regelmæssigt at ændre bilag VIII, da dette ville være nødvendigt, hvis der anvendes en overdrevent detaljeret struktur. |
| --- | --- |

(9)

Datastrukturen for udveksling af oplysninger ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI) bør begrænses til hovedtræk for at give et vist spillerum for it-systemets designere og for at undgå den administrative byrde ved regelmæssigt at ændre bilag VIII, da dette ville være nødvendigt, hvis der anvendes en overdrevent detaljeret struktur.

| (10) | De tekniske krav og procedurer for sammenkoblingen af IMI med eksisterende nationale databaser bør begrænses til at udstikke hovedretningslinjerne for at sikre en vis grad af frihed for it-systemets designere og undgå den administrative byrde forbundet med gentagne ændringer af denne forordning, idet dette ville være nødvendigt, hvis der fastsættes alt for detaljerede krav til sammenkobling, som ikke er afstemt efter de særlige behov i hver medlemsstat. |
| --- | --- |

(10)

De tekniske krav og procedurer for sammenkoblingen af IMI med eksisterende nationale databaser bør begrænses til at udstikke hovedretningslinjerne for at sikre en vis grad af frihed for it-systemets designere og undgå den administrative byrde forbundet med gentagne ændringer af denne forordning, idet dette ville være nødvendigt, hvis der fastsættes alt for detaljerede krav til sammenkobling, som ikke er afstemt efter de særlige behov i hver medlemsstat.

| (11) | Med henblik på klarhed og forenkling er det nødvendigt at etablere et harmoniseret system til udpegning af motortyper og motorfamilier samt af motortyperne i en motorfamilie. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på klarhed og forenkling er det nødvendigt at etablere et harmoniseret system til udpegning af motortyper og motorfamilier samt af motortyperne i en motorfamilie.

| (12) | For at imødegå eventuelt misbrug er det nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser om forebyggelse af uautoriserede indgreb i motorerne. |
| --- | --- |

(12)

For at imødegå eventuelt misbrug er det nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser om forebyggelse af uautoriserede indgreb i motorerne.

| (13) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer — |
| --- | --- |

(13)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Det Tekniske Udvalg for Motorkøretøjer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1)   »justerbart parameter«: anordninger, systemer eller elementer med en udformning, som muliggør tilpasning (herunder anordninger, systemer eller elementer, der er vanskeligt tilgængelige), og som i tilfælde af justering kan påvirke emissionerne eller motorens ydeevne under emissionsprøvning eller ved normal drift. Dette omfatter, men er ikke begrænset til, parametre vedrørende indsprøjtningsindstilling og brændstofforbrug

»justerbart parameter«

2)   »wall flow-dieselpartikelfilter«: et partikelefterbehandlingssystem, hvor al udstødningsgassen tvinges gennem en væg, som bortfiltrerer den faste masse.

»wall flow-dieselpartikelfilter«

Artikel 2

Modeller for informationsmappen og oplysningsskemaet

1.   Fabrikanterne skal anvende modellerne i bilag I til denne forordning, når de leverer informationsmapperne og oplysningsskemaerne i overensstemmelse med artikel 21 i forordning (EU) 2016/1628.

2.   Eksisterende oplysningsskemaer for motorer af kategori RLL udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF eller oplysningsskemaet for en tilsvarende typegodkendelse som omhandlet i bilag XII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF (2) kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628.

3.   Eksisterende oplysningsskemaer for motorer til særlige formål (SPE) udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF eller oplysningsskemaet for en tilsvarende typegodkendelse som omhandlet i bilag XII til direktiv 97/68/EF kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628.

4.   Eksisterende oplysningsskemaer for motorer af kategori NRSh udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF eller oplysningsskemaet for en tilsvarende typegodkendelse som omhandlet i bilag XII til direktiv 97/68/EF kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 3

Modeller for overensstemmelseserklæringer

Fabrikanterne skal anvende modellerne i bilag II til denne forordning, når de leverer overensstemmelseserklæringer i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 4

Modeller for mærkning af motorer

Fabrikanterne skal anvende modellerne i bilag III til denne forordning, når de anbringer mærkninger på en motor i overensstemmelse med artikel 32 i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 5

Modeller for EU-typegodkendelsesattesten

Godkendelsesmyndighederne skal anvende modellen i bilag IV til denne forordning, når de udsteder en EU-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 6

Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattester

Godkendelsesmyndighederne skal anvende det harmoniserede nummereringssystem i bilag V til denne forordning, når de nummerer EU-typegodkendelsesattester i overensstemmelse med artikel 22 i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 7

Det fælles format for prøvningsrapporten

1.   Tekniske tjenester skal anvende det fælles format, der er fastsat i bilag VI til denne forordning, når de udarbejder de prøvningsrapporter, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra g), artikel 22, stk. 6, og artikel 23, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2016/1628.

2.   Eksisterende prøvningsrapporter for motorer af kategori RLL, der er udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF, kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628, forudsat at hverken de materielle krav eller kravene til prøvningsprocedurerne har ændret sig, siden prøvningen fandt sted. Forskellen mellem % belastning og effekten og mellem vægtningsfaktor for modusnummeret for den testcyklus, der er anført i afsnit 3.7.1.4 i bilag III til direktiv 97/68/EF, og det tilsvarende modusnummer for prøvningscyklus F i tillæg 1 til bilag XVII til Kommissionens delegerede forordning 2017/654 (3) om tekniske og generelle krav, anses ikke for væsentlig for dette formål.

3.   Eksisterende prøvningsrapporter for motorer, der opfylder emissionsgrænseværdierne for motorer til særlige formål, der er udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF, eller prøvningsrapporten for en tilsvarende typegodkendelse som omhandlet i bilag XII til direktiv 97/68/EF, kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628, forudsat at hverken de materielle krav eller kravene til prøvningsprocedurerne har ændret sig, siden prøvningen fandt sted.

4.   Eksisterende prøvningsrapporter for motorer, der opfylder NRSh-emissionsgrænseværdierne, der er udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF, kan indgives med henblik på typegodkendelse i henhold til forordning (EU) 2016/1628, forudsat at hverken de materielle krav eller kravene til prøvningsprocedurerne har ændret sig, siden prøvningen fandt sted.

Artikel 8

Format for listen over motorer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning 2016/1628

Fabrikanterne skal anvende formatet i bilag VII til denne forordning, når de indgiver motorlisten i henhold til artikel 37, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 9

Modeller og datastruktur for udveksling af data ved hjælp af IMI

Godkendelsesmyndighederne skal anvende modellerne og datastrukturen i bilag VIII til denne forordning ved udveksling af data ved hjælp af informationssystemet for det indre marked (IMI) i overensstemmelse med artikel 22, stk. 5, i forordning (EU) 2016/1628.

Artikel 10

Tekniske krav og procedurer for sammenkobling af IMI med eksisterende nationale databaser

1.   Med henblik på artikel 44, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2016/1628 tilbyder IMI en web-service for overførsel af data vedrørende ansøgninger om EU-typegodkendelser fra eksisterende nationale databaser til IMI.

2.   Med henblik på artikel 44, stk. 3, litra c), i forordning (EU) 2016/1628 tilbyder IMI en web-service for overførsel af data vedrørende meddelte, udvidede, inddragede eller afslåede EU-typegodkendelser fra IMI til eksisterende nationale databaser.

Første stykke finder kun anvendelse, hvis den berørte medlemsstat har accepteret at overføre sådanne data ved hjælp af IMI's web-service.

Artikel 11

Parametre for definitionen af motortyper og motorfamilier og deres funktionsmåder

Fabrikanterne skal, for så vidt angår artikel 18, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EU) 2016/1628, anvende de parametre, der er fastsat i bilag IX til denne forordning, ved fastlæggelsen af motortyper og motorfamilier og deres funktionsmåder.

Artikel 12

Tekniske specifikationer vedrørende forebyggelse af uautoriserede indgreb

For så vidt angår artikel 18, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628, skal fabrikanterne anvende de tekniske specifikationer, der er fastsat i bilag X til denne forordning, til forebyggelse af uautoriserede indgreb.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/68/EF af 16. december 1997 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra forbrændingsmotorer til montering i mobile ikke-vejgående maskiner (EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 af 19. december 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner (se side 1 i denne EUT)

3

---

FORMAND

| Bilag I | Modeller for informationsmappen og oplysningsskemaet | |
| --- | --- | --- |
| Bilag II | Modeller for overensstemmelseserklæringer | |
| Bilag III | Modeller for mærkning af motorer | |
| Bilag IV | Modeller for EU-typegodkendelsesattesten | |
| Bilag V | Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattester | |
| Bilag VI | Det fælles format for prøvningsrapporten | |
| Bilag VII | Format for listen over motorer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning 2016/1628 | |
| Bilag VIII | Modeller og datastrukturen for udveksling af oplysninger ved hjælp af IMI | |
| Bilag IX | Parametre for definitionen af motortyper og motorfamilier og deres funktionsmåder | |
| Bilag X | Tekniske detaljer vedrørende forebyggelse af uautoriserede indgreb | |

Bilag I

Modeller for informationsmappen og oplysningsskemaet

Bilag II

Modeller for overensstemmelseserklæringer

Bilag III

Modeller for mærkning af motorer

Bilag IV

Modeller for EU-typegodkendelsesattesten

Bilag V

Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattester

Bilag VI

Det fælles format for prøvningsrapporten

Bilag VII

Format for listen over motorer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning 2016/1628

Bilag VIII

Modeller og datastrukturen for udveksling af oplysninger ved hjælp af IMI

Bilag IX

Parametre for definitionen af motortyper og motorfamilier og deres funktionsmåder

Bilag X

Tekniske detaljer vedrørende forebyggelse af uautoriserede indgreb

---

BILAG I

Modeller for informationsmappen og oplysningsskemaet

DEL A — OPLYSNINGSSKEMA

1.   Generelle krav

En informationsmappe som omhandlet i artikel 21 i forordning (EU) nr. 2016/1628 skal indeholde følgende:

| 1.1. | En indholdsfortegnelse. |
| --- | --- |

1.1.

En indholdsfortegnelse.

| 1.2. | Fabrikantens erklæring om overholdelse af alle kravene i forordning (EU) 2016/1628 i overensstemmelse med modellen i tillæg 1. |
| --- | --- |

1.2.

Fabrikantens erklæring om overholdelse af alle kravene i forordning (EU) 2016/1628 i overensstemmelse med modellen i tillæg 1.

| 1.3. | Fabrikantens erklæring om motortypens eller motorfamiliens overensstemmelse med grænseværdierne for udstødningsemission i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 med hensyn til andre specifikke flydende brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner end dem, der er fastsat i punkt 1.3.1 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikantens erklæring om motortypens eller motorfamiliens overensstemmelse med grænseværdierne for udstødningsemission i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 med hensyn til andre specifikke flydende brændstoffer, brændstofblandinger eller brændstofemulsioner end dem, der er fastsat i punkt 1.3.1 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.4. | For elektronisk styrede motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder »trin V«-emissionsgrænserne, jf. bilag II i forordning (EU) 2016/1628, og anvender elektronisk styring til bestemmelse af brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt eller anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller modulere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx, en fuldstændig oversigt over emissionsbegrænsningsstrategien, herunder den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi og de midler, hvormed hver enkelt hjælpebegrænsningsstrategi direkte eller indirekte kontrollerer output-variablerne. |
| --- | --- |

1.4.

For elektronisk styrede motorer af kategori NRE, NRG, IWP, IWA, RLL og RLR, der opfylder »trin V«-emissionsgrænserne, jf. bilag II i forordning (EU) 2016/1628, og anvender elektronisk styring til bestemmelse af brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt eller anvender elektronisk styring til at aktivere, deaktivere eller modulere det emissionsbegrænsningssystem, som anvendes til at reducere NOx, en fuldstændig oversigt over emissionsbegrænsningsstrategien, herunder den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi og de midler, hvormed hver enkelt hjælpebegrænsningsstrategi direkte eller indirekte kontrollerer output-variablerne.

| 1.4.1. | Yderligere fortrolige oplysninger som fastsat i tillæg 2 skal kun stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der udfører prøverne, og ikke indgå i informationsmappen. |
| --- | --- |

1.4.1.

Yderligere fortrolige oplysninger som fastsat i tillæg 2 skal kun stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der udfører prøverne, og ikke indgå i informationsmappen.

| 1.5. | Hvis relevant, en fuldstændig beskrivelse af NOx-kontrolforanstaltningernes og ansporingssystemets funktionelle driftskarakteristika, jf. bilag IV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.5.

Hvis relevant, en fuldstændig beskrivelse af NOx-kontrolforanstaltningernes og ansporingssystemets funktionelle driftskarakteristika, jf. bilag IV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.5.1. | Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en NCD-motorfamilie, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.5 krævede oplysninger om NCD-motorfamilien alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.5.1.

Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en NCD-motorfamilie, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.5 krævede oplysninger om NCD-motorfamilien alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed.

| 1.6. | Hvis relevant, en fuldstændig beskrivelse af partikelstyringsforanstaltningernes funktionelle driftskarakteristika, jf. bilag IV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.6.

Hvis relevant, en fuldstændig beskrivelse af partikelstyringsforanstaltningernes funktionelle driftskarakteristika, jf. bilag IV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.6.1. | Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en PCD-motorfamilie, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.6 krævede oplysninger om PCD-motorfamilien alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.6.1.

Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en PCD-motorfamilie, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.6 krævede oplysninger om PCD-motorfamilien alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed.

| 1.7. | Fabrikantens erklæring og supplerende prøvningsrapporter eller data om forringelsesfaktorer, jf. artikel 25, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/1628 og bilag III til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.7.

Fabrikantens erklæring og supplerende prøvningsrapporter eller data om forringelsesfaktorer, jf. artikel 25, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2016/1628 og bilag III til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.7.1 | Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en familie af motorefterbehandlingssystemer, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.7 krævede oplysninger om familien af efterbehandlingssystemer alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.7.1

Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en familie af motorefterbehandlingssystemer, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.7 krævede oplysninger om familien af efterbehandlingssystemer alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed.

| 1.8. | I givet fald fabrikantens erklæring og supplerende prøvningsrapporter eller data om faktorerne for uregelmæssig regenereringsjustering, der er omhandlet i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.8.

I givet fald fabrikantens erklæring og supplerende prøvningsrapporter eller data om faktorerne for uregelmæssig regenereringsjustering, der er omhandlet i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.8.1 | Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en familie af motorefterbehandlingssystemer, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.8 krævede oplysninger om familien af motorefterbehandlingssystemer alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

1.8.1

Hvis motortypen eller motorfamilien tilhører en familie af motorefterbehandlingssystemer, kan en begrundelse herfor sammen med de i punkt 1.8 krævede oplysninger om familien af motorefterbehandlingssystemer alternativt forelægges efter aftale med den godkendende myndighed.

| 1.9. | Fabrikantens erklæring og supplerende data, der påviser, at de monterede emissionsbegrænsningsstrategier er udformet på en sådan måde, at de forebygger indgreb i videst muligt omfang, jf. artikel 18, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 og bilag XI til denne forordning. |
| --- | --- |

1.9.

Fabrikantens erklæring og supplerende data, der påviser, at de monterede emissionsbegrænsningsstrategier er udformet på en sådan måde, at de forebygger indgreb i videst muligt omfang, jf. artikel 18, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 og bilag XI til denne forordning.

| 1.9.1. | For motortyper og motorfamilier, der anvender en elektronisk styreenhed (ECU) som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af den elektroniske styreenhed, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering. |
| --- | --- |

1.9.1.

For motortyper og motorfamilier, der anvender en elektronisk styreenhed (ECU) som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af den elektroniske styreenhed, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.

| 1.9.2. | For motortyper og motorfamilier, der anvender mekaniske anordninger som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af emissionskontrolsystemets justerbare parametre. Dette omfatter de manipulationssikrede komponenter som f.eks. kapper til begrænsere til karburatorer eller forsegling af karburatorskruer eller specielle skruer, som ikke kan indstilles af brugeren. |
| --- | --- |

1.9.2.

For motortyper og motorfamilier, der anvender mekaniske anordninger som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal oplysningerne omfatte en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af emissionskontrolsystemets justerbare parametre. Dette omfatter de manipulationssikrede komponenter som f.eks. kapper til begrænsere til karburatorer eller forsegling af karburatorskruer eller specielle skruer, som ikke kan indstilles af brugeren.

| 1.9.3 | For at placere motorer fra forskellige motorfamilier i samme familie af manipulationssikrede motorer skal fabrikanten godtgøre over for den godkendende myndighed, at de anvendte foranstaltninger til forhindring af uautoriserede indgreb er ens. |
| --- | --- |

1.9.3

For at placere motorer fra forskellige motorfamilier i samme familie af manipulationssikrede motorer skal fabrikanten godtgøre over for den godkendende myndighed, at de anvendte foranstaltninger til forhindring af uautoriserede indgreb er ens.

| 1.10. | En beskrivelse af den fysiske konnektor, der kræves for at modtage momentsignalet fra motorens elektroniske styreenhed i forbindelse med prøvningen af overvågningen af den ibrugtagne motor i henhold til tillæg 6 til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 (1) om overvågning af ibrugtagne motorer, for at fremskaffe en sådan konnektor. |
| --- | --- |

1.10.

En beskrivelse af den fysiske konnektor, der kræves for at modtage momentsignalet fra motorens elektroniske styreenhed i forbindelse med prøvningen af overvågningen af den ibrugtagne motor i henhold til tillæg 6 til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 (1) om overvågning af ibrugtagne motorer, for at fremskaffe en sådan konnektor.

| 1.11. | En beskrivelse af det overordnede kvalitetsstyringssystem for produktionens overensstemmelse i overensstemmelse med bilag II til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

1.11.

En beskrivelse af det overordnede kvalitetsstyringssystem for produktionens overensstemmelse i overensstemmelse med bilag II til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav.

| 1.12. | En liste over krav vedrørende planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse og den periode, hvor hver enkelt vedligeholdelse bør finde sted, herunder enhver planmæssig udskiftning af kritiske emissionsrelaterede komponenter. |
| --- | --- |

1.12.

En liste over krav vedrørende planmæssig emissionsrelateret vedligeholdelse og den periode, hvor hver enkelt vedligeholdelse bør finde sted, herunder enhver planmæssig udskiftning af kritiske emissionsrelaterede komponenter.

| 1.13. | Det udfyldte oplysningsskema som fastlagt i dettes bilags afsnit B. |
| --- | --- |

1.13.

Det udfyldte oplysningsskema som fastlagt i dettes bilags afsnit B.

| 1.14. | Alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger, som kræves i oplysningsskemaet. |
| --- | --- |

1.14.

Alle relevante data, tegninger, fotografier og andre oplysninger, som kræves i oplysningsskemaet.

2.   Ansøgninger i papirformat skal indleveres i tre eksemplarer. Eventuelle tegninger skal forelægges i passende målestok i A4-format eller foldet til denne størrelse og være tilstrækkeligt detaljerede. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede.

DEL B — OPLYSNINGSSKEMA

1.   Generelle krav

1.1.   Ansøgeren forsyner oplysningsskemaet med et referencenummer.

1.2.   Hvis der foretages ændringer i oplysningerne i oplysningsskemaet, udsteder fabrikanten ændringsark til den godkendende myndighed, idet fabrikanten tydeligt angiver, hvori ændringerne består, samt datoen for ændringerne.

2.   Oplysningsskemaets indhold

2.1.   Alle oplysningsskemaer skal indeholde følgende:

| 2.1.1. | de generelle oplysninger, der er fastsat i del A i tillæg 3 |
| --- | --- |

2.1.1.

de generelle oplysninger, der er fastsat i del A i tillæg 3

| 2.1.2. | de oplysninger, der er anført i del B i tillæg 3, for at identificere de fælles konstruktionsparametre for alle motortyper inden for en motorfamilie eller gældende for motortypen, hvis denne ikke tilhører en motorfamilie, der skal EU-typegodkendes |
| --- | --- |

2.1.2.

de oplysninger, der er anført i del B i tillæg 3, for at identificere de fælles konstruktionsparametre for alle motortyper inden for en motorfamilie eller gældende for motortypen, hvis denne ikke tilhører en motorfamilie, der skal EU-typegodkendes

| 2.1.3. | de oplysninger, der er fastsat i del C i tillæg 3 efter formatet i skemaet i punkt 2.1.3.1 for at identificere de elementer, der gælder for stammotoren eller motortypen og motortyperne i motorfamilien, hvis det er relevant:






  2.1.3.1. | motortype- eller motorfamiliematrix med eksempler på data














  Elementnummer | Elementbeskrivelse | Prøvning | Montering | Godkendelse | Stammotor/ motortype | Motortyper i motorfamilien (hvis relevant) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| type 2 | type 3 | type .. | type n |
| 3.1 | Motoridentifikation | | | | | | | | |
| 3.1.1 | Motortypebetegnelse | | | | A01 | A02 | A03 | A04 | A05 |
| | | | | | | | | | |
| 3.2 | Ydeevneparametre | | | | | | | | |
| 3.2.1 | Den angivne mærkehastighed (o./min.): | X | | | 2 200 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 800 |
| | | | | | | | | | |
| 3.10. | Forskellige anordninger Ja/Nej | | | | | | | | |
| 3.10.1 | udstødningsrecirkulation (EGR) | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Karakteristika (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk og lign.): | | | X | |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... |

2.1.3.

de oplysninger, der er fastsat i del C i tillæg 3 efter formatet i skemaet i punkt 2.1.3.1 for at identificere de elementer, der gælder for stammotoren eller motortypen og motortyperne i motorfamilien, hvis det er relevant:

2.1.3.1.

motortype- eller motorfamiliematrix med eksempler på data

Elementnummer

Elementbeskrivelse

Prøvning

Montering

Godkendelse

Stammotor/ motortype

Motortyper i motorfamilien (hvis relevant)

type 2

type 3

type ..

type n

3.1

Motoridentifikation

3.1.1

Motortypebetegnelse

A01

A02

A03

A04

A05

3.2

Ydeevneparametre

3.2.1

Den angivne mærkehastighed (o./min.):

X

2 200

2 200

2 000

1 800

1 800

3.10.

Forskellige anordninger Ja/Nej

3.10.1

udstødningsrecirkulation (EGR)

3.10.1.1.

Karakteristika (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk og lign.):

X

...

...

...

...

...

...

| 2.1.3.2. | Et (X) i den tilsvarende kolonne i tabellen identificerer det eller de formål, hvortil hvert element er påkrævet for: udførelse af typegodkendelsesprøvningen (prøvning), montering af motoren i mobile ikke-vejgående maskiner (montering) og kontrol af godkendelse (typegodkendelse). |
| --- | --- |

2.1.3.2.

Et (X) i den tilsvarende kolonne i tabellen identificerer det eller de formål, hvortil hvert element er påkrævet for: udførelse af typegodkendelsesprøvningen (prøvning), montering af motoren i mobile ikke-vejgående maskiner (montering) og kontrol af godkendelse (typegodkendelse).

| 2.1.3.3. | For motorer med konstant hastighed med flere mærkehastigheder registreres et/flere ekstra sæt kolonner for hver hastighed under afsnit 3.2. (Ydeevneparametre) |
| --- | --- |

2.1.3.3.

For motorer med konstant hastighed med flere mærkehastigheder registreres et/flere ekstra sæt kolonner for hver hastighed under afsnit 3.2. (Ydeevneparametre)

| 2.1.3.4. | For kategori IWP, der er beregnet til anvendelse til både drift med variabel hastighed og drift med konstant hastighed, registreres en eller flere kolonner for hver driftsform under afsnit 3.2. (Ydeevneparametre) |
| --- | --- |

2.1.3.4.

For kategori IWP, der er beregnet til anvendelse til både drift med variabel hastighed og drift med konstant hastighed, registreres en eller flere kolonner for hver driftsform under afsnit 3.2. (Ydeevneparametre)

3.   Forklarende noter om udarbejdelse af oplysningsskemaet:

3.1.   Efter aftale med den godkendende myndighed kan oplysningerne i punkt 2.1.2 og 2.1.3. opstilles på en anden måde.

3.2.   Hver motortype eller stammotoren i matrixen i pkt. 2.1.3.1 skal være identificeret i overensstemmelse med motorfamiliebetegnelsen og motortypebetegnelsen i afsnit 4.

3.3.   Kun de afsnit eller underafsnit i del B og C i tillæg 3, der er relevante for den pågældende motorfamilie, de pågældende motortyper i motorfamilien eller den pågældende motortype skal anføres; listen skal under alle omstændigheder være i overensstemmelse med det foreslåede nummereringssystem.

3.4.   Når der gives flere alternativer adskilt ved skråstreg for et punkt, skal de uudnyttede alternativer overstreges, eller kun det anvendte være vist.

3.5.   Når den samme værdi for eller beskrivelse af en bestemt motoregenskab gælder for flere eller alle medlemmer af en motorfamilie, slås de tilsvarende celler sammen.

3.6.   Hvis et billede, et diagram eller detaljerede oplysninger er påkrævet, kan der henvises til et tillæg.

3.7.   Hvis der anmodes om en »type« af en komponent, skal oplysningerne entydigt identificere komponenten; dette kan være en liste over kendetegn, fabrikantens navn og reservedels- eller tegningsnummer, en tegning eller en kombination af ovennævnte eller andre metoder, der sikrer samme resultat.

4.   Motortypebetegnelse og motorfamiliebetegnelse

Fabrikanten skal tildele hver motortype og motorfamilie en entydig alfanumerisk kode.

4.1.   For en motortype kaldes koden motortypebetegnelse, og den skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del C i tillæg 3, der gælder for motortypen.

4.2.   For motortyper inden for en motorfamilie kaldes hele koden Familie-Type eller
  »FT«
  og består af to afsnit: Det første afsnit kaldes motorfamiliebetegnelse og identificerer motorfamilien. Det andet afsnit er motortypebetegnelsen for hver enkelt motortype inden for motorfamilien.

Motorfamiliebetegnelsen skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del B og C i tillæg 3, der gælder for den pågældende motortype.

FT skal klart og utvetydigt identificere disse motorer med en unik kombination af tekniske karakteristika for de punkter i del C i tillæg 3, der gælder for motortypen i motorfamilien.

4.2.1.   Fabrikanten kan anvende samme motorfamiliebetegnelse til identifikation af samme motorfamilie under to eller flere motorkategorier.

4.2.2.   Fabrikanten må ikke anvende samme motorfamiliebetegnelse til identifikation af mere end en motorfamilie under samme motorkategori.

4.2.3.   Visning af FT

I FT skal der være et mellemrum mellem motorfamiliebetegnelser og motortypebetegnelsen som vist i nedenstående eksempel:

»159AF[mellemrum]0054«

4.3.   Antal tegn

Antallet af tegn må ikke overstige:

| a) | 15 for motorfamiliebetegnelsen |
| --- | --- |

a)

15 for motorfamiliebetegnelsen

| b) | 25 for motortypebetegnelsen |
| --- | --- |

b)

25 for motortypebetegnelsen

| c) | 40 for FT. |
| --- | --- |

c)

40 for FT.

4.4.   Tilladte tegn

Motortypebetegnelse og motorfamiliebetegnelsen skal bestå af latinske bogstaver og/eller arabertal.

4.4.1.   Brug af parenteser og bindestreger er tilladt, hvis de ikke erstatter et bogstav eller et tal.

4.4.2.   Brugen af variable tegn er tilladt; variable tegn skal betegnes som en »#«, hvor det variable tegn er ukendt på meddelelsestidspunktet.

4.4.2.1.   Anvendelsen af sådanne variable tegn skal begrundes over for den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed.

---

(1)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af emission af forurenende luftarter fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (se side 334 i denne EUT).

1

Tillæg 1

Erklæring fra fabrikanten om overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628

Undertegnede: [ ...(fulde navn og stilling)]

Erklærer herved, at følgende motortype/motorfamilie (*) i alle henseender opfylder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (1), Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav (2), Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 om overvågning af ibrugtagne motorer (3) og Kommissionens gennemførelsesforordning 2017/656 om administrative krav (4) og ikke anvender nogen manipulationsstrategi.

Alle emissionsbegrænsningsstrategier opfylder i givet fald kravene til den grundlæggende emissionsbegrænsningsstrategi (BECS) og den understøttende emissionsbegrænsningsstrategi (AECS) i afsnit 2 i bilag IV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav og er blevet offentliggjort i overensstemmelse med nævnte bilag og bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 om administrative krav.

| 1.1. | Mærke (fabrikantens varemærke): ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ... |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ... |
| --- | --- |

1.4.

| 1.6. | Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (*): ... |
| --- | --- |

1.6.

(Sted) (Dato): ...

Signatur (eller en visuel fremstilling af en »avanceret elektronisk signatur«, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (5), herunder verificeringsdata): ...

Forklarende noter til tillæg 1:

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på fabrikanterklæringen)

| (*) | Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er). |
| --- | --- |

(*)

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 af 14. september 2016 om krav vedrørende emissionsgrænser for forurenende luftarter og partikler for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner, om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 og (EU) nr. 167/2013 og om ændring og ophævelse af direktiv 97/68/EF (EUT L 252 af 16.9.2016, s. 53).

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/654 af 19. december 2016 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 om tekniske og generelle krav vedrørende emissionsgrænser for og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner (EUT L 102 af 13.4.2017, s. 1).

(3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/655 af 19. december 2016 om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 vedrørende overvågning af luftformige forurenende emissioner fra ibrugtagne forbrændingsmotorer, der er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner (EUT L 102 af 13.4.2017, s. 334).

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/656 af af 19. december 2016 om fastsættelse af de administrative krav vedrørende emissionsgrænser og typegodkendelse af forbrændingsmotorer til mobile ikke-vejgående maskiner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (EUT L 102 af 13.4.2017, s. 364).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

Tillæg 2

Fortrolige oplysninger om emissionsbegrænsningsstrategien

| 1. | Dette tillæg finder anvendelse på elektronisk styrede motorer, som anvender elektronisk styring til bestemmelse af både brændstofmængde og indsprøjtningstidspunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Supplerende oplysninger skal forelægges den tekniske tjeneste, men ikke vedlægges ansøgningen om EU-typegodkendelse. Disse oplysninger skal omfatte alle de parametre, der ændres ved en understøttende emissionsbegrænsningsstrategi, og de grænsebetingelser, som strategien fungerer under, herunder navnlig:






  a) | en beskrivelse af styrelogikken og tidsindstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer for brændstofsystemet og andre vigtige systemer, der sikrer en effektiv emissionsbegrænsning (f.eks. udstødningsrecirkulation (EGR) eller reagensdosering) |
| --- | --- | --- |

2.

a)

en beskrivelse af styrelogikken og tidsindstillingsstrategier og omkoblingspunkter for alle driftsformer for brændstofsystemet og andre vigtige systemer, der sikrer en effektiv emissionsbegrænsning (f.eks. udstødningsrecirkulation (EGR) eller reagensdosering)

| b) | en begrundelse for anvendelse af enhver understøttende emissionsbegrænsningsstrategi for motoren, ledsaget af materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningsemissionerne. Denne begrundelse kan baseres på prøvningsdata, grundig teknisk analyse eller en kombination heraf |
| --- | --- |

b)

en begrundelse for anvendelse af enhver understøttende emissionsbegrænsningsstrategi for motoren, ledsaget af materiale og prøvningsdata, der påviser virkningen på udstødningsemissionerne. Denne begrundelse kan baseres på prøvningsdata, grundig teknisk analyse eller en kombination heraf

| c) | en detaljeret beskrivelse af de algoritmer eller følere (hvis relevant), der bruges til at identificere, analysere eller diagnosticere en fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet |
| --- | --- |

c)

en detaljeret beskrivelse af de algoritmer eller følere (hvis relevant), der bruges til at identificere, analysere eller diagnosticere en fejlfunktion i NOx-kontrolsystemet

| d) | en detaljeret beskrivelse af de algoritmer eller følere (hvis relevant), der bruges til at identificere, analysere eller diagnosticere en fejlfunktion i partikelkontrolsystemet. |
| --- | --- |

d)

en detaljeret beskrivelse af de algoritmer eller følere (hvis relevant), der bruges til at identificere, analysere eller diagnosticere en fejlfunktion i partikelkontrolsystemet.

| 3. | De supplerende oplysninger, der kræves i punkt 2, behandles strengt fortroligt. De skal opbevares af fabrikanten og stilles til rådighed for inspektion ved den godkendende myndighed på tidspunktet for EU-typegodkendelse eller på anmodning på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af gyldighedsperioden for EU-typegodkendelsen. I dette tilfælde behandler den godkendende myndighed disse oplysninger fortroligt og videregiver dem ikke til andre parter. |
| --- | --- |

3.

Tillæg 3

Model for oplysningsskema

DEL A

1.   GENERELLE OPLYSNINGER

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

1.3.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

1.4.   Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...

1.5.   Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

1.6.   Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT: ...

1.7.   Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

1.8.   Kategori for emissionsholdbarhedstid: Ikke relevant/Kat. 1 (forbrugerprodukter)/Kat 2 (halvprofessionelle produkter)/Kat 3 (professionelle produkter)

1.9.   Emissionstrin: V/motorer til særlige formål

1.10.   Kun for NRS < 19 kW, motorfamilie bestående udelukkende af motortyper til sneslynger: Ja/Nej

1.11.   Referenceeffekt er: nominel nettoeffekt/maksimal nettoeffekt

1.12.   Primær NRSC-prøvningscyklus: C1/C2/D2/E2/E3/F/G1/G2/G3/H

1.12.1.   Kun for variabel hastighed i kategori IWP, yderligere fremdriftsprøvningscyklus: Ikke anvendt/E2/E3

1.12.2.   Kun for kategori IWP, yderligere understøttende NRSC-prøvningscyklus: Ikke anvendt/D2/C1

1.13.   Transient prøvningscyklus: Ikke relevant/NRTC/LSI-NRTC

1.14.   Eventuelle indskrænkninger i anvendelsen:

DEL B

2.   MOTORFAMILIENS FÆLLES KONSTRUKTIONSPARAMETRE (1)

2.1.   Forbrændingscyklus: firetakt/totakt/rotation/andet (specificeres) ...

2.2.   Tændingstype: Kompressionstænding/gnisttænding

2.3.   Cylindrenes konfiguration

2.3.1.   Cylindrenes placering i blokken: Enkelt/V/række/modstående/radial/andet (specificeres): ...

2.3.2.   Størrelse af cylinderboringen (mm): ...

2.4.   Forbrændingskammerets type/konstruktion

2.4.1.   Åbent kammer/delt kammer/andet (specificeres)

2.4.2.   Ventiler og porte — arrangement: ...

2.4.3.   Antal ventiler pr. cylinder: ...

2.5.   De enkelte cylindres slagvolumen (cm3): ...

2.6.   Vigtigste kølemiddel: luft/vand/olie

2.7.   Luftindtagstype: naturlig indsugning/trykladet/trykladet med ladeluftkøler

2.8.   Brændstof

2.8.1.   Brændstoftype: Diesel (ikke-vejgående gasolie)/ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)/benzin (E10)/ethanol (E85)/naturgas/biomethan/flydende gas (LPG)

2.8.1.1.   Brændstof (undertype) (kun naturgas/biomethan): Brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)/brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)/brændstofbegrænset — lav brændværdi (L-gas)/brændstofspecifik (LNG)

2.8.2.   Brændstofsystem: Kun flydende brændstof/kun gasbrændstof/dual-brændstoftype type 1A/dual-brændstof type 1B/dual-brændstof type 2A/dual-brændstof type 2B/dual-brændstof type 3B

2.8.3.   Liste over yderligere brændstoffer, brændstofblandinger eller emulsioner, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i overensstemmelse med punkt 1.4 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav (anfør henvisning til anerkendt standard eller specifikation): ...

2.8.4.   Smøremiddel tilsat brændstoffet: Ja/Nej

2.8.4.1.   Specifikation: ...

2.8.4.2.   Blandingsforhold mellem brændstof og olie: ...

2.8.5.   Type brændstoftilførsel: Pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse/in-line-pumpe eller fordelerpumpe/enhedsinjektor/common rail/karburator/portindsprøjtning/direkte indsprøjtning/blandingsenhed/andet (specificeres): ...

2.9.   Motorstyringssystemer: mekanisk/elektronisk styrestrategi (2)

2.10.   Forskellige anordninger Ja/Nej

(hvis ja, fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)

2.10.1.   Udstødningsrecirkulation (EGR): Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.1, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)

2.10.2.   Vandindsprøjtning: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.2, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)

2.10.3.   Luftindblæsning: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.10.3, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)

2.10.4.   Andet (specificeres, og der fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne): ...

2.11.   Efterbehandlingssystem til udstødningen: Ja/Nej

(hvis ja, fremlægges et skematisk diagram over placeringen og rækkefølgen af anordningerne)

2.11.1.   Oxidationskatalysator: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.2)

2.11.2.   DeNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel): Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3.)

2.11.3.   Andre DeNOx-systemer: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3)

2.11.4.   Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOx: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.3)

2.11.5.   Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)

2.11.5.1.   Wall-flow/ikke-wall-flow

2.11.6.   Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)

2.11.6.1.   Wall-flow/ikke-wall-flow

2.11.7.   Andre partikelefterbehandlingssystemer: Ja/Nej

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.4)

2.11.8.   Andre efterbehandlingsanordninger (specificeres): ...

(hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.5)

2.11.9.   Andre anordninger eller karakteristika, som har stor indflydelse på emissionerne (specificeres) ...

DEL C

3.   HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORTYPEN/MOTORTYPERNE

| Elementnummer | Elementbeskrivelse | Prøvning | Montering | Godkendelse | Stammotor/ motortype | Motortyper i motorfamilien (hvis relevant) | Forklarende noter (ikke medtaget i skemaet) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| type 2 | type 3 | type ... | type n |
| 3.1 | Motoridentifikation | | | | | | | | | |
| 3.1.1. | Motortypebetegnelse | | | X | | | | | | |
| 3.1.2. | Motorens typebetegnelse er angivet på motorens mærkning: ja/nej | | | X | | | | | | |
| 3.1.3. | Placering af lovpligtig mærkning: | | | X | | | | | | |
| 3.1.4. | Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning: | | | X | | | | | | |
| 3.1.5. | Tegninger af placeringen af motorens identifikationsnummer (fuldstændigt eksempel med målangivelser): | | | X | | | | | | |
| 3.2. | Ydeevneparametre | | | | | | | | | |
| 3.2.1. | Den angivne mærkehastighed (o./min.): | X | | | | | | | | |
| 3.2.1.1. | Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved nominel nettoeffekt: | | | X | | | | | | |
| 3.2.1.2. | Den angivne nominelle nettoeffekt (kW): | X | | | | | | | | |
| 3.2.2. | Hastighed ved maksimal effekt (o./min.): | | | X | | | | | | Hvis den afviger fra mærkehastighed |
| 3.2.2.1. | Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimal nettoeffekt: | | | X | | | | | | |
| 3.2.2.2. | Maksimal nettoeffekt (kW): | X | | X | | | | | | Hvis den afviger fra mærkeeffekt |
| 3.2.3. | Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.): | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.3.1. | Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimalt drejningsmoment: | | | X | | | | | | |
| 3.2.3.2. | Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm): | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.4. | Angivet 100 % prøvningshastighed: | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.5. | Angivet mellemprøvningshastighed: | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.6. | Tomgangshastighed (o./min.) | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.7. | Maksimal ubelastet hastighed (o./min.): | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.2.8. | Det angivne minimale drejningsmoment (Nm) | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.3. | Tilkørselsprocedure | | | | | | | | | Valgfrit (efter fabrikantens valg) |
| 3.3.1. | Tilkørselstid: | X | | | | | | | | |
| 3.3.2. | Tilkørselscyklus: | X | | | | | | | | |
| 3.4. | Motorprøvning | | | | | | | | | |
| 3.4.1. | Specifikt stativ påkrævet: Ja/Nej | X | | | | | | | | Kun for NRSh |
| 3.4.1.1. | Beskrivelse, herunder fotografier og/eller tegninger, af systemet til montering af motoren i prøvebænken, herunder drivaksel til tilslutning af dynamometeret: | X | | | | | | | | |
| 3.4.2. | Udstødningsblandingskammer tilladt af fabrikanten: Ja/Nej | X | | | | | | | | Kun for NRSh |
| 3.4.2.1. | Udstødningsblandingskammer, beskrivelse, fotografi og/eller tegning: | X | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.4.3. | Fabrikantens valg af NRSC: RMC/Diskret modus | X | | | | | | | | |
| 3.4.4. | Yderligere NRSC: E2/D2/C1 | X | | | | | | | | Kun hvis flere cyklusser er angivet i punkt 1.12.1. eller 1.12.2 i del A |
| 3.4.5. | Antal prækonditioneringscyklusser før transient prøvning | X | | | | | | | | Hvis relevant, mindst 1,0 |
| 3.4.6. | Antal prækonditionerings-RMC før NRSC -prøvning | X | | | | | | | | Hvis relevant, mindst 0,5 |
| 3.5. | Smøresystem | | | | | | | | | |
| 3.5.1. | Smøremidlets temperatur | | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.5.1.1. | Minimum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.5.1.2. | Maximum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.6. | Forbrændingscylinder | | | | | | | | | |
| 3.6.1. | Boring (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.6.2. | Slaglængde (mm) | | | X | | | | | | |
| 3.6.3. | Antal cylindre: | | | X | | | | | | |
| 3.6.4. | Slagvolumen (cm3): | | | X | | | | | | |
| 3.6.5. | Slagvolumen (i % af stammotorens): | | | X | | | | | | Hvis motorfamilie |
| 3.6.6. | Volumetrisk kompressionsforhold: | | | X | | | | | | Angiv tolerance |
| 3.6.7. | Beskrivelse af forbrændingssystem: | | | X | | | | | | |
| 3.6.8. | Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone: | | | X | | | | | | |
| 3.6.9. | Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte (mm2): | | | X | | | | | | |
| 3.6.10. | Ventilindstilling | | | | | | | | | |
| 3.6.10.1. | Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkter, eller tilsvarende data: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.2. | Reference- og/eller indstillingsområde: | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3. | Variabel ventilindstilling: Ja/Nej | | | X | | | | | | Hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning |
| 3.6.10.3.1. | Type: kontinuerlig/(tænd/sluk) | | | X | | | | | | |
| 3.6.10.3.2. | Kamvinkel ved faseskift: | | | X | | | | | | |
| 3.6.11. | Portkonfiguration | | | | | | | | | Kun totakt, hvis relevant |
| 3.6.11.1. | Placering, størrelse og antal: | | | X | | | | | | |
| 3.7. | Kølesystem | | | | | | | | | Udfyld relevant rubrik |
| 3.7.1. | Væskekøling | | | | | | | | | |
| 3.7.1.1. | Væskens art: | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2. | Cirkulationspumper: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.1. | type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.7.1.2.2. | Udvekslingsforhold: | | | X | | | | | | Hvis relevant |
| 3.7.1.3. | Minimal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.1.4. | Maksimal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.7.2. | Luftkøling | | | | | | | | | |
| 3.7.2.1. | blæser: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.1. | type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.1.2. | Udvekslingsforhold: ... | | | X | | | | | | Hvis relevant |
| 3.7.2.2. | Maksimal temperatur ved referencepunkt (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.7.2.2.1. | Referencepunktets placering | | | X | | | | | | |
| 3.8. | Aspiration | | | | | | | | | |
| 3.8.1. | Største tilladte indsugningsvakuum ved 100 % af motorens hastighed og 100 % belastning (kPa) | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.1. | Med rent luftfilter: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.2. | Med snavset luftfilter: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.1.3. | Målingens placering: | X | X | | | | | | | |
| 3.8.2. | Tryklader(e): Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.8.2.2. | Beskrivelse og skematisk diagram over systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, VGT, dobbelt turbo osv.): | | | X | | | | | | |
| 3.8.3. | Ladeluftkøler: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.1. | Type: luft-luft/luft-vand/andet (specificeres) | | | X | | | | | | |
| 3.8.3.2. | Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler ved 100 % hastighed og 100 % belastning (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.3.4. | Største tilladte trykfald i ladeluftkølesystemet ved 100 % hastighed og 100 % belastning (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.8.4. | Indsugningsluftspjæld med ventil: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.8.5. | Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.1. | I givet fald, beskrivelse og tegninger: | | | X | | | | | | |
| 3.8.5.2. | Hvis nej, overensstemmelse med punkt 6.10 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav: Ja/Nej | X | | | | | | | | |
| 3.8.6. | Indsugningskanal | | | | | | | | | Kun totakt, NRS og NRSh |
| 3.8.6.1. | Beskrivelse af indsugningskanal (med tegninger, fotografier og/eller delnumre): | | | X | | | | | | |
| 3.8.7. | Luftfilter | | | X | | | | | | Kun totakt, NRS og NRSh |
| 3.8.7.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.8.8. | Indsugningslyddæmper | | | | | | | | | Kun totakt, NRS og NRSh |
| 3.8.1.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.9. | Udstødningssystem | | | | | | | | | |
| 3.9.1. | Beskrivelse af udstødningssystemet (med tegninger, fotos og/eller delnumre efter behov): | | | X | | | | | | Kun totakt, NRS og NRSh |
| 3.9.2. | Maksimal udstødningstemperatur (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.9.3. | Største tilladte udstødningsmodtryk ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa): | X | X | | | | | | | |
| 3.9.3.1. | Målingens placering: | X | X | | | | | | | |
| 3.9.4. | Udstødningsmodtryk ved ladeniveau som angivet af fabrikanten for variable restriction-efterbehandling ved prøvningens begyndelse (kPa): | X | | | | | | | | |
| 3.9.4.1. | Placering og hastighed/belastningstilstande: | X | | | | | | | | |
| 3.9.5. | Udstødningsluftspjæld med ventil: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.10. | Forskellige anordninger Ja/Nej | | | | | | | | | |
| 3.10.1. | Udstødningsrecirkulation (EGR) | | | | | | | | | |
| 3.10.1.1. | Karakteristika: (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk/andet (specificeres): | | | | | | | | | |
| 3.10.2. | Vandindsprøjtning | | | | | | | | | |
| 3.10.2.1. | Funktionsprincip: | | | X | | | | | | |
| 3.11. | Efterbehandlingssystem til udstødningen: | | | | | | | | | |
| 3.11.1. | Placering | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.1. | Sted (er) og mindste/største afstand(e) fra motoren til første efterbehandlingsenhed: | | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2. | Maksimalt temperaturfald fra udstødningsrørets eller turbinens afgangsåbning til første efterbehandlingsenhed, hvis anført: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Prøvningsbetingelser ved måling: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.1.3. | Minimal temperatur ved indsugning til første efterbehandlingsenhed ved 100 % belastning og hastighed (°C), hvis anført: | X | X | | | | | | | |
| 3.11.2. | Oxidationskatalysator | | | | | | | | | |
| 3.11.2.1. | Antal katalysatorer og katalysatorelementer: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.2. | Katalysatorens/katalysatorernes dimensioner og volumen: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.3. | Samlet mængde ædelmetaller: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.4. | Relativ koncentration for hver forbindelse: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.5. | Substrat (struktur og materiale): | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.6. | Celletæthed: | | | X | | | | | | |
| 3.11.2.7. | Katalysatorbeholdertype(r): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3. | Katalysatorsystem til efterbehandling af udstødningsgasser for NOx eller 3-vejskatalysator | | | | | | | | | |
| 3.11.3.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.2. | Antal katalysatorer og katalysatorelementer: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.3. | Katalytisk virkning: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.4. | Katalysatorens/katalysatorernes dimensioner og volumen: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.5. | Samlet mængde ædelmetaller: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.6. | Relativ koncentration for hver forbindelse: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.7. | Substrat (struktur og materiale): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.8. | Celletæthed: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.9. | Katalysatorbeholdertype(r): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.10. | Regenereringsmetode: | X | | X | | | | | | Hvis relevant |
| 3.11.3.10.1. | Ikke-hyppig regenerering: Ja/Nej: | X | | | | | | | | Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6. |
| 3.11.3.11. | Normalt driftstemperaturområde (°C): | X | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12. | Selvnedbrydende reagens: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.2. | Laveste koncentration af den aktive ingrediens, som forekommer i reagenset, og som ikke udløser advarselssystemet (CDmin) (% vol): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.12.3. | Reagensets normale driftstemperaturområde: | | X | | | | | | | |
| 3.11.3.12.4. | International standard: | | X | X | | | | | | Hvis relevant |
| 3.11.3.13. | NOx-sensor(er) Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.13.2. | Placering(er): | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14. | Lambdasonde(r) Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.11.3.14.2. | Sted/steder: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4. | Partikelefterbehandlingssystem | | | | | | | | | |
| 3.11.4.1. | Filtreringstype: wall-flow/ ikke-wall-flow/andet (specificeres) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.2. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.3. | Partikelefterbehandlingssystemets dimensioner og volumen: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.4. | Placering (sted(er) og mindste og største afstand(e) fra motoren): | | X | | | | | | | |
| 3.11.4.5. | Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.5.1. | Ikke-hyppig regenerering: Ja/Nej | | | X | | | | | | Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6. |
| 3.11.4.5.2. | Mindste udstødningsgastemperatur for indledning af regenereringsprocedure (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6. | Katalytisk beklædning: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.6.1. | Katalytisk virkning: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.7. | Brændstofbåret katalysator (FBC): Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.8. | Normalt driftstemperaturområde (°C): | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.9. | Normalt driftstrykområde (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.10. | Lagerkapacitet for sod eller aske [g]: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11. | Lambdasonde(r) Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.11.4.11.2. | Sted/steder: | | | X | | | | | | |
| 3.11.5. | Andre efterbehandlingsanordninger | | | | | | | | | |
| 3.11.5.1. | Beskrivelse og funktionsmåde: | | | X | | | | | | |
| 3.11.6. | Ikke-hyppig regenerering | | | | | | | | | |
| 3.11.6.1. | Antal cyklusser med regenerering | X | | | | | | | | |
| 3.11.6.2. | Antal cyklusser uden regenerering | X | | | | | | | | |
| 3.12. | Brændstoftilførsel for CI til flydende brændstof eller, hvor det er relevant, dual-brændstofmotorer | | | | | | | | | |
| 3.12.1. | Fødepumpe | | | | | | | | | |
| 3.12.1.1. | Tryk (kPa) eller karakteristikdiagram: | | | X | | | | | | |
| 3.12.2. | Indsprøjtningssystem | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1. | Pumpe | | | | | | | | | |
| 3.12.2.1.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.2. | Nominel pumpehastighed (o./min.): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.3. | mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning med en pumpehastighed på: | | | X | | | | | | Angiv tolerance |
| 3.12.2.1.4. | Pumpehastighed ved det maksimale drejningsmoment (o./min.): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.1.5. | mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning ved pumpehastigheden ved det maksimale drejningsmoment | | | X | | | | | | Angiv tolerance |
| 3.12.2.1.6. | Karakteristikdiagram: | | | X | | | | | | Som alternativ til punkt 3.12.2.1.1 til 3.12.2.1.5. |
| 3.12.2.1.7. | Anvendt metode: på motor/på prøvestand | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.2. | Indsprøjtningsindstilling | | | | | | | | | |
| 3.12.2.2.1. | Indsprøjtningsindstillingskurve: | | | X | | | | | | Angiv tolerance, hvis relevant |
| 3.12.2.2.2. | Statisk fortænding: | | | X | | | | | | Angiv tolerance |
| 3.12.2.3. | Indsprøjtningsledninger | | | | | | | | | |
| 3.12.2.3.1. | Længde(r) (mm) | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.3.2. | Indvendig diameter (mm): | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4. | Common rail: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.12.2.4.1. | Type: | | | X | | | | | | |
| 3.12.3. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | | | | |
| 3.12.3.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.12.3.2. | Åbningstryk (kPa): | | | X | | | | | | Angiv tolerance |
| 3.12.4. | ECU: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.2. | Softwarekalibreringsnummer (-numre): | | | X | | | | | | |
| 3.12.4.3. | Kommunikationsstandard(er) for adgang til datastrømsoplysninger: ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret)/ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret)/SAE J1939-73 | X | | X | | | | | | |
| 3.12.5. | Regulator | | | | | | | | | |
| 3.12.5.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.12.5.2. | Afskæringspunkt under fuld belastning: | | | X | | | | | | Angiv området, hvis dette er relevant |
| 3.12.5.3. | Maksimal hastighed, ubelastet: | | | X | | | | | | Angiv området, hvis dette er relevant |
| 3.12.5.4. | Tomgangshastighed: | | | X | | | | | | Angiv området, hvis dette er relevant |
| 3.12.6. | Koldstartsystem: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.12.6.2. | Beskrivelse: | | | X | | | | | | |
| 3.12.7. | Brændstoftemperatur ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen | | | | | | | | | |
| 3.12.7.1. | Minimum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.12.7.2. | Maximum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.13. | Brændstoftilførsel for motorer med gnisttænding til flydende brændstof | | | | | | | | | |
| 3.13.1. | Karburator | | | | | | | | | |
| 3.13.1.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.13.2. | Indirekte brændstofindsprøjtning: | | | | | | | | | |
| 3.13.2.1. | Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning | | | X | | | | | | |
| 3.13.2.2. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.13.3. | Direkte indsprøjtning: | | | | | | | | | |
| 3.13.3.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.13.4. | Brændstoftemperatur på det af fabrikanten angivne sted | | | | | | | | | |
| 3.13.4.1. | Sted: | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.2. | Minimum (°C) | X | | | | | | | | |
| 3.13.4.3. | Maximum (°C) | X | | | | | | | | |
| 3.14. | Brændstoftilførsel for motorer til gasformigt brændstof eller eventuelt dual-brændstofmotorer (for systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger) | | | | | | | | | |
| 3.14.1. | Brændstof: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG | X | | X | | | | | | |
| 3.14.2. | Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) | | | | | | | | | |
| 3.14.2.1. | Type(r) | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.2. | Antal trykreduktionstrin | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.3. | Tryk i sluttrinnet, minimum og maksimum. (kPa) | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.4. | Antal hovedjusterpunkter: | | | X | | | | | | |
| 3.14.2.5. | Antal tomgangsjusterpunkter: | | | X | | | | | | |
| 3.14.3. | Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel | | | X | | | | | | |
| 3.14.3.1. | Regulering af blandingsstyrke | | | | | | | | | |
| 3.14.3.1.1. | Systembeskrivelser og/eller diagram og tegninger: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4. | Blandeenhed | | | | | | | | | |
| 3.14.4.1. | Antal: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.2. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.3. | Sted: | | | X | | | | | | |
| 3.14.4.4. | Justeringsmuligheder: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5. | Indsprøjtning i indsugningsmanifold | | | | | | | | | |
| 3.14.5.1. | Indsprøjtning: Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.2. | Indsprøjtning: kontinuerlig/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3. | Indsprøjtningsudstyr | | | | | | | | | |
| 3.14.5.3.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.3.2. | Justeringsmuligheder: | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.4. | Brændstoftilførselspumpe: | | | | | | | | | Hvis relevant |
| 3.14.5.4.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.5.5. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | | | | |
| 3.14.5.5.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6. | Direkte indsprøjtning | | | | | | | | | |
| 3.14.6.1. | Tilførselspumpe/trykregulator | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.1.2. | Indsprøjtningsindstilling (specificeres): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2. | Indsprøjtningsdyse(r) | | | | | | | | | |
| 3.14.6.2.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.6.2.2. | Åbningstryk eller karakteristikdiagram: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7. | Elektronisk styreenhed (ECU) | | | | | | | | | |
| 3.14.7.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.2. | Justeringsmuligheder: | | | X | | | | | | |
| 3.14.7.3. | Softwarekalibreringsnummer (-numre): | | | X | | | | | | |
| 3.14.8. | Godkendelser af motorer til flere brændstofsammensætninger | | | | | | | | | |
| 3.14.8.1. | Selvtilpassende funktion: Ja/Nej | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.2. | Kalibrering for en specifik gassammensætning: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.8.3. | Transformation for en specifik gassammensætning NG-HT/NG-LT/NG-HLT | X | X | X | | | | | | |
| 3.14.9. | Brændstoftemperatur ved trykregulatorens sluttrin | | | | | | | | | |
| 3.14.9.1. | Minimum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.14.9.2. | Maximum (°C): | X | | | | | | | | |
| 3.15. | Tændsystem | | | | | | | | | |
| 3.15.1. | Tændspole(r) | | | | | | | | | |
| 3.15.1.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.15.1.2. | Antal: | | | X | | | | | | |
| 3.15.2. | Tændrør | | | | | | | | | |
| 3.15.2.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.15.2.2. | Gnistgab: | | | X | | | | | | |
| 3.15.3. | Tændmagnet | | | X | | | | | | |
| 3.15.3.1. | Type(r): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4. | Tændingsindstillingsstyring: Ja/Nej | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.1. | Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet (krumtappens drejning i grader): | | | X | | | | | | |
| 3.15.4.2. | Fortændingskurve eller -diagram: | | | X | | | | | | Hvis relevant |
| 3.15.4.3. | Elektronisk styring: Ja/Nej | | | X | | | | | | |

Elementnummer

Elementbeskrivelse

Prøvning

Montering

Godkendelse

Stammotor/ motortype

Motortyper i motorfamilien (hvis relevant)

Forklarende noter (ikke medtaget i skemaet)

type 2

type 3

type ...

type n

3.1

Motoridentifikation

3.1.1.

Motortypebetegnelse

X

3.1.2.

Motorens typebetegnelse er angivet på motorens mærkning: ja/nej

X

3.1.3.

Placering af lovpligtig mærkning:

X

3.1.4.

Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning:

X

3.1.5.

Tegninger af placeringen af motorens identifikationsnummer (fuldstændigt eksempel med målangivelser):

X

3.2.

Ydeevneparametre

3.2.1.

Den angivne mærkehastighed (o./min.):

X

3.2.1.1.

Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved nominel nettoeffekt:

X

3.2.1.2.

Den angivne nominelle nettoeffekt (kW):

X

3.2.2.

Hastighed ved maksimal effekt (o./min.):

X

Hvis den afviger fra mærkehastighed

3.2.2.1.

Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimal nettoeffekt:

X

3.2.2.2.

Maksimal nettoeffekt (kW):

X

X

Hvis den afviger fra mærkeeffekt

3.2.3.

Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.):

X

Hvis relevant

3.2.3.1.

Afgivet brændstofmængde (mm3) for dieselmotorer, brændstofstrøm (g/h) for andre motorer, ved maksimalt drejningsmoment:

X

3.2.3.2.

Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm):

X

Hvis relevant

3.2.4.

Angivet 100 % prøvningshastighed:

X

Hvis relevant

3.2.5.

Angivet mellemprøvningshastighed:

X

Hvis relevant

3.2.6.

Tomgangshastighed (o./min.)

X

Hvis relevant

3.2.7.

Maksimal ubelastet hastighed (o./min.):

X

Hvis relevant

3.2.8.

Det angivne minimale drejningsmoment (Nm)

X

Hvis relevant

3.3.

Tilkørselsprocedure

Valgfrit (efter fabrikantens valg)

3.3.1.

Tilkørselstid:

X

3.3.2.

Tilkørselscyklus:

X

3.4.

Motorprøvning

3.4.1.

Specifikt stativ påkrævet: Ja/Nej

X

Kun for NRSh

3.4.1.1.

Beskrivelse, herunder fotografier og/eller tegninger, af systemet til montering af motoren i prøvebænken, herunder drivaksel til tilslutning af dynamometeret:

X

3.4.2.

Udstødningsblandingskammer tilladt af fabrikanten: Ja/Nej

X

Kun for NRSh

3.4.2.1.

Udstødningsblandingskammer, beskrivelse, fotografi og/eller tegning:

X

Hvis relevant

3.4.3.

Fabrikantens valg af NRSC: RMC/Diskret modus

X

3.4.4.

Yderligere NRSC: E2/D2/C1

X

Kun hvis flere cyklusser er angivet i punkt 1.12.1. eller 1.12.2 i del A

3.4.5.

Antal prækonditioneringscyklusser før transient prøvning

X

Hvis relevant, mindst 1,0

3.4.6.

Antal prækonditionerings-RMC før NRSC -prøvning

X

Hvis relevant, mindst 0,5

3.5.

Smøresystem

3.5.1.

Smøremidlets temperatur

Hvis relevant

3.5.1.1.

Minimum (°C):

X

3.5.1.2.

Maximum (°C):

X

3.6.

Forbrændingscylinder

3.6.1.

Boring (mm):

X

3.6.2.

Slaglængde (mm)

X

3.6.3.

Antal cylindre:

X

3.6.4.

Slagvolumen (cm3):

X

3.6.5.

Slagvolumen (i % af stammotorens):

X

Hvis motorfamilie

3.6.6.

Volumetrisk kompressionsforhold:

X

Angiv tolerance

3.6.7.

Beskrivelse af forbrændingssystem:

X

3.6.8.

Tegninger af forbrændingskammer og stempelkrone:

X

3.6.9.

Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte (mm2):

X

3.6.10.

Ventilindstilling

3.6.10.1.

Maksimalt ventilløft og åbne- og lukkevinkler, angivet i forhold til dødpunkter, eller tilsvarende data:

X

3.6.10.2.

Reference- og/eller indstillingsområde:

X

3.6.10.3.

Variabel ventilindstilling: Ja/Nej

X

Hvis til stede og hvor: indsugning og/eller udstødning

3.6.10.3.1.

Type: kontinuerlig/(tænd/sluk)

X

3.6.10.3.2.

Kamvinkel ved faseskift:

X

3.6.11.

Portkonfiguration

Kun totakt, hvis relevant

3.6.11.1.

Placering, størrelse og antal:

X

3.7.

Kølesystem

Udfyld relevant rubrik

3.7.1.

Væskekøling

3.7.1.1.

Væskens art:

X

3.7.1.2.

Cirkulationspumper: Ja/Nej

X

3.7.1.2.1.

type(r):

X

3.7.1.2.2.

Udvekslingsforhold:

X

Hvis relevant

3.7.1.3.

Minimal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C):

X

3.7.1.4.

Maksimal kølemiddelstemperatur ved fraløb (°C):

X

3.7.2.

Luftkøling

3.7.2.1.

blæser: Ja/Nej

X

3.7.2.1.1.

type(r):

X

3.7.2.1.2.

Udvekslingsforhold: ...

X

Hvis relevant

3.7.2.2.

Maksimal temperatur ved referencepunkt (°C):

X

3.7.2.2.1.

Referencepunktets placering

X

3.8.

Aspiration

3.8.1.

Største tilladte indsugningsvakuum ved 100 % af motorens hastighed og 100 % belastning (kPa)

X

X

3.8.1.1.

Med rent luftfilter:

X

X

3.8.1.2.

Med snavset luftfilter:

X

X

3.8.1.3.

Målingens placering:

X

X

3.8.2.

Tryklader(e): Ja/Nej

X

3.8.2.1.

Type(r):

X

3.8.2.2.

Beskrivelse og skematisk diagram over systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, VGT, dobbelt turbo osv.):

X

3.8.3.

Ladeluftkøler: Ja/Nej

X

3.8.3.1.

Type: luft-luft/luft-vand/andet (specificeres)

X

3.8.3.2.

Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler ved 100 % hastighed og 100 % belastning (°C):

X

X

3.8.3.4.

Største tilladte trykfald i ladeluftkølesystemet ved 100 % hastighed og 100 % belastning (kPa):

X

X

3.8.4.

Indsugningsluftspjæld med ventil: Ja/Nej

X

3.8.5.

Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/Nej

X

3.8.5.1.

I givet fald, beskrivelse og tegninger:

X

3.8.5.2.

Hvis nej, overensstemmelse med punkt 6.10 i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav: Ja/Nej

X

3.8.6.

Indsugningskanal

Kun totakt, NRS og NRSh

3.8.6.1.

Beskrivelse af indsugningskanal (med tegninger, fotografier og/eller delnumre):

X

3.8.7.

Luftfilter

X

Kun totakt, NRS og NRSh

3.8.7.1.

Type:

X

3.8.8.

Indsugningslyddæmper

Kun totakt, NRS og NRSh

3.8.1.1.

Type:

X

3.9.

Udstødningssystem

3.9.1.

Beskrivelse af udstødningssystemet (med tegninger, fotos og/eller delnumre efter behov):

X

Kun totakt, NRS og NRSh

3.9.2.

Maksimal udstødningstemperatur (°C):

X

3.9.3.

Største tilladte udstødningsmodtryk ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa):

X

X

3.9.3.1.

Målingens placering:

X

X

3.9.4.

Udstødningsmodtryk ved ladeniveau som angivet af fabrikanten for variable restriction-efterbehandling ved prøvningens begyndelse (kPa):

X

3.9.4.1.

Placering og hastighed/belastningstilstande:

X

3.9.5.

Udstødningsluftspjæld med ventil: Ja/Nej

X

3.10.

Forskellige anordninger Ja/Nej

3.10.1.

Udstødningsrecirkulation (EGR)

3.10.1.1.

Karakteristika: (kølet/ukølet, højtryk/lavtryk/andet (specificeres):

3.10.2.

Vandindsprøjtning

3.10.2.1.

Funktionsprincip:

X

3.11.

Efterbehandlingssystem til udstødningen:

3.11.1.

Placering

X

3.11.1.1.

Sted (er) og mindste/største afstand(e) fra motoren til første efterbehandlingsenhed:

X

3.11.1.2.

Maksimalt temperaturfald fra udstødningsrørets eller turbinens afgangsåbning til første efterbehandlingsenhed, hvis anført:

X

X

3.11.1.2.1.

Prøvningsbetingelser ved måling:

X

X

3.11.1.3.

Minimal temperatur ved indsugning til første efterbehandlingsenhed ved 100 % belastning og hastighed (°C), hvis anført:

X

X

3.11.2.

Oxidationskatalysator

3.11.2.1.

Antal katalysatorer og katalysatorelementer:

X

3.11.2.2.

Katalysatorens/katalysatorernes dimensioner og volumen:

X

3.11.2.3.

Samlet mængde ædelmetaller:

X

3.11.2.4.

Relativ koncentration for hver forbindelse:

X

3.11.2.5.

Substrat (struktur og materiale):

X

3.11.2.6.

Celletæthed:

X

3.11.2.7.

Katalysatorbeholdertype(r):

X

3.11.3.

Katalysatorsystem til efterbehandling af udstødningsgasser for NOx eller 3-vejskatalysator

3.11.3.1.

Type:

X

3.11.3.2.

Antal katalysatorer og katalysatorelementer:

X

3.11.3.3.

Katalytisk virkning:

X

3.11.3.4.

Katalysatorens/katalysatorernes dimensioner og volumen:

X

3.11.3.5.

Samlet mængde ædelmetaller:

X

3.11.3.6.

Relativ koncentration for hver forbindelse:

X

3.11.3.7.

Substrat (struktur og materiale):

X

3.11.3.8.

Celletæthed:

X

3.11.3.9.

Katalysatorbeholdertype(r):

X

3.11.3.10.

Regenereringsmetode:

X

X

Hvis relevant

3.11.3.10.1.

Ikke-hyppig regenerering: Ja/Nej:

X

Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6.

3.11.3.11.

Normalt driftstemperaturområde (°C):

X

X

3.11.3.12.

Selvnedbrydende reagens: Ja/Nej

X

3.11.3.12.1.

Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:

X

3.11.3.12.2.

Laveste koncentration af den aktive ingrediens, som forekommer i reagenset, og som ikke udløser advarselssystemet (CDmin) (% vol):

X

3.11.3.12.3.

Reagensets normale driftstemperaturområde:

X

3.11.3.12.4.

International standard:

X

X

Hvis relevant

3.11.3.13.

NOx-sensor(er) Ja/Nej

X

3.11.3.13.1.

Type:

X

3.11.3.13.2.

Placering(er):

X

3.11.3.14.

Lambdasonde(r) Ja/Nej

X

3.11.3.14.1.

Type:

X

3.11.3.14.2.

Sted/steder:

X

3.11.4.

Partikelefterbehandlingssystem

3.11.4.1.

Filtreringstype: wall-flow/ ikke-wall-flow/andet (specificeres)

X

3.11.4.2.

Type:

X

3.11.4.3.

Partikelefterbehandlingssystemets dimensioner og volumen:

X

3.11.4.4.

Placering (sted(er) og mindste og største afstand(e) fra motoren):

X

3.11.4.5.

Regenereringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning:

X

3.11.4.5.1.

Ikke-hyppig regenerering: Ja/Nej

X

Hvis ja, udfyldes afsnit 3.11.6.

3.11.4.5.2.

Mindste udstødningsgastemperatur for indledning af regenereringsprocedure (°C):

X

3.11.4.6.

Katalytisk beklædning: Ja/Nej

X

3.11.4.6.1.

Katalytisk virkning:

X

3.11.4.7.

Brændstofbåret katalysator (FBC): Ja/Nej

X

3.11.4.8.

Normalt driftstemperaturområde (°C):

X

3.11.4.9.

Normalt driftstrykområde (kPa)

X

3.11.4.10.

Lagerkapacitet for sod eller aske [g]:

X

3.11.4.11.

Lambdasonde(r) Ja/Nej

X

3.11.4.11.1.

Type:

X

3.11.4.11.2.

Sted/steder:

X

3.11.5.

Andre efterbehandlingsanordninger

3.11.5.1.

Beskrivelse og funktionsmåde:

X

3.11.6.

Ikke-hyppig regenerering

3.11.6.1.

Antal cyklusser med regenerering

X

3.11.6.2.

Antal cyklusser uden regenerering

X

3.12.

Brændstoftilførsel for CI til flydende brændstof eller, hvor det er relevant, dual-brændstofmotorer

3.12.1.

Fødepumpe

3.12.1.1.

Tryk (kPa) eller karakteristikdiagram:

X

3.12.2.

Indsprøjtningssystem

3.12.2.1.

Pumpe

3.12.2.1.1.

Type(r):

X

3.12.2.1.2.

Nominel pumpehastighed (o./min.):

X

3.12.2.1.3.

mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning med en pumpehastighed på:

X

Angiv tolerance

3.12.2.1.4.

Pumpehastighed ved det maksimale drejningsmoment (o./min.):

X

3.12.2.1.5.

mm3 pr. takt eller omdrejning med fuld indsprøjtning ved pumpehastigheden ved det maksimale drejningsmoment

X

Angiv tolerance

3.12.2.1.6.

Karakteristikdiagram:

X

Som alternativ til punkt 3.12.2.1.1 til 3.12.2.1.5.

3.12.2.1.7.

Anvendt metode: på motor/på prøvestand

X

3.12.2.2.

Indsprøjtningsindstilling

3.12.2.2.1.

Indsprøjtningsindstillingskurve:

X

Angiv tolerance, hvis relevant

3.12.2.2.2.

Statisk fortænding:

X

Angiv tolerance

3.12.2.3.

Indsprøjtningsledninger

3.12.2.3.1.

Længde(r) (mm)

X

3.12.2.3.2.

Indvendig diameter (mm):

X

3.12.2.4.

Common rail: Ja/Nej

X

3.12.2.4.1.

Type:

X

3.12.3.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.12.3.1.

Type(r):

X

3.12.3.2.

Åbningstryk (kPa):

X

Angiv tolerance

3.12.4.

ECU: Ja/Nej

X

3.12.4.1.

Type(r):

X

3.12.4.2.

Softwarekalibreringsnummer (-numre):

X

3.12.4.3.

Kommunikationsstandard(er) for adgang til datastrømsoplysninger: ISO 27145 med ISO 15765-4 (CAN-baseret)/ISO 27145 med ISO 13400 (TCP/IP-baseret)/SAE J1939-73

X

X

3.12.5.

Regulator

3.12.5.1.

Type(r):

X

3.12.5.2.

Afskæringspunkt under fuld belastning:

X

Angiv området, hvis dette er relevant

3.12.5.3.

Maksimal hastighed, ubelastet:

X

Angiv området, hvis dette er relevant

3.12.5.4.

Tomgangshastighed:

X

Angiv området, hvis dette er relevant

3.12.6.

Koldstartsystem: Ja/Nej

X

3.12.6.1.

Type(r):

X

3.12.6.2.

Beskrivelse:

X

3.12.7.

Brændstoftemperatur ved indgangen til brændstofindsprøjtningspumpen

3.12.7.1.

Minimum (°C):

X

3.12.7.2.

Maximum (°C):

X

3.13.

Brændstoftilførsel for motorer med gnisttænding til flydende brændstof

3.13.1.

Karburator

3.13.1.1.

Type(r):

X

3.13.2.

Indirekte brændstofindsprøjtning:

3.13.2.1.

Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning

X

3.13.2.2.

Type(r):

X

3.13.3.

Direkte indsprøjtning:

3.13.3.1.

Type(r):

X

3.13.4.

Brændstoftemperatur på det af fabrikanten angivne sted

3.13.4.1.

Sted:

X

3.13.4.2.

Minimum (°C)

X

3.13.4.3.

Maximum (°C)

X

3.14.

Brændstoftilførsel for motorer til gasformigt brændstof eller eventuelt dual-brændstofmotorer (for systemer med anden indretning gives tilsvarende oplysninger)

3.14.1.

Brændstof: LPG/NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG

X

X

3.14.2.

Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er)

3.14.2.1.

Type(r)

X

3.14.2.2.

Antal trykreduktionstrin

X

3.14.2.3.

Tryk i sluttrinnet, minimum og maksimum. (kPa)

X

3.14.2.4.

Antal hovedjusterpunkter:

X

3.14.2.5.

Antal tomgangsjusterpunkter:

X

3.14.3.

Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel

X

3.14.3.1.

Regulering af blandingsstyrke

3.14.3.1.1.

Systembeskrivelser og/eller diagram og tegninger:

X

3.14.4.

Blandeenhed

3.14.4.1.

Antal:

X

3.14.4.2.

Type(r):

X

3.14.4.3.

Sted:

X

3.14.4.4.

Justeringsmuligheder:

X

3.14.5.

Indsprøjtning i indsugningsmanifold

3.14.5.1.

Indsprøjtning: Singlepoint-indsprøjtning/multipoint-indsprøjtning

X

3.14.5.2.

Indsprøjtning: kontinuerlig/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel

X

3.14.5.3.

Indsprøjtningsudstyr

3.14.5.3.1.

Type(r):

X

3.14.5.3.2.

Justeringsmuligheder:

X

3.14.5.4.

Brændstoftilførselspumpe:

Hvis relevant

3.14.5.4.1.

Type(r):

X

3.14.5.5.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.14.5.5.1.

Type(r):

X

3.14.6.

Direkte indsprøjtning

3.14.6.1.

Tilførselspumpe/trykregulator

X

3.14.6.1.1.

Type(r):

X

3.14.6.1.2.

Indsprøjtningsindstilling (specificeres):

X

3.14.6.2.

Indsprøjtningsdyse(r)

3.14.6.2.1.

Type(r):

X

3.14.6.2.2.

Åbningstryk eller karakteristikdiagram:

X

3.14.7.

Elektronisk styreenhed (ECU)

3.14.7.1.

Type(r):

X

3.14.7.2.

Justeringsmuligheder:

X

3.14.7.3.

Softwarekalibreringsnummer (-numre):

X

3.14.8.

Godkendelser af motorer til flere brændstofsammensætninger

3.14.8.1.

Selvtilpassende funktion: Ja/Nej

X

X

X

3.14.8.2.

Kalibrering for en specifik gassammensætning: NG-H/NG-L/NG-HL/LNG/brændstofspecifik LNG

X

X

X

3.14.8.3.

Transformation for en specifik gassammensætning NG-HT/NG-LT/NG-HLT

X

X

X

3.14.9.

Brændstoftemperatur ved trykregulatorens sluttrin

3.14.9.1.

Minimum (°C):

X

3.14.9.2.

Maximum (°C):

X

3.15.

Tændsystem

3.15.1.

Tændspole(r)

3.15.1.1.

Type(r):

X

3.15.1.2.

Antal:

X

3.15.2.

Tændrør

3.15.2.1.

Type(r):

X

3.15.2.2.

Gnistgab:

X

3.15.3.

Tændmagnet

X

3.15.3.1.

Type(r):

X

3.15.4.

Tændingsindstillingsstyring: Ja/Nej

X

3.15.4.1.

Statisk fortænding i forhold til topdødpunktet (krumtappens drejning i grader):

X

3.15.4.2.

Fortændingskurve eller -diagram:

X

Hvis relevant

3.15.4.3.

Elektronisk styring: Ja/Nej

X

Forklarende noter til tillæg 3

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på informationsmappen)

| (1) | Som defineret i bilag II til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Henvis til afsnit 2.4.13 i bilag IX (definition af motorfamilie). |
| --- | --- |

(2)

---

BILAG II

Modeller for overensstemmelseserklæringer

1.   Generelle krav

1.1.   Overensstemmelseserklæringen består af to afsnit:

| a) | Afsnit 1, hvori de særlige karakteristika, der gælder for motoren i overensstemmelse med modellen i tillæg 1, specificeres. |
| --- | --- |

a)

Afsnit 1, hvori de særlige karakteristika, der gælder for motoren i overensstemmelse med modellen i tillæg 1, specificeres.

| b) | Afsnit 2, hvori de restriktioner, der gælder for motoren i overensstemmelse med oplysningerne i tabel 1 i tillæg 2, beskrives. |
| --- | --- |

b)

Afsnit 2, hvori de restriktioner, der gælder for motoren i overensstemmelse med oplysningerne i tabel 1 i tillæg 2, beskrives.

1.2.   Overensstemmelseserklæringen udformes i A4 (210 × 297 mm) som det største format, hvis den indgives på papir.

1.3.   Alle oplysninger i overensstemmelseserklæringen skal anføres med tegn efter ISO 8859-serien (Informationsteknologi — 8 bit kodede grafiske tegnsæt) (for overensstemmelseserklæringer udstedt på bulgarsk med kyrilliske bogstaver, for overensstemmelseserklæringer udstedt på græsk med græske bogstaver) og arabertal.

2.   Sikkerhedsforanstaltninger for overensstemmelseserklæringen

I henhold til artikel 31, stk. 5, i forordning (EU) 2016/1628 skal overensstemmelseserklæringen udformes på en sådan måde, at falskneri forhindres og verifikation af den sikre elektroniske fil muliggøres.

2.1.   Sikkerhedsforanstaltninger med henblik på at forhindre falskneri af en papirudgave

Papiret, der anvendes til overensstemmelseserklæringen, beskyttes ved hjælp af et vandmærke i form af fabrikantens registrerede varemærke og af kulørt grafik.

2.1.1.   Som et alternativ til kravene i punkt 2.1 kan det papir, der anvendes til overensstemmelseserklæringen, være uden beskyttelse i form af fabrikantens registrerede varemærke. I dette tilfælde skal den kulørte grafik suppleres af mindst én yderligere trykteknisk sikkerhedsforanstaltning (f.eks. ultraviolet fluorescerende trykfarve, trykfarver, hvor farven er afhængig af synsvinklen, trykfarver, hvor farven er afhængig af temperaturen, mikrotryk, guillochetryk, iriserende tryk, specifikt udformede hologrammer, variable laserbilleder, optisk variable billeder, fysisk prægning eller indgravering af fabrikantens logo osv.).

2.1.2.   Fabrikanter kan til overensstemmelseserklæringen anvende andre tryktekniske sikkerhedsforanstaltninger end dem, der er fastsat i punkt 2.1 og 2.1.1.

2.1.3.   Hvis overensstemmelseserklæringen består af mere end ét ark, skal følgende fremgå af hvert ark:

| a) | overensstemmelseserklæringens titel |
| --- | --- |

a)

overensstemmelseserklæringens titel

| b) | motorens identifikationsnummer, jf. punkt 3.16 i afsnit 1 |
| --- | --- |

b)

motorens identifikationsnummer, jf. punkt 3.16 i afsnit 1

| c) | et nummer med formatet »x af y«, hvor »x« er den løbende nummerering af arket, og »y« er overensstemmelseserklæringens samlede antal ark. |
| --- | --- |

c)

et nummer med formatet »x af y«, hvor »x« er den løbende nummerering af arket, og »y« er overensstemmelseserklæringens samlede antal ark.

2.2.   Foranstaltninger, som muliggør verifikation af den beskyttede elektroniske fil

Den elektroniske fil skal forelægges i et format, der gør det let at udpege enhver ændring efter underskrivelsen, og som sikrer, at den kan indarbejdes i et andet dokument. Den skal desuden være underskrevet med en »avanceret elektronisk signatur« i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 (1), herunder signaturverificeringsdata.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

Tillæg 1

Model for overensstemmelseserklæringen

EU-OVERENSSTEMMELSESERKLÆRING, SOM LEDSAGER ALLE MOTORER, DER ER GENSTAND FOR EN UNDTAGELSE ELLER EN OVERGANGSBESTEMMELSE (ARTIKEL 31, STK. 1, LITRA a) OG b), I FORORDNING (EU) 2016/1628)

AFSNIT 1

EU-OVERENSSTEMMELSESERKLÆRING

Undertegnede: [ ...(fulde navn og stilling)]

erklærer herved, at følgende motor:

| 1.1. | Mærke (fabrikantens varemærke): ... |
| --- | --- |

1.1.

Mærke (fabrikantens varemærke): ...

| 1.2. | Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

1.2.

Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

| 1.3. | Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ... |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

| 1.4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ... |
| --- | --- |

1.4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...

| 1.5. | Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

1.5.

Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

| 1.6. | Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1): |
| --- | --- |

1.6.

Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1):

| 1.7. | Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori (1) (2): ... |
| --- | --- |

1.7.

Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori (1) (2): ...

| 3.1.2. | Betegnelse på den lovpligtige mærkning: motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1): |
| --- | --- |

3.1.2.

Betegnelse på den lovpligtige mærkning: motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1):

| 3.1.3. | Placering af lovpligtig mærkning: ... |
| --- | --- |

3.1.3.

Placering af lovpligtig mærkning: ...

| 3.1.4. | Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning: ... |
| --- | --- |

3.1.4.

Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning: ...

| 3.16. | Motorens identifikationsnummer: ... |
| --- | --- |

3.16.

Motorens identifikationsnummer: ...

i alle henseender opfylder kravene i forordning (EU) 2016/1628 med hensyn til en undtagelse eller en overgangsbestemmelse som omhandlet i artikel 31, stk. 1, litra a) og b), som angivet i afsnit 2 i denne overensstemmelseserklæring.

(sted) (dato) ...

Signatur eller en visuel fremstilling af en »avanceret elektronisk signatur«, jf. forordning (EU) nr. 910/2014, herunder verificeringsdata: ...

NB:

Hvis denne model anvendes til typegodkendelse af en motor med en undtagelse for nye teknologier eller nye principper i henhold til artikel 35, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 skal overskriften på attesten være »FORELØBIG EU-OVERENSSTEMMELSESERKLÆRING, SOM UDELUKKENDE ER GYLDIG PÅ ... (MS) OMRÅDE (3)«.

AFSNIT 2

| 1. | Undtagelse/overgang (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.

| 2. | Yderligere oplysninger (5): ... |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fritagelseskode (EM)/overgangskode (TM) (6): ... |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger (7): ... |
| --- | --- |

4.

Forklarende noter til tillæg 1

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på overensstemmelseserklæringen)

| (1) | Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Angiv det relevante alternativ for den pågældende kategori og underkategori i overensstemmelse med rubrik 1.7. i det i del A i tillæg 3 til bilag I omhandlede oplysningsskema. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Angiv den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Angiv den relevante tekst fra kolonne 2 i tabel 1 i tillæg 2. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Angiv den relevante tekst fra kolonne 3 i tabel 1 i tillæg 2. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Angiv den relevante kode fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 2, således som det fremgår af den supplerende mærkning til den lovpligtige mærkning. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Yderligere bemærkninger fra fabrikanten, som præciserer begrænsningerne for anvendelsen af motoren. |
| --- | --- |

(7)

Tillæg 2

Tabel 1

| Artikel i forordning (EU) 2016/1628
  (kolonne 1) | Oplysninger, der skal angives i afsnit 2 i overensstemmelseserklæringen | Supplerende oplysninger, der skal angives på den lovpligtige mærkning i overensstemmelse med Tabel 1 i tillæg 1 til bilag III |
| --- | --- | --- |
| Tekst krævet til rubrik 1
  (kolonne 2) | Tekst krævet til rubrik 2
  (kolonne 3) | Fritagelseskode (EM) eller overgangskode (TM)
  (kolonne 4) | Tekst til supplerende oplysninger
  (kolonne 5) |
| 34, stk. 1 | Ikke relevant | EM-EXP | MOTOR IKKE TIL ANVENDELSE I EU-MASKINER |
| 34, stk. 2 | Motor til brug af de væbnede styrker i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner, der udelukkende skal anvendes af de væbnede styrker.
  Brandvæsenet, civilforsvarstjenester, ordensmagten og akutmedicinske tjenester anses ikke for at være en del af de væbnede styrker. | | EM-AFE | MOTOR TIL BRUG AF DE VÆBNEDE STYRKER |
| 34, stk. 4 | Motor til driftsprøvning i overensstemmelse med artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning og tages i brug som led i et driftsprøvningsprogram.
  På den anførte dato skal motoren enten tages ud af brug i Den Europæiske Union eller bringes i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/1628. | Slutdato for fritagelse dd/mm/åååå
  Navn og adresse på den godkendende myndighed, der er blevet underrettet om prøvningsprogrammet | EM-FTE | DRIFTSPRØVNINGSMOTOR |
| 34, stk. 5 | Motor til særlige formål til anvendelse i en potentielt eksplosiv atmosfære i overensstemmelse med artikel 34, stk. 5, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner til anvendelse i en potentielt eksplosiv atmosfære som defineret i artikel 2, nr. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/34/EU (1). | Typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628, nummer og udstedelsesdato | EM-ATX | ATEX-MOTOR |
| 34, stk. 6 | Motor til særlige formål til søsætning og bjærgning af redningsbåde, der føres af en national redningstjeneste i overensstemmelse med artikel 34, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner, der udelukkende anvendes til søsætning og bjærgning af redningsbåde, der søsættes fra stranden og føres af en national redningstjeneste. | Typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628, nummer og udstedelsesdato | EM-LLV | MOTOR TIL SØSÆTNING AF REDNINGSBÅDE |
| 34, stk. 7, første afsnit | Udskiftningsmotor for kategori RLL eller RLR, som er bragt i omsætning på markedet i EU senest den 31. december 2011 i overensstemmelse med artikel 34, stk. 7, første afsnit, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på at udskifte en motor til et lokomotiv eller en motorvogn, som blev bragt i omsætning før 31. december 2011, hvis denne udskiftning er godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat, fordi det anerkendes, at monteringen af en motor i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænser, der er fastsat i tabel II-7 og II-8 i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, vil indebære betydelige tekniske vanskeligheder.
  Denne motor skal enten være i overensstemmelse med de emissionsgrænser, som den skulle have opfyldt for at blive bragt i omsætning i Unionen den 31. december 2011, eller være i overensstemmelse med strengere emissionsgrænser. | Godkendende myndighed, der godkendte udskiftningen
  Reference for godkendelse af udskiftningen
  Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato | EM-REA | MOTOR TIL UDSKIFTNING AF SKINNER A |
| 34, stk. 7, andet afsnit | Udskiftningsmotor for kategori RLL eller RLR, som er bragt i omsætning på markedet i EU efter den 31. december 2011 i overensstemmelse med artikel 34, stk. 7, andet afsnit, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på at udskifte en motor til et lokomotiv eller en motorvogn, som blev bragt i omsætning efter 31. december 2011, hvis denne udskiftning er godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat, og udskiftningsmotoren overholder de emissionsgrænser, som den motor, der skal udskiftes, skulle overholde, da den oprindeligt blev bragt i omsætning på markedet i EU. | Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato | EM-REB | MOTOR TIL UDSKIFTNING AF SKINNER B |
| 34, stk. 8 | RLL- eller RLR-motor, der skal indgå som led i et projekt på et avanceret udviklingstrin som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 6. oktober 2016 (2) i overensstemmelse med artikel 34, stk. 8, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning som led i et projekt på et avanceret udviklingstrin som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF, når det er blevet godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat på grund af de uforholdsmæssigt store omkostninger ved brugen af motorer, der er i overensstemmelse med de emissionsgrænser, der er fastsat i tabel II-7 eller II-8 i bilag II til forordning (EU) 2016/1628. | Medlemsstat, som har godkendt projektet
  Reference for det godkendte projekt.
  Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato | EM-PRR | MOTOR TIL JERNBANEPROJEKT |
| 35, stk. 4 | Motor, der inkorporerer nye teknologier eller nye koncepter, og som er uforenelig med et eller flere krav i forordning (EU) 2016/1628 som følge af disse nye teknologier eller nye koncepter.
  Denne motor må kun bringes i omsætning som en motor, der inkorporerer nye teknologier eller nye koncepter, hvis den har en foreløbig typegodkendelsesattest, der er udstedt af den godkendende myndighed i en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 35, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628. | Foreløbigt typegodkendelsesnummer og udstedelsesdato
  Dato, hvor den foreløbige EU-typegodkendelse udløber
  Begrænsninger i henhold til artikel 35, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628 | EM-NTE | MOTOR MED NY TEKNOLOGI |
| 58, stk. 9 | Motorer i kategori RLL med en maksimal nettoeffekt på over 2 000  kW, der skal monteres i lokomotiver, som udelukkende kører på et teknisk isoleret jernbanenet på 1 520  mm, i overensstemmelse med artikel 58, stk. 9, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på et teknisk isoleret jernbanenet på 1 520 mm, når det er blevet godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat.
  Denne motor skal mindst overholde de emissionsgrænser, som motorer skulle overholde for at kunne bringes i omsætning den 31. december 2011. | Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato | TR-RWG | MOTOR TIL BREDE JERNBANESPOR |
| 58, stk. 10 | Udskiftningsmotor for kategori NRS med en referenceeffekt på mindst 19 kW eller tilhørende en kategori, der svarer til NRG, hvis udskiftningsmotoren og den originale motor tilhører en motorkategori og et effektinterval, der ikke var underlagt krav om typegodkendelse på EU-niveau den 31. december 2016 i overensstemmelse med artikel 58, stk. 10, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning for at udskifte en motor af kategori NRS med en referenceeffekt på mindst 19 kW eller tilhørende kategori NRG, som ikke er typegodkendt i henhold til direktiv 97/68/EF. | | TR-RES | UDSKIFTNINGSMOTOR |
| 58, stk. 11 | Udskiftningsmotor for kategori NRE med en referenceeffekt på mindst 19 kW og højst 560 kW eller tilhørende en kategori, der svarer til NRE og med en referenceeffekt på over 560 kW, hvis udskiftningsmotoren og den originale motor tilhører en motorkategori og et effektinterval, der ikke var underlagt krav om typegodkendelse på EU-niveau den 31. december 2016 i overensstemmelse med artikel 58, stk. 11, i forordning (EU) 2016/1628.
  Denne motor må kun bringes i omsætning for at udskifte en motor af kategori NRE med en referenceeffekt på mindst 19 kW og højst 560 kW eller
  udskifte en motor af kategori NRE med referenceeffekt på højst 560 kW, som ikke er typegodkendt i henhold til direktiv 97/68/EF.
  Denne motor (*1) skal overholde et emissionstrin, der udløb højst 20 år før den dato, hvor disse motorer blev bragt i omsætning, og som er mindst lige så strenge som de emissionsgrænser, som den motor, der skal udskiftes, skulle overholde, da den oprindeligt blev bragt i omsætning. | I givet fald typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato | TR-REE | UDSKIFTNINGSMOTOR |

Artikel i forordning (EU) 2016/1628

(kolonne 1)

Oplysninger, der skal angives i afsnit 2 i overensstemmelseserklæringen

Supplerende oplysninger, der skal angives på den lovpligtige mærkning i overensstemmelse med Tabel 1 i tillæg 1 til bilag III

Tekst krævet til rubrik 1

(kolonne 2)

Tekst krævet til rubrik 2

(kolonne 3)

Fritagelseskode (EM) eller overgangskode (TM)

(kolonne 4)

Tekst til supplerende oplysninger

(kolonne 5)

34, stk. 1

Ikke relevant

EM-EXP

MOTOR IKKE TIL ANVENDELSE I EU-MASKINER

34, stk. 2

Motor til brug af de væbnede styrker i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner, der udelukkende skal anvendes af de væbnede styrker.

Brandvæsenet, civilforsvarstjenester, ordensmagten og akutmedicinske tjenester anses ikke for at være en del af de væbnede styrker.

EM-AFE

MOTOR TIL BRUG AF DE VÆBNEDE STYRKER

34, stk. 4

Motor til driftsprøvning i overensstemmelse med artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning og tages i brug som led i et driftsprøvningsprogram.

På den anførte dato skal motoren enten tages ud af brug i Den Europæiske Union eller bringes i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) 2016/1628.

Slutdato for fritagelse dd/mm/åååå

Navn og adresse på den godkendende myndighed, der er blevet underrettet om prøvningsprogrammet

EM-FTE

DRIFTSPRØVNINGSMOTOR

34, stk. 5

Motor til særlige formål til anvendelse i en potentielt eksplosiv atmosfære i overensstemmelse med artikel 34, stk. 5, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner til anvendelse i en potentielt eksplosiv atmosfære som defineret i artikel 2, nr. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/34/EU (1).

Typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628, nummer og udstedelsesdato

EM-ATX

ATEX-MOTOR

34, stk. 6

Motor til særlige formål til søsætning og bjærgning af redningsbåde, der føres af en national redningstjeneste i overensstemmelse med artikel 34, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på montering i mobile ikke-vejgående maskiner, der udelukkende anvendes til søsætning og bjærgning af redningsbåde, der søsættes fra stranden og føres af en national redningstjeneste.

Typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/1628, nummer og udstedelsesdato

EM-LLV

MOTOR TIL SØSÆTNING AF REDNINGSBÅDE

34, stk. 7, første afsnit

Udskiftningsmotor for kategori RLL eller RLR, som er bragt i omsætning på markedet i EU senest den 31. december 2011 i overensstemmelse med artikel 34, stk. 7, første afsnit, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på at udskifte en motor til et lokomotiv eller en motorvogn, som blev bragt i omsætning før 31. december 2011, hvis denne udskiftning er godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat, fordi det anerkendes, at monteringen af en motor i overensstemmelse med de gældende emissionsgrænser, der er fastsat i tabel II-7 og II-8 i bilag II til forordning (EU) 2016/1628, vil indebære betydelige tekniske vanskeligheder.

Denne motor skal enten være i overensstemmelse med de emissionsgrænser, som den skulle have opfyldt for at blive bragt i omsætning i Unionen den 31. december 2011, eller være i overensstemmelse med strengere emissionsgrænser.

Godkendende myndighed, der godkendte udskiftningen

Reference for godkendelse af udskiftningen

Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato

EM-REA

MOTOR TIL UDSKIFTNING AF SKINNER A

34, stk. 7, andet afsnit

Udskiftningsmotor for kategori RLL eller RLR, som er bragt i omsætning på markedet i EU efter den 31. december 2011 i overensstemmelse med artikel 34, stk. 7, andet afsnit, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på at udskifte en motor til et lokomotiv eller en motorvogn, som blev bragt i omsætning efter 31. december 2011, hvis denne udskiftning er godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat, og udskiftningsmotoren overholder de emissionsgrænser, som den motor, der skal udskiftes, skulle overholde, da den oprindeligt blev bragt i omsætning på markedet i EU.

Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato

EM-REB

MOTOR TIL UDSKIFTNING AF SKINNER B

34, stk. 8

RLL- eller RLR-motor, der skal indgå som led i et projekt på et avanceret udviklingstrin som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 6. oktober 2016 (2) i overensstemmelse med artikel 34, stk. 8, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning som led i et projekt på et avanceret udviklingstrin som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF, når det er blevet godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat på grund af de uforholdsmæssigt store omkostninger ved brugen af motorer, der er i overensstemmelse med de emissionsgrænser, der er fastsat i tabel II-7 eller II-8 i bilag II til forordning (EU) 2016/1628.

Medlemsstat, som har godkendt projektet

Reference for det godkendte projekt.

Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato

EM-PRR

MOTOR TIL JERNBANEPROJEKT

35, stk. 4

Motor, der inkorporerer nye teknologier eller nye koncepter, og som er uforenelig med et eller flere krav i forordning (EU) 2016/1628 som følge af disse nye teknologier eller nye koncepter.

Denne motor må kun bringes i omsætning som en motor, der inkorporerer nye teknologier eller nye koncepter, hvis den har en foreløbig typegodkendelsesattest, der er udstedt af den godkendende myndighed i en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 35, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628.

Foreløbigt typegodkendelsesnummer og udstedelsesdato

Dato, hvor den foreløbige EU-typegodkendelse udløber

Begrænsninger i henhold til artikel 35, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628

EM-NTE

MOTOR MED NY TEKNOLOGI

58, stk. 9

Motorer i kategori RLL med en maksimal nettoeffekt på over 2 000  kW, der skal monteres i lokomotiver, som udelukkende kører på et teknisk isoleret jernbanenet på 1 520  mm, i overensstemmelse med artikel 58, stk. 9, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning med henblik på et teknisk isoleret jernbanenet på 1 520 mm, når det er blevet godkendt af den godkendende myndighed i en medlemsstat.

Denne motor skal mindst overholde de emissionsgrænser, som motorer skulle overholde for at kunne bringes i omsætning den 31. december 2011.

Typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato

TR-RWG

MOTOR TIL BREDE JERNBANESPOR

58, stk. 10

Udskiftningsmotor for kategori NRS med en referenceeffekt på mindst 19 kW eller tilhørende en kategori, der svarer til NRG, hvis udskiftningsmotoren og den originale motor tilhører en motorkategori og et effektinterval, der ikke var underlagt krav om typegodkendelse på EU-niveau den 31. december 2016 i overensstemmelse med artikel 58, stk. 10, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning for at udskifte en motor af kategori NRS med en referenceeffekt på mindst 19 kW eller tilhørende kategori NRG, som ikke er typegodkendt i henhold til direktiv 97/68/EF.

TR-RES

UDSKIFTNINGSMOTOR

58, stk. 11

Udskiftningsmotor for kategori NRE med en referenceeffekt på mindst 19 kW og højst 560 kW eller tilhørende en kategori, der svarer til NRE og med en referenceeffekt på over 560 kW, hvis udskiftningsmotoren og den originale motor tilhører en motorkategori og et effektinterval, der ikke var underlagt krav om typegodkendelse på EU-niveau den 31. december 2016 i overensstemmelse med artikel 58, stk. 11, i forordning (EU) 2016/1628.

Denne motor må kun bringes i omsætning for at udskifte en motor af kategori NRE med en referenceeffekt på mindst 19 kW og højst 560 kW eller

udskifte en motor af kategori NRE med referenceeffekt på højst 560 kW, som ikke er typegodkendt i henhold til direktiv 97/68/EF.

Denne motor (*1) skal overholde et emissionstrin, der udløb højst 20 år før den dato, hvor disse motorer blev bragt i omsætning, og som er mindst lige så strenge som de emissionsgrænser, som den motor, der skal udskiftes, skulle overholde, da den oprindeligt blev bragt i omsætning.

I givet fald typegodkendt i overensstemmelse med direktiv 97/68/EF, godkendelsesnummer og udstedelsesdato

TR-REE

UDSKIFTNINGSMOTOR

---

(*1)  Gælder kun for udskiftningsmotorer af kategori NRE med en referenceeffekt på mindst 19 kW og højst 560 kW.

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/34/EU af 26. februar 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om materiel og sikringssystemer til anvendelse i en potentielt eksplosiv atmosfære (EUT L 96 af 29.3.2014, s. 309).

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/57/EF af 17. juni 2008 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Fællesskabet (EUT L 191 af 18.7.2008, s. 1).

---

BILAG III

Modeller for mærkning af motorer

1.   Generelle krav

1.1.   Al tekst på den lovpligtige og midlertidige mærkning skal anføres med tegn efter ISO 8859-serien (Informationsteknologi — 8 bit kodede grafiske tegnsæt) (for mærkning på bulgarsk med kyrilliske bogstaver, for mærkning på græsk med græske bogstaver) og arabertal.

1.2.   Fabrikanten anbringer den lovpligtige mærkning på hver motor, der er anført i afsnit A, før motoren forlader produktionslinjen.

1.2.1.   Uanset punkt 1.2. skal fabrikanterne ændre den lovpligtige mærkning på en motor, efter den har forladt produktionslinjen, når de lovpligtige væsentlige oplysninger og i givet fald de supplerende oplysninger, der kræves for den pågældende motor, er blevet ændret, før den bringes i omsætning.

AFSNIT A — LOVPLIGTIG MÆRKNING

1.   Lovpligtige væsentlige oplysninger og supplerende oplysninger

Oplysningerne på den lovpligtige mærkning skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tabel 1 i tillæg 1. Bogstavet »X« angiver de lovpligtige væsentlige oplysninger og i givet fald de supplerende oplysninger, der kræves for mærkning af motorer, jf. artikel 32 i forordning (EU) 2016/1628.

2.   Placering af lovpligtig mærkning

2.1.   Den lovpligtige mærkning skal være anbragt således, at den er tydelig, efter at motoren er blevet forsynet med alt tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion.

2.2.   Placeringen af den lovpligtige mærkning skal være angivet i oplysningsskemaet i bilag I.

2.3.   Når det kræves i henhold til artikel 8, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1628, skal OEM forelægges et eksemplar af den lovpligtige mærkning, der skal anbringes på motoren eller den mobile ikke-vejgående maskine på et let synligt og let tilgængeligt sted, når motoren er monteret i den mobile ikke-vejgående maskine.

3.   Fastgørelsesmetode for den lovpligtige mærkning

3.1.   Den lovpligtige mærkning skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens livscyklus.

3.2.   Den skal være anbragt på en sådan måde, at den vil være holdbar i motorens emissionsholdbarhedsperiode og skal være let læselig og uudslettelig.

3.3.   Hvis der anvendes mærker eller plader, skal disse være fastgjort således, at de ikke kan fjernes uden at blive ødelagt eller udvisket.

AFSNIT B — MIDLERTIDIG MÆRKNING

1.   Lovpligtige væsentlige oplysninger

Den midlertidige mærkning, jf. artikel 33, stk. 1 og 2, i forordning (EU) 2016/1628, skal fastgøres, før motoren bringes i omsætning og skal mindst indeholde følgende oplysninger:

1.1.   For motorer, der leveres adskilt fra deres efterbehandlingssystem til udstødningen, ordlyden »Separate Shipment Art 34(3)*2016/1628«.

1.2.   For motorer, der endnu ikke er i overensstemmelse med den godkendte type, og som leveres til fabrikanten af den pågældende motor:

| a) | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens navn eller varemærke

| b) | reservedelsidentifikationsnummeret for motoren, der ikke er i overensstemmelse og |
| --- | --- |

b)

reservedelsidentifikationsnummeret for motoren, der ikke er i overensstemmelse og

| c) | ordlyden »Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628«. |
| --- | --- |

c)

ordlyden »Not-in-Conformity Art 33(2)*2016/1628«.

2.   Fastgørelsesmetode for den midlertidige mærkning

Den midlertidige mærkning skal fastgøres på motoren med et aftageligt mærke eller et robust særskilt mærke (f.eks. lamineret folie fastgjort med metaltråd), indtil motoren er i overensstemmelse med den godkendte type.

Tillæg 1

Tabel 1

Lovpligtige væsentlige oplysninger og i givet fald supplerende oplysninger for den lovpligtige mærkning af motorer

| Lovpligtige væsentlige oplysninger og i givet fald supplerende oplysninger | Trin V-motorer, som er EU-typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 2016/1628 (1) | Trin V-motorer, som er midlertidigt EU-typegodkendt i overensstemmelse med artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628 (1) | Motorer omfattet af fritagelses- eller overgangsbestemmelsen i artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nummer på stykket i artikel 34 i forordning (EU) 2016/1628 | Nummer på stykket i artikel 58 i forordning (EU) 2016/1628 |
| 1 | 2 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 5 (1) | 10 | 11 a) | 11 b) |
| Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke | X | X | X | X | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Motortype eller, i tilfælde af en motortype inden for en motorfamilie, enten FT- eller motorfamiliebetegnelse | X | X | | | | X | X | X | | | X | X | X |
| Et unikt motoridentifikationsnummer, der utvetydigt kan henføres til den pågældende motor | X | X | | | X | X | X | X | | | X | X | X |
| Et EU-typegodkendelsesnummer som beskrevet i bilag V eller alternativt mærket for EU-typegodkendelsesnummeret som fastsat i tillæg 2. | X | X | | | | X | X | | | | | | |
| Motorens produktionsdato (2) | X | X | | | X | X | X | | X | X | | | |
| Et lille »e« efterfulgt af den talkombination, der kendetegner den medlemsstat, som er blevet underrettet om driftsprøvningsprogrammet, jf. punkt 2.1 i bilag V | | | | | X | | | | | | | | |
| Mærkning i overensstemmelse med gældende lovgivning den 5. oktober 2016 | | | | | | | | | X | X | | | |
| EF-typegodkendelsesnummer udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF (3) | | | | | | | | X | | | | X | |
| Relevant fritagelseskode (EM) eller overgangskode (TM) fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 2 til bilag II | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Relevant tekst med supplerende oplysninger fra kolonne 5 i tabel 1 i tillæg 2 til bilag II | | X | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |

Lovpligtige væsentlige oplysninger og i givet fald supplerende oplysninger

Trin V-motorer, som er EU-typegodkendt i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 2016/1628 (1)

Trin V-motorer, som er midlertidigt EU-typegodkendt i overensstemmelse med artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628 (1)

Motorer omfattet af fritagelses- eller overgangsbestemmelsen i artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628

Nummer på stykket i artikel 34 i forordning (EU) 2016/1628

Nummer på stykket i artikel 58 i forordning (EU) 2016/1628

1

2

4

5

6

7

8

5 (1)

10

11 a)

11 b)

Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Motortype eller, i tilfælde af en motortype inden for en motorfamilie, enten FT- eller motorfamiliebetegnelse

X

X

X

X

X

X

X

X

Et unikt motoridentifikationsnummer, der utvetydigt kan henføres til den pågældende motor

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Et EU-typegodkendelsesnummer som beskrevet i bilag V eller alternativt mærket for EU-typegodkendelsesnummeret som fastsat i tillæg 2.

X

X

X

X

Motorens produktionsdato (2)

X

X

X

X

X

X

X

Et lille »e« efterfulgt af den talkombination, der kendetegner den medlemsstat, som er blevet underrettet om driftsprøvningsprogrammet, jf. punkt 2.1 i bilag V

X

Mærkning i overensstemmelse med gældende lovgivning den 5. oktober 2016

X

X

EF-typegodkendelsesnummer udstedt i henhold til direktiv 97/68/EF (3)

X

X

Relevant fritagelseskode (EM) eller overgangskode (TM) fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 2 til bilag II

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Relevant tekst med supplerende oplysninger fra kolonne 5 i tabel 1 i tillæg 2 til bilag II

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Herunder motorer, som er fritaget i henhold til artikel 34, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1628.

(2)  For motorer i kategorierne NRSh og NRS, eksklusive underkategorierne NRS-v-2b og NRS-v-3 motorer, og hvis motoren og den mobile ikke-vejgående maskine er fuldt integrerede og ikke kan identificeres som særskilte komponenter, angives alternativt den mobile ikke-vejgående maskines produktionsdato.

(3)  Alternativt angives typegodkendelsesnummeret for den tilsvarende typegodkendelse, jf. bilag XII til direktiv 97/68/EF.

Tillæg 2

Mærke for EU-typegodkendelsesnummer

| 1. | Mærket for typegodkendelsesnummeret kan anvendes i den lovpligtige mærkning i stedet for EU-typegodkendelsesnummeret; det skal bestå af:






  1.1. | Et rektangel omkring et lille »e«, efterfulgt af den tal- eller bogstavkombination, der kendetegner den medlemsstat, som har meddelt EU-typegodkendelsen, jf. pkt. 2.1 i bilag V. |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

Et rektangel omkring et lille »e«, efterfulgt af den tal- eller bogstavkombination, der kendetegner den medlemsstat, som har meddelt EU-typegodkendelsen, jf. pkt. 2.1 i bilag V.

| 1.2. | I nærheden af rektanglet:






  a) | den relevante motorkategoriidentifikationskode fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 1 til bilag V, efterfulgt af en skråstreg (»/«) og den relevante brændstoftypekode fra kolonne 3 i tabel 2 i tillæg 1 til bilag V |
| --- | --- | --- |

1.2.

I nærheden af rektanglet:

a)

den relevante motorkategoriidentifikationskode fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 1 til bilag V, efterfulgt af en skråstreg (»/«) og den relevante brændstoftypekode fra kolonne 3 i tabel 2 i tillæg 1 til bilag V

| b) | bogstavet »V«, som repræsenterer overholdelsen af bestemmelserne i forordning (EU) 2016/1628, efterfulgt af en bindestreg (»-«) og løbenummeret på den typegodkendelse, der er fastsat i punkt 2.4 i bilag V. |
| --- | --- |

b)

bogstavet »V«, som repræsenterer overholdelsen af bestemmelserne i forordning (EU) 2016/1628, efterfulgt af en bindestreg (»-«) og løbenummeret på den typegodkendelse, der er fastsat i punkt 2.4 i bilag V.

| 2. | Eksempler på arrangement af mærket for EU-typegodkendelsesnummeret med fiktive løbenumre til orientering vist i forskellige arrangementer:






  2.1. | Eksempel 1

  Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:
  e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03 | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arrangement 1 | Arrangement 2 | Arrangement 3 |

2.

2.1.

Eksempel 1

Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

Image 34

Image 35

Image 36

Arrangement 1

Arrangement 2

Arrangement 3

| 2.2. | Eksempel 2

  Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:
  e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Arrangement 1 | Arrangement 2 | Arrangement 3 |

2.2.

Eksempel 2

Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:

e2*2016/1628*2017/RRREC3/1A7*0003*00

Image 37

Image 38

Image 39

Arrangement 1

Arrangement 2

Arrangement 3

| 2.3. | Eksempel 3

  Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:
  e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Arrangement 1 | Arrangement 2 | Arrangement 3 |

2.3.

Eksempel 3

Mærke for EU-typegodkendelsesnummer:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

Image 40

Image 41

Image 42

Arrangement 1

Arrangement 2

Arrangement 3

---

BILAG IV

Modeller for EU-typegodkendelsesattesten

EU-TYPEGODKENDELSESATTEST

EU-TYPEGODKENDELSESATTEST FOR EN MOTORTYPE ELLER EN MOTORFAMILIE FOR MOBILE IKKE-VEJGÅENDE MASKINER I OVERENSSTEMMELSE MED FORORDNING (EU) 2016/1628

Meddelelse om:

| — | EU-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

EU-typegodkendelse (1)

1

| — | udvidelse af EU-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

udvidelse af EU-typegodkendelse (1)

1

| — | afslag på EU-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

afslag på EU-typegodkendelse (1)

1

| — | inddragelse af EU-typegodkendelse (1) |
| --- | --- |

—

inddragelse af EU-typegodkendelse (1)

1

for en motortype/motorfamilie (1):

1

med hensyn til emission af forurenende luftarter og partikler i henhold til (Europa-Parlamentets og Rådets) forordning (EU) 2016/1628, senest ændret ved (Kommissionens delegerede (1) forordning .../... (1) (2)

1

1

2

EU-typegodkendelsesnummer (3): ...

3

Grund til udvidelse/afslag/inddragelse (1): ...

1

AFSNIT I

AFSNIT I

| 1.1. | Mærke (fabrikantens varemærke): ... |
| --- | --- |

1.1.

Mærke (fabrikantens varemærke): ...

| 1.2. | Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ... |
| --- | --- |

1.2.

Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

| 1.3. | Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ... |
| --- | --- |

1.3.

Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

| 1.4. | Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ... |
| --- | --- |

1.4.

Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...

| 1.5. | Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ... |
| --- | --- |

1.5.

Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

| 1.6. | Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1): ... |
| --- | --- |

1.6.

Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1

| 1.7. | Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori (1) (4): ... |
| --- | --- |

1.7.

Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori (1

4

| 1.8. | Kategori for emissionsholdbarhedstid: Ikke relevant/Kat. 1/Kat. 2/Kat. 3 (1) |
| --- | --- |

1.8.

Kategori for emissionsholdbarhedstid: Ikke relevant/Kat. 1/Kat. 2/Kat. 3 (1

| 1.9. | Emissionstrin: V/SPE |
| --- | --- |

1.9.

Emissionstrin: V/SPE

| 1.10. | Motor til sneslynger (5): Ja/Nej (1) |
| --- | --- |

1.10.

Motor til sneslynger (5

1

AFSNIT II

AFSNIT II

| 1. | Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen/prøvningerne: ... |
| --- | --- |

1.

Teknisk tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af prøvningen/prøvningerne: ...

| 2. | Prøvningsrapportens (-rapporternes) dato(er): ... |
| --- | --- |

2.

Prøvningsrapportens (-rapporternes) dato(er): ...

| 3. | Prøvningsrapportens (-rapporternes) nummer/numre: ... |
| --- | --- |

3.

Prøvningsrapportens (-rapporternes) nummer/numre: ...

AFSNIT III

AFSNIT III

Undertegnede attesterer herved rigtigheden af fabrikantens beskrivelse i vedlagte oplysningsskema af den ovenfor beskrevne motortype/motorfamilie (1), hvoraf den typegodkendende myndighed har udvalgt et eller flere eksemplarer, som fabrikanten har udleveret som prototyper for motortypen/motorfamilien, og at vedlagte prøvningsresultater gælder for motortypen/motorfamilien (1).

1

1

| 1. | Motortypen/motorfamilien (1) opfylder/opfylder ikke (1) de krav, der er fastsat i forordning (EU) 2016/1628 |
| --- | --- |

1.

Motortypen/motorfamilien (1

1

| 2. | Typegodkendelse meddelt/udvidet/afslået/inddraget (1) |
| --- | --- |

2.

Typegodkendelse meddelt/udvidet/afslået/inddraget (1

| 3. | Typegodkendelse er meddelt i henhold til artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628 og er gyldig indtil dd/mm/åååå (3). |
| --- | --- |

3.

Typegodkendelse er meddelt i henhold til artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628 og er gyldig indtil dd/mm/åååå (3

| 4. | Begrænsninger med hensyn til gyldighed (3) (6): ... |
| --- | --- |

4.

Begrænsninger med hensyn til gyldighed (3

6

| 5. | Gældende fritagelser (3) (6): ...
  Sted: ...
  Dato: ... |
| --- | --- |

5.

Gældende fritagelser (3

6

Sted: ...

Dato: ...

Navn og signatur (eller en visuel fremstilling af en »avanceret elektronisk signatur«, jf. forordning (EU) 910/2014/, herunder verificeringsdata): ...

Bilag:

| | Informationspakke |
| --- | --- |

Informationspakke

| | Prøvningsrapport(er) |
| --- | --- |

Prøvningsrapport(er)

| | Hvis relevant, navn, stilling og underskriftsprøve for den eller de personer i virksomheden, som har bemyndigelse til at underskrive overensstemmelseserklæringer |
| --- | --- |

Hvis relevant, navn, stilling og underskriftsprøve for den eller de personer i virksomheden, som har bemyndigelse til at underskrive overensstemmelseserklæringer

| | I givet fald en udfyldt prøve på en overensstemmelseserklæring |
| --- | --- |

I givet fald en udfyldt prøve på en overensstemmelseserklæring

NB:

NB:

Hvis denne model anvendes til EU-typegodkendelse af en motor med en undtagelse for nye teknologier eller nye principper i henhold til artikel 35, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1628 skal overskriften på attesten være »FORELØBIG EU-TYPEGODKENDELSESATTEST, SOM UDELUKKENDE ER GYLDIG PÅ ...(MS) OMRÅDE (7)«.

7

Addendum

EU-typegodkendelsesnummer: ...

DEL A — MOTORTYPENS/MOTORFAMILIENS SPECIFIKATIONER (1)

2.   Fælles konstruktionsparameter for motortypen/motorfamilien (1)

2.1.   Forbrændingscyklus: firetakt/totakt/rotation/andet: ...(beskriv nærmere) (1)

2.2.   Tændingstype: Kompressionstænding/gnisttænding (1)

2.3.1.   Cylindrenes placering i blokken: V/række/radial/andet (beskrives) (1)

2.6   Vigtigste kølemiddel: Luft/vand/olie (1)

2.7.   Luftindtagstype: naturlig indsugning/trykladet/trykladet med ladeluftkøler (1)

2.8.1.   Brændstoftype(r) Diesel (Ikke-vejgående gasolie)/ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)/benzin (E10)/ethanol (E85)/naturgas/biomethan/flydende gas (LPG) (1)

2.8.1.1.   Brændstof (undertype) (kun naturgas/biomethan): Brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)/brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)/brændstofbegrænset — lav brændværdi (L-gas)/brændstofspecifik (LNG)

2.8.2.   Brændstofsystem: Kun flydende brændstof/kun gasbrændstof/dual-brændstoftype type 1A/dual-brændstoftype 1B/dual-brændstoftype 2A/dual-brændstoftype 2B/dual-brændstoftype 3B (1)

2.8.3.   Liste over yderligere brændstoffer, som kan anvendes af motoren som oplyst af fabrikanten i overensstemmelse med punkt 1 i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav (anfør henvisning til anerkendt standard eller specifikation): ...

2.8.4.   Smøremiddel tilsat brændstoffet: Ja/Nej (1)

2.8.5.   Type brændstoftilførsel: Pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse/in-line-pumpe eller fordelerpumpe/enhedsinjektor/common rail/karburator/portindsprøjtning/ direkte indsprøjtning/ blandingsenhed/andet (specificeres) (1)

2.9.   Motorstyringssystemer: mekanisk/elektronisk styrestrategi (1)

2.10.   
  Forskellige anordninger Ja/Nej
  (1)

2.10.1.   Udstødningsrecirkulation (EGR): Ja/Nej (1)

2.10.2.   Vandindsprøjtning: Ja/Nej (1)

2.10.3.   Luftindblæsning: Ja/Nej (1)

2.10.4.   Andre (specificeres) ...

2.11.   
  Efterbehandlingssystem til udstødningen: Ja/Nej
  (1)

2.11.1.   Oxidationskatalysator: Ja/Nej (1)

2.11.2.   DeNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel): Ja/Nej (1)

2.11.3.   Andre DeNOx-systemer: Ja/Nej (1)

2.11.4.   Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOx: Ja/Nej (1)

2.11.5.   Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering: Ja/Nej (1)

2.11.6.   Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering: Ja/Nej (1)

2.11.7.   Andre partikelefterbehandlingssystemer: Ja/Nej (1)

2.11.8.   Trevejskatalysator, der kombinerer oxidation og reduktion af NOx: Ja/Nej (1)

2.11.9.   Andre efterbehandlingsanordninger (specificeres): ...

2.11.10.   Andre anordninger eller karakteristika, som har stor indflydelse på emissionerne (specificeres) ...

3.   Hovedspecifikationer for motortypen/motortyperne

| Elementnummer | Elementbeskrivelse | Stammotor/motortype: | Motortyper i motorfamilien (hvis relevant) |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | Motortypebetegnelse: | | | | |
| 3.1.2. | Motorens typebetegnelse er angivet på motorens mærkning: Ja/Nej (1) | | | | |
| 3.1.3. | Placering af den lovpligtige mærkning: | | | | |
| 3.2.1. | Den angivne mærkehastighed (o./min.): | | | | |
| 3.2.1.2. | Den angivne nominelle nettoeffekt (kW): | | | | |
| 3.2.2. | Hastighed ved maksimal effekt (o./min.): | | | | |
| 3.2.2.2. | Maksimal nettoeffekt (kW): | | | | |
| 3.2.3. | Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.): | | | | |
| 3.2.3.2. | Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm): | | | | |
| 3.6.3. | Antal cylindre: | | | | |
| 3.6.4. | Slagvolumen (cm3): | | | | |
| 3.8.5. | Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/Nej (1) | | | | |
| 3.11.3.12. | Selvnedbrydende reagens: Ja/Nej (1) | | | | |
| 3.11.3.12.1. | Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning: | | | | |
| 3.11.3.13. | NOx-sensor(er) Ja/Nej (1) | | | | |
| 3.11.3.14. | Lambdasonde: Ja/Nej (1) | | | | |
| 3.11.4.7. | Brændstofbåret katalysator (FBC): Ja/Nej (1) | | | | |
| Særlige forhold, der skal tages hensyn til ved montering af motoren på de pågældende mobile ikke-vejgående maskiner: |
| 3.8.1.1. | Største tilladte indsugningsvakuum ved 100 % af motorens hastighed og 100 % belastning (kPa) med rent luftfilter: | | | | |
| 3.8.3.2. | Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler ved 100 % hastighed og 100 % belastning (°C): | | | | |
| 3.8.3.3. | Største tilladte trykfald i ladeluftkølesystemet ved 100 % hastighed og 100 % belastning (kPa) (hvis relevant): | | | | |
| 3.9.3. | Største tilladte udstødningsmodtryk ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa): | | | | |
| 3.9.3.1. | Målingens placering: | | | | |
| 3.11.1.2 | Maksimalt temperaturfald fra udstødningssystemets eller turbinens afgangsåbning til første efterbehandlingssystem til udstødningen (°C):, hvis anført: | | | | |
| 3.11.1.2.1. | Prøvningsbetingelser ved måling: | | | | |

Elementnummer

Elementbeskrivelse

Stammotor/motortype:

Motortyper i motorfamilien (hvis relevant)

3.1.1.

Motortypebetegnelse:

3.1.2.

Motorens typebetegnelse er angivet på motorens mærkning: Ja/Nej (1)

3.1.3.

Placering af den lovpligtige mærkning:

3.2.1.

Den angivne mærkehastighed (o./min.):

3.2.1.2.

Den angivne nominelle nettoeffekt (kW):

3.2.2.

Hastighed ved maksimal effekt (o./min.):

3.2.2.2.

Maksimal nettoeffekt (kW):

3.2.3.

Det angivne maksimale drejningsmoment (o./min.):

3.2.3.2.

Det angivne maksimale drejningsmoment (Nm):

3.6.3.

Antal cylindre:

3.6.4.

Slagvolumen (cm3):

3.8.5.

Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser: Ja/Nej (1)

3.11.3.12.

Selvnedbrydende reagens: Ja/Nej (1)

3.11.3.12.1.

Reagenstype og -koncentration, som er nødvendig for den katalytiske virkning:

3.11.3.13.

NOx-sensor(er) Ja/Nej (1)

3.11.3.14.

Lambdasonde: Ja/Nej (1)

3.11.4.7.

Brændstofbåret katalysator (FBC): Ja/Nej (1)

Særlige forhold, der skal tages hensyn til ved montering af motoren på de pågældende mobile ikke-vejgående maskiner:

3.8.1.1.

Største tilladte indsugningsvakuum ved 100 % af motorens hastighed og 100 % belastning (kPa) med rent luftfilter:

3.8.3.2.

Maksimal temperatur ved afgang fra ladeluftkøler ved 100 % hastighed og 100 % belastning (°C):

3.8.3.3.

Største tilladte trykfald i ladeluftkølesystemet ved 100 % hastighed og 100 % belastning (kPa) (hvis relevant):

3.9.3.

Største tilladte udstødningsmodtryk ved 100 % motorhastighed og 100 % belastning (kPa):

3.9.3.1.

Målingens placering:

3.11.1.2

Maksimalt temperaturfald fra udstødningssystemets eller turbinens afgangsåbning til første efterbehandlingssystem til udstødningen (°C):, hvis anført:

3.11.1.2.1.

Prøvningsbetingelser ved måling:

DEL B — PRØVNINGSRESULTATER

3.8.   Fabrikanten agter at anvende ECU-momentsignalet til overvågning efter ibrugtagning: Ja/Nej (1)

3.8.1.   Dynamometerets drejningsmoment er større end eller lig med 0,93 × ECU-drejningsmomentet: Ja/Nej (1)

3.8.2.   Korrektionsfaktor for ECU-drejningsmomentet, hvis dynamometerets drejningsmoment er mindre end 0,93 × ECU-drejningsmomentet:

11.1   Resultater af emissionsprøvningscyklen

| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Prøvning Cyklus (8) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC, endeligt resultat med DF. | | | | | | | |
| NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF | | | | | | | |

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Prøvning Cyklus (8)

NRSC, endeligt resultat med DF.

NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF

11.2   CO2-resultat:

Forklarende bemærkninger til bilag IV:

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på EU-typegodkendelsesattesten)

| (1) | Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | i tilfælde af en ændring af en eller flere artikler i forordning (EU) nr. 2016/1628, angives den ændring, der finder anvendelse på EU-typegodkendelsen. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Dette nummer slettes, hvis det ikke er relevant. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Angiv det relevante alternativ for den pågældende kategori og underkategori i overensstemmelse med rubrik 1.7. i det i del A i tillæg 3 til bilag I omhandlede oplysningsskema. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Angiv, om godkendelsen omfatter en NRS-motorfamilie (<19 kW) bestående udelukkende af motortyper til sneslynger. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Gælder udelukkende EU-typegodkendelse af en motortype eller en motorfamilie som en undtagelse for nye teknologier eller nye principper, jf. artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Angiv den relevante medlemsstat. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Angiv prøvningscyklussen i overensstemmelse med femte kolonne i tabellerne i bilag IV til forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

(8)

---

BILAG V

Nummereringssystemet for EU-typegodkendelsesattester

1.   EU-typegodkendelsesattesterne nummereres efter den metode, der er beskrevet i dette bilag.

2.   EU-typegodkendelsesnummeret består af i alt fem dele som beskrevet nedenfor. I alle tilfælde adskilles delene af en asterisk (»*«).

2.1.   Afsnit 1 betegner den medlemsstat, som har meddelt EU-typegodkendelse; begynder med et lille »e« efterfulgt af den talkombination, der kendetegner medlemsstaten og gælder for alle EU-typegodkendelsesnumre:

| 1 | Tyskland | 19 | Rumænien |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Frankrig | 20 | Polen |
| 3 | Italien | 21 | Spanien |
| 4 | Nederlandene | 23 | Grækenland |
| 5 | Sverige | 24 | Irland |
| 6 | Belgien | 25 | Kroatien |
| 7 | Ungarn | 26 | Slovenien |
| 8 | Tjekkiet | 27 | Slovakiet |
| 9 | Spanien | 29 | Estland |
| 11 | Det Forenede Kongerige | 32 | Letland |
| 12 | Østrig | 34 | Bulgarien |
| 13 | Luxembourg | 36 | Litauen |
| 17 | Frankrig | 49 | Cypern |
| 18 | Danmark | 50 | Malta |

1

Tyskland

19

Rumænien

2

Frankrig

20

Polen

3

Italien

21

Spanien

4

Nederlandene

23

Grækenland

5

Sverige

24

Irland

6

Belgien

25

Kroatien

7

Ungarn

26

Slovenien

8

Tjekkiet

27

Slovakiet

9

Spanien

29

Estland

11

Det Forenede Kongerige

32

Letland

12

Østrig

34

Bulgarien

13

Luxembourg

36

Litauen

17

Frankrig

49

Cypern

18

Danmark

50

Malta

2.2.   Afsnit 2: betegner nummeret på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 i formen 2016/1628.

2.3.   Afsnit 3 betegner tre separate elementer:

| 2.3.1. | nummeret på den seneste ændringsforordning, der er relevant for EU-typegodkendelsen. Hvis der ikke findes nogen ændringsforordning, gentages forordningen, der er omhandlet i punkt 2.2 |
| --- | --- |

2.3.1.

nummeret på den seneste ændringsforordning, der er relevant for EU-typegodkendelsen. Hvis der ikke findes nogen ændringsforordning, gentages forordningen, der er omhandlet i punkt 2.2

| 2.3.2. | dette nummer er efterfulgt af den relevante motorkategoriidentifikationskode fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 1 |
| --- | --- |

2.3.2.

dette nummer er efterfulgt af den relevante motorkategoriidentifikationskode fra kolonne 4 i tabel 1 i tillæg 1

| 2.3.3. | yderligere efterfulgt af en skråstreg (»/«) samt den relevante brændstoftypekode i kolonne 3 i tabel 2 i tillæg 1 |
| --- | --- |

2.3.3.

yderligere efterfulgt af en skråstreg (»/«) samt den relevante brændstoftypekode i kolonne 3 i tabel 2 i tillæg 1

| 2.3.3.1. | i tilfælde af dual-brændstofmotorer tilføjes det relevante dual-brændstof-suffiks fra kolonne 2 i tabel 3 for at betegne det gasformige brændstof |
| --- | --- |

2.3.3.1.

i tilfælde af dual-brændstofmotorer tilføjes det relevante dual-brændstof-suffiks fra kolonne 2 i tabel 3 for at betegne det gasformige brændstof

2.4.   Afsnit 4: betegner EU-typegodkendelsesnummeret og består af et løbenummer (om nødvendigt med foranstillede nuller) og fire cifre og begynder ved »0001«

2.5.   Afsnit 5: betegner udvidelsesnummeret for EU-typegodkendelsen og består af et tocifret løbenummer (om nødvendigt med foranstillede nuller) og begynder ved »00«

2.6.   Hvis alene anvendt på motorens lovpligtige mærkning, skal afsnit 2.5 udelades.

3.   Arrangement for nummereringen af en EU-typegodkendelse (med fiktive løbenumre til orientering).

3.1.   Eksempel på en NRSh-v-1b-motortype, benzindrift, udstedt i Nederlandene, som er blevet udvidet tre gange:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078*03

e4= Nederlandene (afsnit 1)

2016/1628= forordning (EU) nr. 2016/1628 (afsnit 2)

2017/RRRSHB3/P= forordning (EU) nr. 2017/RRR for at betegne den seneste ændringsforordning og bogstaverne »SHB3/P« for at angive, at der er tale om en motor af kategori og underkategori NRSh-v-1b, med EDP kategori 3, benzindrift, i overensstemmelse med koderne i henholdsvis tabel 1 og 2 i tillæg 1 (afsnit 3).

0078= EU-typegodkendelsesløbenummer (afsnit 4)

03= nummer for antal udvidelser (afsnit 5)

Hvis det anvendes som lovpligtig mærkning, ville dette tal være vist som:

e4*2016/1628*2017/RRRSHB3/P*0078

3.2.   Eksempel på en NRE-c-3-motor af type 1A til dual-brændstof, der anvender gasformigt brændstof af type LN2 (en specifik sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %), der endnu ikke er blevet udvidet, og som er udstedt i Frankrig:

e2*2016/1628*2016/1628EC3/1A7*0003*00

e2= Frankrig (afsnit 1)

2016/1628= forordning (EU) nr. 2016/1628 (afsnit 2)

2016/1628EC3/1A7= gentager forordning (EU) 2016/1628 for at betegne, at denne ikke er blevet ændret. Bogstaverne »EC3« betegner, at der er tale om en NRE-c-3-motor. Bogstaverne »1A« betegner, at der er tale om en dual-brændstofmotor af typen »1A«. Suffikset 7 for at betegne, at det gasformige brændstof er af typen »LN2« (en specifik sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %), i overensstemmelse med koderne i tabel 1-3 i tillæg 1 (afsnit 3).

0003= EU-typegodkendelsesløbenummer (afsnit 4)

00= nummer for antal udvidelser (afsnit 5)

Hvis det anvendes som lovpligtig mærkning, ville dette tal være vist som:

e2*2016/1628*2016/1628 EC3/1A7*0003

3.3.   Eksempel på en RLL-v-1-motortypegodkendelse i henhold til SPE-emissionsgrænserne for dieselbrændstof, udstedt i Østrig, som er blevet udvidet 2 gange:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331*02

e12= Østrig (afsnit 1)

2016/1628= forordning (EU) nr. 2016/1628 (afsnit 2)

2017/RRRLV1S/D= forordning (EU) nr. 2017/RRR for at betegne den seneste ændringsforordning og bogstaverne »LV1S/D« for at angive, at der er tale om en lokomotivmotor, der overholder SPE-emissionsgrænserne og er typegodkendt til dieseldrift, i overensstemmelse med koderne i henholdsvis tabel 1 og 2 i tillæg 1 (afsnit 3).

0331= EU-typegodkendelsesløbenummer (afsnit 4)

02= nummer for antal udvidelser (afsnit 5)

Hvis det anvendes som lovpligtig mærkning, ville dette tal være vist som:

e12*2016/1628*2017/RRRLV1S/D*0331

Tillæg 1

Motorkategoriidentifikationskode for typegodkendelsesmærke

Tabel 1

Motorkategoriidentifikationskode for typegodkendelsesmærke

| Motorkategori
  (kolonne 1) | Motorkategori
  (kolonne 2) | EDP-kategori
  (hvor det er relevant)
  (kolonne 3) | Motorkategoriidentifikationskode
  (kolonne 4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motorer, der er omfattet af grænseværdierne for udstødningsemission i bilag II til forordning (EU) 2016/1628 |
| NRE | NRE-v-1 | | EV1 |
| NRE-v-2 | | EV2 |
| NRE-v-3 | | EV3 |
| NRE-v-4 | | EV4 |
| NRE-v-5 | | EV5 |
| NRE-v-6 | | EV6 |
| NRE-v-7 | | EV7 |
| NRE-c-1 | | EC1 |
| NRE-c-2 | | EC2 |
| NRE-c-3 | | EC3 |
| NRE-c-4 | | EC4 |
| NRE-c-5 | | EC5 |
| NRE-c-6 | | EC6 |
| NRE-c-7 | | EC7 |
| NRG | NRG-v-1 | | GV1 |
| NRG-c-1 | | GC1 |
| NRSh | NRSh-v-1a | Kat. 1 | SHA1 |
| Kat. 2 | SHA2 |
| Kat. 3 | SHA3 |
| NRSh-v-1b | Kat. 1 | SHB1 |
| Kat. 2 | SHB2 |
| Kat. 3 | SHB3 |
| NRS
  (Undtagen motorer, der prøves ved lav temperatur udelukkende med henblik på brug i sneslynger) | NRS-vr-1a | Kat. 1 | SRA1 |
| Kat. 2 | SRA2 |
| Kat. 3 | SRA3 |
| NRS-vr-1b | Kat. 1 | SRB1 |
| Kat. 2 | SRB2 |
| Kat. 3 | SRB3 |
| NRS-vi-1a | Kat. 1 | SYA1 |
| Kat. 2 | SYA2 |
| Kat. 3 | SYA3 |
| NRS-vi-1b | Kat. 1 | SYB1 |
| Kat. 2 | SYB2 |
| Kat. 3 | SYB3 |
| NRS-v-2a | Kat. 1 | SVA1 |
| Kat. 2 | SVA2 |
| Kat. 3 | SVA3 |
| NRS-v-2b | Kat. 1 | SVB1 |
| Kat. 2 | SVB2 |
| Kat. 3 | SVB3 |
| NRS-v-3 | Kat. 1 | SV31 |
| Kat. 2 | SV32 |
| Kat. 3 | SV33 |
| NRS
  (Motorer, der prøves ved lav temperatur udelukkende med henblik på brug i sneslynger) | NRS-vr-1a | Kat. 1 | TRA1 |
| Kat. 2 | TRA2 |
| Kat. 3 | TRA3 |
| NRS-vr-1b | Kat. 1 | TRB1 |
| Kat. 2 | TRB2 |
| Kat. 3 | TRB3 |
| NRS-vi-1a | Kat. 1 | TYA1 |
| Kat. 2 | TYA2 |
| Kat. 3 | TYA3 |
| NRS-vi-1b | Kat. 1 | TYB1 |
| Kat. 2 | TYB2 |
| Kat. 3 | TYB3 |
| IWP | IWP-v-1 | | PV1 |
| IWP-v-2 | | PV2 |
| IWP-v-3 | | PV3 |
| IWP-v-4 | | PV4 |
| IWP-c-1 | | PC1 |
| IWP-c-2 | | PC2 |
| IWP-c-3 | | PC3 |
| IWP-c-4 | | PC4 |
| IWA | IWA-v-1 | | AV1 |
| IWA-v-2 | | AV2 |
| IWA-v-3 | | AV3 |
| IWA-v-4 | | AV4 |
| IWA-c-1 | | AC1 |
| IWA-c-2 | | AC2 |
| IWA-c-3 | | AC3 |
| IWA-c-4 | | AC4 |
| RLL | RLL-v-1 | | LV1 |
| RLL-c-1 | | LC1 |
| RLR | RLR-v-1 | | RV1 |
| RLR-c-1 | | RC1 |
| SMB | SMB-v-1 | | SM1 |
| ATS | ATS-v-1 | | AT1 |
| Motorer, der er omfattet af grænseværdierne for udstødningsemission i bilag VI til forordning (EU) 2016/1628
  SPE |
| SPE-NRE | SPE-NRE-v-1 | | EV1S |
| SPE-NRE-v-2 | | EV2S |
| SPE-NRE-v-3 | | EV3S |
| SPE-NRE-v-4 | | EV4S |
| SPE-NRE-v-5 | | EV5S |
| SPE-NRE-v-6 | | EV6S |
| SPE-NRE-v-7 | | EV7S |
| SPE-NRE-c-1 | | EC1S |
| SPE-NRE-c-2 | | EC2S |
| SPE-NRE-c-3 | | EC3S |
| SPE-NRE-c-4 | | EC4S |
| SPE-NRE-c-5 | | EC5S |
| SPE-NRE-c-6 | | EC6S |
| SPE-NRE-c-7 | | EC7S |
| SPE-NRG | SPE-NRG-v-1 | | GV1S |
| SPE-NRG-c-1 | | GC1S |
| SPE-RLL | SPE-RLL-v-1 | | LV1S |
| SPE-RLL-c-1 | | LC1S |

Motorkategori

(kolonne 1)

Motorkategori

(kolonne 2)

EDP-kategori

(hvor det er relevant)

(kolonne 3)

Motorkategoriidentifikationskode

(kolonne 4)

Motorer, der er omfattet af grænseværdierne for udstødningsemission i bilag II til forordning (EU) 2016/1628

NRE

NRE-v-1

EV1

NRE-v-2

EV2

NRE-v-3

EV3

NRE-v-4

EV4

NRE-v-5

EV5

NRE-v-6

EV6

NRE-v-7

EV7

NRE-c-1

EC1

NRE-c-2

EC2

NRE-c-3

EC3

NRE-c-4

EC4

NRE-c-5

EC5

NRE-c-6

EC6

NRE-c-7

EC7

NRG

NRG-v-1

GV1

NRG-c-1

GC1

NRSh

NRSh-v-1a

Kat. 1

SHA1

Kat. 2

SHA2

Kat. 3

SHA3

NRSh-v-1b

Kat. 1

SHB1

Kat. 2

SHB2

Kat. 3

SHB3

NRS

(Undtagen motorer, der prøves ved lav temperatur udelukkende med henblik på brug i sneslynger)

NRS-vr-1a

Kat. 1

SRA1

Kat. 2

SRA2

Kat. 3

SRA3

NRS-vr-1b

Kat. 1

SRB1

Kat. 2

SRB2

Kat. 3

SRB3

NRS-vi-1a

Kat. 1

SYA1

Kat. 2

SYA2

Kat. 3

SYA3

NRS-vi-1b

Kat. 1

SYB1

Kat. 2

SYB2

Kat. 3

SYB3

NRS-v-2a

Kat. 1

SVA1

Kat. 2

SVA2

Kat. 3

SVA3

NRS-v-2b

Kat. 1

SVB1

Kat. 2

SVB2

Kat. 3

SVB3

NRS-v-3

Kat. 1

SV31

Kat. 2

SV32

Kat. 3

SV33

NRS

(Motorer, der prøves ved lav temperatur udelukkende med henblik på brug i sneslynger)

NRS-vr-1a

Kat. 1

TRA1

Kat. 2

TRA2

Kat. 3

TRA3

NRS-vr-1b

Kat. 1

TRB1

Kat. 2

TRB2

Kat. 3

TRB3

NRS-vi-1a

Kat. 1

TYA1

Kat. 2

TYA2

Kat. 3

TYA3

NRS-vi-1b

Kat. 1

TYB1

Kat. 2

TYB2

Kat. 3

TYB3

IWP

IWP-v-1

PV1

IWP-v-2

PV2

IWP-v-3

PV3

IWP-v-4

PV4

IWP-c-1

PC1

IWP-c-2

PC2

IWP-c-3

PC3

IWP-c-4

PC4

IWA

IWA-v-1

AV1

IWA-v-2

AV2

IWA-v-3

AV3

IWA-v-4

AV4

IWA-c-1

AC1

IWA-c-2

AC2

IWA-c-3

AC3

IWA-c-4

AC4

RLL

RLL-v-1

LV1

RLL-c-1

LC1

RLR

RLR-v-1

RV1

RLR-c-1

RC1

SMB

SMB-v-1

SM1

ATS

ATS-v-1

AT1

Motorer, der er omfattet af grænseværdierne for udstødningsemission i bilag VI til forordning (EU) 2016/1628

SPE

SPE-NRE

SPE-NRE-v-1

EV1S

SPE-NRE-v-2

EV2S

SPE-NRE-v-3

EV3S

SPE-NRE-v-4

EV4S

SPE-NRE-v-5

EV5S

SPE-NRE-v-6

EV6S

SPE-NRE-v-7

EV7S

SPE-NRE-c-1

EC1S

SPE-NRE-c-2

EC2S

SPE-NRE-c-3

EC3S

SPE-NRE-c-4

EC4S

SPE-NRE-c-5

EC5S

SPE-NRE-c-6

EC6S

SPE-NRE-c-7

EC7S

SPE-NRG

SPE-NRG-v-1

GV1S

SPE-NRG-c-1

GC1S

SPE-RLL

SPE-RLL-v-1

LV1S

SPE-RLL-c-1

LC1S

Tabel 2

Brændstoftypekoder til godkendelsesmærker

| Motorbrændstoftype
  (kolonne 1) | Undertype, hvis relevant
  (kolonne 2) | Brændstoftypekode
  (kolonne 3) |
| --- | --- | --- |
| Dieseldrevet (ikke-vejgående gasolie) CI-motor | | D |
| Dedikeret ethanoldrevet (ED95) CI-motor | | ED |
| Ethanoldrevet (E85) SI-motor | | E85 |
| Benzindrevet (E10) SI-motor | | P |
| LPG-drevet SI-motor | | Q |
| Naturgasdrevet/biomethandrevet SI-motor | Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området | H |
| Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området | L |
| Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området | HL |
| Motor, der er godkendt og kalibreret til en bestemt gassammensætning i H-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem | HT |
| Motor, der er godkendt og kalibreret til en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem | LT |
| Motor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-gasområdet og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-gasområdet ved finjustering af motorens brændstofsystem. | HLT |
| Motor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 % | LN2 |
| Motor, der er godkendt og kalibreret for andre (end ovenstående) sammensætninger af flydende naturgas/biomethan. | LNG |
| Dual-brændstofmotorer | for dual-brændstofmotorer af type 1A | 1A# (*1) |
| for dual-brændstofmotorer af type 1 B | 1 B# (*1) |
| for dual-brændstofmotorer af type 2 A | 2 A# (*1) |
| for dual-brændstofmotorer af type 2 B | 2 B# (*1) |
| for dual-brændstofmotorer af type 3 B | 3 B# (*1) |

Motorbrændstoftype

(kolonne 1)

Undertype, hvis relevant

(kolonne 2)

Brændstoftypekode

(kolonne 3)

Dieseldrevet (ikke-vejgående gasolie) CI-motor

D

Dedikeret ethanoldrevet (ED95) CI-motor

ED

Ethanoldrevet (E85) SI-motor

E85

Benzindrevet (E10) SI-motor

P

LPG-drevet SI-motor

Q

Naturgasdrevet/biomethandrevet SI-motor

Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området

H

Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området

L

Motor, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-området og L-området

HL

Motor, der er godkendt og kalibreret til en bestemt gassammensætning i H-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem

HT

Motor, der er godkendt og kalibreret til en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem

LT

Motor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-gasområdet og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-gasområdet ved finjustering af motorens brændstofsystem.

HLT

Motor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %

LN2

Motor, der er godkendt og kalibreret for andre (end ovenstående) sammensætninger af flydende naturgas/biomethan.

LNG

Dual-brændstofmotorer

for dual-brændstofmotorer af type 1A

1A# (*1)

for dual-brændstofmotorer af type 1 B

1 B# (*1)

for dual-brændstofmotorer af type 2 A

2 A# (*1)

for dual-brændstofmotorer af type 2 B

2 B# (*1)

for dual-brændstofmotorer af type 3 B

3 B# (*1)

Tabel 3

Dual-brændstofsuffiks

| Godkendt gasspecifikation | Dual-brændstofsuffiks
  (kolonne 2) |
| --- | --- |
| Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området som luftartskomponent i brændstoffet | 1 |
| Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området som luftartskomponent i brændstoffet | 2 |
| Dual-brændstofmotor, som er kalibreret for gasser i både H-området og L-området som luftartskomponent i brændstoffet | 3 |
| Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området som luftartskomponent i brændstoffet ved finjustering af motorens brændstofsystem | 4 |
| Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området som luftartskomponent i brændstoffet efter finjustering af motorens brændstofsystem | 5 |
| Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-gasområdet og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-gasområdet som luftartskomponent i brændstoffet ved finjustering af motorens brændstofsystem | 6 |
| Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I i delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %, som luftartskomponent i brændstoffet | 7 |
| Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for andre (end ovenstående) sammensætninger af flydende naturgas/biomethan som luftartskomponent i brændstoffet | 8 |
| Dual-brændstofmotor, der er godkendt til drift med LPG som luftartskomponent i brændstoffet | 9 |

Godkendt gasspecifikation

Dual-brændstofsuffiks

(kolonne 2)

Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-området som luftartskomponent i brændstoffet

1

Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-området som luftartskomponent i brændstoffet

2

Dual-brændstofmotor, som er kalibreret for gasser i både H-området og L-området som luftartskomponent i brændstoffet

3

Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området som luftartskomponent i brændstoffet ved finjustering af motorens brændstofsystem

4

Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området som luftartskomponent i brændstoffet efter finjustering af motorens brændstofsystem

5

Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-gasområdet og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-gasområdet som luftartskomponent i brændstoffet ved finjustering af motorens brændstofsystem

6

Dual-brændstofmotor, som er godkendt og kalibreret for en bestemt sammensætning af flydende naturgas/biomethan, der resulterer i en λ-forskydningsfaktor, der ikke afviger mere end 3 % fra λ-forskydningsfaktoren for den i bilag I i delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav specificerede G20-gas, og hvis ethanindhold ikke overstiger 1,5 %, som luftartskomponent i brændstoffet

7

Dual-brændstofmotor, der er godkendt og kalibreret for andre (end ovenstående) sammensætninger af flydende naturgas/biomethan som luftartskomponent i brændstoffet

8

Dual-brændstofmotor, der er godkendt til drift med LPG som luftartskomponent i brændstoffet

9

---

(*1)  Erstat »#« med godkendt gasspecifikation fra tabel 3.

---

BILAG VI

Det fælles format for prøvningsrapporten

1.   Generelle krav

Der skal udfyldes en prøvningsrapport for alle prøvninger, der kræves for EU-typegodkendelse.

Hver yderligere (f.eks. en anden hastighed på en motor med konstant hastighed) eller supplerende prøvning (f.eks. hvis der prøves et andet brændstof) vil kræve en yderligere eller supplerende prøvningsrapport.

2.   Forklarende noter om udarbejdelse af en prøvningsrapport

2.1.   Prøvningsrapporten skal mindst indeholde de oplysninger, der er anført i tillæg 1.

2.2.   Uanset punkt 2.1.skal kun de afsnit eller underafsnit, der er relevante for den pågældende prøvning og for den pågældende motorfamilie, de pågældende motortyper inden for motorfamilien eller den pågældende motortype, der er blevet prøvet, være anført i prøvningsrapporten (f.eks. udelades denne del, hvis der ikke gennemføres en NRTC-prøvning).

2.3.   Prøvningsrapporten kan indeholde flere oplysninger end dem, der kræves i punkt 2.1., men skal under alle omstændigheder være i overensstemmelse med den foreslåede nummerering.

2.4.   Når der gives flere alternativer adskilt ved skråstreg for et punkt, skal de uudnyttede alternativer overstreges, eller kun det anvendte være vist.

2.5.   Hvis der anmodes om en »type« af en komponent, skal oplysningerne entydigt identificere komponenten; dette kan være en liste over kendetegn, fabrikantens navn og reservedels- eller tegningsnummer, en tegning eller en kombination af ovennævnte eller andre metoder, der sikrer samme resultat.

2.6.   Prøvningsrapporten kan indgives på papir eller i et elektronisk format, der aftales mellem fabrikanten, den tekniske tjeneste og den godkendende myndighed.

Tillæg 1

Model for det fælles format for prøvningsrapporten

PRØVNINGSRAPPORT FOR IKKE-VEJGÅENDE MOTORER

1.   Generelle oplysninger

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

1.3.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

1.4.   Navn på teknisk tjeneste: ...

1.5.   Adresse på teknisk tjeneste: ...

1.6.   Prøvningssted: ...

1.7.   Prøvningsdato: ...

1.8.   Prøvningsrapport nr.: ...

1.9.   Oplysningsskemas referencenummer (hvis et sådant findes): ...

1.10.   Prøvningsrapporttype: Primær prøvning/yderligere prøvning/supplerende prøvning

1.10.1.   Beskrivelse af prøvningens formål: ...

2.   Generelle oplysninger om motoren (prøvningsmotor)

2.1.   Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT: ...

2.2.   Motorens identifikationsnummer: ...

2.3.   Motorkategori og -underkategori: NRE-v-1/NRE-v-2/NRE-v-3/NRE-v-4/NRE-v-5/NRE-v-6/NRE-v-7/NRE-c-1/NRE-c-2/NRE-c-3/NRE-c-4/NRE-c-5/NRE-c-6/NRE-c-7/NRG-v-1/NRG-c-1/NRSh-v-1a/NRSh-v-1b/NRS-vr-1a/NRS-vr-1b/ NRS-vi-1a/NRS-vi-1b/NRS-v-2a/NRS-v-2b/NRS-v-3/IWP-v-1/IWP-v-2/IWP-v-3/IWP-v-4/IWP-c-1/IWP-c-2/IWP-c-3/IWP-c-4/IWA-v-1/IWA-v-2/IWA-v-3/IWA-v-4/IWA-c-1/IWA-c-2/IWA-c-3/IWA-c-4/RLL-v-1/RLL-C-1/RLR-v-1/RLR-C-1/SMB-v-1/ATS-v-1

3.   Checkliste for dokumentation og oplysninger (kun primær prøvning)

3.1.   Dokumentationsreference for motorkarakteristik: ...

3.2.   Dokumentationsreference for bestemmelse af motorkarakteristik: ...

3.3.   Dokumentationsreference for bestemmelse af faktorer for uregelmæssig regenerering, hvis relevant: ...

3.4.   Dokumentationsreference for påvisning af NOx-begrænsningsdiagnose, hvis relevant: ...

3.5.   Dokumentationsreference for påvisning af partikelbegrænsningsdiagnose, hvis relevant:

3.6.   For motortyper og motorfamilier, der anvender en ECU som en del af emissionsbegrænsningssystemet, dokumentationsreference for erklæringen vedrørende uautoriserede indgreb: ...

3.7.   For motortyper og motorfamilier, der anvender mekaniske anordninger som en del af emissionsbegrænsningssystemet, dokumentationsreference for erklæringen vedrørende uautoriserede indgreb og justerbare parametre: ...

3.8.   Fabrikanten agter at anvende ECU-momentsignalet til overvågning efter ibrugtagning: Ja/Nej

3.8.1.   Dynamometerets drejningsmoment er større end eller lig med 0,93 × ECU-drejningsmomentet: Ja/Nej

3.8.2.   Korrektionsfaktor for ECU-drejningsmomentet, hvis dynamometerets drejningsmoment er mindre end 0,93 × ECU-drejningsmomentet: ...

4.   Referencebrændstof(fer), der er anvendt ved prøvningen (relevant(e) underpunkt(er) udfyldes)

4.1.   Flydende brændstof til motorer med gnisttænding

4.1.1.   Fabrikat: ...

4.1.2.   Type: ...

4.1.3.   RON-oktantal: ...

4.1.4.   MON-oktantal: ...

4.1.5.   Ethanolindhold ( %): ...

4.1.6.   Massefylde ved 15 °C. (kg/m3): ...

4.2.   Flydende brændstof til motorer med kompressionstænding

4.2.1.   Fabrikat: ...

4.2.2.   Type: ...

4.2.3.   Cetantal: ...

4.2.4.   FAME-indhold ( %): ...

4.2.5.   Massefylde ved 15 °C. (kg/m3): ...

4.3.   Gasformigt brændstof — LPG

4.3.1.   Fabrikat: ...

4.3.2.   Type: ...

4.3.3.   Referencebrændstof: Brændstof A/brændstof B

4.3.4.   MON-oktantal: ...

4.4.   Gasformigt brændstof — metan/biomethan

4.4.1.   Referencebrændstof: GR/G23/G25/G20

4.4.2.   Kilde til referencegas: specifikt referencebrændstof/rørledningsgas med iblanding

4.4.3.   For specifikt referencebrændstof

4.4.3.1.   Fabrikat: ...

4.4.3.2.   Type: ...

4.4.4.   For rørledningsgas med iblanding

4.4.4.1.   Iblanding(er): Carbondioxid/ethan/methan/nitrogen/propan

4.4.4.2.   Sλ-værdi for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i: ...

4.4.4.3.   Methantallet (MN) for den brændstofblanding, som iblandingen resulterer i: ...

4.5.   Dual-brændstofmotor (foruden relevante afsnit ovenfor)

4.5.1.   Gas/energiforhold i prøvningscyklus: ...

5.   Smøremiddel

5.1.   Fabrikat(er): ...

5.2.   Type(r): ...

5.3.   SAE-viskositet: ...

5.4.   Smøremiddel og brændstof blandes: ja/nej

5.4.1.   Olieprocent i blandingen: ...

6.   Motorhastighed

6.1.   100 % hastighed (o./min.): ...

6.1.1.   100 % hastighed bestemmes ved: Angiven mærkehastighed/erklæret maksimal prøvningshastighed (MTS)/målt MTS

6.1.2.   Justeret MTS (o./min.), hvis relevant: ...

6.2.   Mellemhastighed: ...

6.2.1.   Mellemhastighed bestemmes ved: Angiven mellemhastighed/målt mellemhastighed/60 % af 100 % hastighed//75 % af 100 % hastighed/85 % af 100 % hastighed

6.3.   Tomgangshastighed: ...

7.   Motoreffekt

7.1.   Eventuelt motordrevet udstyr

7.1.1.   Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af tilbehør, som er nødvendigt for motorens funktion, og som ikke kan monteres med henblik på prøvningen (som angivet af fabrikanten), vises i tabel 1:

Tabel 1

Effekt optaget af hjælpeudstyr

| Udstyrets type og angivelse af detaljer til identifikation | Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af hjælpeudstyr (kW)
  (udfyld relevante kolonner) |
| --- | --- |
| Tomgang | 63 % | 80 % | 91 % | Middel | Maksimal effekt | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| I alt (Pf,i): | | | | | | | |

Udstyrets type og angivelse af detaljer til identifikation

Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af hjælpeudstyr (kW)

(udfyld relevante kolonner)

Tomgang

63 %

80 %

91 %

Middel

Maksimal effekt

100 %

I alt (Pf,i):

7.1.2.   Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af tilbehør, som er forbundet med den mobile ikke-vejgående maskine, og som ikke kan fjernes med henblik på prøvningen (som angivet af fabrikanten), vises i tabel 2:

Tabel 2

Effekt optaget af tilbehør til mobile ikke-vejgående maskiner

| Udstyrets type og angivelse af detaljer til identifikation | Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af hjælpeudstyr (kW)
  (udfyld relevante kolonner) |
| --- | --- |
| Tomgang | 63 % | 80 % | 91 % | Middel | Maksimal effekt | 100 % |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| I alt (Pr,i): | | | | | | | |

Udstyrets type og angivelse af detaljer til identifikation

Effekt ved angivne motorhastigheder, der optages af hjælpeudstyr (kW)

(udfyld relevante kolonner)

Tomgang

63 %

80 %

91 %

Middel

Maksimal effekt

100 %

I alt (Pr,i):

7.2.   Motorens nettoeffekt anføres i tabel 3:

Tabel 3

Motorens nettoeffekt

| Forhold | Motorens nettoeffekt ved den angivne motorhastighed
  (udfyld relevante kolonner) |
| --- | --- |
| Mellem | Maksimal effekt | 100 % |
| Referenceeffekt målt ved specificeret prøvningshastighed (Pm,i) | | | |
| Samlet effekt optaget af hjælpeudstyr fra tabel 1 (Pf,i) | | | |
| Samlet effekt optaget af hjælpeudstyr fra tabel 2 (Pr,i) | | | |
| Motorens nettoeffekt
  Pi = Pm,I – Pf,i + Pr,i | | | |

Forhold

Motorens nettoeffekt ved den angivne motorhastighed

(udfyld relevante kolonner)

Mellem

Maksimal effekt

100 %

Referenceeffekt målt ved specificeret prøvningshastighed (Pm,i)

Samlet effekt optaget af hjælpeudstyr fra tabel 1 (Pf,i)

Samlet effekt optaget af hjælpeudstyr fra tabel 2 (Pr,i)

Motorens nettoeffekt

Pi = Pm,I – Pf,i + Pr,i

8.   Forhold ved prøvning

8.1.   
  f
  a inden for området 0,93 til 1,07: Ja/Nej

8.1.1.   Hvis f
  a ikke er inden for det fastsatte område, angives højde over havet på målepladsen og det tørre atmosfæriske tryk: ...

8.2.   Relevant temperaturområde for indsugningsluften: 20 til 30/0 til – 5 (kun sneslynger) – 5 til – 15 (kun snescootere)/20 til 35 (kun NRE på mere end 560 kW)

9.   Oplysninger om NRSC-prøvningens udførelse:

9.1   Cyklys (marker den anvendte cyklus med X) anføres i tabel 4:

Tabel 4

NRSC-prøvningscyklus

| Cyklus | C1 | C2 | D2 | E2 | E3 | F | G1 | G2 | G3 | H |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Diskret modus | | | | | | | | | | |
| RMC | | | | | | | | | Ikke relevant | |

Cyklus

C1

C2

D2

E2

E3

F

G1

G2

G3

H

Diskret modus

RMC

Ikke relevant

9.2.   Dynamometerindstilling (kW) anføres i tabel 5:

Tabel 5

Dynamometerindstilling

| % punktbelastning eller % af nominel effekt (alt efter hvad der er relevant) | Dynamometerindstilling (kW) ved den angivne motorhastighed efter justering for effekt optaget af hjælpeudstyr (1)

  (udfyld relevante kolonner) |
| --- | --- |
| Tomgang | 63 % | 80 % | 91 % | Middel | 100 % |
| 5 % | | | | | | |
| 10 % | | | | | | |
| 25 % | | | | | | |
| 50 % | | | | | | |
| 75 % | | | | | | |
| 100 % | | | | | | |

% punktbelastning eller % af nominel effekt (alt efter hvad der er relevant)

Dynamometerindstilling (kW) ved den angivne motorhastighed efter justering for effekt optaget af hjælpeudstyr (1)

(udfyld relevante kolonner)

Tomgang

63 %

80 %

91 %

Middel

100 %

5 %

10 %

25 %

50 %

75 %

100 %

9.3.   Resultater for NRSC-emissioner

9.3.1.   Forringelsesfaktor (DF): beregnet/tildelt

9.3.2.   DF-værdier og cyklusvægtede emissionsresultater angives i tabel 6:

Bemærk: Hvis der gennemføres NRSC i diskret modus, og Kru eller Krd- faktorer er fastsat for de enkelte modi, bør en tabel, der viser hver enkelt modus og den anvendte Kru eller Krd- faktor, erstatte den viste tabel

Tabel 6

NRSC-cyklus, DF-værdier og vægtede emissionsresultater

| DF
  mult/add | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Prøvningsresultat med/uden regenerering | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  mult/add | | | | | | |
| Prøvningsresultat med faktorer for uregelmæssig regenereringsjustering (IRAF'er) | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | |

DF

mult/add

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Prøvningsresultat med/uden regenerering

k
  ru/k
  rd

mult/add

Prøvningsresultat med faktorer for uregelmæssig regenereringsjustering (IRAF'er)

Endeligt resultat med DF

9.3.3.   Cyklusvægtet CO2 (g/kWh): ...

9.3.4.   Cyklusvægtet NH3 (ppm): ...

9.4.   Yderligere prøvningspunkter i kontrolområdet (hvis relevant) angives i tabel 7:

Tabel 7

Yderligere prøvningspunkter i kontrolområdet

| Emissioner ved prøvepunkt | Motorhastighed | Belastning (%) | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN n/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prøvningsresultat 1 | | | | | | | | |
| Prøvningsresultat 2 | | | | | | | | |
| Prøvningsresultat 3 | | | | | | | | |

Emissioner ved prøvepunkt

Motorhastighed

Belastning (%)

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN n/kWh

Prøvningsresultat 1

Prøvningsresultat 2

Prøvningsresultat 3

9.5.   Prøvetagningssystemer anvendt ved NRSC-prøve: ...

9.5.1.   Emission af forurenende luftarter: ...

9.5.2.   PM: ...

9.5.2.1.   Metode: enkeltfilter/flerfilter

9.5.3.   Partikelantal: ...

10.   Oplysninger om NRTC-prøvens udførelse (i givet fald):

10.1.   Cyklys (marker den anvendte cyklus med X) anføres i tabel 8:

Tabel 8

NRTC-prøvningscyklus

| NRTC | |
| --- | --- |
| LSI-NRTC | |

NRTC

LSI-NRTC

10.2.   Resultater for NRTC-emissioner

10.2.1.   Forringelsesfaktor (DF): beregnet/fastsat

10.2.2.   DF-værdier og emissionsresultater anføres i tabel 9 eller i tabel 10, alt efter hvad der er relevant (NRTC eller LSI-NRTC):

Tabel 9

DF-værdier og emissionsresultaterne for NRTC

| DF
  mult/add | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Koldstart | | | | | | |
| Resultat af varmstartsprøvning med/uden regenerering | | | | | | |
| Vægtet prøvningsresultat | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  mult/add | | | | | | |
| Vægtet prøvningsresultat med IRAF'er | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | |

DF

mult/add

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Koldstart

Resultat af varmstartsprøvning med/uden regenerering

Vægtet prøvningsresultat

k
  ru/k
  rd

mult/add

Vægtet prøvningsresultat med IRAF'er

Endeligt resultat med DF

10.2.3   Varmcyklus CO2 (g/kWh): ...

10.2.4.   Cyklusvægtet NH3 (ppm): ...

10.2.5.   Arbejde i cyklussen for varmstartsprøvningen (kWh): ...

10.2.6.   CO2-cyklus for varmstartsprøvningen (g): ...

Tabel 10

DF-værdier og emissionsresultaterne for NRTC-LSI

| DF
  mult/add | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | PN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |
| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh |
| Prøvningsresultat med/uden regenerering | | | | | | |
| k
  ru/k
  rd

  mult/add | | | | | | |
| Prøvningsresultat med IRAF'er | | | | | | |
| Endeligt resultat med DF | | | | | | |

DF

mult/add

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

PN

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Prøvningsresultat med/uden regenerering

k
  ru/k
  rd

mult/add

Prøvningsresultat med IRAF'er

Endeligt resultat med DF

10.3.   CO2-cyklus (g/kWh): ...

10.4.   NH3-cyklus (ppm): ...

10.4.1.   Arbejde i cyklussen (kWh): ...

10.4.2.   CO2-cyklus (g): ...

10.5.   Prøvetagningssystem anvendt ved NRTC-prøve: ...

10.6.   Emission af forurenende luftarter: ...

10.7.   PM: ...

10.7.1.   Metode: enkeltfilter/flerfilter

10.8.   Partikelantal: ...

11.   Endelige emissionsresultater

11.1   Resultater af emissionsprøvningscyklussen anføres i tabel 11.

Tabel 11

Endelige emissionsresultater

| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Prøvning Cyklus (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC, endeligt resultat med DF (1). | | | | | | | |
| NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF (3) | | | | | | | |

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Prøvning Cyklus (1)

NRSC, endeligt resultat med DF (1).

NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF (3)

11.2   CO2-resultat (4): ...

Forklarende noter til tillæg 1:

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på prøvningsrapporten)

| (1) | For NRSC anføres den cyklus, som er angivet i punkt 9.1.; for NRSC anføres den cyklus, som er angivet i punkt 10.1. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kopier resultaterne i tabel 9.3.2. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kopier resultaterne i tabel 10.2.2. eller 10.3.6, alt efter hvad der er relevant |
| --- | --- |

(3)

| (4) | For en motortype eller motorfamilie, der er testet på både NRTC og NRSC, anføres CO2-emissionsværdierne fra NRTC, der er angivet i punkt 10.3, eller NRTC-LSI, der er angivet i punkt 10.4. For en motor, som udelukkende er prøvet på NRSC, angives CO2-emissionsværdierne vedrørende denne cyklus fra punkt 9.3.3. |
| --- | --- |

(4)

---

(1)  Dynamometerindstillingen fastsættes ved hjælp af proceduren i punkt 7.7.1.3. i bilag VI til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav. Den i dette punkt omhandlede effekt, som optages af hjælpeudstyr, fastlægges ved hjælp af de samlede værdier, der er anført i tabel 1 og 2 i dette tillæg.

---

BILAG VII

Format for listen over motorer, der er omhandlet i artikel 37, stk. 1, i forordning 2016/1628

1.1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

1.2.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

1.3.   Fabrikantens virksomhedsnavn og adresse: ...

1.4.   Navn og adresse på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...

1.5.   Navn(e) og adresse(r) på samlefabrik(ker): ...

1.7.   Nummer i fortegnelse (0):...

1.7.1   Årsag til optagelse i fortegnelse (1): Årlig/trin V/TAA (2)

1.7.2   Startdato for fortegnelsesperiode (dd/mm/åååå): ...

1.7.3   Slutdato for fortegnelsesperiode (dd/mm/åååå): ...

| Motorfamiliebetegnelse/ motortypebetegnelse (3): | Kategori og underkategori (4) | Antal fremstillede motorer i løbet af fortegnelsesperioden | Motorens identifikationsnummer (5) | Måned og år for produktionens ophør (mm/åååå) (6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Første motor | Sidste motor |
| Motorfamilie 1 | | | | | |
| Type 1 | | | | | |
| Type ... | | | | | |
| Type i | | | | | |
| Motorfamilie: ... | | | | | |
| Type 1 | | | | | |
| Type ... | | | | | |
| Type j | | | | | |
| Motorfamilie n | | | | | |
| Type 1 | | | | | |
| Type ... | | | | | |
| Type k | | | | | |

Motorfamiliebetegnelse/ motortypebetegnelse (3):

Kategori og underkategori (4)

Antal fremstillede motorer i løbet af fortegnelsesperioden

Motorens identifikationsnummer (5)

Måned og år for produktionens ophør (mm/åååå) (6)

Første motor

Sidste motor

Motorfamilie 1

Type 1

Type ...

Type i

Motorfamilie: ...

Type 1

Type ...

Type j

Motorfamilie n

Type 1

Type ...

Type k

Forklarende bemærkninger til bilag VII:

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter på fortegnelsen over motorer, der er produceret i overensstemmelse med de meddelte EU-typegodkendelser)

| (0) | Der anvendes følgende kode: åååå/nn hvor åååå er året for udarbejdelsen af listen, og nn er løbenummeret på de fortegnelser, som forelægges i løbet af det pågældende år. |
| --- | --- |

(0)

| (1) | Angiv en af følgende koder:







  Årlig | for fortegnelser forelagt senest 45 dage efter hvert kalenderårs slutning |
| --- | --- | --- |
| Trin V | for fortegnelser forelagt straks efter hver af datoerne i bilag III til forordning (EU) 2016/1628 for omsætning af motorer |
| TAA | for fortegnelser forelagt på en anden dato, som den godkendende myndighed måtte fastsætte. |

(1)

Årlig

for fortegnelser forelagt senest 45 dage efter hvert kalenderårs slutning

Trin V

for fortegnelser forelagt straks efter hver af datoerne i bilag III til forordning (EU) 2016/1628 for omsætning af motorer

TAA

for fortegnelser forelagt på en anden dato, som den godkendende myndighed måtte fastsætte.

| (2) | Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Angiv motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse i overensstemmelse med rubrik 1.6. og 3.1.1. i oplysningsskemaet i tillæg 3 til bilag I. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Angiv det relevante alternativ for den pågældende kategori og underkategori i overensstemmelse med rubrik 1.7. i det i del A i tillæg 3 til bilag I omhandlede oplysningsskema. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kun relevant, hvis overensstemmelsen mellem motorens identifikationsnummer og de tilsvarende motortyper og, hvor det er relevant, motorfamilier og EU-typegodkendelsesnumrene ikke fremgår af motorernes kodningssystem (motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kun relevant, hvis fabrikanten ophører med at producere en godkendt motortype eller motorfamilie; i dette tilfælde angives måned og år for produktionen af den sidste motor. |
| --- | --- |

(6)

---

BILAG VIII

Modeller og datastrukturen for udveksling af oplysninger ved hjælp af IMI

IMI-systemet skal give mulighed for udveksling af mindst følgende data mellem de godkendende myndigheder; dataenes struktur og nummerering skal overholdes.

1.   Mærke (fabrikantens varemærke): ...

2.   Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): ...

3.   Fabrikantens virksomhedsnavn: ...

3.1.   Fabrikantens postadresse/gade og nummer: ...

3.1.1.   Postnummer: ...

3.1.2.   Land/region: ...

4.   Navn på fabrikantens eventuelle bemyndigede repræsentant: ...

4.1.   Fabrikantens bemyndigede repræsentants postadresse/gade og nummer: ...

4.1.1.   Postnummer: ...

4.1.2.   Land/region: ...

5.   Navn(e) på samlefabrik(ker): ...

5.1.   Postadresse(r)/gade(r) og nummer/numre på samlefabrik(ker): ...

5.1.1.   Postnummer/postnumre: ...

5.1.2.   Land(e)/Region(er): ...

6.   Motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse/FT (1) (2): ...

7.   Motortypens/motorfamiliens kategori og underkategori (1) (3): ...

7.1.   Motorens identifikationsnummer for den prøvede motor (4): ...

8.   EU-typegodkendelse: meddelt/udvidet/nægtet/revideret/afslået/inddraget (1) (5)

8.1.   Dato for meddelelse/udvidelse/nægtelse/revision/inddragelse (1) af EU-typegodkendelse (5)

9.   EU-typegodkendelsens nummer (undtagen hvis den er nægtet) (5): ...

10.   Emissionstrin: V/ SPE (1) (5)

11.   Undtagelse for nye teknologier eller nye principper i overensstemmelse med artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628 (5) (6)

11.1   Gyldig indtil dd/mm/åååå (5) (6)

11.2.   Begrænsninger med hensyn til gyldighed (5) (6): ...

11.3.   Gældende fritagelser (5) (6): ...

12.   Endeligt emissionsresultat (7)

12.1   Resultater af emissionsprøvningscyklen

| Emissioner | CO (g/kWh) | HC (g/kWh) | NOx (g/kWh) | HC + NOx (g/kWh) | PM (g/kWh) | PN #/kWh | Prøvning Cyklus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC, endeligt resultat med DF | | | | | | | |
| NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF | | | | | | | |

Emissioner

CO (g/kWh)

HC (g/kWh)

NOx (g/kWh)

HC + NOx (g/kWh)

PM (g/kWh)

PN #/kWh

Prøvning Cyklus

NRSC, endeligt resultat med DF

NRTC, endeligt prøvningsresultat med DF

12.2   CO2-resultat: ...

Forklarende bemærkninger til bilag VIII:

(Der må ikke anføres fodnotemarkører, fodnoter eller forklarende noter)

| (1) | Overstreg de uudnyttede alternativer, eller vis kun de(t) anvendte alternativ(er). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Angiv motortypebetegnelse/motorfamiliebetegnelse i overensstemmelse med rubrik 1.6 og 3.1.1 i oplysningsskemaet i tillæg 3 til bilag I. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Angiv det relevante alternativ for den pågældende kategori og underkategori i overensstemmelse med rubrik 1.7 i det i del A i tillæg 3 til bilag I omhandlede oplysningsskema. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Angiv oplysningerne fra rubrik 2.2 i tillæg 1 til bilag VI (prøvningsrapport). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Anfør de relevante værdier i EU-typegodkendelsesattesten, jf. bilag IV. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Udfyld kun denne rubrik for EU-typegodkendelser af en motortype eller en motorfamilie som en undtagelse for nye teknologier eller nye principper, jf. artikel 35 i forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Angiv oplysningerne fra afsnit 11. i tillæg 1 til bilag VI (prøvningsrapport). |
| --- | --- |

(7)

---

BILAG IX

Parametre for definitionen af motortyper og motorfamilier og deres funktionsmåder

1.   Motortype

De tekniske karakteristika for en motortype er dem, der er defineret i det informationsdokument, som er udarbejdet i overensstemmelse med modellen i bilag I.

1.1.   Driftstilstand (driftshastighed)

En motortype kan EU-typegodkendes som en motor med konstant hastighed eller som en motor med variabel hastighed som defineret i artikel 3, nr. 21 og 22, i forordning (EU) 2016/1628.

1.1.1.   Motorer med variabel hastighed

1.1.1.1.   I de i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 fastsatte tilfælde, hvor en motor med variabel hastighed af en bestemt kategori anvendes i stedet for en motor med konstant hastighed af samme kategori, skal stammotoren (med henblik på EU-typegodkendelse) og alle motortyper i motorfamilien (med henblik på produktionens overensstemmelse) prøves ved hjælp af den relevante variable hastighed NRSC og desuden, hvis dette kræves i henhold til artikel 24, stk. 9, eller artikel 24, stk. 10, i forordning (EU) 2016/1628, den relevante transiente cyklus. Som fastsat i artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2016/1628 behøver en motor med variabel hastighed af en bestemt kategori, der benyttes til en anvendelse med konstant hastighed i samme kategori, ikke blive yderligere undersøgt ved hjælp af den relevante NRSC med konstant hastighed, med mindre der er tale om motorer af kategori IWP.

1.1.1.2.   Motorer med variabel hastighed af kategori IWP, der anvendes til andre former for indlandstransport

Hvis en motor med variabel hastighed af kategori IWP skal bringes på markedet med henblik på anvendelse til en eller flere andre former for indlandstransport som fastsat i artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 (IWP med konstant hastighed) og artikel 4, stk. 1, nr. 5, litra b), i forordning (EU) 2016/1628 (IWA med variabel eller konstant hastighed), skal kravene i dette punkt desuden opfyldes.

1.1.1.2.1.   Hvis motoren er stammotoren, skal motoren for at efterkomme artikel 24, stk. 5, artikel 24, stk. 7, og artikel 24, stk. 8, i forordning (EU) 2016/1628 ud over de gældende grænseværdier ved prøvning på E3 NRSC også opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning på enhver yderligere relevant NRSC (E2/C1/D2). Separate prøvningsrapporter udarbejdes og medtages i informationspakken for hver NRSC.

1.1.1.2.2.   For alle motortyper i motorfamilien, som underkastes emissionsprøvninger for produktionens overensstemmelse, skal motoren ud over de gældende grænseværdier ved prøvning på E3 NRSC også opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning på en hver yderligere relevant NRSC med konstant hastighed.

1.1.1.2.3.   Af rubrik 3.4.3 i tillæg 3 i bilag I fremgår hver NRSC, som er relevant for motortypen, samt de relevante motorhastigheder.

1.1.1.2.4.   Instrukserne til OEM i bilag XIV i delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav skal fastsætte hver enkelt kategori og driftstilstand (driftshastighed), som motoren kan monteres til.

1.1.2.   Motorer med konstant hastighed

1.1.2.1.   Regulatoren for konstant hastighed skal benyttes under drift med konstant hastighed. Det kan ikke kræves, at regulatorerne for motorer med konstant hastighed løbende opretholder en helt præcis konstant hastighed. Hastigheden kan falde under hastigheden ved nulbelastning, således at den mindste hastighed indtræder omkring punktet for motorens maksimale effekt. Dette er typisk i området 0,1-10 %.

1.1.2.2.   Hvis motoren er forsynet med en tomgangshastighed til opstart og nedlukning, som fastsat i artikel 3, nr. 21, i forordning (EU) 2016/1628, skal motoren være monteret på en måde, der sikrer, at regulatoren for konstant hastighed er koblet til, før motorens belastning øges fra nulbelastningen.

1.1.2.3.   Motortyper med konstant hastighed, der er udstyret med alternative hastigheder

En motor med konstant hastighed må ikke være konstrueret til drift med variabel hastighed. Hvis motortypen er udstyret med alternative hastigheder, jf. artikel 3, nr. 21, i forordning (EU) 2016/1628, skal kravene i dette punkt desuden opfyldes.

1.1.2.3.1.   Hvis motoren er stammotoren, skal motoren for at efterkomme artikel 24, stk. 5 og 6, i forordning (EU) 2016/1628 opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning ved hjælp af den relevante NRSC-prøvningscyklus ved hver enkelt hastighed, der er relevant for motortypen. Separate prøvningsrapporter udarbejdes og medtages i informationspakken for hver NRSC.

1.1.2.3.2.   For alle motortyper i motorfamilien, som underkastes emissionsprøvninger for produktionens overensstemmelse, skal motoren opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning ved hjælp af den relevante NRSC-prøvningscyklus ved hver enkelt hastighed, der er relevant for motortypen.

1.1.2.3.3.   Hver konstant hastighed, som er gældende for motortypen, og som er tilladt af fabrikanten, skal angives i afsnit 3.2.1 i tillæg 3 til bilag I.

1.1.2.3.4.   Motoren skal monteres på en måde, som sikrer, at:

| a) | motoren standses, før regulatoren for konstant hastighed indstilles til en alternativ hastighed, og |
| --- | --- |

a)

motoren standses, før regulatoren for konstant hastighed indstilles til en alternativ hastighed, og

| b) | regulatoren for konstant hastighed kun indstilles til alternative hastigheder, der er tilladt af motorens fabrikant. |
| --- | --- |

b)

regulatoren for konstant hastighed kun indstilles til alternative hastigheder, der er tilladt af motorens fabrikant.

1.1.2.3.5.   Instrukserne for OEM- og slutbrugere i bilag XIV og XV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav skal indeholde oplysninger om korrekt montering og drift af motoren i overensstemmelse med kravene i punkt 1.1.2.2 og 1.1.2.3.

1.1.2.4.   Motorer med konstant hastighed af kategori IWP til brug i stedet for en motor med konstant hastighed af kategori IWA

Hvis en motor med konstant hastighed af kategori IWP skal bringes i omsætning med henblik på brug i sted for en motor med konstant hastighed af kategori IWA, jf. artikel 4, stk. 2, nr. 5), litra b), i forordning (EU) 2016/1628, skal kravene i dette punkt desuden opfyldes.

1.1.2.4.1.   Hvis motoren er stammotoren, skal motoren for at efterkomme artikel 24, stk. 5, og artikel 24, stk. 8, i forordning (EU) 2016/1628 ud over de gældende grænseværdier ved prøvning på E2 NRSC også opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning på D2 NRSC. Separate prøvningsrapporter udarbejdes og medtages i informationspakken for hver NRSC.

1.1.2.4.2.   For alle motortyper i motorfamilien, som underkastes emissionsprøvninger for produktionens overensstemmelse, skal motoren ud over de gældende grænseværdier ved prøvning på E2 NRSC også opfylde de gældende grænseværdier ved prøvning på D2 NRSC.

1.1.2.4.3.   Af afsnit 3.4.3 i tillæg 3 til bilag I fremgår hver NRSC, som er relevant for motortypen, samt de relevante motorhastigheder.

1.1.2.4.4.   Instrukserne til OEM'er i bilag XIV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav skal fastsætte hver enkelt kategori og driftstilstand (driftshastighed), som motoren kan monteres til.

2.   Motorfamiliekriterier

2.1.   Generelt

En motorfamilie er karakteriseret ved dens konstruktionsparametre. Disse skal være fælles for alle motorer i motorfamilien. Motorfabrikanten kan bestemme, hvilke motorer der tilhører en motorfamilie, når blot de kriterier, der er anført i punkt 2.4, opfyldes. Motorfamilien skal godkendes af den godkendende myndighed. Fabrikanten skal forelægge den godkendende myndighed fyldestgørende oplysninger om emissionsniveauerne for de forskellige motorer i familien.

2.2.   Motorkategorier, driftstilstand (driftshastighed) og effektinterval

2.2.1.   En motorfamilie må kun omfatte motortyper i samme motorkategori, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1628.

2.2.2.   En motorfamilie må kun omfatte motortyper med samme driftshastighed, jf. bilag I til forordning (EU) 2016/1628.

2.2.3.   Motorfamilier, der dækker mere end ét effektinterval

2.2.3.1.   En motorfamilie kan omfatte mere end ét effektinterval for samme driftshastighed inden for samme motor(under)kategori. I overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 skal stammotoren (med henblik på typegodkendelse) og alle motortyper i samme motorfamilie (med henblik på produktionens overensstemmelse), hvad angår de relevante effektintervaller:

| — | opfylde de strengeste emissionsgrænseværdier |
| --- | --- |

—

opfylde de strengeste emissionsgrænseværdier

| — | prøves ved hjælp af de prøvningscyklusser, der svarer til de strengeste emissionsgrænseværdier |
| --- | --- |

—

prøves ved hjælp af de prøvningscyklusser, der svarer til de strengeste emissionsgrænseværdier

| — | være omfattet af de tidligste gældende datoer for EU-typegodkendelse og for omsætning, jf. bilag III til forordning (EU) 2016/1628. |
| --- | --- |

—

være omfattet af de tidligste gældende datoer for EU-typegodkendelse og for omsætning, jf. bilag III til forordning (EU) 2016/1628.

For at overholde princippet i artikel 18, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1628 skal instrukserne for OEM'er i bilag XIV til delegeret forordning (EU) 2017/654 om tekniske og generelle krav, når motoren er monteret i mobile ikke-vejgående maskiner, indeholde en erklæring om, at monteringen ikke permanent begrænser en motor til kun at afgive effekt i effektområdet for en underkategori med strengere emissionsgrænseværdier end den underkategori, som motoren er typegodkendt i.

2.2.3.2.   I forbindelse med tildeling af en underkategori for EU-typegodkendelse til en motorfamilie, som dækker mere end ét effektinterval, skal fabrikanten og den godkendende myndighed vælge den underkategori, der med størst nøjagtighed afspejler kriterierne i punkt 2.2.3.1.

2.3.   Særlige tilfælde

2.3.1.   Interaktion mellem parametre

I visse tilfælde kan der være interaktion mellem parametrene, som kan forårsage emissionsændringer. Dette skal tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til udstødningsemission indgår i samme motorfamilie. Disse tilfælde skal identificeres af fabrikanten og meddeles den godkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

2.3.2.   Anordninger eller karakteristika, som har stor indflydelse på emissionerne

I tilfælde af anordninger eller karakteristika, der ikke er anført i punkt 2.4, men som har stor indflydelse på emissionsniveauet, skal sådant udstyr identificeres af fabrikanten ud fra et velbegrundet teknisk skøn og meddeles den godkendende myndighed. Dette indgår så som et kriterium for oprettelse af en ny motorfamilie.

2.3.3.   Supplerende kriterier

Ud over de parametre, der er anført i punkt 2.4, kan fabrikanten indføre yderligere kriterier, der gør det muligt at definere en motorfamilie af mere begrænset omfang. Disse parametre skal ikke nødvendigvis være parametre, der har indflydelse på emissionsniveauet.

2.4.   Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

2.4.1.   Forbrændingscyklus:

| a) | totakt |
| --- | --- |

a)

totakt

| b) | firtakt |
| --- | --- |

b)

firtakt

| c) | drejestempelmotor |
| --- | --- |

c)

drejestempelmotor

| d) | andet. |
| --- | --- |

d)

andet.

2.4.2.   Cylindrenes konfiguration

2.4.2.1.   Cylindernes placering i blokken

| a) | Enkelttrådet |
| --- | --- |

a)

Enkelttrådet

| b) | V |
| --- | --- |

b)

V

| c) | række |
| --- | --- |

c)

række

| d) | modstående |
| --- | --- |

d)

modstående

| e) | radialt |
| --- | --- |

e)

radialt

| f) | andet (F, W osv.). |
| --- | --- |

f)

andet (F, W osv.).

2.4.2.2.   Cylindrenes relative placering

Motorer med samme blok kan tilhøre samme familie, hvis deres boringsmål (centrum til centrum) er de samme.

2.4.3.   Vigtigste kølemiddel

| a) | luft |
| --- | --- |

a)

luft

| b) | vand |
| --- | --- |

b)

vand

| c) | olie. |
| --- | --- |

c)

olie.

2.4.4.   De enkelte cylindres slagvolumen

2.4.4.1.   Motor med et enhedsslagvolumen ≥ 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på ≥ 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 15 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i motorfamilien.

2.4.4.2.   Motor med et enhedsslagvolumen < 0,75 dm3

For at motorer med et enhedsslagvolumen på < 0,75 dm3 kan anses for at tilhøre samme motorfamilie, må afvigelse i slagvolumen for de enkle cylindre ikke være over 30 % af slagvolumen for det største individuelle cylinderslagvolumen i motorfamilien.

2.4.4.3.   Motorer med andre enhedsslagvolumengrænser

Motorer med et individuelt slagvolumen, der overskrider grænserne fastsat i punkt 2.3.4.1 og 2.3.4.2, kan anses for at høre til den samme motorfamilie med godkendelse af den typegodkendende myndighed. Godkendelsen skal baseres på tekniske elementer (beregninger, simulationer, forsøgsresultater osv.), der viser, at overskridelsen af grænserne ikke har nogen signifikant indflydelse på udstødningsemissionerne.

2.4.5.   Luftindtagstype

| a) | naturlig |
| --- | --- |

a)

naturlig

| b) | trykladet |
| --- | --- |

b)

trykladet

| c) | trykladet med ladeluftkøler. |
| --- | --- |

c)

trykladet med ladeluftkøler.

2.4.6.   Brændstoftype

| a) | diesel (ikke-vejgående gasolie) |
| --- | --- |

a)

diesel (ikke-vejgående gasolie)

| b) | ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95) |
| --- | --- |

b)

ethanol til dedikerede motorer med kompressionstænding (ED95)

| c) | benzin (E10) |
| --- | --- |

c)

benzin (E10)

| d) | ethanol (E85) |
| --- | --- |

d)

ethanol (E85)

| e) | naturgas/biomethan






  1) | brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas) |
| --- | --- | --- |

e)

naturgas/biomethan

1)

brændstofuafhængig — høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas)

| 2) | brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas) |
| --- | --- |

2)

brændstofbegrænset — høj brændværdi (H-gas)

| 3) | brændstofbegrænset — høj brændværdi (L-gas) |
| --- | --- |

3)

brændstofbegrænset — høj brændværdi (L-gas)

| 4) | brændstofspecifik (LNG) |
| --- | --- |

4)

brændstofspecifik (LNG)

| f) | flydende gas (LPG) |
| --- | --- |

f)

flydende gas (LPG)

2.4.7.   Brændstofsystem:

| a) | kun flydende brændstof |
| --- | --- |

a)

kun flydende brændstof

| b) | kun gasbrændstof |
| --- | --- |

b)

kun gasbrændstof

| c) | dual-brændstoftype 1A |
| --- | --- |

c)

dual-brændstoftype 1A

| d) | dual-brændstoftype 1B |
| --- | --- |

d)

dual-brændstoftype 1B

| e) | dual-brændstoftype 2A |
| --- | --- |

e)

dual-brændstoftype 2A

| f) | dual-brændstoftype 2B |
| --- | --- |

f)

dual-brændstoftype 2B

| g) | dual-brændstoftype 3B |
| --- | --- |

g)

dual-brændstoftype 3B

2.4.8.   Forbrændingskammerets type/konstruktion

| a) | åbent kammer |
| --- | --- |

a)

åbent kammer

| b) | delt kammer |
| --- | --- |

b)

delt kammer

| c) | andre typer. |
| --- | --- |

c)

andre typer.

2.4.9.   Tændingstype

| a) | gnisttænding |
| --- | --- |

a)

gnisttænding

| b) | kompressionstænding. |
| --- | --- |

b)

kompressionstænding.

2.4.10.   Ventiler og porte

| a) | arrangement |
| --- | --- |

a)

arrangement

| b) | antal ventiler pr. cylinder. |
| --- | --- |

b)

antal ventiler pr. cylinder.

2.4.11.   Type brændstoftilførsel

| a) | pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse |
| --- | --- |

a)

pumpe, (højtryks-)ledning og indsprøjtningsdyse

| b) | in-line-pumpe eller fordelerpumpe |
| --- | --- |

b)

in-line-pumpe eller fordelerpumpe

| c) | enheds-injektor |
| --- | --- |

c)

enheds-injektor

| d) | common rail |
| --- | --- |

d)

common rail

| e) | karburator |
| --- | --- |

e)

karburator

| f) | portindsprøjtning |
| --- | --- |

f)

portindsprøjtning

| g) | direkte indsprøjtning |
| --- | --- |

g)

direkte indsprøjtning

| h) | blandeenhed |
| --- | --- |

h)

blandeenhed

| i) | Andet. |
| --- | --- |

i)

Andet.

2.4.12.   Forskellige anordninger

| a) | udstødningsrecirkulation (EGR) |
| --- | --- |

a)

udstødningsrecirkulation (EGR)

| b) | vandindsprøjtning |
| --- | --- |

b)

vandindsprøjtning

| c) | luftindsprøjtning |
| --- | --- |

c)

luftindsprøjtning

| d) | andet. |
| --- | --- |

d)

andet.

2.4.13.   Elektronisk styrestrategi

Tilstedeværelse eller fravær af en ECU på motoren anses for at være et grundlæggende motorfamiliekriterium.

Hvis der er tale om elektronisk styrede motorer, skal fabrikanten redegøre for de tekniske elementer, der forklarer grupperingen af de pågældende motorer i samme motorfamilie, dvs. grundene til at de pågældende motorer kan forventes at opfylde samme krav med hensyn til emissioner.

Den elektroniske hastighedsregulering behøver ikke være af en anden motorfamilie end ved mekanisk regulering. Behovet for at adskille elektroniske motorer fra mekaniske motorer bør kun gælde for brændstofindsprøjtningsfunktionen, såsom indstilling, tryk, hastighed, form osv.

2.4.14.   Efterbehandlingssystemer til udstødningen

Følgende anordningers funktion og kombination anses for tilhørskriterier til en motorfamilie:

| a) | oxidationskatalysator |
| --- | --- |

a)

oxidationskatalysator

| b) | DeNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel) |
| --- | --- |

b)

DeNOx-system med selektiv reduktion af NOx (tilsætning af reduktionsmiddel)

| c) | andre DeNOx-systemer |
| --- | --- |

c)

andre DeNOx-systemer

| d) | Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering:






  1) | wall-flow |
| --- | --- | --- |

d)

Partikelefterbehandlingssystem med passiv regenerering:

1)

wall-flow

| 2) | ikke-wall-flow |
| --- | --- |

2)

ikke-wall-flow

| e) | Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering:






  1) | wall-flow |
| --- | --- | --- |

e)

Partikelefterbehandlingssystem med aktiv regenerering:

1)

wall-flow

| 2) | ikke-wall-flow |
| --- | --- |

2)

ikke-wall-flow

| f) | andre partikelefterbehandlingssystemer |
| --- | --- |

f)

andre partikelefterbehandlingssystemer

| g) | andre anordninger. |
| --- | --- |

g)

andre anordninger.

Når en motor er blevet certificeret uden efterbehandlingssystem til udstødningen, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, kan den, når den udstyres med en oxidationskatalysator (ikke med partikelefterbehandlingssystem), indgå i samme motorfamilie, hvis den ikke kræver andre brændstofspecifikationer.

Hvis den kræver særlige specifikationer (f.eks. partikelefterbehandlingssystemer, der kræver særlige tilsætningsmidler i brændstoffet for at sikre regenereringsprocessen), skal afgørelsen om at lade motoren indgå i samme motorfamilie baseres på tekniske elementer meddelt af fabrikanten. Disse elementer skal vise, at det forventede emissionsniveau for motoren forsynet med oxidationskatalysator overholder de samme grænseværdier som en motor, der ikke er udstyret med en sådan katalysator.

Når en motor er blevet certificeret med efterbehandlingssystem til udstødningen, enten som stammotor eller som en motor i en motorfamilie, hvis stammotor er udstyret med samme efterbehandlingssystem til udstødningen, kan den, når den ikke er monteret uden et efterbehandlingssystem til udstødningen, ikke indgå i samme motorfamilie.

2.4.15.   Dual-brændstofmotorer

Alle motortyper i en dual-brændstofmotorfamilie skal tilhøre samme dual-brændstofmotortype, som er defineret i afsnit 2 (f.eks. type 1A, type 2B osv.), og skal fungere med de samme brændstoftyper eller, hvis relevant, med brændstof, der i henhold til denne forordning er defineret som værende i samme område.

Ud over at de skal tilhøre samme dual-brændstoftype, skal de have et maksimalt gasforhold i den relevante prøvningscyklus (GERcycle), der ligger inden for 70 til 100 % af forholdet for motortypen med den højeste GERcycle.

2.4.16.   Indsugningsluftens temperatur for motorkategori NRS < 19 kW:

| a) | bestående af motortyper, der skal anvendes i sneslynger: motorer skal afprøves med indsugningslufttemperatur på 0 °C og 5 °C |
| --- | --- |

a)

bestående af motortyper, der skal anvendes i sneslynger: motorer skal afprøves med indsugningslufttemperatur på 0 °C og 5 °C

| b) | ikke udelukkende bestående af motortyper, der skal anvendes i sneslynger: motorer skal afprøves med indsugningslufttemperatur på 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

b)

ikke udelukkende bestående af motortyper, der skal anvendes i sneslynger: motorer skal afprøves med indsugningslufttemperatur på 25 ± 5 °C.

2.4.17.   Kategori for emissionsholdbarhedsperiode (EDP)

I tilfælde af motorer af kategorierne i tabel V-3 eller V-4 i bilag V til forordning (EU) 2016/1628, som har alternative værdier for EDP, den af fabrikanten angivne EDP-kategori:

| a) | kat. 1 (forbrugerprodukter) |
| --- | --- |

a)

kat. 1 (forbrugerprodukter)

| b) | kat. 2 (halvprofessionelle produkter) |
| --- | --- |

b)

kat. 2 (halvprofessionelle produkter)

| c) | kat. 3 (professionelle produkter) |
| --- | --- |

c)

kat. 3 (professionelle produkter)

3.   Valg af stammotor

3.1.   Generelt

3.1.1.   Når motorfamilien er blevet accepteret af den godkendende myndighed, udvælges stammotoren for motorfamilien primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt pr. cylinder ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, skal stammotoren vælges efter det sekundære kriterium, nemlig højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden.

3.1.2.   Under visse omstændigheder kan den godkendende myndighed afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved prøvning af alternative eller yderligere motorer. Hvis dette er tilfældet, skal de berørte parter råde over de oplysninger, der er nødvendige for at bestemme, hvilke motorer i motorfamilien, der med sandsynlighed har de højeste emissionsniveauer.

3.1.3.   Såfremt nogle motorer i motorfamilien har egenskaber, der kan påvirke udstødningsemissionen, skal disse egenskaber ligeledes fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

3.1.4.   Hvis motorer i motorfamilien opfylder samme emissionsværdier over forskellige emissionsholdbarhedsperioder, skal der tages hensyn til dette ved udvælgelsen af stammotoren.

3.2.   Særlige tilfælde

3.2.1.   Med henblik på udvælgelse af stammotoren i tilfælde af, at en motorfamilie med variabel hastighed af kategori IWP, der omfatter en eller flere motortyper, der skal bringes i omsætning med henblik på anvendelse til andre former for indlandstransport i overensstemmelse med punkt 1.1.1.2, skal kravene i punkt 3.1.1 anvendes på grundlag af E3 NRSC. Ved vurdering af kravene i punkt 3.1.2, 3.1.3 og 3.1.4 skal der tage hensyn alle de NRSC'er, for hvilke en motortype typegodkendes.

3.2.2.   Med henblik på udvælgelse af stammotoren i tilfælde af en motorfamilie med konstant hastighed, der omfatter en eller flere motortyper med alternative konstante hastigheder, jf. punkt 1.1.2.3, skal evalueringen af kravene i punkt 3.1 anvendes på hver enkelt konstant hastighed for hver motortype.

3.2.3.   Med henblik på udvælgelse af stammotoren i tilfælde af, at en motorfamilie med konstant hastighed af kategori IWP, der omfatter en eller flere motortyper, der skal bringes i omsætning med henblik på anvendelse som IWA med konstant hastighed i overensstemmelse med punkt 1.1.2.4, skal kravene i punkt 3.1.1 anvendes på grundlag af E2 NRSC. Ved vurdering af kravene i punkt 3.1.2, 3.1.3 og 3.1.4 skal der tage hensyn alle de NRSC'er, for hvilke en motortype typegodkendes.

---

BILAG X

Tekniske detaljer vedrørende forebyggelse af uautoriserede indgreb

1.   For motortyper og motorfamilier, der anvender en ECU som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal fabrikanten forelægge den godkendende myndighed en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af ECU'en, herunder også faciliteten til opdatering under anvendelse af et fabriksgodkendt program eller en fabriksgodkendt kalibrering.

2.   For motortyper og motorfamilier, der anvender mekaniske anordninger som en del af emissionsbegrænsningssystemet, skal fabrikanten forelægge den godkendende myndighed en beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre indgreb i og ændring af emissionsbegrænsningssystemets justerbare parametre. Dette omfatter de manipulationssikrede komponenter som f.eks. kapper til begrænsere til karburatorer eller forsegling af karburatorskruer eller specielle skruer, som ikke kan indstilles af brugeren.

2.1.   Fabrikanten skal over for den tekniske tjeneste påvise, at emissionsbegrænsningssystemets justerbare parametre ikke let kan underkastes uautoriserede indgreb under anvendelse af kraft i et rimeligt omfang, enten:

| — | ved hjælp af det værktøj, der leveres sammen med motoren, eller |
| --- | --- |

—

ved hjælp af det værktøj, der leveres sammen med motoren, eller

| — | ved hjælp af almindeligt værktøj som skruetrækkere, knibtænger (herunder bidetænger) eller skruenøgler.
  Almindeligt værktøj omfatter ikke: de fleste former for skære- og slibeværktøj, bor og roterende skæremaskiner eller værktøj, som skaber ekstrem varme eller flammer. |
| --- | --- |

—

ved hjælp af almindeligt værktøj som skruetrækkere, knibtænger (herunder bidetænger) eller skruenøgler.

Almindeligt værktøj omfatter ikke: de fleste former for skære- og slibeværktøj, bor og roterende skæremaskiner eller værktøj, som skaber ekstrem varme eller flammer.

3.   For så vidt angår punkt 2 i dette bilag, kan motorer fra forskellige motorfamilier yderligere inddeles i familier på grundlag af typen og udformningen af de foranstaltninger til forebyggelse af uautoriserede indgreb, der er blevet anvendt. For at placere motorer fra forskellige motorfamilier i samme familie af manipulationssikrede motorer skal fabrikanten godtgøre over for den godkendende myndighed, at de anvendte foranstaltninger til forhindring af uautoriserede indgreb er ens. I dette tilfælde kan kravene i punkt 1 og 2 opfyldes for en repræsentativ motor, og den tilhørende dokumentation kan anvendes ved typegodkendelse af alle motorer i samme motorfamilie, der er beskyttet mod uautoriserede indgreb.

4.   Fabrikanten skal anføre en advarsel i brugervejledningen, hvoraf det fremgår, at uautoriserede indgreb i motoren ugyldiggør EU-typegodkendelsen for denne motor.

---