# Az Európai Unió C 36/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 36 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. január 29. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 36

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. január 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 036/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132013. március 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 162 E, 2013.6.7.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2016/C 036/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2012–20132013. március 11–14-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 162 E, 2013.6.7.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 162 E, 2013.6.7.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. március 12., kedd |
| 2016/C 036/02 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása az európai ombudsmannak az Európai Bizottság ellen benyújtott 2591/2010/GG számú (a bécsi repülőtérrel kapcsolatos) panaszra vonatkozóan elvégzett vizsgálatával kapcsolatos különjelentésről (2012/2264(INI)) | 2 |
| 2016/C 036/03 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról (2012/2301(INI)) | 6 |
| 2016/C 036/04 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban (2012/2116(INI)) | 18 |
| 2016/C 036/05 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nők helyzetéről Észak-Afrikában (2012/2102(INI)) | 27 |
| 2016/C 036/06 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal, valamint a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozó többéves pénzügyi keret előkészítéséről (11. Európai Fejlesztési Alap) (2012/2222(INI)) | 36 |
| 2016/C 036/07 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén című bizottsági közleményről (2012/2104(INI)) | 43 |
| | 2013. március 13., szerda |
| 2016/C 036/08 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről (2012/2803(RSP)) | 49 |
| 2016/C 036/09 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a 2014. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2013/2010(BUD)) | 51 |
| 2016/C 036/10 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Parlament összetételéről tekintettel a 2014-es választásokra (2012/2309(INL)) | 56 |
| 2016/C 036/11 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (2013/2524(RPS)) | 59 |
| | 2013. március 14., csütörtök |
| 2016/C 036/12 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről: egy energiagazdag jövő (2012/2103(INI)) | 62 |
| 2016/C 036/13 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az Európai Unión belüli atomerőművek kockázat- és biztonsági értékeléséről (ellenálló-képességi próbák) és kapcsolódó tevékenységekről (2012/2830(RSP)) | 76 |
| 2016/C 036/14 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről (2013/2543(RSP)) | 81 |
| 2016/C 036/15 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a közegészség védelméről az endokrin rendszert károsító tényezőkkel szemben (2012/2066(INI)) | 85 |
| 2016/C 036/16 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról (2012/2131(INI)) | 91 |
| 2016/C 036/17 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól (2012/2065(INI)) | 102 |
| 2016/C 036/18 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai biztosító egyesület statútumáról (2012/2039(INL)) | 111 |
| 2016/C 036/19 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2542(RSP)) | 118 |
| 2016/C 036/20 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a nukleáris fenyegetésekről és az emberi jogokról a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (2013/2565(RSP)) | 123 |
| 2016/C 036/21 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2012/2137(INI)) | 126 |
| 2016/C 036/22 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolásáról és a sporthoz kapcsolódó korrupcióról (2013/2567(RSP)) | 137 |
| 2016/C 036/23 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a gyapottermesztés globális értékláncának fenntarthatóságáról (2012/2841(RSP)) | 140 |
| 2016/C 036/24 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a bangladesi helyzetről (2013/2561(RSP)) | 145 |
| 2016/C 036/25 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Irakról: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre (2013/2562(RSP)) | 147 |
| 2016/C 036/26 | Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Arafat Dzsarádát esetéről és a palesztin foglyok helyzetéről az izraeli börtönökben (2013/2563(RSP)) | 150 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. március 12., kedd

2016/C 036/02

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása az európai ombudsmannak az Európai Bizottság ellen benyújtott 2591/2010/GG számú (a bécsi repülőtérrel kapcsolatos) panaszra vonatkozóan elvégzett vizsgálatával kapcsolatos különjelentésről (2012/2264(INI))

2

2016/C 036/03

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról (2012/2301(INI))

6

2016/C 036/04

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban (2012/2116(INI))

18

2016/C 036/05

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nők helyzetéről Észak-Afrikában (2012/2102(INI))

27

2016/C 036/06

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal, valamint a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozó többéves pénzügyi keret előkészítéséről (11. Európai Fejlesztési Alap) (2012/2222(INI))

36

2016/C 036/07

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén című bizottsági közleményről (2012/2104(INI))

43

2013. március 13., szerda

2016/C 036/08

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről (2012/2803(RSP))

49

2016/C 036/09

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a 2014. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2013/2010(BUD))

51

2016/C 036/10

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Parlament összetételéről tekintettel a 2014-es választásokra (2012/2309(INL))

56

2016/C 036/11

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (2013/2524(RPS))

59

2013. március 14., csütörtök

2016/C 036/12

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről: egy energiagazdag jövő (2012/2103(INI))

62

2016/C 036/13

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az Európai Unión belüli atomerőművek kockázat- és biztonsági értékeléséről (ellenálló-képességi próbák) és kapcsolódó tevékenységekről (2012/2830(RSP))

76

2016/C 036/14

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről (2013/2543(RSP))

81

2016/C 036/15

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a közegészség védelméről az endokrin rendszert károsító tényezőkkel szemben (2012/2066(INI))

85

2016/C 036/16

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról (2012/2131(INI))

91

2016/C 036/17

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól (2012/2065(INI))

102

2016/C 036/18

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai biztosító egyesület statútumáról (2012/2039(INL))

111

2016/C 036/19

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2542(RSP))

118

2016/C 036/20

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a nukleáris fenyegetésekről és az emberi jogokról a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (2013/2565(RSP))

123

2016/C 036/21

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2012/2137(INI))

126

2016/C 036/22

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolásáról és a sporthoz kapcsolódó korrupcióról (2013/2567(RSP))

137

2016/C 036/23

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a gyapottermesztés globális értékláncának fenntarthatóságáról (2012/2841(RSP))

140

2016/C 036/24

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a bangladesi helyzetről (2013/2561(RSP))

145

2016/C 036/25

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Irakról: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre (2013/2562(RSP))

147

2016/C 036/26

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Arafat Dzsarádát esetéről és a palesztin foglyok helyzetéről az izraeli börtönökben (2013/2563(RSP))

150

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. március 12., kedd |
| 2016/C 036/27 | P7_TA(2013)0061Transzeurópai energiainfrastruktúrák ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 153 |
| 2016/C 036/28 | P7_TA(2013)0063Az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályok és cselekvési tervek ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályokról és cselekvési tervekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és az e tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 154 |
| 2016/C 036/29 | P7_TA(2013)0064Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszer ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 155 |
| 2016/C 036/30 | P7_TA(2013)0065A fogyasztói jogviták online rendezése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói viták online rendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (fogyasztói OVR-rendelet) irányuló javaslatról (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 156 |
| 2016/C 036/31 | P7_TA(2013)0066A fogyasztói jogviták alternatív rendezése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (fogyasztói AVR-irányelv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 157 |
| 2016/C 036/32 | Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló tanácsi határozatra (tengerentúli társulási határozat) irányuló javaslatról (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS)) | 158 |
| 2016/C 036/33 | P7_TA(2013)0068Az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról és a 98/83/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1] | 195 |
| 2016/C 036/34 | P7_TA(2013)0069A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 210 |
| 2016/C 036/35 | P7_TA(2013)0070Az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 212 |
| 2016/C 036/36 | P7_TA(2013)0071Európai kockázatitőke-alapok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 215 |
| 2016/C 036/37 | P7_TA(2013)0072Európai szociális vállalkozási alapok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai szociális vállalkozási alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai szociális vállalkozási alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 216 |
| | 2013. március 13., szerda |
| 2016/C 036/38 | P7_TA(2013)0079A nemzeti és regionális számlák rendszere ***IAz Európai Parlament 2013. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban alkalmazandó nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 13-án került elfogadásra az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 217 |
| 2016/C 036/39 | Az Európai Parlament 2013. március 13-án elfogadott módosításai az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló, 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) | 217 |
| 2016/C 036/40 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP)) | 240 |
| 2016/C 036/41 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP)) | 294 |
| 2016/C 036/42 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0627/3– C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP)) | 542 |
| 2016/C 036/43 | Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP)) | 631 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. március 12., kedd

2016/C 036/27

P7_TA(2013)0061Transzeurópai energiainfrastruktúrák ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))P7_TC1-COD(2011)0300Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

153

2016/C 036/28

P7_TA(2013)0063Az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályok és cselekvési tervek ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályokról és cselekvési tervekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))P7_TC1-COD(2012)0042Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és az e tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

154

2016/C 036/29

P7_TA(2013)0064Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszer ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))P7_TC1-COD(2011)0372Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

155

2016/C 036/30

P7_TA(2013)0065A fogyasztói jogviták online rendezése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói viták online rendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (fogyasztói OVR-rendelet) irányuló javaslatról (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))P7_TC1-COD(2011)0374Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról

156

2016/C 036/31

P7_TA(2013)0066A fogyasztói jogviták alternatív rendezése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (fogyasztói AVR-irányelv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))P7_TC1-COD(2011)0373Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

157

2016/C 036/32

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló tanácsi határozatra (tengerentúli társulási határozat) irányuló javaslatról (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

158

2016/C 036/33

P7_TA(2013)0068Az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))P7_TC1-COD(2012)0074Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról és a 98/83/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1]

98/83/EK tanácsi irányelv módosításáról

.../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

195

2016/C 036/34

P7_TA(2013)0069A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítése ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))P7_TC1-COD(2011)0385Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

210

2016/C 036/35

P7_TA(2013)0070Az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD))P7_TC1-COD(2011)0386Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

212

2016/C 036/36

P7_TA(2013)0071Európai kockázatitőke-alapok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))P7_TC1-COD(2011)0417Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

215

2016/C 036/37

P7_TA(2013)0072Európai szociális vállalkozási alapok ***IAz Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai szociális vállalkozási alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))P7_TC1-COD(2011)0418Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai szociális vállalkozási alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

216

2013. március 13., szerda

2016/C 036/38

P7_TA(2013)0079A nemzeti és regionális számlák rendszere ***IAz Európai Parlament 2013. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban alkalmazandó nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))P7_TC1-COD(2010)0374Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 13-án került elfogadásra az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

217

2016/C 036/39

Az Európai Parlament 2013. március 13-án elfogadott módosításai az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló, 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD))

217

2016/C 036/40

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

240

2016/C 036/41

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

294

2016/C 036/42

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0627/3– C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

542

2016/C 036/43

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

631

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

29.1.2016

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2012–2013

2013. március 11–14-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 162 E, 2013.6.7.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. március 12., kedd

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/2

---

P7_TA(2013)0062

Az európai ombudsman különjelentése (a Bécsi repülőtér)

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása az európai ombudsmannak az Európai Bizottság ellen benyújtott 2591/2010/GG számú (a bécsi repülőtérrel kapcsolatos) panaszra vonatkozóan elvégzett vizsgálatával kapcsolatos különjelentésről (2012/2264(INI))

(2016/C 036/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman Európai Parlament számára készített különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman Európai Parlament számára készített különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkére,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének első mondatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének első mondatára,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0022/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0022/2013),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant bármely uniós polgártól érkező, az uniós intézmények vagy szervek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant bármely uniós polgártól érkező, az uniós intézmények vagy szervek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére,

| B. | mivel az uniós polgárok által benyújtott panaszok fontos információforrásul szolgálnak az uniós jog esetleges megsértésével kapcsolatban, |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós polgárok által benyújtott panaszok fontos információforrásul szolgálnak az uniós jog esetleges megsértésével kapcsolatban,

| C. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke előírja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”, |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke előírja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”,

| D. | mivel sem a Szerződések, sem az ombudsman alapokmánya nem határozza meg a hivatali visszásság fogalmát, ezért ez a feladat – a Bíróság jogértelmező hatáskörét tiszteletben tartva – az európai ombudsmanra hárul, mivel az ombudsman első éves jelentésében közzétett egy nem kimerítő felsorolást a hivatali visszaélésnek tekintendő tevékenységekről, |
| --- | --- |

D.

mivel sem a Szerződések, sem az ombudsman alapokmánya nem határozza meg a hivatali visszásság fogalmát, ezért ez a feladat – a Bíróság jogértelmező hatáskörét tiszteletben tartva – az európai ombudsmanra hárul, mivel az ombudsman első éves jelentésében közzétett egy nem kimerítő felsorolást a hivatali visszaélésnek tekintendő tevékenységekről,

| E. | mivel – a hivatali visszásság pontos és egyértelmű meghatározására irányuló későbbi parlamenti felkérést követően – az európai ombudsman az 1997. évre vonatkozó éves jelentésében megállapította, hogy „hivatali visszáság abban az esetben történik, ha egy közigazgatási szerv nem tesz eleget a rá nézve kötelező szabályoknak vagy elveknek”. |
| --- | --- |

E.

mivel – a hivatali visszásság pontos és egyértelmű meghatározására irányuló későbbi parlamenti felkérést követően – az európai ombudsman az 1997. évre vonatkozó éves jelentésében megállapította, hogy „hivatali visszáság abban az esetben történik, ha egy közigazgatási szerv nem tesz eleget a rá nézve kötelező szabályoknak vagy elveknek”.

| F. | mivel ezt a fogalommeghatározást kiegészítette egy arra irányuló nyilatkozattal, hogy – annak vizsgálata során, hogy egy közösségi intézmény vagy testület eleget tesz-e a rá nézve kötelező szabályoknak vagy elveknek – elsődleges és legfontosabb feladata annak megállapítása, hogy az intézmény vagy testület jogszerűen járt-e el, |
| --- | --- |

F.

mivel ezt a fogalommeghatározást kiegészítette egy arra irányuló nyilatkozattal, hogy – annak vizsgálata során, hogy egy közösségi intézmény vagy testület eleget tesz-e a rá nézve kötelező szabályoknak vagy elveknek – elsődleges és legfontosabb feladata annak megállapítása, hogy az intézmény vagy testület jogszerűen járt-e el,

| G. | mivel az ombudsman az intézmények által irányadónak elfogadott és az igazgatási jogszabályok általános elveit – többek között a szolgáltatási elvet – kifejező helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatok, valamint az EU saját közigazgatásának valamennyi részére teljes mértékben vonatkozó Alapjogi Charta alkalmazását is felügyeli, |
| --- | --- |

G.

mivel az ombudsman az intézmények által irányadónak elfogadott és az igazgatási jogszabályok általános elveit – többek között a szolgáltatási elvet – kifejező helyes hivatali magatartásra vonatkozó szabályzatok, valamint az EU saját közigazgatásának valamennyi részére teljes mértékben vonatkozó Alapjogi Charta alkalmazását is felügyeli,

| H. | mivel az ombudsman együttműködően és felelősségteljesen járt el az ilyen jelentések igénybevétele terén – 16,5 év alatt mindössze 18 különjelentést nyújtott be –, és azokat csak végső politikai eszközként nyújtotta be az Európai Parlamenthez, így is tanúságot téve konszenzust kereső általános hozzáállásáról; |
| --- | --- |

H.

mivel az ombudsman együttműködően és felelősségteljesen járt el az ilyen jelentések igénybevétele terén – 16,5 év alatt mindössze 18 különjelentést nyújtott be –, és azokat csak végső politikai eszközként nyújtotta be az Európai Parlamenthez, így is tanúságot téve konszenzust kereső általános hozzáállásáról;

| I. | mivel ez a különjelentés azt vizsgálja, hogy a Bizottság milyen módon járt el a hozzá 2006-ban 27 állampolgár kezdeményezésére a bécsi repülőtér bővítésének kedvezőtlen következményei elleni küzdelem keretében benyújtott panasz kapcsán, |
| --- | --- |

I.

mivel ez a különjelentés azt vizsgálja, hogy a Bizottság milyen módon járt el a hozzá 2006-ban 27 állampolgár kezdeményezésére a bécsi repülőtér bővítésének kedvezőtlen következményei elleni küzdelem keretében benyújtott panasz kapcsán,

| J. | mivel a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv (2) 2. cikke kimondja, hogy „a tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy [...] a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek”. |
| --- | --- |

J.

mivel a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv (2) 2. cikke kimondja, hogy „a tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amely ahhoz szükséges, hogy [...] a környezetre várhatóan jelentős hatást gyakorló projektek engedélyezése kötelező legyen és esetükben hatásvizsgálatot végezzenek”.

| K. | mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a repülőtér bővítési munkálatait a kötelező környezeti hatásvizsgálat (KHV) nélkül hajtották végre és 2007. március 21-én kelt hivatalos felszólító levelet címzett Ausztriához a KHV elmulasztásáért, mivel 2007. május 7-én kelt válaszlevelében Ausztria nem tudta cáfolni a tényt, hogy a szóban forgó infrastrukturális intézkedések a légi forgalom jelentős növekedéséhez és a Bécs feletti repülőgép forgalom miatti kényelmetlenségekhez vezettek és vezetnek még ma is, illetve, hogy az intézkedéseknek jelentős környezeti hatásaik vannak, |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a repülőtér bővítési munkálatait a kötelező környezeti hatásvizsgálat (KHV) nélkül hajtották végre és 2007. március 21-én kelt hivatalos felszólító levelet címzett Ausztriához a KHV elmulasztásáért, mivel 2007. május 7-én kelt válaszlevelében Ausztria nem tudta cáfolni a tényt, hogy a szóban forgó infrastrukturális intézkedések a légi forgalom jelentős növekedéséhez és a Bécs feletti repülőgép forgalom miatti kényelmetlenségekhez vezettek és vezetnek még ma is, illetve, hogy az intézkedéseknek jelentős környezeti hatásaik vannak,

| L. | mivel – annak fényében, hogy a munkálatokat már vagy befejezték, vagy közel álltak a befejezéshez – a Bizottság az Európai Unió Bíróságán való eljárás kezdeményezése helyett olyan megállapodást próbált kötni az osztrák hatóságokkal, amely a lehető legnagyobb mértékben orvosolná a mulasztást, mivel a Bizottság megállapodott az osztrák hatóságokkal, hogy az utóbbi utólagos KHV-t hajt végre többek között annak megállapítására, hogy milyen enyhítő intézkedésekre van szükség a repülőtér közelében élő lakosságot érő zajártalom csökkentése érdekében, |
| --- | --- |

L.

mivel – annak fényében, hogy a munkálatokat már vagy befejezték, vagy közel álltak a befejezéshez – a Bizottság az Európai Unió Bíróságán való eljárás kezdeményezése helyett olyan megállapodást próbált kötni az osztrák hatóságokkal, amely a lehető legnagyobb mértékben orvosolná a mulasztást, mivel a Bizottság megállapodott az osztrák hatóságokkal, hogy az utóbbi utólagos KHV-t hajt végre többek között annak megállapítására, hogy milyen enyhítő intézkedésekre van szükség a repülőtér közelében élő lakosságot érő zajártalom csökkentése érdekében,

| M. | mivel az ombudsman elfogadta a Bizottság ezen választását, mivel a panaszos elégedetlen volt az utólagos KHV végrehajtási módjával, különösen azt kifogásolva, hogy nem kapott lehetőséget a KHV-irányelv által biztosított jogorvoslatra, illetve, hogy a KHV-ért felelős hatóság – az osztrák közlekedési minisztérium – megegyezett a szóban forgó munkálatok elvégzésére korábban engedélyt adó hatósággal, tehát összeférhetetlenségi helyzettel találta szemben magát, |
| --- | --- |

M.

mivel az ombudsman elfogadta a Bizottság ezen választását, mivel a panaszos elégedetlen volt az utólagos KHV végrehajtási módjával, különösen azt kifogásolva, hogy nem kapott lehetőséget a KHV-irányelv által biztosított jogorvoslatra, illetve, hogy a KHV-ért felelős hatóság – az osztrák közlekedési minisztérium – megegyezett a szóban forgó munkálatok elvégzésére korábban engedélyt adó hatósággal, tehát összeférhetetlenségi helyzettel találta szemben magát,

| N. | mivel a vizsgálatot követően az ombudsman azon a véleményen volt, hogy nem tudja azt a következtetést levonni, hogy a Bizottság biztosította az utólagos KHV megfelelő végrehajtását, mivel bár az ügyet lezárta, úgy ítélve meg, hogy részéről semmiféle további lépésre nincs szükség, minthogy az eljárás folytatódott és a Bizottság kijelentette, hogy a kötelezettségszegési eljárást csak akkor szünteti be, ha megbizonyosodott arról, hogy az osztrák hatóságok meghozták a szükséges intézkedéseket, |
| --- | --- |

N.

mivel a vizsgálatot követően az ombudsman azon a véleményen volt, hogy nem tudja azt a következtetést levonni, hogy a Bizottság biztosította az utólagos KHV megfelelő végrehajtását, mivel bár az ügyet lezárta, úgy ítélve meg, hogy részéről semmiféle további lépésre nincs szükség, minthogy az eljárás folytatódott és a Bizottság kijelentette, hogy a kötelezettségszegési eljárást csak akkor szünteti be, ha megbizonyosodott arról, hogy az osztrák hatóságok meghozták a szükséges intézkedéseket,

| O. | mivel 2010 novemberében a panasz benyújtói újra az ombudsmanhoz fordultak, tehát második vizsgálat indult, amelynek során az ombudsman áttekintette a bizottsági dokumentumokat, mivel az ombudsman úgy ítélte meg, hogy a dokumentumok nem tükrözték azt, hogy a panaszosok által az utólagos KHV idején tett észrevételeket megvitatták volna az osztrák hatóságokkal, sem azt, hogy az ombudsman által az első panasz ügyében hozott határozat Ausztria KHV-ról szóló jelentésein kívül bármiféle írásbeli párbeszédet eredményezett volna, |
| --- | --- |

O.

mivel 2010 novemberében a panasz benyújtói újra az ombudsmanhoz fordultak, tehát második vizsgálat indult, amelynek során az ombudsman áttekintette a bizottsági dokumentumokat, mivel az ombudsman úgy ítélte meg, hogy a dokumentumok nem tükrözték azt, hogy a panaszosok által az utólagos KHV idején tett észrevételeket megvitatták volna az osztrák hatóságokkal, sem azt, hogy az ombudsman által az első panasz ügyében hozott határozat Ausztria KHV-ról szóló jelentésein kívül bármiféle írásbeli párbeszédet eredményezett volna,

| P. | mivel e helyzet következtében az ombudsman arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az első vizsgálat észrevételeit, különösen, hogy válaszaiban nem volt következetes az utólagos KHV elleni jogorvoslat lehetőségével kapcsolatban, illetve, hogy a KHV elvégzése tekintetében nem ragaszkodott a munkálatokat engedélyező osztrák közlekedési minisztérium helyett egy másik hatóság kijelöléséhez, |
| --- | --- |

P.

mivel e helyzet következtében az ombudsman arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az első vizsgálat észrevételeit, különösen, hogy válaszaiban nem volt következetes az utólagos KHV elleni jogorvoslat lehetőségével kapcsolatban, illetve, hogy a KHV elvégzése tekintetében nem ragaszkodott a munkálatokat engedélyező osztrák közlekedési minisztérium helyett egy másik hatóság kijelöléséhez,

| Q. | mivel az ombudsman ajánlástervezetet nyújtott be a Bizottság számára, amelyben sürgeti, hogy „gondolja át a bécsi repülőtérrel kapcsolatos kötelezettségszegésre vonatkozó panasz kezelésére vonatkozó megközelítését és tegyen lépéseket az ombudsman által megállapított hiányosságok pótlására”, és rámutat, hogy „a Bizottság által a kötelezettségszegési eljárás során tett további lépéseknek tekintettel kell lenniük a nemzeti hatóságok annak biztosítására irányuló kötelezettségére, hogy i) a panaszosoknak lehetőségük legyen felülvizsgálati eljárást indítani, és ii) lépéseket tesznek a 85/337/EGK irányelv szerinti egyértelmű összeférhetetlenség orvoslására”, |
| --- | --- |

Q.

mivel az ombudsman ajánlástervezetet nyújtott be a Bizottság számára, amelyben sürgeti, hogy „gondolja át a bécsi repülőtérrel kapcsolatos kötelezettségszegésre vonatkozó panasz kezelésére vonatkozó megközelítését és tegyen lépéseket az ombudsman által megállapított hiányosságok pótlására”, és rámutat, hogy „a Bizottság által a kötelezettségszegési eljárás során tett további lépéseknek tekintettel kell lenniük a nemzeti hatóságok annak biztosítására irányuló kötelezettségére, hogy i) a panaszosoknak lehetőségük legyen felülvizsgálati eljárást indítani, és ii) lépéseket tesznek a 85/337/EGK irányelv szerinti egyértelmű összeférhetetlenség orvoslására”,

| R. | mivel a Bizottság az ombudsmannak az első kérdésre adott válaszában kifejtette, hogy felvetette a jogorvoslat lehetőségét az osztrák hatóságoknak, azonban elfogadta azon álláspontjukat, hogy az problémákat okozott volna a jogi eljárásokra vonatkozó nemzeti jogszabályok tekintetében, valamint rámutatott, hogy az osztrák hatóságok mindent elkövettek annak biztosítására, hogy a korábbi – csak utólagosan vizsgált – munkálatok kumulatív hatásait teljes mértékben figyelembe vegyék a harmadik kifutó KHV-je során, amelynek alapján teljes jogorvoslati eljárásra nyílik lehetőség, |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság az ombudsmannak az első kérdésre adott válaszában kifejtette, hogy felvetette a jogorvoslat lehetőségét az osztrák hatóságoknak, azonban elfogadta azon álláspontjukat, hogy az problémákat okozott volna a jogi eljárásokra vonatkozó nemzeti jogszabályok tekintetében, valamint rámutatott, hogy az osztrák hatóságok mindent elkövettek annak biztosítására, hogy a korábbi – csak utólagosan vizsgált – munkálatok kumulatív hatásait teljes mértékben figyelembe vegyék a harmadik kifutó KHV-je során, amelynek alapján teljes jogorvoslati eljárásra nyílik lehetőség,

| S. | mivel a hivatali visszásságokra vonatkozó második állítással kapcsolatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy a KHV-irányelv nem tesz semmiféle rendelkezést a tagállamokban végrehajtandó KHV-eljárás hatásköreinek felosztása tekintetében, mivel a szubszidiaritás elve alapján teljességgel a tagállamok hatáskörébe tartozik – minthogy ők felelnek saját közigazgatásuk irányításáért – annak eldöntése, hogy kinek a hatáskörébe tartoznak a KHV-irányelv szerinti eljárások, valamint mivel valamennyi tagállamban a közigazgatási jogszabályok általános elve, hogy annak a hatóságnak kell orvosolnia a helyzetet, amely a közigazgatási fellebbviteli eljárást vagy bírósági ítéletet előidéző, jogszerűtlen határozatot hozta, |
| --- | --- |

S.

mivel a hivatali visszásságokra vonatkozó második állítással kapcsolatban a Bizottság álláspontja az volt, hogy a KHV-irányelv nem tesz semmiféle rendelkezést a tagállamokban végrehajtandó KHV-eljárás hatásköreinek felosztása tekintetében, mivel a szubszidiaritás elve alapján teljességgel a tagállamok hatáskörébe tartozik – minthogy ők felelnek saját közigazgatásuk irányításáért – annak eldöntése, hogy kinek a hatáskörébe tartoznak a KHV-irányelv szerinti eljárások, valamint mivel valamennyi tagállamban a közigazgatási jogszabályok általános elve, hogy annak a hatóságnak kell orvosolnia a helyzetet, amely a közigazgatási fellebbviteli eljárást vagy bírósági ítéletet előidéző, jogszerűtlen határozatot hozta,

| T. | mivel az ajánlástervezet tehát sikertelen volt és az ombudsman úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó eset olyan helyzetre ad példát, ahol a Bizottság az uniós jogszabályok egyértelmű megsértése kapcsán elmulasztotta megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, amelyek révén biztosítja az utólagos környezeti hatásvizsgálat pártatlan végrehajtását, illetve ahol a Bizottság nem végezte el megfelelően a vizsgálattal szembeni jogorvoslati lehetőségre vonatkozó ombudsmani tanács utókövetését, |
| --- | --- |

T.

mivel az ajánlástervezet tehát sikertelen volt és az ombudsman úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó eset olyan helyzetre ad példát, ahol a Bizottság az uniós jogszabályok egyértelmű megsértése kapcsán elmulasztotta megtenni a szükséges korrekciós intézkedéseket, amelyek révén biztosítja az utólagos környezeti hatásvizsgálat pártatlan végrehajtását, illetve ahol a Bizottság nem végezte el megfelelően a vizsgálattal szembeni jogorvoslati lehetőségre vonatkozó ombudsmani tanács utókövetését,

| U. | mivel az ombudsman ezért úgy ítélte meg, hogy helyénvaló volt az ügyet a Parlament elé terjeszteni, |
| --- | --- |

U.

mivel az ombudsman ezért úgy ítélte meg, hogy helyénvaló volt az ügyet a Parlament elé terjeszteni,

| V. | mivel a Bizottság 2012. október 26-án elfogadta a KHV-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot, mivel a Jogi Bizottság saját kezdeményezésű jogalkotási jelentést állított össze, amelyben az EU saját közigazgatása igazgatási eljárásainak általános szabályozását kéri, |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság 2012. október 26-án elfogadta a KHV-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot, mivel a Jogi Bizottság saját kezdeményezésű jogalkotási jelentést állított össze, amelyben az EU saját közigazgatása igazgatási eljárásainak általános szabályozását kéri,

Az ombudsman ajánlása

| 1. | üdvözli az ombudsman különjelentését, amely fontos kérdésekre világít rá a KHV-irányelv alkalmazási problémái és a kötelezettségszegési eljárás lefolytatása kapcsán, |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ombudsman különjelentését, amely fontos kérdésekre világít rá a KHV-irányelv alkalmazási problémái és a kötelezettségszegési eljárás lefolytatása kapcsán,

| 2. | emlékeztet arra, hogy hivatali visszásság abban az esetben történik, ha egy közigazgatási szerv elmulasztja a rá vonatkozó szabálynak vagy elvnek való megfelelést, |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy hivatali visszásság abban az esetben történik, ha egy közigazgatási szerv elmulasztja a rá vonatkozó szabálynak vagy elvnek való megfelelést,

| 3. | megállapítja, hogy az állítólagos hivatali visszásság az Ausztria ellen folytatott kötelezettségszegési eljárás Bizottság általi kezelésének módjára vonatkozik, azaz annak biztosításának elmulasztására, hogy a munkálatok engedélyeit a szükséges hatásvizsgálat nélkül kiadó hatóság ne lehessen felelős az utólagos KHV elvégzéséért, illetve hogy a panaszosnak lehetősége legyen a vizsgálattal szembeni jogorvoslati lehetőségre, |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az állítólagos hivatali visszásság az Ausztria ellen folytatott kötelezettségszegési eljárás Bizottság általi kezelésének módjára vonatkozik, azaz annak biztosításának elmulasztására, hogy a munkálatok engedélyeit a szükséges hatásvizsgálat nélkül kiadó hatóság ne lehessen felelős az utólagos KHV elvégzéséért, illetve hogy a panaszosnak lehetősége legyen a vizsgálattal szembeni jogorvoslati lehetőségre,

| 4. | hangsúlyozza, hogy ez a különjelentés nem foglalkozik azzal, hogy az osztrák hatóságok helyesen jártak-e el, hanem azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy a Bizottság elmulasztotta-e kötelezettségeit a hozzá beérkező panasz kivizsgálása és az ahhoz kapcsolódó eljárás, illetve az ombudsmannak az eset általa végzett első vizsgálatát követő kéréseire és ajánlásaira tett válaszlépései során, |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ez a különjelentés nem foglalkozik azzal, hogy az osztrák hatóságok helyesen jártak-e el, hanem azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy a Bizottság elmulasztotta-e kötelezettségeit a hozzá beérkező panasz kivizsgálása és az ahhoz kapcsolódó eljárás, illetve az ombudsmannak az eset általa végzett első vizsgálatát követő kéréseire és ajánlásaira tett válaszlépései során,

| 5. | osztja az ombudsman aggályát a környezeti hatásvizsgálat végrehajtásának összeférhetetlensége által kifejtett lehetséges kedvezőtlen hatások kapcsán, és egyetért erre megoldást kell találni, miközben megérti a Bizottság abbéli aggodalmát, hogy túllépné hatáskörét, ha előírná az osztrák hatóságok számára, hogy nevezzenek ki az utólagos vizsgálatért felelős másik hatóságot, |
| --- | --- |

5.

osztja az ombudsman aggályát a környezeti hatásvizsgálat végrehajtásának összeférhetetlensége által kifejtett lehetséges kedvezőtlen hatások kapcsán, és egyetért erre megoldást kell találni, miközben megérti a Bizottság abbéli aggodalmát, hogy túllépné hatáskörét, ha előírná az osztrák hatóságok számára, hogy nevezzenek ki az utólagos vizsgálatért felelős másik hatóságot,

| 6. | tanácsolja a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy fordítsanak figyelmet a jelenlegi jogi helyzetben már meglévő lehetséges összeférhetetlenségekre és készüljenek fel az uniós jogszabályok ilyen vonatkozású esetleges módosítására, hangsúlyozza a nemzeti ombudsmanok kiemelkedő szerepét, akik közvetítőként segítik a polgárokat abban, hogy a tagállamok közigazgatásain belüli esetleges összeférhetetlenségek és általában a hivatali visszásságok megszüntetése érdekében |
| --- | --- |

6.

tanácsolja a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy fordítsanak figyelmet a jelenlegi jogi helyzetben már meglévő lehetséges összeférhetetlenségekre és készüljenek fel az uniós jogszabályok ilyen vonatkozású esetleges módosítására, hangsúlyozza a nemzeti ombudsmanok kiemelkedő szerepét, akik közvetítőként segítik a polgárokat abban, hogy a tagállamok közigazgatásain belüli esetleges összeférhetetlenségek és általában a hivatali visszásságok megszüntetése érdekében

| 7. | az ombudsman második állítása tekintetében úgy ítéli meg, hogy a helyi lakosság valós, aktív és átfogó bevonása a KHV-irányelv alkalmazásába egészében véve alapvető fontosságú és ezért úgy véli, hogy a nyílt és átlátható közvetítési eljárásokat gyakrabban végre kell hajtani a helyi környezetre és az emberi egészségre potenciálisan jelentős hatással bíró projektek előtt; ebben az összefüggésben elismeri a bécsi repülőtér harmadik futópályájának építésére vonatkozó környezeti hatásvizsgálat előtt elvégzett nyilvános egyeztetést, amely hatásvizsgálat figyelembe vette a szóban forgó kötelezettségszegési eljáráshoz vezető bővítések kumulatív hatását – pl. a zajártalmat – is, és amellyel kapcsolatban teljes felülvizsgálati eljárás áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

7.

az ombudsman második állítása tekintetében úgy ítéli meg, hogy a helyi lakosság valós, aktív és átfogó bevonása a KHV-irányelv alkalmazásába egészében véve alapvető fontosságú és ezért úgy véli, hogy a nyílt és átlátható közvetítési eljárásokat gyakrabban végre kell hajtani a helyi környezetre és az emberi egészségre potenciálisan jelentős hatással bíró projektek előtt; ebben az összefüggésben elismeri a bécsi repülőtér harmadik futópályájának építésére vonatkozó környezeti hatásvizsgálat előtt elvégzett nyilvános egyeztetést, amely hatásvizsgálat figyelembe vette a szóban forgó kötelezettségszegési eljáráshoz vezető bővítések kumulatív hatását – pl. a zajártalmat – is, és amellyel kapcsolatban teljes felülvizsgálati eljárás áll rendelkezésre;

| 8. | egyetért az ombudsmannal, hogy a pontos és naprakész nyilvántartás a helyes közigazgatás alkotóeleme, mivel többek között lehetővé teszi az európai ombudsman számára annak ellenőrzését, hogy ajánlásait megfelelően figyelembe vették-e, |
| --- | --- |

8.

egyetért az ombudsmannal, hogy a pontos és naprakész nyilvántartás a helyes közigazgatás alkotóeleme, mivel többek között lehetővé teszi az európai ombudsman számára annak ellenőrzését, hogy ajánlásait megfelelően figyelembe vették-e,

| 9. | úgy véli, hogy tanácsos és a helyes igazgatási gyakorlatok releváns eleme, hogy a kötelezettségszegési eljárások során a panasz benyújtóival és vizsgálatai során az ombudsmannal megfelelő, érthető és következetes írásbeli párbeszédet folytassanak; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy tanácsos és a helyes igazgatási gyakorlatok releváns eleme, hogy a kötelezettségszegési eljárások során a panasz benyújtóival és vizsgálatai során az ombudsmannal megfelelő, érthető és következetes írásbeli párbeszédet folytassanak;

| 10. | üdvözli a Bizottság nyilatkozatát, miszerint mindkét kérdés – az írásbeli feljegyzések és a részletes levélváltás – tekintetében javítani kívánja gyakorlatát, hogy elkerülje a szóban forgó ügyben tapasztalt kommunikációs problémákat, |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Bizottság nyilatkozatát, miszerint mindkét kérdés – az írásbeli feljegyzések és a részletes levélváltás – tekintetében javítani kívánja gyakorlatát, hogy elkerülje a szóban forgó ügyben tapasztalt kommunikációs problémákat,

| 11. | hangsúlyozza, hogy sem a Bizottság, sem az osztrák hatóságok nem sértettek meg semmilyen hatályban lévő uniós jogszabályt az utólagos környezeti hatásvizsgálat elvégzésével, amely ad hoc módon egyeztetett sui generis eljáráson alapult; rámutat azonban arra, hogy mivel az uniós jogszabályok nem nyújtanak jogalapot az ilyen eljáráshoz, ezért azt kivételes esetnek kell tekinteni, amely az irányelvnek való megfelelés korábbi, nem orvosolható elmulasztásából következett; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy sem a Bizottság, sem az osztrák hatóságok nem sértettek meg semmilyen hatályban lévő uniós jogszabályt az utólagos környezeti hatásvizsgálat elvégzésével, amely ad hoc módon egyeztetett sui generis eljáráson alapult; rámutat azonban arra, hogy mivel az uniós jogszabályok nem nyújtanak jogalapot az ilyen eljáráshoz, ezért azt kivételes esetnek kell tekinteni, amely az irányelvnek való megfelelés korábbi, nem orvosolható elmulasztásából következett;

| 12. | úgy véli, hogy az osztrák hatóságokkal folytatott tárgyalásai során a Bizottság több erőfeszítést is tehetett volna a jogorvoslati eljárás megvalósítása érdekében, tekintettel a vonatkozó rendelkezések (10a. cikk) osztrák jogszabályokba való 2005-ös átültetésére, illetve a felelős osztrák minisztérium összeférhetetlensége kapcsán, tekintettel az uniós ítélkezési gyakorlat átfogó elvére, miszerint nem csak a jogszabály szövegét kell szem előtt tartani, hanem figyelembe kell venni a jogszabály céljait és szellemét is, |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az osztrák hatóságokkal folytatott tárgyalásai során a Bizottság több erőfeszítést is tehetett volna a jogorvoslati eljárás megvalósítása érdekében, tekintettel a vonatkozó rendelkezések (10a. cikk) osztrák jogszabályokba való 2005-ös átültetésére, illetve a felelős osztrák minisztérium összeférhetetlensége kapcsán, tekintettel az uniós ítélkezési gyakorlat átfogó elvére, miszerint nem csak a jogszabály szövegét kell szem előtt tartani, hanem figyelembe kell venni a jogszabály céljait és szellemét is,

A bécsi repülőtér ügye, a KHV-irányelv és a helyes közigazgatásra vonatkozó szabályozás felülvizsgálata

| 13. | úgy véli, hogy a kötelezettségszegési eljárás Bizottság általi megindítására és következésképp az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszra okot adó körülmények súlyos kérdéseket vetnek fel a 85/337/EGK irányelv tagállamok – ez esetben Ausztria – által, adott időpontban történő végrehajtásával kapcsolatban, üdvözli azt a tényt, hogy a KHV-irányelvet átültető osztrák szövetségi jogszabály 2009. évi felülvizsgálata során megfelelően figyelembe vették – többek között – az érintett kötelezettségszegési eljárás eredményeit és így az osztrák jogszabályokat ebben a tekintetben összhangba hozták az uniós jogszabályokkal; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a kötelezettségszegési eljárás Bizottság általi megindítására és következésképp az európai ombudsmanhoz benyújtott panaszra okot adó körülmények súlyos kérdéseket vetnek fel a 85/337/EGK irányelv tagállamok – ez esetben Ausztria – által, adott időpontban történő végrehajtásával kapcsolatban, üdvözli azt a tényt, hogy a KHV-irányelvet átültető osztrák szövetségi jogszabály 2009. évi felülvizsgálata során megfelelően figyelembe vették – többek között – az érintett kötelezettségszegési eljárás eredményeit és így az osztrák jogszabályokat ebben a tekintetben összhangba hozták az uniós jogszabályokkal;

| 14. | emlékeztet, hogy az évek során számos olyan esettel fordultak a Petíciós Bizottsághoz, amelyben a tagállamok állítólagosan az előírt KHV nélkül hagyták jóvá egyes projektek engedélyezését és végrehajtását, |
| --- | --- |

14.

emlékeztet, hogy az évek során számos olyan esettel fordultak a Petíciós Bizottsághoz, amelyben a tagállamok állítólagosan az előírt KHV nélkül hagyták jóvá egyes projektek engedélyezését és végrehajtását,

| 15. | úgy véli, hogy – azokban az esetekben, amikor egy projekt nagy valószínűséggel megsérti a KHV-irányelv alapvető követelményeit – az így érintett nyilvánosság számára hatékony jogi eszközöket kell biztosítani, hogy a projektek uniós szabályoknak való megfelelésére vonatkozóan az illetékes vizsgálati hatóságoktól haladéktalan tájékoztatást kapjanak, hogy megakadályozható legyen az ilyen projektek megvalósítása által okozandó helyrehozhatatlan környezeti kár, |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy – azokban az esetekben, amikor egy projekt nagy valószínűséggel megsérti a KHV-irányelv alapvető követelményeit – az így érintett nyilvánosság számára hatékony jogi eszközöket kell biztosítani, hogy a projektek uniós szabályoknak való megfelelésére vonatkozóan az illetékes vizsgálati hatóságoktól haladéktalan tájékoztatást kapjanak, hogy megakadályozható legyen az ilyen projektek megvalósítása által okozandó helyrehozhatatlan környezeti kár,

| 16. | megállapítja, hogy a hatályos KHV-irányelvben nem szerepel az utólagos KHV fogalma, valamint, hogy az utólagos KHV a Bizottsággal folytatott azon tárgyalás eredménye, amely kísérletet tett az adott – kibocsátott engedélyeket és már elvégzett munkálatokat magában foglaló – helyzet kezelésére, |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a hatályos KHV-irányelvben nem szerepel az utólagos KHV fogalma, valamint, hogy az utólagos KHV a Bizottsággal folytatott azon tárgyalás eredménye, amely kísérletet tett az adott – kibocsátott engedélyeket és már elvégzett munkálatokat magában foglaló – helyzet kezelésére,

| 17. | megállapítja, hogy a bécsi repülőtér esete rámutat a hatályos KHV-irányelv gyenge pontjaira, többek között arra, hogy mi a teendő olyan projektek esetében, amelyeket már végrehajtottak, tehát gyakorlatilag visszafordíthatatlanok, esetlegesen már megvalósult környezeti veszélyeket hordoznak, illetve, hogy hogyan kell eljárni az illetékes hatóságok közötti összeférhetetlenség – a szóban forgó ügyben is felvetődött – problémája esetén, |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a bécsi repülőtér esete rámutat a hatályos KHV-irányelv gyenge pontjaira, többek között arra, hogy mi a teendő olyan projektek esetében, amelyeket már végrehajtottak, tehát gyakorlatilag visszafordíthatatlanok, esetlegesen már megvalósult környezeti veszélyeket hordoznak, illetve, hogy hogyan kell eljárni az illetékes hatóságok közötti összeférhetetlenség – a szóban forgó ügyben is felvetődött – problémája esetén,

| 18. | emlékeztet Petíciós Bizottságának 2011. évi éves jelentésére, amely a KHV-k kapcsán hangsúlyozta a tárgyilagosság és a pártatlanság biztosításának szükségességét, emlékeztet arra, hogy a Bizottságot felhívta arra, hogy „biztosítsa a KHV-irányelv megerősítését azáltal, hogy egyértelműen meghatározza a szakértői tanulmányok függetlenségének paramétereit, az EU-szerte egységes küszöbértékeket, az eljárások maximális időtartamát, ideértve a tényleges nyilvános konzultációt, a döntések alátámasztásának kritériumát, az ésszerű alternatívák kötelező vizsgálatát és a minőségellenőrzési mechanizmust”; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet Petíciós Bizottságának 2011. évi éves jelentésére, amely a KHV-k kapcsán hangsúlyozta a tárgyilagosság és a pártatlanság biztosításának szükségességét, emlékeztet arra, hogy a Bizottságot felhívta arra, hogy „biztosítsa a KHV-irányelv megerősítését azáltal, hogy egyértelműen meghatározza a szakértői tanulmányok függetlenségének paramétereit, az EU-szerte egységes küszöbértékeket, az eljárások maximális időtartamát, ideértve a tényleges nyilvános konzultációt, a döntések alátámasztásának kritériumát, az ésszerű alternatívák kötelező vizsgálatát és a minőségellenőrzési mechanizmust”;

| 19. | üdvözli a KHV-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó, annak megerősítését célzó bizottsági javaslatot, kifejezi elkötelezettségét az eljárásban való teljes körű részvételre a Bizottsággal és a Tanáccsal együtt annak érdekében, hogy e fontos irányelv hatékonyabb és tárgyilagosabb módon feleljen meg rendeltetésének (3), |
| --- | --- |

19.

üdvözli a KHV-irányelv felülvizsgálatára vonatkozó, annak megerősítését célzó bizottsági javaslatot, kifejezi elkötelezettségét az eljárásban való teljes körű részvételre a Bizottsággal és a Tanáccsal együtt annak érdekében, hogy e fontos irányelv hatékonyabb és tárgyilagosabb módon feleljen meg rendeltetésének (3),

| 20. | megjegyzi, hogy a hatályos irányelv nem rendelkezik az engedélyezésért felelős hatóságok tárgyilagosságáról és pártatlanságáról, illetve nem szab meg ilyen követelményt a KHV-t végző hatóságok számára, megjegyzi, hogy nem tartalmaz rendelkezést arról, hogy mi a teendő, ha egy projektet már megvalósítottak, vagy közel áll a teljes megvalósításhoz, illetve arról, hogy az érintett lakosság miképp juthat – átlátható és bürokráciamentes módon – azonnali tájékoztatáshoz az illetékes vizsgálati hatóságoktól az olyan projektek uniós szabályoknak való megfeleléséről, amelyek nagy valószínűséggel megsértik a KHV-irányelv alapvető rendelkezéseit; úgy ítéli meg ezért, hogy a KHV-irányelv felülvizsgálata jó lehetőséget biztosít az ilyen követelmények és rendelkezések bevezetésére; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a hatályos irányelv nem rendelkezik az engedélyezésért felelős hatóságok tárgyilagosságáról és pártatlanságáról, illetve nem szab meg ilyen követelményt a KHV-t végző hatóságok számára, megjegyzi, hogy nem tartalmaz rendelkezést arról, hogy mi a teendő, ha egy projektet már megvalósítottak, vagy közel áll a teljes megvalósításhoz, illetve arról, hogy az érintett lakosság miképp juthat – átlátható és bürokráciamentes módon – azonnali tájékoztatáshoz az illetékes vizsgálati hatóságoktól az olyan projektek uniós szabályoknak való megfeleléséről, amelyek nagy valószínűséggel megsértik a KHV-irányelv alapvető rendelkezéseit; úgy ítéli meg ezért, hogy a KHV-irányelv felülvizsgálata jó lehetőséget biztosít az ilyen követelmények és rendelkezések bevezetésére;

| 21. | úgy véli, hogy ez az eset arra is rámutat, hogy – a KHV-irányelv rendelkezéseinek megerősítésére irányuló intézkedések mellett – egyértelműbb kötelezettségszegési eljárásokra van szükség, amit elsősorban az uniós közigazgatás igazgatási eljárásaira vonatkozó általános szabályozás elfogadásával kell megvalósítani, így erősítve a panasz benyújtójának helyzetét; úgy véli, hogy egy ilyen szabályozás megfelelő módja lenne a hatóságoknak a kötelezettségszegési eljárás során a panaszosokkal vagy az európai polgárokat képviselő testületekkel (például a Petíciós Bizottsággal és az ombudsmannal) folytatott párbeszédre vonatkozó kötelezettségeinek pontosítására, például annak kötelezővé tétele által, hogy az ombudsman ajánlásaira a lehető leghamarabb válaszolni kell, hogy elkerülhető legyen a szóban forgó esetben is előfordult félreértelmezés; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy ez az eset arra is rámutat, hogy – a KHV-irányelv rendelkezéseinek megerősítésére irányuló intézkedések mellett – egyértelműbb kötelezettségszegési eljárásokra van szükség, amit elsősorban az uniós közigazgatás igazgatási eljárásaira vonatkozó általános szabályozás elfogadásával kell megvalósítani, így erősítve a panasz benyújtójának helyzetét; úgy véli, hogy egy ilyen szabályozás megfelelő módja lenne a hatóságoknak a kötelezettségszegési eljárás során a panaszosokkal vagy az európai polgárokat képviselő testületekkel (például a Petíciós Bizottsággal és az ombudsmannal) folytatott párbeszédre vonatkozó kötelezettségeinek pontosítására, például annak kötelezővé tétele által, hogy az ombudsman ajánlásaira a lehető leghamarabb válaszolni kell, hogy elkerülhető legyen a szóban forgó esetben is előfordult félreértelmezés;

o

o o

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, az ombudsmanok európai hálózatának, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, az ombudsmanok európai hálózatának, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  A Tanács (módosított) 85/337/EGK irányelve (1985. június 27.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról.

(3)  COM(2012)0628.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/6

---

P7_TA(2013)0073

A gazdasági válság nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a gazdasági válságnak a nemek közötti egyenlőségre és a nők jogaira kifejtett hatásáról (2012/2301(INI))

(2016/C 036/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének i) pontjára és 157. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére, 153. cikke (1) bekezdésének i) pontjára és 157. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173) és annak kísérő dokumentumára a személyi és háztartási szolgáltatások foglalkoztatási potenciáljának kiaknázásáról (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményére (COM(2012)0173) és annak kísérő dokumentumára a személyi és háztartási szolgáltatások foglalkoztatási potenciáljának kiaknázásáról (SWD(2012)0095),

| — | tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. október 6-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0609),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. évi jelentésére a férfiak és a nők közötti egyenlőség terén elért haladásról, melyet 2011-ben adott ki (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. évi jelentésére a férfiak és a nők közötti egyenlőség terén elért haladásról, melyet 2011-ben adott ki (SEC(2011)0193),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – Az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része” című tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – Az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része” című tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2010)0193),

| — | tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelvre (1),

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK irányelvre (2) (átdolgozott szöveg), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK irányelvre (2) (átdolgozott szöveg),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979. december 18-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979. december 18-i egyezményre,

| — | tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítése” című, 2009. május 6-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági hanyatlás és a pénzügyi válság nemek szerinti szempontjairól szóló 2010. június 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a bizonytalan munkahellyel rendelkező női munkavállalókról szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonytalan munkahellyel rendelkező női munkavállalókról szóló, 2010. október 19-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2010” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nőkről és a vállalkozásvezetésről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről és a vállalkozásvezetésről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában” című, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában” című, 2011. szeptember 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az egyedülálló anyák helyzetéről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyedülálló anyák helyzetéről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó 2012. május 24-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a nők zöld gazdaságban játszott szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők zöld gazdaságban játszott szerepéről szóló, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel „A nők munkakörülményeiről a szolgáltatási ágazatban” című, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők munkakörülményeiről a szolgáltatási ágazatban” című, 2012. szeptember 11-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló, 2011. március 9-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0048/2013),

| A. | mivel az Európai Unió az 1930-as évekbeli nagy gazdasági válság óta eddigi legnagyobb gazdasági és pénzügyi válságával néz szembe, és mivel a tagállamokban, különösen a déli tagállamokban, jelentősen emelkedik a munkanélküliség aránya e válság következtében; mivel ez a válság különösen súlyos következményekkel jár a kiszolgáltatott egyénekre és kiváltképpen a nőkre nézve, akik állásuk elvesztése, fizetésük csökkenése vagy munkahelyük bizonytalanná válása következtében közvetlenül, a közszolgáltatások és a jóléti intézkedések terén bekövetkező költségvetési megszorításokon keresztül pedig közvetve is érintettek; mivel ebben a helyzetben a válságkezelésben és a megoldások kidolgozásakor – többek között – feltétlenül és rendkívül alaposan tanulmányozni kell a nemek közötti egyenlőség aspektusát; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az 1930-as évekbeli nagy gazdasági válság óta eddigi legnagyobb gazdasági és pénzügyi válságával néz szembe, és mivel a tagállamokban, különösen a déli tagállamokban, jelentősen emelkedik a munkanélküliség aránya e válság következtében; mivel ez a válság különösen súlyos következményekkel jár a kiszolgáltatott egyénekre és kiváltképpen a nőkre nézve, akik állásuk elvesztése, fizetésük csökkenése vagy munkahelyük bizonytalanná válása következtében közvetlenül, a közszolgáltatások és a jóléti intézkedések terén bekövetkező költségvetési megszorításokon keresztül pedig közvetve is érintettek; mivel ebben a helyzetben a válságkezelésben és a megoldások kidolgozásakor – többek között – feltétlenül és rendkívül alaposan tanulmányozni kell a nemek közötti egyenlőség aspektusát;

| B. | mivel a munkához való jog elengedhetetlen előfeltétel a nők tényleges egyenlő jogainak biztosításához, gazdasági függetlenségéhez és szakmai sikeréhez; mivel a jelenlegi válság nem csupán pénzügyi és gazdasági válság, hanem a demokráciát, az egyenlőséget, a társadalmi jólétet és a nemek közötti egyenlőséget is érintő válság, amelyet egyúttal kifogásként használnak az éghajlatváltozás és az előttünk álló környezeti kihívások kezelésére irányuló létfontosságú erőfeszítések lelassítására, sőt leállítására; |
| --- | --- |

B.

mivel a munkához való jog elengedhetetlen előfeltétel a nők tényleges egyenlő jogainak biztosításához, gazdasági függetlenségéhez és szakmai sikeréhez; mivel a jelenlegi válság nem csupán pénzügyi és gazdasági válság, hanem a demokráciát, az egyenlőséget, a társadalmi jólétet és a nemek közötti egyenlőséget is érintő válság, amelyet egyúttal kifogásként használnak az éghajlatváltozás és az előttünk álló környezeti kihívások kezelésére irányuló létfontosságú erőfeszítések lelassítására, sőt leállítására;

| C. | mivel közelmúltbeli kutatások rámutattak, hogy az EU pénzügyi intézményeiben mindössze 5 % a nők aránya a döntéshozók között, míg a 27 tagállam minden jegybankjának elnöke férfi; mivel a gender-kutatások kimutatták, hogy a nők másként irányítanak, kerülve a kockázatokat és nagyobb hangsúlyt helyezve a hosszú távú kilátásokra; |
| --- | --- |

C.

mivel közelmúltbeli kutatások rámutattak, hogy az EU pénzügyi intézményeiben mindössze 5 % a nők aránya a döntéshozók között, míg a 27 tagállam minden jegybankjának elnöke férfi; mivel a gender-kutatások kimutatták, hogy a nők másként irányítanak, kerülve a kockázatokat és nagyobb hangsúlyt helyezve a hosszú távú kilátásokra;

| D. | mivel a kezdeti szakaszban a gazdasági válság erősebben hatott férfiakra, mint a nőkre; mivel azóta a munkanélküliség különböző mértékben növekedett a nők és a férfiak körében; bár nem a nők voltak a válság első áldozatai, ma ők azok, akiket a következmények – így a bizonytalan és részmunkaidős foglalkoztatási formák növekedése, az elbocsátás veszélye, az alacsonyabb bérek, zsugorodó szociális védelem – erőteljesebben és tartósabban érintenek; mivel a válság jelenlegi szakaszáról sokkal kevesebb adat áll rendelkezésre, továbbá hiányoznak a megbízható, összehasonlítható statisztikai adatok, ennek következtében pedig hajlamosak vagyunk a nőkre gyakorolt hatásokat alulértékelni; |
| --- | --- |

D.

mivel a kezdeti szakaszban a gazdasági válság erősebben hatott férfiakra, mint a nőkre; mivel azóta a munkanélküliség különböző mértékben növekedett a nők és a férfiak körében; bár nem a nők voltak a válság első áldozatai, ma ők azok, akiket a következmények – így a bizonytalan és részmunkaidős foglalkoztatási formák növekedése, az elbocsátás veszélye, az alacsonyabb bérek, zsugorodó szociális védelem – erőteljesebben és tartósabban érintenek; mivel a válság jelenlegi szakaszáról sokkal kevesebb adat áll rendelkezésre, továbbá hiányoznak a megbízható, összehasonlítható statisztikai adatok, ennek következtében pedig hajlamosak vagyunk a nőkre gyakorolt hatásokat alulértékelni;

| E. | mivel a nők létfontosságú szerepet töltenek be a gazdasági fejlődés előmozdításában; mivel a nők fokozott szerepvállalásának elősegítése gazdasági értelemben egész közösségeket és családokat emelhet ki a szegénységből; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők létfontosságú szerepet töltenek be a gazdasági fejlődés előmozdításában; mivel a nők fokozott szerepvállalásának elősegítése gazdasági értelemben egész közösségeket és családokat emelhet ki a szegénységből;

| F. | mivel válság idején a munkaerő-piaci politika igyekszik a foglalkoztatás általános szintjére irányuló hatásra helyezni a hangsúlyt, nem pedig a gazdasági szempontból inaktív nőkre; |
| --- | --- |

F.

mivel válság idején a munkaerő-piaci politika igyekszik a foglalkoztatás általános szintjére irányuló hatásra helyezni a hangsúlyt, nem pedig a gazdasági szempontból inaktív nőkre;

| G. | mivel a munkanélküli nők a hivatalos statisztikákban gyakran nem is szerepelnek, és a nemek közötti egyenlőtlenséget gyakran alábecsülik a munkanélküliség terén, mert a nők sokszor különféle okokból (terhesség, családi kötelezettségek, időbeli korlátok) visszavonulnak a munkaerőpiacról, és nem fizetett vagy nem hivatalos munkát végeznek, gyakran a háztartásokban vagy az ellátásra szorulók gondozásában, vagy az árnyékgazdaságban tevékenykednek, emellett jelenleg kevés vizsgálat áll rendelkezésre a nők és férfiak közötti egyenlőség biztosítására szolgáló állami kiadások csökkentésének hatásairól; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkanélküli nők a hivatalos statisztikákban gyakran nem is szerepelnek, és a nemek közötti egyenlőtlenséget gyakran alábecsülik a munkanélküliség terén, mert a nők sokszor különféle okokból (terhesség, családi kötelezettségek, időbeli korlátok) visszavonulnak a munkaerőpiacról, és nem fizetett vagy nem hivatalos munkát végeznek, gyakran a háztartásokban vagy az ellátásra szorulók gondozásában, vagy az árnyékgazdaságban tevékenykednek, emellett jelenleg kevés vizsgálat áll rendelkezésre a nők és férfiak közötti egyenlőség biztosítására szolgáló állami kiadások csökkentésének hatásairól;

| H. | mivel az megszorítási tervek nyomán a kormányok által megvalósított költségvetési megszorítások elsősorban a közszférát és annak jóléti szolgáltatásait érintik, ahol a nők vannak többségben alkalmazottként és kedvezményezettként egyaránt – az ágazatban foglalkoztatottak hozzávetőlegesen 70 %-a nő –, de érintik a magánszektort is, és mára a nők lettek a megszorító intézkedések elsődleges áldozatai; mivel ez idáig egyetlen ország sem mérte fel a közkiadások javasolt csökkentésének hatásait és a költségvetési konszolidáció következményeit a nemek közötti esélyegyenlőség szempontjából, sem az egyéni intézkedések, sem pedig a halmozott hatások viszonylatában; |
| --- | --- |

H.

mivel az megszorítási tervek nyomán a kormányok által megvalósított költségvetési megszorítások elsősorban a közszférát és annak jóléti szolgáltatásait érintik, ahol a nők vannak többségben alkalmazottként és kedvezményezettként egyaránt – az ágazatban foglalkoztatottak hozzávetőlegesen 70 %-a nő –, de érintik a magánszektort is, és mára a nők lettek a megszorító intézkedések elsődleges áldozatai; mivel ez idáig egyetlen ország sem mérte fel a közkiadások javasolt csökkentésének hatásait és a költségvetési konszolidáció következményeit a nemek közötti esélyegyenlőség szempontjából, sem az egyéni intézkedések, sem pedig a halmozott hatások viszonylatában;

| I. | mivel a nők nagyobb mértékben függnek a szociális ellátásoktól, amelyeket a megszorító intézkedések részeként szintén csökkentettek; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők nagyobb mértékben függnek a szociális ellátásoktól, amelyeket a megszorító intézkedések részeként szintén csökkentettek;

| J. | mivel a jelenlegihez hasonló válsághelyzet szükségessé teszi a munkaerőpiac mélyreható strukturális átalakítását; |
| --- | --- |

J.

mivel a jelenlegihez hasonló válsághelyzet szükségessé teszi a munkaerőpiac mélyreható strukturális átalakítását;

| K. | mivel a nők esetében a foglalkoztatási helyek csökkenése gyakran a munkaidő-beosztás kiigazításával jár, a sokszor hosszabb munkaidőt és több műszakot is ideértve; és mivel a fellendülés hatása nagy valószínűséggel gyorsabban érezhető lesz az ipari ágazatban, ami magával vonja a férfi munkaerő nőkénél gyorsabb fellendülését; mivel a közszféra megszorító intézkedései tartósabb hatással lesznek a nők foglalkoztatására, és mivel ez hosszú távon veszélyeztetheti a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

K.

mivel a nők esetében a foglalkoztatási helyek csökkenése gyakran a munkaidő-beosztás kiigazításával jár, a sokszor hosszabb munkaidőt és több műszakot is ideértve; és mivel a fellendülés hatása nagy valószínűséggel gyorsabban érezhető lesz az ipari ágazatban, ami magával vonja a férfi munkaerő nőkénél gyorsabb fellendülését; mivel a közszféra megszorító intézkedései tartósabb hatással lesznek a nők foglalkoztatására, és mivel ez hosszú távon veszélyeztetheti a nők és férfiak közötti egyenlőség terén elért eredményeket;

| L. | mivel a válság hozzájárul a nők fokozottabb kizsákmányolásához a fehér- és feketegazdaságban egyaránt; mivel következményei hosszú távon igen jelentős hatással lesznek azokra a nőkre, akik szakmai előmenetele nem lineáris (többek között rosszul fizetett részmunkaidős, alkalmi, atipikus, sőt nem hivatalos foglalkoztatásból áll), gyakran kötelezően részmunkaidős állásokban, ami kedvezőtlenül befolyásolja a befizetett nyugdíj-hozzájárulásokat, és ilyen módon növeli a szegénység által veszélyeztetett nők arányát; mivel előfordulhat, hogy a nők pályájuk végéig csak nagyon alacsony nyugdíjra való jogosultságot szereznek, aminek következtében a szegénységi küszöb alá kerülhetnek; mive a fiatal férfiak és nők egész nemzedékét fenyegeti az elkallódás veszélye, mivel a gazdasági nehézségek megfosztják őket a munkalehetőségtől, a biztos foglalkoztatástól és gyakran az oktatási lehetőségektől is; |
| --- | --- |

L.

mivel a válság hozzájárul a nők fokozottabb kizsákmányolásához a fehér- és feketegazdaságban egyaránt; mivel következményei hosszú távon igen jelentős hatással lesznek azokra a nőkre, akik szakmai előmenetele nem lineáris (többek között rosszul fizetett részmunkaidős, alkalmi, atipikus, sőt nem hivatalos foglalkoztatásból áll), gyakran kötelezően részmunkaidős állásokban, ami kedvezőtlenül befolyásolja a befizetett nyugdíj-hozzájárulásokat, és ilyen módon növeli a szegénység által veszélyeztetett nők arányát; mivel előfordulhat, hogy a nők pályájuk végéig csak nagyon alacsony nyugdíjra való jogosultságot szereznek, aminek következtében a szegénységi küszöb alá kerülhetnek; mive a fiatal férfiak és nők egész nemzedékét fenyegeti az elkallódás veszélye, mivel a gazdasági nehézségek megfosztják őket a munkalehetőségtől, a biztos foglalkoztatástól és gyakran az oktatási lehetőségektől is;

| M. | mivel a válság még jobban elmélyíti a szakmai előmenetel és a családi szerepek összeegyeztetésével kapcsolatos nehézségeket; mivel a gyermekvállalás másként befolyásolja a nők és a férfiak foglalkoztatását; az anyák munkaerő-piaci részvételi aránya 12 %-kal alacsonyabb, mint a gyermektelen nőké, miközben az apák foglalkoztatási rátája 8,7 %-kal magasabb a gyermektelen férfiakénál; |
| --- | --- |

M.

mivel a válság még jobban elmélyíti a szakmai előmenetel és a családi szerepek összeegyeztetésével kapcsolatos nehézségeket; mivel a gyermekvállalás másként befolyásolja a nők és a férfiak foglalkoztatását; az anyák munkaerő-piaci részvételi aránya 12 %-kal alacsonyabb, mint a gyermektelen nőké, miközben az apák foglalkoztatási rátája 8,7 %-kal magasabb a gyermektelen férfiakénál;

| N. | mivel a nemi dimenziót nem vették figyelembe a válságból való kilábalásra irányuló jelenlegi, illetve tervezett kezdeményezésekben és szakpolitikákban; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemi dimenziót nem vették figyelembe a válságból való kilábalásra irányuló jelenlegi, illetve tervezett kezdeményezésekben és szakpolitikákban;

| O. | mivel a női munkanélküliséghez sztereotípiák kapcsolódnak, például az, hogy a férfiak munkanélkülisége a nőkénél komolyabb problémát jelent, ami csak tovább bővíti a már így is jelentős számú nemi sztereotípia körét, amelyek kedvezőtlenül befolyásolják a nők foglalkoztatási esélyeit; mivel a gyakorlatban a férfiak munkanélküliségének megoldására alkalmazott megközelítés más, mint a nők esetében, mert még mindig a férfiakat tekintik a fő kenyérkeresőnek, a nőket pedig elsődlegesen a családról gondoskodó személynek; |
| --- | --- |

O.

mivel a női munkanélküliséghez sztereotípiák kapcsolódnak, például az, hogy a férfiak munkanélkülisége a nőkénél komolyabb problémát jelent, ami csak tovább bővíti a már így is jelentős számú nemi sztereotípia körét, amelyek kedvezőtlenül befolyásolják a nők foglalkoztatási esélyeit; mivel a gyakorlatban a férfiak munkanélküliségének megoldására alkalmazott megközelítés más, mint a nők esetében, mert még mindig a férfiakat tekintik a fő kenyérkeresőnek, a nőket pedig elsődlegesen a családról gondoskodó személynek;

| P. | mivel az Európai Unió polgárainak hozzávetőlegesen 23 %-át fenyegette az elszegényedés vagy a társadalmi kirekesztés kockázata 2010-ben (18), és mivel a népesség elszegényedése elsősorban a nőket érinti, akiknek gyakran halmozott nehézségekkel kell számolniuk, mint például az egyedülálló idősebb nőknek és az egyszülős családoknak (amelyek többségében nő tölti be a családfő szerepét); mivel e helyzetből adódóan nehéz megtartani állásukat vagy újat találni, megfelelő lakáshoz jutni és az eltartottakról (gyermekek, szülők, beteg vagy fogyatékos családtagok) gondoskodni, és a megfelelő támogatási struktúrák hiányában, illetve a 27 tagállam nemzeti nemzeti szakpolitikiái közötti eltérések miatt nehéz összeegyeztetni a munkát és a családi életet; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Unió polgárainak hozzávetőlegesen 23 %-át fenyegette az elszegényedés vagy a társadalmi kirekesztés kockázata 2010-ben (18), és mivel a népesség elszegényedése elsősorban a nőket érinti, akiknek gyakran halmozott nehézségekkel kell számolniuk, mint például az egyedülálló idősebb nőknek és az egyszülős családoknak (amelyek többségében nő tölti be a családfő szerepét); mivel e helyzetből adódóan nehéz megtartani állásukat vagy újat találni, megfelelő lakáshoz jutni és az eltartottakról (gyermekek, szülők, beteg vagy fogyatékos családtagok) gondoskodni, és a megfelelő támogatási struktúrák hiányában, illetve a 27 tagállam nemzeti nemzeti szakpolitikiái közötti eltérések miatt nehéz összeegyeztetni a munkát és a családi életet;

| Q. | mivel a válság tovább súlyosbította számos hátrányos helyzetű közösség szociális és gazdasági állapotát, és a lányok körében hozzájárult az iskolai lemorzsolódás növekvő arányához, valamint az emberkereskedelem veszélyének való fokozott kitettségükhöz; |
| --- | --- |

Q.

mivel a válság tovább súlyosbította számos hátrányos helyzetű közösség szociális és gazdasági állapotát, és a lányok körében hozzájárult az iskolai lemorzsolódás növekvő arányához, valamint az emberkereskedelem veszélyének való fokozott kitettségükhöz;

| R. | mivel a szolgáltatások és juttatások csökkentése kedvezőtlenül hatott a nők gazdasági függetlenségére, tekintve, hogy a juttatások gyakran fontos bevételi forrást jelentenek számukra, és a nők a férfiaknál gyakrabban veszik igénybe a közszolgáltatásokat; mivel az egyedülálló édesanyák és az egyedül élő nyugdíjas nők szembesülnek a legnagyobb halmozott veszteséggel; |
| --- | --- |

R.

mivel a szolgáltatások és juttatások csökkentése kedvezőtlenül hatott a nők gazdasági függetlenségére, tekintve, hogy a juttatások gyakran fontos bevételi forrást jelentenek számukra, és a nők a férfiaknál gyakrabban veszik igénybe a közszolgáltatásokat; mivel az egyedülálló édesanyák és az egyedül élő nyugdíjas nők szembesülnek a legnagyobb halmozott veszteséggel;

| S. | mivel a válság átvészelése érdekében egyre több nő vállal nem hivatalos és nem fizetett munkát (akár önkéntesen, akár nem), amely alacsonyabb szociális védelemmel jár; mivel egy OECD-tanulmány (19) szerint az OECD-tagországokban a házimunka a GDP 33 %-ával ér fel; |
| --- | --- |

S.

mivel a válság átvészelése érdekében egyre több nő vállal nem hivatalos és nem fizetett munkát (akár önkéntesen, akár nem), amely alacsonyabb szociális védelemmel jár; mivel egy OECD-tanulmány (19) szerint az OECD-tagországokban a házimunka a GDP 33 %-ával ér fel;

| T. | mivel a férfiak és a nők foglalkoztatása közötti különbségek csökkenése elsősorban az életszínvonal és a munkakörülmények általános romlásáról, mintsem a nők és férfiak közötti egyenlőség terén történt előrelépésről tanúskodik; |
| --- | --- |

T.

mivel a férfiak és a nők foglalkoztatása közötti különbségek csökkenése elsősorban az életszínvonal és a munkakörülmények általános romlásáról, mintsem a nők és férfiak közötti egyenlőség terén történt előrelépésről tanúskodik;

| U. | mivel a munkába lépő nők vezető szerepet játszanak a gazdaságélénkítésben; mivel munkájuknak köszönhetően emelkedik a családok bevétele, ami a fogyasztás növekedéséhez, az pedig a gazdaság fellendüléséhez vezet; mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

U.

mivel a munkába lépő nők vezető szerepet játszanak a gazdaságélénkítésben; mivel munkájuknak köszönhetően emelkedik a családok bevétele, ami a fogyasztás növekedéséhez, az pedig a gazdaság fellendüléséhez vezet; mivel a férfiak és nők közötti egyenlőség kedvezően befolyásolja a termelékenységet és a gazdasági növekedést;

| V. | mivel az európai munkakörülményekről szóló ötödik felmérés közelmúltbeli másodlagos elemzése („Nők, férfiak és európai munkakörülmények: az európai munkakörülményekről szóló ötödik felmérés másodlagos elemzése”, Eurofound 2012, a megjelenés várható időpontja: 2013) alapján úgy tűnik, hogy a nemi szegregáció a férfi és a női munkavállalókra nézve egyaránt káros; mivel a férfiak és a nők is arról számolnak be, hogy jobban érzik magukat munkahelyükön és elégedettebbek munkájukkal, amikor kollégáik között mindkét nem képviselteti magát. mivel ugyanakkor akad még tennivaló annak érdekében, hogy megszüntessük a munkaerőpiac nemek szerinti megosztottságát, a foglalkoztatásra jellemző nemi polarizációt és az „egyneműsített” munkahelyeket (mivel az európai munkavállalók háromötöde azonos nemű alkalmazottakat foglalkoztató munkahelyen dolgozik); |
| --- | --- |

V.

mivel az európai munkakörülményekről szóló ötödik felmérés közelmúltbeli másodlagos elemzése („Nők, férfiak és európai munkakörülmények: az európai munkakörülményekről szóló ötödik felmérés másodlagos elemzése”, Eurofound 2012, a megjelenés várható időpontja: 2013) alapján úgy tűnik, hogy a nemi szegregáció a férfi és a női munkavállalókra nézve egyaránt káros; mivel a férfiak és a nők is arról számolnak be, hogy jobban érzik magukat munkahelyükön és elégedettebbek munkájukkal, amikor kollégáik között mindkét nem képviselteti magát. mivel ugyanakkor akad még tennivaló annak érdekében, hogy megszüntessük a munkaerőpiac nemek szerinti megosztottságát, a foglalkoztatásra jellemző nemi polarizációt és az „egyneműsített” munkahelyeket (mivel az európai munkavállalók háromötöde azonos nemű alkalmazottakat foglalkoztató munkahelyen dolgozik);

| W. | mivel a nemek közötti egyenlőséget célzó intézkedéseket visszavonják vagy későbbre halasztják, és az állami költségvetések lehetséges jövőbeni lefaragásai negatívan fogják befolyásolni a nők foglalkoztatását és az egyenlőség előmozdítását; |
| --- | --- |

W.

mivel a nemek közötti egyenlőséget célzó intézkedéseket visszavonják vagy későbbre halasztják, és az állami költségvetések lehetséges jövőbeni lefaragásai negatívan fogják befolyásolni a nők foglalkoztatását és az egyenlőség előmozdítását;

| X. | mivel a gazdasági hanyatlást nem szabad mentségként a fejlődés lassítására használni a munka és a magánélet összeegyeztetésére irányuló politikák terén, és nem szabad csökkenteni a gondozási szolgáltatásokra és a családi szabadságok rendszerének kialakítására szánt költségvetést, ami különösen a nők munkaerő-piaci hozzáférését érinti; |
| --- | --- |

X.

mivel a gazdasági hanyatlást nem szabad mentségként a fejlődés lassítására használni a munka és a magánélet összeegyeztetésére irányuló politikák terén, és nem szabad csökkenteni a gondozási szolgáltatásokra és a családi szabadságok rendszerének kialakítására szánt költségvetést, ami különösen a nők munkaerő-piaci hozzáférését érinti;

| Y. | mivel a nők elleni erőszak minden országban és minden társadalmi rétegben gyakori jelenség; mivel a gazdasági stressz gyakoribb, durvább és veszélyesebb bántalmazáshoz vezet; mivel a vizsgálatok azt mutatják, hogy a nőkkel szembeni erőszak fokozódik, amikor a férfiak a gazdasági válság következtében elbocsátásnak és vagyonvesztésnek vannak kitéve; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nők elleni erőszak minden országban és minden társadalmi rétegben gyakori jelenség; mivel a gazdasági stressz gyakoribb, durvább és veszélyesebb bántalmazáshoz vezet; mivel a vizsgálatok azt mutatják, hogy a nőkkel szembeni erőszak fokozódik, amikor a férfiak a gazdasági válság következtében elbocsátásnak és vagyonvesztésnek vannak kitéve;

| Z. | mivel a nőknek nagyobb előnyük származott az uniós munkahelyteremtésből 1998 és 2008 között (a két időpontban a nők foglalkoztatási aránya az Unióban 55,6 % illetve 62,8 % volt) (20); mivel a nők foglalkoztatása 12,7 %-kal nőtt, ezzel szemben a férfiaké csak 3,18 %-kal, a nők munkanélküliségi aránya enyhén magasabb maradt 2012-ben (21) (a nők 10,7 %-a, a férfiaknak pedig 10,6 %-a volt munka nélkül); |
| --- | --- |

Z.

mivel a nőknek nagyobb előnyük származott az uniós munkahelyteremtésből 1998 és 2008 között (a két időpontban a nők foglalkoztatási aránya az Unióban 55,6 % illetve 62,8 % volt) (20); mivel a nők foglalkoztatása 12,7 %-kal nőtt, ezzel szemben a férfiaké csak 3,18 %-kal, a nők munkanélküliségi aránya enyhén magasabb maradt 2012-ben (21) (a nők 10,7 %-a, a férfiaknak pedig 10,6 %-a volt munka nélkül);

| AA. | mivel 2011-ben a nők 31,6 %-a részmunkaidőben dolgozott, míg a férfiaknak csak 8,1 %-a; |
| --- | --- |

AA.

mivel 2011-ben a nők 31,6 %-a részmunkaidőben dolgozott, míg a férfiaknak csak 8,1 %-a;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése, és annak meghatározó elvvé kell válnia a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszok kialakításában, ideértve a közszférába, a jóléti ágazatba, illetve a környezeti szempontból fenntartható lakhatásba, közlekedésbe stb. történő beruházást, valamint az állami bevételek generálását is hatékonyabb adózási politikák révén; sajnálja, hogy a válságra adott politikai válaszok – a gazdaságélénkítő csomagokat is beleértve – nem ismerték el, nem elemezték és nem korrigálták a válság nemek szerinti hatását; kifogásolja, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve a Lisszabon utáni stratégiában gyakorlatilag nem jelenik meg, ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy konkrét célokat megfogalmazva, a foglalkoztatási és makrogazdasági iránymutatásokba építsék be a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikát; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése, és annak meghatározó elvvé kell válnia a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszok kialakításában, ideértve a közszférába, a jóléti ágazatba, illetve a környezeti szempontból fenntartható lakhatásba, közlekedésbe stb. történő beruházást, valamint az állami bevételek generálását is hatékonyabb adózási politikák révén; sajnálja, hogy a válságra adott politikai válaszok – a gazdaságélénkítő csomagokat is beleértve – nem ismerték el, nem elemezték és nem korrigálták a válság nemek szerinti hatását; kifogásolja, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve a Lisszabon utáni stratégiában gyakorlatilag nem jelenik meg, ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy konkrét célokat megfogalmazva, a foglalkoztatási és makrogazdasági iránymutatásokba építsék be a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi szakpolitikájába integrálja a nemi dimenziót, különös tekintettel az alábbiakra: a megszorító intézkedések hatása és a válságból való kilábalás, gazdasági kormányzás, fenntartható fejlődés és zöld munkahelyek, szakoktatás és szakképzés, migráció, együttműködés és fejlesztés, egészségvédelem és biztonság, valamint a válság hatásainak ellensúlyozása vagy korlátozása érdekében megtervezendő vagy végrehajtandó intézkedések; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi szakpolitikájába integrálja a nemi dimenziót, különös tekintettel az alábbiakra: a megszorító intézkedések hatása és a válságból való kilábalás, gazdasági kormányzás, fenntartható fejlődés és zöld munkahelyek, szakoktatás és szakképzés, migráció, együttműködés és fejlesztés, egészségvédelem és biztonság, valamint a válság hatásainak ellensúlyozása vagy korlátozása érdekében megtervezendő vagy végrehajtandó intézkedések;

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy tekintsék át és emeljék ki a gazdasági válság nőkre gyakorolt közvetlen és hosszú távú hatásait, és különösen azt, hogy a válság elmélyíti-e a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségeket, azt miként teszi, és ehhez milyen következmények társulnak, mint például a nemi alapú erőszak fokozott kockázata, az anyák és gyermekek egészségi állapotának romlása, valamint a nők időskori elszegényedése; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat, hogy tekintsék át és emeljék ki a gazdasági válság nőkre gyakorolt közvetlen és hosszú távú hatásait, és különösen azt, hogy a válság elmélyíti-e a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségeket, azt miként teszi, és ehhez milyen következmények társulnak, mint például a nemi alapú erőszak fokozott kockázata, az anyák és gyermekek egészségi állapotának romlása, valamint a nők időskori elszegényedése;

| 4. | emlékeztet, hogy miután több mint tíz éves állandó emelkedést követően 2008-ban a nők foglalkoztatási aránya elérte a 62,8 %-ot, az Európai Unióban ez az arány a gazdasági válság óta enyhe csökkenésnek indult, 2011-ben elérte a 62,3 %-ot; ezért kitart amellett, hogy a munkahelyek megőrzésére és a növekedés fellendítésére irányuló – uniós és tagállami – politikákban a nemek közötti egyenlőség dimenzióját figyelembe vevő tartós válaszokat kell kínálni; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy miután több mint tíz éves állandó emelkedést követően 2008-ban a nők foglalkoztatási aránya elérte a 62,8 %-ot, az Európai Unióban ez az arány a gazdasági válság óta enyhe csökkenésnek indult, 2011-ben elérte a 62,3 %-ot; ezért kitart amellett, hogy a munkahelyek megőrzésére és a növekedés fellendítésére irányuló – uniós és tagállami – politikákban a nemek közötti egyenlőség dimenzióját figyelembe vevő tartós válaszokat kell kínálni;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a nőket foglalkoztató, a válság által várhatóan érintett területeken, valamint támogatást nyújtson a gyermekgondozás, a képzés, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés számára; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a nőket foglalkoztató, a válság által várhatóan érintett területeken, valamint támogatást nyújtson a gyermekgondozás, a képzés, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés számára;

| 6. | hangsúlyozza a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni platform mint kiemelt kezdeményezés fontosságát; felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az Európa a polgárokért programot és a hamarosan kezdődő társadalmi változás és innováció programját, különösen a nemek közötti egyenlőség célkitűzéseinek hatékony végrehajtása tekintetében; hangsúlyozza a Daphne III program fontosságát, különösen a nőknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelme tekintetében, valamint a magas szintű egészségvédelem, jólét és társadalmi kohézió elérése érdekében; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni platform mint kiemelt kezdeményezés fontosságát; felkéri a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az Európa a polgárokért programot és a hamarosan kezdődő társadalmi változás és innováció programját, különösen a nemek közötti egyenlőség célkitűzéseinek hatékony végrehajtása tekintetében; hangsúlyozza a Daphne III program fontosságát, különösen a nőknek az erőszak valamennyi formájával szembeni védelme tekintetében, valamint a magas szintű egészségvédelem, jólét és társadalmi kohézió elérése érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a férfiak és a nők közötti munkanélküliségi arány összehasonlíthatósága ellenére a válság a nemekre nézve eltérő hatással járt; rámutat, hogy a nők munkakörülményei – különösen az atipikus szerződési formák elterjedésével – sokkal bizonytalanabbá váltak, jövedelmük jelentősen csökkent olyan tényezők miatt, mint a bérekben és ebből következően a munkanélküli segélyekben a nemek közötti átlagosan közel 17 %-os különbségek tartóssága, a kötelező részmunkaidő arányának emelkedése vagy a bizonytalan, illetve határozott idejű foglalkoztatásnak a biztos állások kárára történő megsokszorozódása; mivel a nemek közötti tartós bérszakadék és a munkanélküli ellátások ebből adódó egyenlőtlensége nyomán a válság tovább rontott a nők munkaerő-piaci helyzetén; rámutat, hogy a mostanit megelőző válságok tanulságai azt igazolják, hogy a férfiak foglalkoztatottsága hamarabb áll helyre, mint a nőké; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a férfiak és a nők közötti munkanélküliségi arány összehasonlíthatósága ellenére a válság a nemekre nézve eltérő hatással járt; rámutat, hogy a nők munkakörülményei – különösen az atipikus szerződési formák elterjedésével – sokkal bizonytalanabbá váltak, jövedelmük jelentősen csökkent olyan tényezők miatt, mint a bérekben és ebből következően a munkanélküli segélyekben a nemek közötti átlagosan közel 17 %-os különbségek tartóssága, a kötelező részmunkaidő arányának emelkedése vagy a bizonytalan, illetve határozott idejű foglalkoztatásnak a biztos állások kárára történő megsokszorozódása; mivel a nemek közötti tartós bérszakadék és a munkanélküli ellátások ebből adódó egyenlőtlensége nyomán a válság tovább rontott a nők munkaerő-piaci helyzetén; rámutat, hogy a mostanit megelőző válságok tanulságai azt igazolják, hogy a férfiak foglalkoztatottsága hamarabb áll helyre, mint a nőké;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő javaslatot olyan irányelvre, amely intézkedéseket tartalmaz az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó bérek terén fennálló, nemek közötti bérszakadék felszámolására; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő javaslatot olyan irányelvre, amely intézkedéseket tartalmaz az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó bérek terén fennálló, nemek közötti bérszakadék felszámolására;

| 9. | emlékeztet, hogy az Európai Unió tagállamai között jelentős különbségek vannak: a nők foglalkoztatási aránya 48,6–77,2 % között alakul, ezért a konkrét megoldásokat – átfogó európai megközelítés keretében – az egyes tagállamok különböző helyzeteihez kell alakítani; hangsúlyozza emellett annak fontosságát, hogy megbízható közös mutatók álljanak rendelkezésre, ezáltal pedig megbízható, összehasonlítható statisztikai adatok, hogy fel lehessen mérni a különböző helyzeteket, és azokra megfelelő válaszokat lehessen adni; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet, hogy az Európai Unió tagállamai között jelentős különbségek vannak: a nők foglalkoztatási aránya 48,6–77,2 % között alakul, ezért a konkrét megoldásokat – átfogó európai megközelítés keretében – az egyes tagállamok különböző helyzeteihez kell alakítani; hangsúlyozza emellett annak fontosságát, hogy megbízható közös mutatók álljanak rendelkezésre, ezáltal pedig megbízható, összehasonlítható statisztikai adatok, hogy fel lehessen mérni a különböző helyzeteket, és azokra megfelelő válaszokat lehessen adni;

| 10. | emlékeztet arra, hogy már a gazdasági válság kirobbanása előtt a nők többségükben bizonytalan vagy részmunkaidős munkakörökben dolgoztak, és ezt a tendenciát a válság csak tovább erősítette, és emiatt számos, eleve kedvezőtlenebb helyzetben lévő nő fokozottabban ki van téve a társadalmi kirekesztés kockázatának; megállapítja, hogy ez a probléma különösen a déli tagállamokat érinti; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy már a gazdasági válság kirobbanása előtt a nők többségükben bizonytalan vagy részmunkaidős munkakörökben dolgoztak, és ezt a tendenciát a válság csak tovább erősítette, és emiatt számos, eleve kedvezőtlenebb helyzetben lévő nő fokozottabban ki van téve a társadalmi kirekesztés kockázatának; megállapítja, hogy ez a probléma különösen a déli tagállamokat érinti;

| 11. | aggodalommal állapítja meg, hogy a nőket érintő fiatalkori munkanélküliség 2009 és 2011 között 18,8 %-ról 20,8 %-ra növekedett, és a válság még keményebben sújtja a nők hátrányos helyzetű csoportjait, így a fogyatékkal élő, a bevándorló, az etnikai kisebbségekhez tartozó nőket, az alacsony iskolai végzettségű, tartósan munkanélküli nőket, gyermekeiket egyedül nevelő anyákat, a jövedelem nélküli, valamint az eltartottakat gondozó nőket; üdvözli a Bizottságnak a fiatalkori munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elfogadhatatlan szintjének a kezelésére, valamint a fiatalokat érintő munkahelyteremtésre, oktatásra és képzésre irányuló intézkedéscsomagját; |
| --- | --- |

11.

aggodalommal állapítja meg, hogy a nőket érintő fiatalkori munkanélküliség 2009 és 2011 között 18,8 %-ról 20,8 %-ra növekedett, és a válság még keményebben sújtja a nők hátrányos helyzetű csoportjait, így a fogyatékkal élő, a bevándorló, az etnikai kisebbségekhez tartozó nőket, az alacsony iskolai végzettségű, tartósan munkanélküli nőket, gyermekeiket egyedül nevelő anyákat, a jövedelem nélküli, valamint az eltartottakat gondozó nőket; üdvözli a Bizottságnak a fiatalkori munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elfogadhatatlan szintjének a kezelésére, valamint a fiatalokat érintő munkahelyteremtésre, oktatásra és képzésre irányuló intézkedéscsomagját;

| 12. | úgy véli, hogy a munkához való jog elengedhetetlen előfeltétel a nők egyenlő jogainak biztosításához, gazdasági függetlenségéhez és szakmai sikeréhez, ezért hangsúlyozza, hogy a bizonytalan foglalkoztatást fel kell számolnia munkavállalói jogok elismerésével és fejlesztésével; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a munkához való jog elengedhetetlen előfeltétel a nők egyenlő jogainak biztosításához, gazdasági függetlenségéhez és szakmai sikeréhez, ezért hangsúlyozza, hogy a bizonytalan foglalkoztatást fel kell számolnia munkavállalói jogok elismerésével és fejlesztésével;

| 13. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy fogalmazzák át a gazdasági válságra adott jelenlegi válaszokat annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések hosszú távra szóljanak, és ne gyengítsék azon jóléti politikákat és közszférabeli struktúrákat, amelyek a nemek közötti nagyobb fokú egyenlőség előfeltételei – ilyenek például a szociális szolgáltatások és a gondozási intézmények, az egészségügyi ellátás, az oktatás és a munkavállalók jogai; |
| --- | --- |

13.

felhívja az Uniót és tagállamait, hogy fogalmazzák át a gazdasági válságra adott jelenlegi válaszokat annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedések hosszú távra szóljanak, és ne gyengítsék azon jóléti politikákat és közszférabeli struktúrákat, amelyek a nemek közötti nagyobb fokú egyenlőség előfeltételei – ilyenek például a szociális szolgáltatások és a gondozási intézmények, az egészségügyi ellátás, az oktatás és a munkavállalók jogai;

| 14. | emlékeztet, hogy az iskola és a munka világa közötti átmenet a válság következtében egyre nehezebb a nők számára, ami azután képességeik eltérő megítéléséhez vezet a férfiak és nők körében; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet, hogy az iskola és a munka világa közötti átmenet a válság következtében egyre nehezebb a nők számára, ami azután képességeik eltérő megítéléséhez vezet a férfiak és nők körében;

| 15. | úgy véli, hogy a jelenlegi válság kezelésével összefüggő szerkezeti átalakítások lehetőséget adnak egyes, az európai munkaerőpiacon még mindig igen jelentős számban jelenlevő nemi alapú megkülönböztető gyakorlatok megszüntetésére; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a jelenlegi válság kezelésével összefüggő szerkezeti átalakítások lehetőséget adnak egyes, az európai munkaerőpiacon még mindig igen jelentős számban jelenlevő nemi alapú megkülönböztető gyakorlatok megszüntetésére;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a feketegazdaságban nagyobb arányú a nők illegális foglalkoztatása, mint a férfiaké, részben azért, mert azok a területek, amelyeken hagyományosan nők dolgoznak – például a háztartási szolgáltatások, gondozás – jellemzően kevésbé szabályozottak; megjegyzi egyébiránt, hogy a válság eredményeképpen megnövekedett a feketegazdaság szerepe, jóllehet jellegzetességeit nehéz meghatározni, hiszen előfordulásáról és jelentőségéről megbízható adatok nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a feketegazdaságban nagyobb arányú a nők illegális foglalkoztatása, mint a férfiaké, részben azért, mert azok a területek, amelyeken hagyományosan nők dolgoznak – például a háztartási szolgáltatások, gondozás – jellemzően kevésbé szabályozottak; megjegyzi egyébiránt, hogy a válság eredményeképpen megnövekedett a feketegazdaság szerepe, jóllehet jellegzetességeit nehéz meghatározni, hiszen előfordulásáról és jelentőségéről megbízható adatok nem állnak rendelkezésre;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a nők döntő szerepet játszottak a válság visszaszorításában; úgy véli továbbá, hogy a vállalatok versenyképességének és teljesítményének javítása szempontjából a – különösen a vállalati vezetői munkakört betöltő – nők figyelemre méltó lehetőséget képviselnek; ezért a társadalmi kohézió elősegítése érdekében őket is sürgősen be kell vonni a fellendítésre irányuló tervek kidolgozásába; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a nők döntő szerepet játszottak a válság visszaszorításában; úgy véli továbbá, hogy a vállalatok versenyképességének és teljesítményének javítása szempontjából a – különösen a vállalati vezetői munkakört betöltő – nők figyelemre méltó lehetőséget képviselnek; ezért a társadalmi kohézió elősegítése érdekében őket is sürgősen be kell vonni a fellendítésre irányuló tervek kidolgozásába;

| 18. | kitart amellett, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, valamint az azt követő költségvetési megszorítások nem veszélyeztethetik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló politikák által elért eredményeket, és ürügyként sem szolgálhatnak az e téren tett erőfeszítések csökkentésére; úgy véli, hogy inkább arra kellene, hogy ösztönözzék a tagállamokat, hogy a nemi esélyegyenlőségi politikákat foglalkoztatáspolitikájuk középpontjába állítsák, úgy tekintve ez utóbbira, mint a teljes európai népesség tehetségének és képességeinek hasznosítására és kiaknázására irányuló válságmegoldás részére; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését sajátos szempontként illesszék be valamennyi tervezett költségvetési politikába; |
| --- | --- |

18.

kitart amellett, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, valamint az azt követő költségvetési megszorítások nem veszélyeztethetik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló politikák által elért eredményeket, és ürügyként sem szolgálhatnak az e téren tett erőfeszítések csökkentésére; úgy véli, hogy inkább arra kellene, hogy ösztönözzék a tagállamokat, hogy a nemi esélyegyenlőségi politikákat foglalkoztatáspolitikájuk középpontjába állítsák, úgy tekintve ez utóbbira, mint a teljes európai népesség tehetségének és képességeinek hasznosítására és kiaknázására irányuló válságmegoldás részére; felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését sajátos szempontként illesszék be valamennyi tervezett költségvetési politikába;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a nők jogai nem szemlélhetők, értelmezhetők és érvényesíthetők a férfiakat megillető jogok riválisaiként, mivel a családok számára biztosított gondozási szolgáltatások és közszolgáltatások javítása a férfiak és nők esetében egyaránt a munkaerő-piaci részvétel előfeltételét jelenti; rámutat arra, hogy szükség van a családi és háztartásbeli feladatok megosztásának előmozdítására; felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemi alapú megkülönböztetés megszüntetésére és a szerepek egyenlőtlen elosztásának felszámolására irányuló intézkedéseket, vagy javítsák a meglévőket, így például ösztönözzék a férfiakat azon joguk gyakorlásában, hogy a gyermekekről és a beteg vagy fogyatékossággal élő hozzátartozókról gondoskodjanak; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a nők jogai nem szemlélhetők, értelmezhetők és érvényesíthetők a férfiakat megillető jogok riválisaiként, mivel a családok számára biztosított gondozási szolgáltatások és közszolgáltatások javítása a férfiak és nők esetében egyaránt a munkaerő-piaci részvétel előfeltételét jelenti; rámutat arra, hogy szükség van a családi és háztartásbeli feladatok megosztásának előmozdítására; felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be a nemi alapú megkülönböztetés megszüntetésére és a szerepek egyenlőtlen elosztásának felszámolására irányuló intézkedéseket, vagy javítsák a meglévőket, így például ösztönözzék a férfiakat azon joguk gyakorlásában, hogy a gyermekekről és a beteg vagy fogyatékossággal élő hozzátartozókról gondoskodjanak;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban csökken a születési arány, amit tovább súlyosbít a válság, mivel a munkanélküliség, a kiszámíthatatlan és bizonytalan jövő és gazdasági helyzet következtében a párok, és különösen a fiatalabb nők, elodázzák a gyermekvállalást, ami tovább fokozza a népesség elöregedését az Európai Unióban; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban csökken a születési arány, amit tovább súlyosbít a válság, mivel a munkanélküliség, a kiszámíthatatlan és bizonytalan jövő és gazdasági helyzet következtében a párok, és különösen a fiatalabb nők, elodázzák a gyermekvállalást, ami tovább fokozza a népesség elöregedését az Európai Unióban;

| 21. | hangsúlyozza a makrogazdasági, a szociális és a munkaerő-piaci politikák reformjának fontosságát annak érdekében, hogy a nők számára biztosítsák a gazdasági és társadalmi igazságosságot, stratégiákat dolgozzanak ki a javak igazságos elosztásának előmozdítására, minimáljövedelmet, valamint tisztességes béreket és nyugdíjat garantáljanak, csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot, több minőségi munkahelyet teremtsenek a nők részére olyan jogokkal, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy magas színvonalú közszolgáltatásokból részesüljenek, valamint javítsák a szociális ellátást és a közösségi szolgáltatásokat, ideértve a bölcsődéket, óvodákat és az iskola előtti nevelés egyéb formáit, a napköziket, a közösségi szabadidő- és családtámogatási központokat, valamint a több generációt átfogó központokat is; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a makrogazdasági, a szociális és a munkaerő-piaci politikák reformjának fontosságát annak érdekében, hogy a nők számára biztosítsák a gazdasági és társadalmi igazságosságot, stratégiákat dolgozzanak ki a javak igazságos elosztásának előmozdítására, minimáljövedelmet, valamint tisztességes béreket és nyugdíjat garantáljanak, csökkentsék a nemek közötti bérszakadékot, több minőségi munkahelyet teremtsenek a nők részére olyan jogokkal, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy magas színvonalú közszolgáltatásokból részesüljenek, valamint javítsák a szociális ellátást és a közösségi szolgáltatásokat, ideértve a bölcsődéket, óvodákat és az iskola előtti nevelés egyéb formáit, a napköziket, a közösségi szabadidő- és családtámogatási központokat, valamint a több generációt átfogó központokat is;

| 22. | emlékeztet, hogy az állami költségvetések csökkentése a nemek szempontjából nem semleges jelenség, hanem inkább az Unió makrostrukturális gazdasági politikáira, különösen a gazdasági kormányzás és a pénzügyi kiigazító programok keretében megfogalmazott intézkedések bevezetésére vezethető vissza, és mind jelenleg, mind a jövőben a nemek közötti egyenlőtlenségek, valamint a nők munkanélküliségének és a szegénység elnőiesedésének növekedését okozza; úgy véli, hogy ezért e politikákat módosítani kell, mivel a nők túlnyomórészt a közszférában dolgoznak és a szociálpolitika első számú kedvezményezettjei; felszólít ezért a vonatkozó költségvetési tételek növelésére; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet, hogy az állami költségvetések csökkentése a nemek szempontjából nem semleges jelenség, hanem inkább az Unió makrostrukturális gazdasági politikáira, különösen a gazdasági kormányzás és a pénzügyi kiigazító programok keretében megfogalmazott intézkedések bevezetésére vezethető vissza, és mind jelenleg, mind a jövőben a nemek közötti egyenlőtlenségek, valamint a nők munkanélküliségének és a szegénység elnőiesedésének növekedését okozza; úgy véli, hogy ezért e politikákat módosítani kell, mivel a nők túlnyomórészt a közszférában dolgoznak és a szociálpolitika első számú kedvezményezettjei; felszólít ezért a vonatkozó költségvetési tételek növelésére;

| 23. | felszólítja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a megszorító intézkedések megtervezéséhez nemi szempontú hatásvizsgálatot alkalmazzanak annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések a nemek szempontjából a lehető legsemlegesebb hatással járjanak; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a tagállamokat és az uniós intézményeket, hogy a megszorító intézkedések megtervezéséhez nemi szempontú hatásvizsgálatot alkalmazzanak annak biztosítása érdekében, hogy ezek az intézkedések a nemek szempontjából a lehető legsemlegesebb hatással járjanak;

| 24. | felszólítja a tagállamokat, hogy vezessék be a nemek közötti egyenlőségnek a költségvetés kidolgozásakor történő figyelembevételét annak érdekében, hogy elemezni tudják a kormányzati programokat és politikákat, azok forráselosztásra gyakorolt hatásait, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséghez való hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a tagállamokat, hogy vezessék be a nemek közötti egyenlőségnek a költségvetés kidolgozásakor történő figyelembevételét annak érdekében, hogy elemezni tudják a kormányzati programokat és politikákat, azok forráselosztásra gyakorolt hatásait, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséghez való hozzájárulásukat;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a férfiakhoz képest a nők nagyobb valószínűséggel szembesülnek a lassú szakmai előrehaladás kockázatával, mivel kezdetben alacsonyabb munkakörökben vagy részmunkaidős állásokban helyezkednek el, ami az ilyen helyzetben levő nők számára növekvő kiszolgáltatottságot, elégtelen jövedelmet és egyre fokozódó szegénységet jelent; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a férfiakhoz képest a nők nagyobb valószínűséggel szembesülnek a lassú szakmai előrehaladás kockázatával, mivel kezdetben alacsonyabb munkakörökben vagy részmunkaidős állásokban helyezkednek el, ami az ilyen helyzetben levő nők számára növekvő kiszolgáltatottságot, elégtelen jövedelmet és egyre fokozódó szegénységet jelent;

| 26. | felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak olyan megfizethető, hozzáférhető és minőségi gondozási szolgáltatásokat a gyermekek és más eltartottak számára, amelyek összeegyeztethetők a nők és férfiak teljes munkaidős foglalkoztatásával járó időbeosztással; |
| --- | --- |

26.

felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi hatóságokat, hogy biztosítsanak olyan megfizethető, hozzáférhető és minőségi gondozási szolgáltatásokat a gyermekek és más eltartottak számára, amelyek összeegyeztethetők a nők és férfiak teljes munkaidős foglalkoztatásával járó időbeosztással;

| 27. | hangsúlyozza a munkába való visszatérést és az üzleti szférába való beilleszkedést elősegítő politikák azonnali megvalósításának fontosságát az állami – többnyire női – alkalmazottak számára, akiknek az állása veszélyben van a közszolgáltatásokat érintő megszorítások miatt; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a munkába való visszatérést és az üzleti szférába való beilleszkedést elősegítő politikák azonnali megvalósításának fontosságát az állami – többnyire női – alkalmazottak számára, akiknek az állása veszélyben van a közszolgáltatásokat érintő megszorítások miatt;

| 28. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy integrálják a nemek közötti egyenlőség globális megközelítését a foglalkoztatásra irányuló valamennyi politikába, tegyék meg a szükséges intézkedéseket a nők munkába való visszatérésének előmozdítása érdekében ne csak az alacsony, hanem a vezetői beosztásokba is, valamint vegyék fel ezt a megközelítést az Európai Unió foglalkoztatási iránymutatásai közé; ragaszkodik ahhoz, hogy a költségvetés kidolgozásakor a nemek közötti egyenlőség megfelelő figyelembevételére van szükség, különös tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre, a nemek közötti egyenlőségről szóló paktumban és az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzések elérése érdekében; |
| --- | --- |

28.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy integrálják a nemek közötti egyenlőség globális megközelítését a foglalkoztatásra irányuló valamennyi politikába, tegyék meg a szükséges intézkedéseket a nők munkába való visszatérésének előmozdítása érdekében ne csak az alacsony, hanem a vezetői beosztásokba is, valamint vegyék fel ezt a megközelítést az Európai Unió foglalkoztatási iránymutatásai közé; ragaszkodik ahhoz, hogy a költségvetés kidolgozásakor a nemek közötti egyenlőség megfelelő figyelembevételére van szükség, különös tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre, a nemek közötti egyenlőségről szóló paktumban és az Európa 2020 stratégiában foglalt célkitűzések elérése érdekében;

| 29. | sajnálatosnak tartja, hogy a nők munkaerő-piaci részvételének növelése nem szerepel a 2013-as éves növekedési stratégiában, annak ellenére, hogy egyike az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak; felhívja a Tanácsot, hogy az európai szemeszter keretében idén elfogadásra kerülő gazdaságpolitikai iránymutatásokba prioritásként foglalja bele a nők munkaerő-piaci részvételének előmozdítását; |
| --- | --- |

29.

sajnálatosnak tartja, hogy a nők munkaerő-piaci részvételének növelése nem szerepel a 2013-as éves növekedési stratégiában, annak ellenére, hogy egyike az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak; felhívja a Tanácsot, hogy az európai szemeszter keretében idén elfogadásra kerülő gazdaságpolitikai iránymutatásokba prioritásként foglalja bele a nők munkaerő-piaci részvételének előmozdítását;

| 30. | felhívja a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését minden jövőbeli nemzeti reformprogramba foglalják bele, illetve azok keretében módszeresen kezeljék; |
| --- | --- |

30.

felhívja a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését minden jövőbeli nemzeti reformprogramba foglalják bele, illetve azok keretében módszeresen kezeljék;

| 31. | felszólítja a tagállamokat az aktív munkaerő-piaci politikák, a határozott szociális párbeszéd, a munkaügyi előírások és a szociális védelem előmozdítására annak érdekében, hogy megóvják a nők – köztük a migráns nők – jogait, valamint felvegyék a küzdelmet a kényszermunkával és a be nem jelentett munkavégzéssel szemben; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a tagállamokat az aktív munkaerő-piaci politikák, a határozott szociális párbeszéd, a munkaügyi előírások és a szociális védelem előmozdítására annak érdekében, hogy megóvják a nők – köztük a migráns nők – jogait, valamint felvegyék a küzdelmet a kényszermunkával és a be nem jelentett munkavégzéssel szemben;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan intézkedéseket, mint például a távmunka vagy a szülési szabadság után a munkába való könnyített visszatérést elősegítő képzési és átképzési politikák, amelyek ösztönzik az anyáknak a munka világában való részvételét; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre olyan intézkedéseket, mint például a távmunka vagy a szülési szabadság után a munkába való könnyített visszatérést elősegítő képzési és átképzési politikák, amelyek ösztönzik az anyáknak a munka világában való részvételét;

| 33. | üdvözli a nemek között a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében megvalósuló jobb egyensúlyra vonatkozó irányelvjavaslatot, amely lehetővé teszi a nők számára, hogy magasabb képzettséget igénylő és jobban fizetett állásokat vállaljanak, és felkéri a tagállamokat, hogy alkalmazását támogassák és készüljenek fel rá; ehhez hasonló kötelező erejű jogszabályi rendelkezések bevezetésére szólít fel más munkáltatók részéről is, így a helyi, regionális, országos és európai szintű közigazgatásban, intézményeknél és szervezetekben is, amelyeknek a döntéshozatal terén példát kellene mutatniuk; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a nemek között a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében megvalósuló jobb egyensúlyra vonatkozó irányelvjavaslatot, amely lehetővé teszi a nők számára, hogy magasabb képzettséget igénylő és jobban fizetett állásokat vállaljanak, és felkéri a tagállamokat, hogy alkalmazását támogassák és készüljenek fel rá; ehhez hasonló kötelező erejű jogszabályi rendelkezések bevezetésére szólít fel más munkáltatók részéről is, így a helyi, regionális, országos és európai szintű közigazgatásban, intézményeknél és szervezetekben is, amelyeknek a döntéshozatal terén példát kellene mutatniuk;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiát a nemek közötti egyensúly előmozdítására a kis- és középvállalkozások irányításában, amelyekre a szóban forgó irányelv nem terjed ki; hangsúlyozza, hogy a nők a pénzügyi döntéshozatalban alulreprezentáltak, mi több, gyakorlatilag ki vannak zárva a pénzügyi döntéshozatalból; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat a nők részvételének javítására a döntéshozatal valamennyi szintjén, különösen a költségvetési tervezés és az európai pénzügyi rendszerekre vonatkozó irányítási szabályok terén, az Európai Központi Bankot is beleértve; ezzel összefüggésben kiemeli a lányok és asszonyok pénzügyi műveltsége előmozdításának szükségességét; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiát a nemek közötti egyensúly előmozdítására a kis- és középvállalkozások irányításában, amelyekre a szóban forgó irányelv nem terjed ki; hangsúlyozza, hogy a nők a pénzügyi döntéshozatalban alulreprezentáltak, mi több, gyakorlatilag ki vannak zárva a pénzügyi döntéshozatalból; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat a nők részvételének javítására a döntéshozatal valamennyi szintjén, különösen a költségvetési tervezés és az európai pénzügyi rendszerekre vonatkozó irányítási szabályok terén, az Európai Központi Bankot is beleértve; ezzel összefüggésben kiemeli a lányok és asszonyok pénzügyi műveltsége előmozdításának szükségességét;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek a válság vagy a globalizáció kedvezőtlen következményei által fokozottan érintett ágazatok munkavállalói körében megvalósuló átfogó képzésekre irányuló politikákat, felkészítendő őket a foglalkoztatási helyzet átalakulására és az új munkalehetőségekre, figyelembe véve a nők specifikus helyzetét, valamint annak tényét, hogy a nőknek a férfiaknál gyakrabban kell megszakítaniuk karrierjüket gyermekek vagy idős és beteg családtagok gondozása miatt, ami kihat szakmai előmenetelükre; kéri, hogy a vállalatok rendszeresen készítsenek továbbképzési terveket annak érdekében, hogy előkészítsék a munkavállalók átképzését, személyre szabott átsorolást tudjanak javasolni, valamint az álláskeresőknek és az alacsonyabb képzettségű munkavállalóknak megfelelő képzést tudjanak nyújtani; kéri továbbá ágazatonkra lebontva a munkalehetőségek hiányának teljes számbavételét ahhoz, hogy a nők célzott felkészülése és munkakeresése lehetővé váljon; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy kezdeményezzenek a válság vagy a globalizáció kedvezőtlen következményei által fokozottan érintett ágazatok munkavállalói körében megvalósuló átfogó képzésekre irányuló politikákat, felkészítendő őket a foglalkoztatási helyzet átalakulására és az új munkalehetőségekre, figyelembe véve a nők specifikus helyzetét, valamint annak tényét, hogy a nőknek a férfiaknál gyakrabban kell megszakítaniuk karrierjüket gyermekek vagy idős és beteg családtagok gondozása miatt, ami kihat szakmai előmenetelükre; kéri, hogy a vállalatok rendszeresen készítsenek továbbképzési terveket annak érdekében, hogy előkészítsék a munkavállalók átképzését, személyre szabott átsorolást tudjanak javasolni, valamint az álláskeresőknek és az alacsonyabb képzettségű munkavállalóknak megfelelő képzést tudjanak nyújtani; kéri továbbá ágazatonkra lebontva a munkalehetőségek hiányának teljes számbavételét ahhoz, hogy a nők célzott felkészülése és munkakeresése lehetővé váljon;

| 36. | felszólítja a tagállamokat a szociális védelmi rendszerek felülvizsgálatára a „családfenntartónak járó előny” megszüntetése céljából a nyugdíj- és társadalombiztosítási jogosultságok személyre szabása érdekében, ily módon garantálva az egyenlő nyugdíjjogosultságokat; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat a szociális védelmi rendszerek felülvizsgálatára a „családfenntartónak járó előny” megszüntetése céljából a nyugdíj- és társadalombiztosítási jogosultságok személyre szabása érdekében, ily módon garantálva az egyenlő nyugdíjjogosultságokat;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a gondozási ágazaton belüli kiadáscsökkentések nyomán a munka újraelosztása a gyakorlatban azt idézi elő, hogy a nőkre még több feladat hárul, egyúttal pedig gyengül a nemek közötti egyenlőség; és felhívja az összes tagállamot, hogy dolgozzanak ki a társadalmi igazságosságot és a nemek közötti egyenlőséget elősegítő terveket a gondozási szolgáltatások biztosítására; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a gondozási ágazaton belüli kiadáscsökkentések nyomán a munka újraelosztása a gyakorlatban azt idézi elő, hogy a nőkre még több feladat hárul, egyúttal pedig gyengül a nemek közötti egyenlőség; és felhívja az összes tagállamot, hogy dolgozzanak ki a társadalmi igazságosságot és a nemek közötti egyenlőséget elősegítő terveket a gondozási szolgáltatások biztosítására;

| 38. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő valamennyi korcsoport tekintetében a nőkre irányuló politikákat és a nőknek szóló szakmai továbbképzési programokat, különös figyelmet szentelve az egész életen át tartó tanulási programok kialakításának és az új technológiák és az informatikai ágazat terén szükséges új készségek elsajátításának sürgős szükségességére annak érdekében, hogy a nők nagyobb számban vehessenek részt különböző üzleti ágazatokban – illetve azokhoz jobban hozzáférjenek –, többek között a gazdasági és pénzügyi ágazatokban, amelyekben a nők alulreprezentáltak, valamint irányozzanak elő különleges kísérőintézkedéseket, hogy a nők könnyebben össze tudják hangolni szakmai, tanulmányi és családi életüket; emlékeztet, hogy az Európai Szociális Alapból számottevően lehetne támogatni a képzési politikákat a munkaerő-piaci beilleszkedés elősegítése érdekében, és kéri a tagállamokat és a helyi hatóságokat az alap használatának előmozdítására, különösen azon nők érdekében, akiket erősebben sújt a gazdasági válság; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő valamennyi korcsoport tekintetében a nőkre irányuló politikákat és a nőknek szóló szakmai továbbképzési programokat, különös figyelmet szentelve az egész életen át tartó tanulási programok kialakításának és az új technológiák és az informatikai ágazat terén szükséges új készségek elsajátításának sürgős szükségességére annak érdekében, hogy a nők nagyobb számban vehessenek részt különböző üzleti ágazatokban – illetve azokhoz jobban hozzáférjenek –, többek között a gazdasági és pénzügyi ágazatokban, amelyekben a nők alulreprezentáltak, valamint irányozzanak elő különleges kísérőintézkedéseket, hogy a nők könnyebben össze tudják hangolni szakmai, tanulmányi és családi életüket; emlékeztet, hogy az Európai Szociális Alapból számottevően lehetne támogatni a képzési politikákat a munkaerő-piaci beilleszkedés elősegítése érdekében, és kéri a tagállamokat és a helyi hatóságokat az alap használatának előmozdítására, különösen azon nők érdekében, akiket erősebben sújt a gazdasági válság;

| 39. | hangsúlyozza a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre irányuló befektetések fontosságát; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre irányuló befektetések fontosságát;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők aktív munkaerő-piaci integrációját vagy visszailleszkedését, ösztönözzék a nők foglalkoztatását a fejlődés tekintetében stratégiai jelentőségű ágazatokban, és fogadjanak el különleges intézkedéseket a munkaidő rugalmasabbá tétele, az egyenlő díjazás, valamint az adó- és nyugdíjrendszer felülvizsgálatának vonatkozásában, illetve az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges készségeket és képesítéseket biztosító egész életen át tartó tanulás vonatkozásában; hangsúlyozza a magas színvonalú képzés fontosságát, amely ösztönzi a nők megjelenését azokban az ágazatokban, amelyekben alulreprezentáltak, mint például a tudományos kutatásban és a technológiafejlesztésben, éppen egy olyan időszakban, amikor Európának az innováció előmozdításához és gazdasága megerősítéséhez kutatókra van szüksége; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a nőket foglalkoztató, a válság által várhatóan érintett területeken, valamint támogatást nyújtson a gyermekgondozás, a képzés, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés számára; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők aktív munkaerő-piaci integrációját vagy visszailleszkedését, ösztönözzék a nők foglalkoztatását a fejlődés tekintetében stratégiai jelentőségű ágazatokban, és fogadjanak el különleges intézkedéseket a munkaidő rugalmasabbá tétele, az egyenlő díjazás, valamint az adó- és nyugdíjrendszer felülvizsgálatának vonatkozásában, illetve az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez szükséges készségeket és képesítéseket biztosító egész életen át tartó tanulás vonatkozásában; hangsúlyozza a magas színvonalú képzés fontosságát, amely ösztönzi a nők megjelenését azokban az ágazatokban, amelyekben alulreprezentáltak, mint például a tudományos kutatásban és a technológiafejlesztésben, éppen egy olyan időszakban, amikor Európának az innováció előmozdításához és gazdasága megerősítéséhez kutatókra van szüksége; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a strukturális alapok újabb kiigazítását annak érdekében, hogy további támogatást biztosítson a nőket foglalkoztató, a válság által várhatóan érintett területeken, valamint támogatást nyújtson a gyermekgondozás, a képzés, valamint a foglalkoztatáshoz való hozzáférés számára;

| 41. | emlékeztet, hogy a válság óta sok tagállamban a fiatal nők (15–24 évesek) egyre nehezebben szerzik meg első, teljes munkaidős állásukat és helyzetük orvoslása érdekében sokan továbbfolytatják tanulmányaikat; megjegyzi, hogy e tendencia, valamint annak ellenére, hogy egy jobb képesítés összességében jobban megvédte a nőket, az ő diplomájukat kevésbé ismerik el, mint a férfiakét; felhívja a tagállamokat, hogy olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet, hogy a válság óta sok tagállamban a fiatal nők (15–24 évesek) egyre nehezebben szerzik meg első, teljes munkaidős állásukat és helyzetük orvoslása érdekében sokan továbbfolytatják tanulmányaikat; megjegyzi, hogy e tendencia, valamint annak ellenére, hogy egy jobb képesítés összességében jobban megvédte a nőket, az ő diplomájukat kevésbé ismerik el, mint a férfiakét; felhívja a tagállamokat, hogy olyan stratégiákra összpontosítsanak, amelyek az oktatási és képzési politikákat a fiatal nőkre irányuló, célzott foglalkoztatási politikákkal ötvözik;

| 42. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a középiskolai tantervekbe illesszék be az alapvető pénzügyi és vállalkozói tanulmányokat; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a középiskolai tantervekbe illesszék be az alapvető pénzügyi és vállalkozói tanulmányokat;

| 43. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az új nyugdíjrendszereknek a nők különböző csoportjaira gyakorolt hatását, különös tekintettel a részmunkaidős és atipikus szerződésekre, valamint igazítsák ki a szociális hatások enyhítésére szolgáló rendszereket, különösen a fiatalabb nemzedékek vonatkozásában; |
| --- | --- |

43.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék az új nyugdíjrendszereknek a nők különböző csoportjaira gyakorolt hatását, különös tekintettel a részmunkaidős és atipikus szerződésekre, valamint igazítsák ki a szociális hatások enyhítésére szolgáló rendszereket, különösen a fiatalabb nemzedékek vonatkozásában;

| 44. | felkéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők – különösen a fiatal, valamint a bevándorló nők – női vállalkozói tevékenységre összpontosító gazdasági szerepvállalását, ösztönözzék és támogassák a vállalatalapító nőket, könnyítsék meg a nők, többek között mikrohitel, célzott technikai segítségnyújtási és támogató intézkedések általi finanszírozáshoz való hozzájutását, segítsék az új finanszírozási és támogatási eszközöket, és ösztönözzék a nőket csoportosító vállalkozói és tanácsadói hálózatok kifejlesztését, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok és a gazdasági szervezetek között; hangsúlyozza, hogy a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre irányuló befektetések rendkívül fontosak a gazdasági stabilitás biztosítása és a gazdasági sokkhatások megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

44.

felkéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők – különösen a fiatal, valamint a bevándorló nők – női vállalkozói tevékenységre összpontosító gazdasági szerepvállalását, ösztönözzék és támogassák a vállalatalapító nőket, könnyítsék meg a nők, többek között mikrohitel, célzott technikai segítségnyújtási és támogató intézkedések általi finanszírozáshoz való hozzájutását, segítsék az új finanszírozási és támogatási eszközöket, és ösztönözzék a nőket csoportosító vállalkozói és tanácsadói hálózatok kifejlesztését, valamint a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok és a gazdasági szervezetek között; hangsúlyozza, hogy a nőkre és a nemek közötti egyenlőségre irányuló befektetések rendkívül fontosak a gazdasági stabilitás biztosítása és a gazdasági sokkhatások megelőzése szempontjából;

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi szinten javítsák a nők döntéshozatalban való részvételét; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy valamennyi szinten javítsák a nők döntéshozatalban való részvételét;

| 46. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan mozdítsák elő a nők vállalkozói tevékenységét, a női vállalkozók számára biztosított pénzügyi támogatást is ideértve; |
| --- | --- |

46.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan mozdítsák elő a nők vállalkozói tevékenységét, a női vállalkozók számára biztosított pénzügyi támogatást is ideértve;

| 47. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a nők vállalkozói tevékenységét az új álláshelyeket generáló zöld gazdaságban; megjegyzi, hogy a megújuló energia a női vállalkozók számára új munkalehetőségeket teremthet az Európai Unió olyan távoli és külső területein, ahol különösen magas a munkanélküli nők aránya és ahol kiemelt lehetőség van az alternatív energiák különböző formáinak – például a szél- és a napenergiának – a hasznosítására; |
| --- | --- |

47.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a nők vállalkozói tevékenységét az új álláshelyeket generáló zöld gazdaságban; megjegyzi, hogy a megújuló energia a női vállalkozók számára új munkalehetőségeket teremthet az Európai Unió olyan távoli és külső területein, ahol különösen magas a munkanélküli nők aránya és ahol kiemelt lehetőség van az alternatív energiák különböző formáinak – például a szél- és a napenergiának – a hasznosítására;

| 48. | hangsúlyozza az aktív munkaerő-piaci politikák, a munkaügyi ellenőrzések és a szociális párbeszéd, valamint a készségfejlesztés fontosságát a környezetbarátabb gazdaság előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza az aktív munkaerő-piaci politikák, a munkaügyi ellenőrzések és a szociális párbeszéd, valamint a készségfejlesztés fontosságát a környezetbarátabb gazdaság előmozdítása érdekében;

| 49. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a munkahelyteremtést a szociális és szolidáris gazdasági ágazatban, ahol a nem fizetett női munkavégzés dominál, továbbá hogy keressenek és alkalmazzanak olyan új megoldásokat, amelyek lehetővé teszik a nem illegális informális munkavégzés gazdasági hasznosítását; |
| --- | --- |

49.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a munkahelyteremtést a szociális és szolidáris gazdasági ágazatban, ahol a nem fizetett női munkavégzés dominál, továbbá hogy keressenek és alkalmazzanak olyan új megoldásokat, amelyek lehetővé teszik a nem illegális informális munkavégzés gazdasági hasznosítását;

| 50. | felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a gondozási és egészségügyi ágazatot olyan feltételek kialakítása érdekében, amelyekkel elérhetők az Európa 2020 stratégiában a nők foglalkoztatására vonatkozóan kijelölt célok; |
| --- | --- |

50.

felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a gondozási és egészségügyi ágazatot olyan feltételek kialakítása érdekében, amelyekkel elérhetők az Európa 2020 stratégiában a nők foglalkoztatására vonatkozóan kijelölt célok;

| 51. | felhívja a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és kezeljék az állami gondozási és egészségügyi szolgáltatások terén végrehajtott olyan forráscsökkentések hatásait, amelyek a gondozás reprivatizálásához vezetnek, annak érdekében, hogy ne növekedjenek a nőkre nehezedő, gondozással járó azon terhek, amelyek ismét a hagyományos családi szerepbe kényszerítenék őket; hangsúlyozza, hogy az anyasági, apasági és szülői szabadságot, valamint a gyermekek után járó ellátásokat, illetve az egyéb gondozási vagy családok által igényelhető ellátásokat érintő takarékossági intézkedések jelentős mértékben csökkentették a gondozási feladatokat ellátó nők jövedelmét; |
| --- | --- |

51.

felhívja a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és kezeljék az állami gondozási és egészségügyi szolgáltatások terén végrehajtott olyan forráscsökkentések hatásait, amelyek a gondozás reprivatizálásához vezetnek, annak érdekében, hogy ne növekedjenek a nőkre nehezedő, gondozással járó azon terhek, amelyek ismét a hagyományos családi szerepbe kényszerítenék őket; hangsúlyozza, hogy az anyasági, apasági és szülői szabadságot, valamint a gyermekek után járó ellátásokat, illetve az egyéb gondozási vagy családok által igényelhető ellátásokat érintő takarékossági intézkedések jelentős mértékben csökkentették a gondozási feladatokat ellátó nők jövedelmét;

| 52. | emlékeztet arra, hogy továbbra is fennállnak a nők és férfiak munkaerő-piaci helyzetének megítélésére vonatkozó sztereotípiák, miközben a nők igyekeznek a munkájukhoz fűződő feladatokat összeegyeztetni családi életükkel, ezért is érinti őket hátrányosabban a munkahelyváltás a férfiakhoz képest; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy továbbra is fennállnak a nők és férfiak munkaerő-piaci helyzetének megítélésére vonatkozó sztereotípiák, miközben a nők igyekeznek a munkájukhoz fűződő feladatokat összeegyeztetni családi életükkel, ezért is érinti őket hátrányosabban a munkahelyváltás a férfiakhoz képest;

| 53. | kiemeli egy, a tömegközlekedési szolgáltatások bővítésére és fejlesztésére irányuló olyan tömegközlekedési politika kialakítását, amely figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőséget és lehetővé teszi a nők számára a munkaerőpiacon és a munkakeresésben való aktívabb részvételt, egyben valódi mobilitást biztosít számukra; |
| --- | --- |

53.

kiemeli egy, a tömegközlekedési szolgáltatások bővítésére és fejlesztésére irányuló olyan tömegközlekedési politika kialakítását, amely figyelembe veszi a nemek közötti egyenlőséget és lehetővé teszi a nők számára a munkaerőpiacon és a munkakeresésben való aktívabb részvételt, egyben valódi mobilitást biztosít számukra;

| 54. | aggodalmát fejezi ki a vidéki térségekben élő nők helyzete miatt, ahol romlott a különféle szolgáltatásokhoz való hozzáférés; felszólítja a tagállamokat, hogy a vidéki térségekben biztosítsanak működő tömegközlekedést, egészségügyi ellátást és egyéb létfontosságú szolgáltatásokat annak érdekében, hogy megfékezzék a nagyvárosokba irányuló migrációt és megakadályozzák e területek perifériára szorulását; |
| --- | --- |

54.

aggodalmát fejezi ki a vidéki térségekben élő nők helyzete miatt, ahol romlott a különféle szolgáltatásokhoz való hozzáférés; felszólítja a tagállamokat, hogy a vidéki térségekben biztosítsanak működő tömegközlekedést, egészségügyi ellátást és egyéb létfontosságú szolgáltatásokat annak érdekében, hogy megfékezzék a nagyvárosokba irányuló migrációt és megakadályozzák e területek perifériára szorulását;

| 55. | hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni a hivatás, a magán- és a családi élet tényleges összehangolását, amelynek kedvező következményeként valamennyi társadalmi réteghez tartozó nő jelenléte megerősödik a társadalmi és politikai élet területén; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni a hivatás, a magán- és a családi élet tényleges összehangolását, amelynek kedvező következményeként valamennyi társadalmi réteghez tartozó nő jelenléte megerősödik a társadalmi és politikai élet területén;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” elnevezésű európai programnak a nők részvételét különösen szorgalmazni kell ahhoz, hogy magabiztosságra, az egységes piacon jelen levő vállalkozásoktól ismeretekre, valamint egy vállalkozás irányításához és fejlesztéséhez szükséges jártasságokra tegyenek szert; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” elnevezésű európai programnak a nők részvételét különösen szorgalmazni kell ahhoz, hogy magabiztosságra, az egységes piacon jelen levő vállalkozásoktól ismeretekre, valamint egy vállalkozás irányításához és fejlesztéséhez szükséges jártasságokra tegyenek szert;

| 57. | hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére, valamint a munka és a magánélet összehangolására; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fogadjon el cselekvési tervet a Barcelonában meghatározott célkitűzések elérése érdekében, hogy a gyermekmegőrzés különböző lehetőségeinek javítása vállalati és vállalatközi bölcsődék kialakítása révén előrelépést jelentsen; hangsúlyozza a szociális partnerekkel a munka és a magánélet jobb összehangolása érdekében folytatott ágazati, nemzeti és regionális szintű kollektív tárgyalások, a nők foglalkoztatásához kötődő gyermekfelügyeleti rendszerekhez való hozzáféréssel és azok fenntartásával kapcsolatos feltételek egyszerűsítésének, továbbá – a családi élet és a munka jobb összeegyeztetését szem előtt tartva – a gyermekfelügyelet biztosítása érdekében a legalább három hónapos felmondási idő alkalmazásának fontosságát; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére, valamint a munka és a magánélet összehangolására; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fogadjon el cselekvési tervet a Barcelonában meghatározott célkitűzések elérése érdekében, hogy a gyermekmegőrzés különböző lehetőségeinek javítása vállalati és vállalatközi bölcsődék kialakítása révén előrelépést jelentsen; hangsúlyozza a szociális partnerekkel a munka és a magánélet jobb összehangolása érdekében folytatott ágazati, nemzeti és regionális szintű kollektív tárgyalások, a nők foglalkoztatásához kötődő gyermekfelügyeleti rendszerekhez való hozzáféréssel és azok fenntartásával kapcsolatos feltételek egyszerűsítésének, továbbá – a családi élet és a munka jobb összeegyeztetését szem előtt tartva – a gyermekfelügyelet biztosítása érdekében a legalább három hónapos felmondási idő alkalmazásának fontosságát;

| 58. | szorgalmazza a szülési, apasági és szülői szabadságokra vonatkozó megfelelő megoldások előmozdítását, valamint a vállalatok arra irányuló kezdeményezéseinek támogatását, hogy rugalmas munkaidőt és saját gyermekgondozási szolgáltatásokat kínáljanak, továbbá sürgeti az oktatásra, az egész életen át tartó tanulásra és a szakképzési és átképzési programokra fordított pénzösszegek emelését, illetve a megfelelő támogatás nyújtását a családtagjukat gondozó személyek számára, az átmeneti gondozás biztosítását is ideértve; |
| --- | --- |

58.

szorgalmazza a szülési, apasági és szülői szabadságokra vonatkozó megfelelő megoldások előmozdítását, valamint a vállalatok arra irányuló kezdeményezéseinek támogatását, hogy rugalmas munkaidőt és saját gyermekgondozási szolgáltatásokat kínáljanak, továbbá sürgeti az oktatásra, az egész életen át tartó tanulásra és a szakképzési és átképzési programokra fordított pénzösszegek emelését, illetve a megfelelő támogatás nyújtását a családtagjukat gondozó személyek számára, az átmeneti gondozás biztosítását is ideértve;

| 59. | hangsúlyozza a megfizethető, minőségi szolgáltatásokba – például teljes idejű gyermekgondozás, egész napos iskolai férőhelyek és idősgondozás – való beruházás szükségességét, mivel e szolgáltatások hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőség előmozdításához, elősegítik a hivatás és a magánélet közötti jobb egyensúlyt, és olyan keretet alkotnak, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacra való belépést vagy ismételt belépést; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza a megfizethető, minőségi szolgáltatásokba – például teljes idejű gyermekgondozás, egész napos iskolai férőhelyek és idősgondozás – való beruházás szükségességét, mivel e szolgáltatások hozzájárulnak a nemek közötti egyenlőség előmozdításához, elősegítik a hivatás és a magánélet közötti jobb egyensúlyt, és olyan keretet alkotnak, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacra való belépést vagy ismételt belépést;

| 60. | rámutat arra, hogy kiemelten fontos az új gyermekgondozási szolgáltatások létrehozása, valamint a nem intézményes gyermekgondozási szolgáltatások intézményesítése, amelyek érdekében szükség van a minőségi normák meghatározására, a bérezési feltételek javítására és a gyermekgondozók képzésére; figyelembe kell venni továbbá a nem szokványos munkaidőben dolgozó szülők és az egyedülálló szülők különleges szükségleteit is; |
| --- | --- |

60.

rámutat arra, hogy kiemelten fontos az új gyermekgondozási szolgáltatások létrehozása, valamint a nem intézményes gyermekgondozási szolgáltatások intézményesítése, amelyek érdekében szükség van a minőségi normák meghatározására, a bérezési feltételek javítására és a gyermekgondozók képzésére; figyelembe kell venni továbbá a nem szokványos munkaidőben dolgozó szülők és az egyedülálló szülők különleges szükségleteit is;

| 61. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a kormányoknak és a munkáltatóknak a népesség fenntartásával és a szülői jogokkal kapcsolatos felelősségét, amelyhez elengedhetetlen, hogy a nők a munkavállalói jogok elvesztése nélkül lehessenek anyák és dolgozók; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a kormányoknak és a munkáltatóknak a népesség fenntartásával és a szülői jogokkal kapcsolatos felelősségét, amelyhez elengedhetetlen, hogy a nők a munkavállalói jogok elvesztése nélkül lehessenek anyák és dolgozók;

| 62. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a gazdasági és pénzügyi válság családokra gyakorolt hatásait (különös tekintettel a válásokra, az egyedülálló anyákra és az olyan helyzetekre, amikor a gyermekekről a rokonok vagy a hatóságok gondoskodnak), figyelembe véve, hogy gyakran a nőktől várják el a háztartási feladatok ellátását; hangsúlyozza, hogy ezáltal növekszik a nők elszegényedésének kockázata; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell a gazdasági és pénzügyi válság családokra gyakorolt hatásait (különös tekintettel a válásokra, az egyedülálló anyákra és az olyan helyzetekre, amikor a gyermekekről a rokonok vagy a hatóságok gondoskodnak), figyelembe véve, hogy gyakran a nőktől várják el a háztartási feladatok ellátását; hangsúlyozza, hogy ezáltal növekszik a nők elszegényedésének kockázata;

| 63. | hangsúlyozza, hogy néhány tagállam azon döntése, hogy csökkenti a gyermekgondozási, az iskolai és iskolán kívüli oktatási támogatásokra, iskolai étkeztetési és utazási ösztöndíjakra, valamint a rászorulóknak nyújtott gondozási segélyekre szánt költségvetését, a nőkre van közvetlen hatással, mivel ők azok, akik felelősek az ezzel járó többletfeladatok elvégzéséért; hangsúlyozza, hogy ez azt jelenti, hogy a nők gyakran kénytelenek részmunkaidős foglalkoztatásra váltani (az ezt kísérő szociális hátrányokkal együtt, mint alacsonyabb jövedelem és csökkent nyugdíj); úgy véli, hogy bővíteni kell az állami óvodák és napközik hálózatát, a gyermekeknek kínált állami szabadidős elfoglaltságokat, az időseknek nyújtott közszolgáltatások, valamint az állami háttérkórházak hálózatát; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy néhány tagállam azon döntése, hogy csökkenti a gyermekgondozási, az iskolai és iskolán kívüli oktatási támogatásokra, iskolai étkeztetési és utazási ösztöndíjakra, valamint a rászorulóknak nyújtott gondozási segélyekre szánt költségvetését, a nőkre van közvetlen hatással, mivel ők azok, akik felelősek az ezzel járó többletfeladatok elvégzéséért; hangsúlyozza, hogy ez azt jelenti, hogy a nők gyakran kénytelenek részmunkaidős foglalkoztatásra váltani (az ezt kísérő szociális hátrányokkal együtt, mint alacsonyabb jövedelem és csökkent nyugdíj); úgy véli, hogy bővíteni kell az állami óvodák és napközik hálózatát, a gyermekeknek kínált állami szabadidős elfoglaltságokat, az időseknek nyújtott közszolgáltatások, valamint az állami háttérkórházak hálózatát;

| 64. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a roma nők és lányok sajátos igényeivel, nemi szempontú megközelítést alkalmazva valamennyi romaintegrációs politikában, és biztosítsanak védelmet a különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő alcsoportok számára; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a roma nők és lányok sajátos igényeivel, nemi szempontú megközelítést alkalmazva valamennyi romaintegrációs politikában, és biztosítsanak védelmet a különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő alcsoportok számára;

| 65. | hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére; rámutat, hogy a gondozási szolgáltatások hiányával magyarázható a nők 2010-ben mért 28,3 %-os inaktivitása és részmunkaidős foglalkoztatása, szemben a 2009-ben fennálló 27,9 %-kal, és a kisgyermekes nők uniós foglalkoztatási aránya 12,7 %-kal alacsonyabb volt, mint a gyermektelen nőké, vagyis emelkedett a 2008-ban mért 11,5 %-hoz képest; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza, hogy a gyermekgondozást biztosító közszolgáltatások forráscsökkentései közvetlenül kihatnak a nők gazdasági függetlenségére; rámutat, hogy a gondozási szolgáltatások hiányával magyarázható a nők 2010-ben mért 28,3 %-os inaktivitása és részmunkaidős foglalkoztatása, szemben a 2009-ben fennálló 27,9 %-kal, és a kisgyermekes nők uniós foglalkoztatási aránya 12,7 %-kal alacsonyabb volt, mint a gyermektelen nőké, vagyis emelkedett a 2008-ban mért 11,5 %-hoz képest;

| 66. | felhívja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a gondozási ágazatba – mint a nők és férfiak számára egyaránt potenciális növekedést eredményező ágazatba – annak érdekében, hogy megtörjék a nőkre hárított gondozói feladatok hagyományát, amely a munkaerőpiac nemek szerinti megosztottságához vezet; hangsúlyozza, hogy a gondozási ágazat forráscsökkentései nyomán az állami gondozásról a háztartásbeli fizetetlen gondozásra tevődik át a hangsúly; kiemeli, hogy megfelelő szerződésekre és szociális védelemre van szükség az egyéni otthonápolást biztosító dolgozók számára; |
| --- | --- |

66.

felhívja a tagállamokat, hogy ruházzanak be a gondozási ágazatba – mint a nők és férfiak számára egyaránt potenciális növekedést eredményező ágazatba – annak érdekében, hogy megtörjék a nőkre hárított gondozói feladatok hagyományát, amely a munkaerőpiac nemek szerinti megosztottságához vezet; hangsúlyozza, hogy a gondozási ágazat forráscsökkentései nyomán az állami gondozásról a háztartásbeli fizetetlen gondozásra tevődik át a hangsúly; kiemeli, hogy megfelelő szerződésekre és szociális védelemre van szükség az egyéni otthonápolást biztosító dolgozók számára;

| 67. | a szülési, apasági és szülői szabadság európai szintű harmonizációjának megvalósulásáig kéri a tagállamokat, hogy továbbra is a meglévő szinten biztosítsák ezen juttatásokat és az egyéb családi támogatásokat annak érdekében, hogy a nők jövedelme ne csökkenjen, valamint hogy akadályozzák meg a nők szülési szabadsággal kapcsolatos jogainak megsértését; |
| --- | --- |

67.

a szülési, apasági és szülői szabadság európai szintű harmonizációjának megvalósulásáig kéri a tagállamokat, hogy továbbra is a meglévő szinten biztosítsák ezen juttatásokat és az egyéb családi támogatásokat annak érdekében, hogy a nők jövedelme ne csökkenjen, valamint hogy akadályozzák meg a nők szülési szabadsággal kapcsolatos jogainak megsértését;

| 68. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondosan kövessék nyomon a várandós nőkkel szemben egyre gyakrabban alkalmazott munkaerő-piaci megkülönböztetést, hiszen arról több ország is beszámolt; |
| --- | --- |

68.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondosan kövessék nyomon a várandós nőkkel szemben egyre gyakrabban alkalmazott munkaerő-piaci megkülönböztetést, hiszen arról több ország is beszámolt;

| 69. | úgy véli, hogy a nőket sújtó szegénység hátterében nemcsak a jelenlegi gazdasági válság, hanem más tényezők is állnak: sztereotípiák, nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék, a jóléti rendszerek nem megfelelő újraelosztási mechanizmusai, a családi élet és a munka elégtelen összeegyeztetése, a nők hosszabb várható élettartama, és általánosságban véve a nemen alapuló valamennyi megkülönböztetés, amely elsősorban a nőket érinti; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a válság súlyosbítja az állandó egyenlőtlen elbánást; hangsúlyozza, hogy az élet minden területén és minden életkorban küzdeni kell a sztereotípiák ellen, mivel ez a nemek közötti egyenlőtlenség egyik legjelentősebb oka, hiszen befolyásolja választásukat az oktatás és a foglalkoztatás terén, a háztartásbeli és családi kötelezettségek elosztása, a bérszakadék, a közéletben és a döntéshozatali posztokon való részvétel és képviselet tekintetében; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy a nőket sújtó szegénység hátterében nemcsak a jelenlegi gazdasági válság, hanem más tényezők is állnak: sztereotípiák, nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék, a jóléti rendszerek nem megfelelő újraelosztási mechanizmusai, a családi élet és a munka elégtelen összeegyeztetése, a nők hosszabb várható élettartama, és általánosságban véve a nemen alapuló valamennyi megkülönböztetés, amely elsősorban a nőket érinti; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a válság súlyosbítja az állandó egyenlőtlen elbánást; hangsúlyozza, hogy az élet minden területén és minden életkorban küzdeni kell a sztereotípiák ellen, mivel ez a nemek közötti egyenlőtlenség egyik legjelentősebb oka, hiszen befolyásolja választásukat az oktatás és a foglalkoztatás terén, a háztartásbeli és családi kötelezettségek elosztása, a bérszakadék, a közéletben és a döntéshozatali posztokon való részvétel és képviselet tekintetében;

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, különös tekintettel a nemek közötti bérszakadékra, amint arra az Európai Parlament is felszólít a Bizottságnak szóló ajánlásokkal elfogadott 2012. május 24-i állásfoglalásában a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról; |
| --- | --- |

70.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 2006/54/EK irányelvet, különös tekintettel a nemek közötti bérszakadékra, amint arra az Európai Parlament is felszólít a Bizottságnak szóló ajánlásokkal elfogadott 2012. május 24-i állásfoglalásában a férfi és női munkavállalók egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazása elvének alkalmazásáról;

| 71. | felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek javaslatokat a női életpálya folytonosságának megkönnyítésére, valamint kiemelten küzdjenek a bérek közötti – szülési szabadsággal összefüggő – egyenlőtlenségekkel szemben; |
| --- | --- |

71.

felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek javaslatokat a női életpálya folytonosságának megkönnyítésére, valamint kiemelten küzdjenek a bérek közötti – szülési szabadsággal összefüggő – egyenlőtlenségekkel szemben;

| 72. | felhívja a tagállamok figyelmét a bevételt növelő intézkedések szükségességére, ilyen például a minimálbérrendszerek és szociális támogatási programok kidolgozása olyan személyek számára, akiknek problémát okoz az alapszükségleteik kielégítése, főleg a gyermekes vagy gondozási feladatokat ellátók, különösen pedig az egyedülálló szülők számára; |
| --- | --- |

72.

felhívja a tagállamok figyelmét a bevételt növelő intézkedések szükségességére, ilyen például a minimálbérrendszerek és szociális támogatási programok kidolgozása olyan személyek számára, akiknek problémát okoz az alapszükségleteik kielégítése, főleg a gyermekes vagy gondozási feladatokat ellátók, különösen pedig az egyedülálló szülők számára;

| 73. | megjegyzi, hogy a gazdasági válság kedvez a nők elleni zaklatás, bántalmazás és erőszak valamennyi formájának, különösen a prostitúció fokozódásánaknak; kiemeli, hogy az egész világon a nők továbbra is az emberi jogok legelterjedtebb megsértésének áldozatai minden kultúrában, minden társadalmi és gazdasági rétegben; hangsúlyozza azt is, hogy növelni kell az állami, pénzügyi és emberi erőforrásokat annak érdekében, hogy a szegénység által veszélyeztetett népesség, a veszélyeztetett gyermekek és fiatalok mellett, az idősek, a fogyatékkal élők, valamint a hajléktalanok esetében is lehetővé váljon a beavatkozás; |
| --- | --- |

73.

megjegyzi, hogy a gazdasági válság kedvez a nők elleni zaklatás, bántalmazás és erőszak valamennyi formájának, különösen a prostitúció fokozódásánaknak; kiemeli, hogy az egész világon a nők továbbra is az emberi jogok legelterjedtebb megsértésének áldozatai minden kultúrában, minden társadalmi és gazdasági rétegben; hangsúlyozza azt is, hogy növelni kell az állami, pénzügyi és emberi erőforrásokat annak érdekében, hogy a szegénység által veszélyeztetett népesség, a veszélyeztetett gyermekek és fiatalok mellett, az idősek, a fogyatékkal élők, valamint a hajléktalanok esetében is lehetővé váljon a beavatkozás;

| 74. | felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és kezeljék kiemelt helyen a gazdasági válság nőkre gyakorolt közvetlen és hosszú távú hatásait, különös figyelmet szentelve annak, hogy a válság elmélyíti-e, és ha igen, miként, a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségeket, és ehhez milyen következmények – például a nemi alapú erőszak fokozott kockázata, az anyák és gyermekek egészségi állapotának romlása, valamint a nők időskori elszegényedése – társulnak; |
| --- | --- |

74.

felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül és kezeljék kiemelt helyen a gazdasági válság nőkre gyakorolt közvetlen és hosszú távú hatásait, különös figyelmet szentelve annak, hogy a válság elmélyíti-e, és ha igen, miként, a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségeket, és ehhez milyen következmények – például a nemi alapú erőszak fokozott kockázata, az anyák és gyermekek egészségi állapotának romlása, valamint a nők időskori elszegényedése – társulnak;

| 75. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság és költségvetési megszorítások közepette a nők kevesebb erőforrással rendelkeznek ahhoz, hogy megóvják saját magukat és gyermekeiket az erőszaktól, és ezért még fontosabb kiküszöbölni azokat a közvetlen pénzügyi hatásokat, amelyeket a nők és a gyermekek elleni erőszak gyakorol az igazságszolgáltatás, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági válság és költségvetési megszorítások közepette a nők kevesebb erőforrással rendelkeznek ahhoz, hogy megóvják saját magukat és gyermekeiket az erőszaktól, és ezért még fontosabb kiküszöbölni azokat a közvetlen pénzügyi hatásokat, amelyeket a nők és a gyermekek elleni erőszak gyakorol az igazságszolgáltatás, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatások terén;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozás csökkentése a nemi esélyegyenlőségi politikák intézményi keretét, így például az egyenlőséggel foglalkozó testületeket és a női szervezeteket is kedvezőtlenül érinti; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák fenn a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó testületek és projektek, illetve a nők számára létesített menedékotthonok és női szervezetek kormányzati finanszírozásának szintjét, hiszen e szereplők hatékony eszközöket nyújtanak a válságból való kilábalás fenntartható megoldásainak feltárásához; megjegyzi, hogy a női szervezeteknek szánt finanszírozás kurtítása gyengíti a nők polgári és politikai részvételét, így a nők még kevésbé hallathatják hangjukat a társadalomban; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozás csökkentése a nemi esélyegyenlőségi politikák intézményi keretét, így például az egyenlőséggel foglalkozó testületeket és a női szervezeteket is kedvezőtlenül érinti; felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák fenn a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó testületek és projektek, illetve a nők számára létesített menedékotthonok és női szervezetek kormányzati finanszírozásának szintjét, hiszen e szereplők hatékony eszközöket nyújtanak a válságból való kilábalás fenntartható megoldásainak feltárásához; megjegyzi, hogy a női szervezeteknek szánt finanszírozás kurtítása gyengíti a nők polgári és politikai részvételét, így a nők még kevésbé hallathatják hangjukat a társadalomban;

| 77. | felkéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy folyamatosan és rendszeresen kövesse nyomon és elemezze a gazdasági válságnak a nők munkakörülményeire kifejtett hatását, az alábbi tényezők figyelembevételével: felvételkori hátrányos megkülönböztetés, munkaterhelés növekedése, munkahelyi nyomás és stressz, lelki és pszichológiai zaklatás; hangsúlyozza, hogy a meglévő adatok nem tükrözik teljes mértékben a válságnak a nőkre gyakorolt súlyos következményeit; egyúttal felhívja az Európai Bizottságot, hogy végezze el gazdaságpolitikai intézkedéseinek és a jelenlegi válságra adott válaszainak nemi szempontú hatásvizsgálatát; |
| --- | --- |

77.

felkéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy folyamatosan és rendszeresen kövesse nyomon és elemezze a gazdasági válságnak a nők munkakörülményeire kifejtett hatását, az alábbi tényezők figyelembevételével: felvételkori hátrányos megkülönböztetés, munkaterhelés növekedése, munkahelyi nyomás és stressz, lelki és pszichológiai zaklatás; hangsúlyozza, hogy a meglévő adatok nem tükrözik teljes mértékben a válságnak a nőkre gyakorolt súlyos következményeit; egyúttal felhívja az Európai Bizottságot, hogy végezze el gazdaságpolitikai intézkedéseinek és a jelenlegi válságra adott válaszainak nemi szempontú hatásvizsgálatát;

| 78. | felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan támogassák a nemek közötti egyenlőség szempontjának érvényesítését a költségvetés-tervezéskor annak érdekében, hogy a bevételek és kiadások kedvezőtlen következményeinek orvoslása révén növeljék a nemek közötti egyenlőséget, valamint javítsák az irányítást és az elszámoltathatóságot, különösen a nemzeti költségvetések tekintetében; |
| --- | --- |

78.

felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan támogassák a nemek közötti egyenlőség szempontjának érvényesítését a költségvetés-tervezéskor annak érdekében, hogy a bevételek és kiadások kedvezőtlen következményeinek orvoslása révén növeljék a nemek közötti egyenlőséget, valamint javítsák az irányítást és az elszámoltathatóságot, különösen a nemzeti költségvetések tekintetében;

| 79. | felkéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el költségvetési eszközöket a nemek közötti egyenlőség elősegítésére; |
| --- | --- |

79.

felkéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el költségvetési eszközöket a nemek közötti egyenlőség elősegítésére;

| 80. | felszólítja valamennyi tagállamot a háztartási alkalmazottakról szóló (189. sz.) ILO-egyezmény ratifikálására; |
| --- | --- |

80.

felszólítja valamennyi tagállamot a háztartási alkalmazottakról szóló (189. sz.) ILO-egyezmény ratifikálására;

| 81. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon, valamint kezeljék a munkaerő-piaci szegmentáció kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve munkaerő-kölcsönzés keretében vagy részmunkaidőben foglalkoztatott személyek számára, másrészt biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes munkaidőben való foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon, valamint kezeljék a munkaerő-piaci szegmentáció kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve munkaerő-kölcsönzés keretében vagy részmunkaidőben foglalkoztatott személyek számára, másrészt biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes munkaidőben való foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést;

| 82. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

82.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 376., 2006.12.27., 36. o.

(2)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(3)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(4)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(5)  HL C 308. E, 2011.10.20., 49. o.

(6)  HL C 236. E, 2011.8.12., 79. o.

(7)  HL C 70. E, 2012.3.8., 1. o.

(8)  HL C 199. E, 2012.7.7., 65. o.

(9)  HL C 199. E, 2012.7.7., 77. o.

(10)  HL C 33. E, 2013.2.5., 134. o.

(11)  HL C 51. E, 2013.2.22., 56. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0458.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0069.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0225.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0321.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0322.

(17)  HL C 199. E, 2012.7.7., 112. o.

(18)  Eurostat, Az uniós polgárok 23 %-át fenyegette az elszegényedés vagy a társadalmi kirekesztés kockázata 2010-ben – 2012/9. szám.

(19)  OECD, Society at a Glance 2011, OECD Social Indicators, @OECD2011.

(20)  Eurostat: a nők foglalkoztatási aránya, EU-27.

(21)  Eurostat: harmonizált munkanélküliségi ráta férfiak és nők esetében – 2012. szeptember, Európai Unió.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/18

---

P7_TA(2013)0074

A nemi sztereotípiák felszámolása az EU-ban

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nemi sztereotípiák felszámolásáról az EU-ban (2012/2116(INI))

(2016/C 036/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1995. szeptember 15-én megrendezett 4. Nőügyi Világkonferencián elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési programra, és a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló 2000. május 18-i (1), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési programjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (2), valamint a pekingi cselekvési platform (Peking + 15) nyomon követéséről szóló 2010. február 25-i parlamenti állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995. szeptember 15-én megrendezett 4. Nőügyi Világkonferencián elfogadott pekingi nyilatkozatra és cselekvési programra, és a pekingi cselekvési platform nyomon követéséről szóló 2000. május 18-i (1), a 4. Nőügyi Világkonferencia cselekvési programjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i (2), valamint a pekingi cselekvési platform (Peking + 15) nyomon követéséről szóló 2010. február 25-i parlamenti állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, így például a pluralizmust, a megkülönböztetés tilalmát, a toleranciát, az igazságosságot, a szolidaritást, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséget, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely a tagállamok számára közös értékeket hangsúlyoz, így például a pluralizmust, a megkülönböztetés tilalmát, a toleranciát, az igazságosságot, a szolidaritást, valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséget,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkére, amely hivatkozik a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkére, amely hivatkozik a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg), (4) valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (5); |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK tanácsi irányelvre (átdolgozott szöveg), (4) valamint a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (5);

| — | tekintettel férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2002. szeptember 23-i 2002/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a Tanács 1998. december 2-i következtetéseire, amelyek szerint a pekingi cselekvési platform végrehajtásáról szóló éves értékelésnek mennyiségi és minőségi mutatókat és referenciaértékeket kell tartalmaznia, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 1998. december 2-i következtetéseire, amelyek szerint a pekingi cselekvési platform végrehajtásáról szóló éves értékelésnek mennyiségi és minőségi mutatókat és referenciaértékeket kell tartalmaznia,

| — | tekintettel az európai uniós esélyegyenlőségi miniszterek 2005. február 4-i, a pekingi cselekvési platform tízéves felülvizsgálata kapcsán tett közös nyilatkozatára, amelyben többek között újra megerősítették határozott támogatásukat és elkötelezettségüket a pekingi cselekvési platform teljes körű és hatékony végrehajtása iránt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós esélyegyenlőségi miniszterek 2005. február 4-i, a pekingi cselekvési platform tízéves felülvizsgálata kapcsán tett közös nyilatkozatára, amelyben többek között újra megerősítették határozott támogatásukat és elkötelezettségüket a pekingi cselekvési platform teljes körű és hatékony végrehajtása iránt,

| — | tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben a tagállamokat és a Bizottságot felkérik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményközi mechanizmusok megerősítésére, valamint a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére szolgáló keret kialakítására a folyamat következetesebb és módszeresebb ellenőrzése érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2005. június 2–3-i következtetéseire, amelyekben a tagállamokat és a Bizottságot felkérik a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló intézményközi mechanizmusok megerősítésére, valamint a pekingi cselekvési platform végrehajtásának értékelésére szolgáló keret kialakítására a folyamat következetesebb és módszeresebb ellenőrzése érdekében,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2011 márciusában elfogadott, a férfiak és a nők közötti egyenlőségről szóló európai paktumra (2011–2020) (7),

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 20102015” című, 2010. szeptember 21-én bemutatott bizottsági közleményre, valamint a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekről szóló, kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra COM(2010)0491, SEC(2010)1080), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 20102015” című, 2010. szeptember 21-én bemutatott bizottsági közleményre, valamint a stratégia végrehajtására irányuló intézkedésekről szóló, kapcsolódó szolgálati munkadokumentumra COM(2010)0491, SEC(2010)1080),

| — | tekintettel a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban” című, 2012. március 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7–0401/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7–0401/2012),

| A. | mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 8. cikke kimondja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására;

| B. | mivel a számos tagállamban elért bizonyos előrehaladás ellenére sok nő továbbra is nagyobb arányban viseli a gyermeknevelés és az egyéb eltartottakról való gondoskodás terheit, és mivel a sztereotípiák továbbélése akadályozza a családi és háztartási feladatok nők és férfiak közötti megosztását és gátolja a nemek közötti egyenlőség megteremtését a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

B.

mivel a számos tagállamban elért bizonyos előrehaladás ellenére sok nő továbbra is nagyobb arányban viseli a gyermeknevelés és az egyéb eltartottakról való gondoskodás terheit, és mivel a sztereotípiák továbbélése akadályozza a családi és háztartási feladatok nők és férfiak közötti megosztását és gátolja a nemek közötti egyenlőség megteremtését a munkaerőpiacon;

| C. | mivel a sztereotípiák még ma is jelen vannak a társadalom minden szintjén és valamennyi korosztályban, a társadalmilag felépített normákon, gyakorlatokon és gyakran kulturális vagy vallási alapú és ezek által erősített, a háttérben rejlő hatalmi viszonyokat tükröző és állandósító meggyőződéseken alapuló, túlzottan leegyszerűsített feltételezéseken keresztül pedig kihatnak arra, hogy milyennek látjuk egymást; |
| --- | --- |

C.

mivel a sztereotípiák még ma is jelen vannak a társadalom minden szintjén és valamennyi korosztályban, a társadalmilag felépített normákon, gyakorlatokon és gyakran kulturális vagy vallási alapú és ezek által erősített, a háttérben rejlő hatalmi viszonyokat tükröző és állandósító meggyőződéseken alapuló, túlzottan leegyszerűsített feltételezéseken keresztül pedig kihatnak arra, hogy milyennek látjuk egymást;

| D. | mivel a nemi alapú megkülönböztetés minden közvetlen és közvetett formáját meg kell szüntetni, hogy biztosítani lehessen a nők egyenlő bánásmódhoz való jogát és meg lehessen változtatni azt a társadalmi vélekedést, hogy a nők sok tekintetben passzívak vagy a férfiakhoz képest alsóbbrendűek; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemi alapú megkülönböztetés minden közvetlen és közvetett formáját meg kell szüntetni, hogy biztosítani lehessen a nők egyenlő bánásmódhoz való jogát és meg lehessen változtatni azt a társadalmi vélekedést, hogy a nők sok tekintetben passzívak vagy a férfiakhoz képest alsóbbrendűek;

| E. | mivel a hagyományos nemi szerepek és sztereotípiák továbbra is erős hatást gyakorolnak a férfi és női szerepkörök elosztására otthon, a munkahelyen és az egész társadalomban, mivel a nőket sokszor háztartásvezetői és gyermeknevelői szerepben ábrázolják, míg a férfiak pénzkereső és védelmező szerepben jelennek meg; mivel a nemi sztereotípiák miatt érvényesül a nemek közötti egyenlőség megvalósítása előtt álló örökölt akadályok fennálló állapotának megőrzésére irányuló tendencia, emiatt a nők foglalkoztatásának és személyes fejlődésének lehetőségei gyakran korlátozottak, ami akadályozza egyénekként és gazdasági szereplőkként történő teljes kibontakozásukat, ezért nagymértékben akadályozzák a nők és férfiak közötti egyenlőség megvalósulását; |
| --- | --- |

E.

mivel a hagyományos nemi szerepek és sztereotípiák továbbra is erős hatást gyakorolnak a férfi és női szerepkörök elosztására otthon, a munkahelyen és az egész társadalomban, mivel a nőket sokszor háztartásvezetői és gyermeknevelői szerepben ábrázolják, míg a férfiak pénzkereső és védelmező szerepben jelennek meg; mivel a nemi sztereotípiák miatt érvényesül a nemek közötti egyenlőség megvalósítása előtt álló örökölt akadályok fennálló állapotának megőrzésére irányuló tendencia, emiatt a nők foglalkoztatásának és személyes fejlődésének lehetőségei gyakran korlátozottak, ami akadályozza egyénekként és gazdasági szereplőkként történő teljes kibontakozásukat, ezért nagymértékben akadályozzák a nők és férfiak közötti egyenlőség megvalósulását;

| F. | mivel a nemi szerepeket sokféle társadalmi befolyás, többek között a média és az oktatás alakítja és szabja meg, és e szerepek a gyermek- és kamaszkori szocializáció során formálódnak, ezért az emberekre egész életük folyamán kihatnak; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemi szerepeket sokféle társadalmi befolyás, többek között a média és az oktatás alakítja és szabja meg, és e szerepek a gyermek- és kamaszkori szocializáció során formálódnak, ezért az emberekre egész életük folyamán kihatnak;

| G. | mivel a városi területeken élő nőkhöz képest a vidéki térségekben élő nők még nagyobb megkülönböztetéssel és erőteljesebb nemi sztereotípiákkal küzdenek, és a vidéki térségekben élő nők foglalkoztatási rátája sokkal alacsonyabb, mint a városokban élőké; |
| --- | --- |

G.

mivel a városi területeken élő nőkhöz képest a vidéki térségekben élő nők még nagyobb megkülönböztetéssel és erőteljesebb nemi sztereotípiákkal küzdenek, és a vidéki térségekben élő nők foglalkoztatási rátája sokkal alacsonyabb, mint a városokban élőké;

| H. | mivel a nemi sztereotípiák gyakran más sztereotípiákkal párosulnak, így például a koron, migráns státuszon, szexuális irányultságon, fogyatékosságon stb. alapuló sztereotípiákkal, ezért a többszörös identitással rendelkező nőket nagyobb mértékben érintik; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemi sztereotípiák gyakran más sztereotípiákkal párosulnak, így például a koron, migráns státuszon, szexuális irányultságon, fogyatékosságon stb. alapuló sztereotípiákkal, ezért a többszörös identitással rendelkező nőket nagyobb mértékben érintik;

| I. | mivel a nők elleni erőszak az emberi jogok megsértését jelenti, ami a kulturális és gazdasági háttértől függetlenül valamennyi társadalmi réteget érint; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők elleni erőszak az emberi jogok megsértését jelenti, ami a kulturális és gazdasági háttértől függetlenül valamennyi társadalmi réteget érint;

Média és kultúra

| J. | mivel a médiában, a kommunikáció terén és a hirdetésekben még mindig gyakori a nemen alapuló megkülönböztetés, ez pedig megkönnyíti a nemi sztereotípiák újratermelődését elsősorban oly módon, hogy a nőket mint termékek eladását segítő szexuális tárgyat láttatják; mivel például a hirdetésekben szereplő alkalmazottak és szakemberek között a nők aránya 27 %, azonban a házimunkát végző vagy a gyerekekről gondoskodó szerepkörben mutatott nőké 60 %; mivel a hirdetések és a média azonban hathatós katalizátorként működhet a nemi alapú sztereotípiák és előítéletek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

J.

mivel a médiában, a kommunikáció terén és a hirdetésekben még mindig gyakori a nemen alapuló megkülönböztetés, ez pedig megkönnyíti a nemi sztereotípiák újratermelődését elsősorban oly módon, hogy a nőket mint termékek eladását segítő szexuális tárgyat láttatják; mivel például a hirdetésekben szereplő alkalmazottak és szakemberek között a nők aránya 27 %, azonban a házimunkát végző vagy a gyerekekről gondoskodó szerepkörben mutatott nőké 60 %; mivel a hirdetések és a média azonban hathatós katalizátorként működhet a nemi alapú sztereotípiák és előítéletek elleni küzdelemben;

| K. | mivel a televíziós sorozatokban, műsorokban és vitákban, a játékokban, a videojátékokban és a hirdetésekben, a tananyagokban és az oktatási programokban, az iskolai hozzáállásban, a családban és a társadalomban megjelenő magatartási minták révén a gyermekek már nagyon fiatalon szembesülnek a nemi sztereotípiákkal, amelyek befolyásolják arra vonatkozó elképzeléseiket, hogy a férfiaknak és a nőknek hogyan kellene viselkedniük, valamint egész életükre és a jövőre vonatkozó terveikre is hatást gyakorolnak; |
| --- | --- |

K.

mivel a televíziós sorozatokban, műsorokban és vitákban, a játékokban, a videojátékokban és a hirdetésekben, a tananyagokban és az oktatási programokban, az iskolai hozzáállásban, a családban és a társadalomban megjelenő magatartási minták révén a gyermekek már nagyon fiatalon szembesülnek a nemi sztereotípiákkal, amelyek befolyásolják arra vonatkozó elképzeléseiket, hogy a férfiaknak és a nőknek hogyan kellene viselkedniük, valamint egész életükre és a jövőre vonatkozó terveikre is hatást gyakorolnak;

| L. | mivel a lányokról a közterületeken megjelenő kép csökkenti a társadalom általi megbecsülésüket és elősegíti az ellenük irányuló erőszakot; mivel a média pozitív nevelő szerepet is játszhat, ugyanakkor a leánygyermekekkel kapcsolatos sztereotípiák széles körben elterjedtek a médiában és – többek között a hirdetéseken és a gyermekprogramokon keresztül – gyakran inkább felerősítik a hagyományos attitűdöket és magatartást; |
| --- | --- |

L.

mivel a lányokról a közterületeken megjelenő kép csökkenti a társadalom általi megbecsülésüket és elősegíti az ellenük irányuló erőszakot; mivel a média pozitív nevelő szerepet is játszhat, ugyanakkor a leánygyermekekkel kapcsolatos sztereotípiák széles körben elterjedtek a médiában és – többek között a hirdetéseken és a gyermekprogramokon keresztül – gyakran inkább felerősítik a hagyományos attitűdöket és magatartást;

| M. | mivel a televíziós műsorokban, számítógépes játékokban és zenés videoklipekben egyre inkább megfigyelhető – részint kereskedelmi okokra visszavezethető – az az irányzat, amely a nőket provokatív ruhákban, szexuális pózokban mutatja, ezáltal még inkább hozzájárulva a nemi sztereotípiákhoz; mivel a fiataloknak szóló dalok szövegei is szexuális töltetűek és gyakran a nők és lányok elleni erőszakot segítik elő; |
| --- | --- |

M.

mivel a televíziós műsorokban, számítógépes játékokban és zenés videoklipekben egyre inkább megfigyelhető – részint kereskedelmi okokra visszavezethető – az az irányzat, amely a nőket provokatív ruhákban, szexuális pózokban mutatja, ezáltal még inkább hozzájárulva a nemi sztereotípiákhoz; mivel a fiataloknak szóló dalok szövegei is szexuális töltetűek és gyakran a nők és lányok elleni erőszakot segítik elő;

| N. | mivel a fiatal nők és férfiak többségét érinti a pornográfia új kulturális státusza; mivel a pornográfia „főáramba” kerülése, vagyis az a jelenlegi kulturális folyamat, amely során a pornográfia univerzálisan elfogadott, gyakran idealizált kulturális elemként mindennapi életünk részévé válik, és különösen nyilvánvalóan jelenik meg a fiatalok kultúrájában, a tizenéveseknek szóló televíziós és életmód-magazinoktól a zenei videókon keresztül a fiatalokat célzó reklámokig; |
| --- | --- |

N.

mivel a fiatal nők és férfiak többségét érinti a pornográfia új kulturális státusza; mivel a pornográfia „főáramba” kerülése, vagyis az a jelenlegi kulturális folyamat, amely során a pornográfia univerzálisan elfogadott, gyakran idealizált kulturális elemként mindennapi életünk részévé válik, és különösen nyilvánvalóan jelenik meg a fiatalok kultúrájában, a tizenéveseknek szóló televíziós és életmód-magazinoktól a zenei videókon keresztül a fiatalokat célzó reklámokig;

Oktatás és képzés

| O. | mivel a formális alap-, közép- és felsőfokú oktatáshoz való hozzáférés, illetve a lányoknak és a fiúknak tanított tananyag tartalma jelentős mértékben befolyásolja a nemek közötti különbségeket és ennek megfelelően a választásokat és a jogokhoz való hozzáférést; mivel – noha úgy tűnhet, hogy a lányok és a fiúk oktatáshoz való hozzáférése kevésbé problematikus az Európai Unióban, mint a világ más részein – ki kell emelni, hogy az oktatási rendszerekhez és lehetőségekhez való hozzáférés és azok teljes körű igénybevétele terén a lányok és a fiúk nem egyenlők; mivel különösen a kisebbségi csoportokhoz tartozó, így a roma származású, a migráns, menedékkérő vagy menekült hátterű, valamint a fogyatékkal élő lányok oktatáshoz való hozzáférése egyes országokban továbbra is rendkívül problematikus; |
| --- | --- |

O.

mivel a formális alap-, közép- és felsőfokú oktatáshoz való hozzáférés, illetve a lányoknak és a fiúknak tanított tananyag tartalma jelentős mértékben befolyásolja a nemek közötti különbségeket és ennek megfelelően a választásokat és a jogokhoz való hozzáférést; mivel – noha úgy tűnhet, hogy a lányok és a fiúk oktatáshoz való hozzáférése kevésbé problematikus az Európai Unióban, mint a világ más részein – ki kell emelni, hogy az oktatási rendszerekhez és lehetőségekhez való hozzáférés és azok teljes körű igénybevétele terén a lányok és a fiúk nem egyenlők; mivel különösen a kisebbségi csoportokhoz tartozó, így a roma származású, a migráns, menedékkérő vagy menekült hátterű, valamint a fogyatékkal élő lányok oktatáshoz való hozzáférése egyes országokban továbbra is rendkívül problematikus;

| P. | mivel az egyenlőség elismerésén alapuló nevelésnek köszönhetően a gyermekek már a legfiatalabb kortól kezdve megismerkedhetnek az egyenlőség fogalmával és megtanulhatják, miként küzdhetnek a nemi sztereotípiák ellen; |
| --- | --- |

P.

mivel az egyenlőség elismerésén alapuló nevelésnek köszönhetően a gyermekek már a legfiatalabb kortól kezdve megismerkedhetnek az egyenlőség fogalmával és megtanulhatják, miként küzdhetnek a nemi sztereotípiák ellen;

| Q. | mivel a nők oktatási és foglalkoztatási lehetőségeit továbbra is befolyásoló sztereotípiák elősegítik az egyenlőtlenségek fennmaradását; mivel az oktatás és a képzés továbbra is közvetíti a nemi sztereotípiákat, így a nők és a férfiak az oktatás és a képzés folyamán gyakran a hagyományos utat követik, ami a munkaerőpiacon komoly következményekkel jár és korlátozza a változatos szakmai pályák kialakulását, és aminek köszönhetően a nőknek sokszor kevésbé megbecsült és rosszabbul fizetett foglalkozások jutnak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nők oktatási és foglalkoztatási lehetőségeit továbbra is befolyásoló sztereotípiák elősegítik az egyenlőtlenségek fennmaradását; mivel az oktatás és a képzés továbbra is közvetíti a nemi sztereotípiákat, így a nők és a férfiak az oktatás és a képzés folyamán gyakran a hagyományos utat követik, ami a munkaerőpiacon komoly következményekkel jár és korlátozza a változatos szakmai pályák kialakulását, és aminek köszönhetően a nőknek sokszor kevésbé megbecsült és rosszabbul fizetett foglalkozások jutnak;

| R. | mivel a tanulási folyamat során továbbra sem ösztönzik a fiúkat és a lányokat arra, hogy azonos szintű érdeklődést tanúsítsanak valamennyi tantárgy iránt, különös tekintettel a tudományos és műszaki tárgyakra; |
| --- | --- |

R.

mivel a tanulási folyamat során továbbra sem ösztönzik a fiúkat és a lányokat arra, hogy azonos szintű érdeklődést tanúsítsanak valamennyi tantárgy iránt, különös tekintettel a tudományos és műszaki tárgyakra;

| S. | mivel, noha a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok sok európai ország pályaválasztási tanácsadó rendszerében megjelennek, ennek célja többnyire az, hogy a lányokat műszaki vagy tudományos pályák választására ösztönözze, és nincsenek olyan kezdeményezések, amelyek a fiúkat arra buzdítanák, hogy az oktatás, az egészségügy vagy a humán tudományok területéről válasszanak foglalkozást maguknak; |
| --- | --- |

S.

mivel, noha a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok sok európai ország pályaválasztási tanácsadó rendszerében megjelennek, ennek célja többnyire az, hogy a lányokat műszaki vagy tudományos pályák választására ösztönözze, és nincsenek olyan kezdeményezések, amelyek a fiúkat arra buzdítanák, hogy az oktatás, az egészségügy vagy a humán tudományok területéről válasszanak foglalkozást maguknak;

Munkaerőpiac

| T. | mivel az oktatásban és a képzésben érvényesülő nemi sztereotípiák hatása fokozottan érvényesül a munkaerőpiacon, ahol a nők a horizontális és a vertikális szegregációnak is ki vannak téve, és ez hozzájárul ahhoz, hogy bizonyos ágazatokat még mindig „férfiasnak” tartanak (a férfiak több mint 85 %-ban képviseltetik magukat), ahol a bérszintek a „nőiesnek” tartott ágazatokénál (a nők több mint 85 %-ban képviseltetik magukat) magasabbak; mivel általában több nőt foglalkoztatnak az alacsonyabb társadalmi-gazdasági státuszú állásokban, és ennek következtében is törékennyé válik a nők önbizalma és önbecsülése; |
| --- | --- |

T.

mivel az oktatásban és a képzésben érvényesülő nemi sztereotípiák hatása fokozottan érvényesül a munkaerőpiacon, ahol a nők a horizontális és a vertikális szegregációnak is ki vannak téve, és ez hozzájárul ahhoz, hogy bizonyos ágazatokat még mindig „férfiasnak” tartanak (a férfiak több mint 85 %-ban képviseltetik magukat), ahol a bérszintek a „nőiesnek” tartott ágazatokénál (a nők több mint 85 %-ban képviseltetik magukat) magasabbak; mivel általában több nőt foglalkoztatnak az alacsonyabb társadalmi-gazdasági státuszú állásokban, és ennek következtében is törékennyé válik a nők önbizalma és önbecsülése;

| U. | mivel a munkaerőpiacon fellelhető nemi sztereotípiák még mindig korlátozzák a nők bizonyos ágazatokhoz – például a mérnöki, tűzoltói, gyártóipari, építőipari, ácsmesteri pályához, vagy a műszaki és tudományos ágazatokhoz és az új technológiákhoz – való hozzáférését, ugyanakkor a férfiakat is gátolják a kisgyermekekhez kapcsolódó területeken (szülésznő, csecsemőgondozás stb.) való munkavállalásban; |
| --- | --- |

U.

mivel a munkaerőpiacon fellelhető nemi sztereotípiák még mindig korlátozzák a nők bizonyos ágazatokhoz – például a mérnöki, tűzoltói, gyártóipari, építőipari, ácsmesteri pályához, vagy a műszaki és tudományos ágazatokhoz és az új technológiákhoz – való hozzáférését, ugyanakkor a férfiakat is gátolják a kisgyermekekhez kapcsolódó területeken (szülésznő, csecsemőgondozás stb.) való munkavállalásban;

| V. | mivel a munkaerőpiacon elérhető munkahelyek jobb ismerete segítené a hozzáférést valamennyi szakképzéshez; |
| --- | --- |

V.

mivel a munkaerőpiacon elérhető munkahelyek jobb ismerete segítené a hozzáférést valamennyi szakképzéshez;

| W. | mivel a nemi sztereotípiák kontraproduktívak, és hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkaerőpiacon a szakmákat a nemek szerint osszák fel, ezáltal fokozzák a nemek közötti bérszakadékot; |
| --- | --- |

W.

mivel a nemi sztereotípiák kontraproduktívak, és hozzájárulnak ahhoz, hogy a munkaerőpiacon a szakmákat a nemek szerint osszák fel, ezáltal fokozzák a nemek közötti bérszakadékot;

| X. | mivel az EU-ban a nők 2010-ben azonos munkakörben még mindig átlagosan mintegy 16 %-kal kevesebbet kerestek, mint a férfiak, és mivel a bérszakadék tagállamonként eltérő, egyes tagállamokban 2011-ben átlagosan meghaladta a 22 %-ot; mivel, bár számos összetett magyarázat létezik e fizetésbeli különbségre, gyakran a nemi sztereotípiák következménye, illetve annak, hogy a nőkre kizárólag a szerepek hagyományos elosztása nézőpontjából tekintenek; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU-ban a nők 2010-ben azonos munkakörben még mindig átlagosan mintegy 16 %-kal kevesebbet kerestek, mint a férfiak, és mivel a bérszakadék tagállamonként eltérő, egyes tagállamokban 2011-ben átlagosan meghaladta a 22 %-ot; mivel, bár számos összetett magyarázat létezik e fizetésbeli különbségre, gyakran a nemi sztereotípiák következménye, illetve annak, hogy a nőkre kizárólag a szerepek hagyományos elosztása nézőpontjából tekintenek;

| Y. | mivel a munka és a magánélet közötti egyensúlyt illetően a nők általában aránytalanul nagy számban képviseltetik magukat a „rugalmas” és a részmunkaidős állásokban, ami arra utal, hogy még ma is jelen van az a hagyományos meggyőződés, miszerint a család gondozásáért elsődlegesen a nők felelnek, ami arra kényszeríti őket, hogy részmunkaidőben, rugalmas munkaidővel vagy korlátozott időtartamra vállaljanak munkát, egyúttal pedig határt szab munkaerő-piaci lehetőségeiknek és szakmai előmenetelüknek; |
| --- | --- |

Y.

mivel a munka és a magánélet közötti egyensúlyt illetően a nők általában aránytalanul nagy számban képviseltetik magukat a „rugalmas” és a részmunkaidős állásokban, ami arra utal, hogy még ma is jelen van az a hagyományos meggyőződés, miszerint a család gondozásáért elsődlegesen a nők felelnek, ami arra kényszeríti őket, hogy részmunkaidőben, rugalmas munkaidővel vagy korlátozott időtartamra vállaljanak munkát, egyúttal pedig határt szab munkaerő-piaci lehetőségeiknek és szakmai előmenetelüknek;

| Z. | mivel a nők karrierének szülési vagy gyermekgondozási szabadság miatt történő megszakításai növelik a férfiak és nők bére, valamint nyugdíja közötti különbségeket; |
| --- | --- |

Z.

mivel a nők karrierének szülési vagy gyermekgondozási szabadság miatt történő megszakításai növelik a férfiak és nők bére, valamint nyugdíja közötti különbségeket;

Gazdasági és politikai döntéshozatal

| AA. | mivel egy 2012-es bizottsági tanulmány azt mutatja, hogy az Európai Unióban 2011-ben a legnagyobb jegyzett társaságok igazgatótanácsi tagságában a nők 14 %-ban képviseltették magukat, ez pedig az úgynevezett üvegplafon meglétére utal, ami miatt a nők nehezen jutnak hozzá felsővezetői állásokhoz, és előmeneteli lehetőségeik korlátozottabbak; |
| --- | --- |

AA.

mivel egy 2012-es bizottsági tanulmány azt mutatja, hogy az Európai Unióban 2011-ben a legnagyobb jegyzett társaságok igazgatótanácsi tagságában a nők 14 %-ban képviseltették magukat, ez pedig az úgynevezett üvegplafon meglétére utal, ami miatt a nők nehezen jutnak hozzá felsővezetői állásokhoz, és előmeneteli lehetőségeik korlátozottabbak;

| AB. | mivel az utóbbi évek enyhe javulása ellenére a nők továbbra is alulreprezentáltak a politikai döntéshozatalban, nemzeti és uniós szinten egyaránt; mivel a nemzeti kormányokban és parlamentekben a nők képviselete a 2004-ben mért 21 %-ról 2009-re 23 %-ra emelkedett, miközben az Európai Parlament női képviselőinek aránya a 2004-es 30 %-ról 2009-re 35 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

AB.

mivel az utóbbi évek enyhe javulása ellenére a nők továbbra is alulreprezentáltak a politikai döntéshozatalban, nemzeti és uniós szinten egyaránt; mivel a nemzeti kormányokban és parlamentekben a nők képviselete a 2004-ben mért 21 %-ról 2009-re 23 %-ra emelkedett, miközben az Európai Parlament női képviselőinek aránya a 2004-es 30 %-ról 2009-re 35 %-ra nőtt;

| AC. | mivel a nemi sztereotípiák és a szexizmus még mindig elterjedt a politikai a gazdasági döntéshozó szerveken belül, ahol rendszeresek a szexista megjegyzések és a zaklatás, és előfordulnak a nőkkel szembeni szexuális zaklatás és erőszak bizonyos formái is; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nemi sztereotípiák és a szexizmus még mindig elterjedt a politikai a gazdasági döntéshozó szerveken belül, ahol rendszeresek a szexista megjegyzések és a zaklatás, és előfordulnak a nőkkel szembeni szexuális zaklatás és erőszak bizonyos formái is;

| AD. | mivel a nemi sztereotípiákat különösen a férfiak által betöltött vezető munkahelyekkel rendelkező vállalatok szintjén fel kell számolni, mert hozzájárulnak a fiatal nők törekvéseinek korlátozásához, és csökkentik a nők arra irányuló hajlandóságát, hogy felsővezetői pozíciókra pályázzanak a pénzügyi, gazdasági és politikai döntéshozatal terén az állami és a magánszférában; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nemi sztereotípiákat különösen a férfiak által betöltött vezető munkahelyekkel rendelkező vállalatok szintjén fel kell számolni, mert hozzájárulnak a fiatal nők törekvéseinek korlátozásához, és csökkentik a nők arra irányuló hajlandóságát, hogy felsővezetői pozíciókra pályázzanak a pénzügyi, gazdasági és politikai döntéshozatal terén az állami és a magánszférában;

Uniós fellépés

| 1. | megállapítja, hogy a pekingi cselekvési platform keretében tett kötelezettségvállalások teljesítésében az előrehaladás súlyos hiánya tapasztalható mind az EU, mind számos kormányzat esetében, és hangsúlyozza, hogy a nemi sztereotípiák terén új mutatókra, az Unió szintjén pedig elemző jelentésekre van szükség, és arra kéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy foglalkozzon ezzel a kérdéssel; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy a pekingi cselekvési platform keretében tett kötelezettségvállalások teljesítésében az előrehaladás súlyos hiánya tapasztalható mind az EU, mind számos kormányzat esetében, és hangsúlyozza, hogy a nemi sztereotípiák terén új mutatókra, az Unió szintjén pedig elemző jelentésekre van szükség, és arra kéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy foglalkozzon ezzel a kérdéssel;

| 2. | megjegyzi, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség iránti uniós elkötelezettség ellenére továbbra is hiányosságok mutatkoznak a szociális biztonság, az oktatás és a média, valamint a foglalkoztatás és a bérezés tekintetében a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmáról és a nemek közötti egyenlőségről rendelkező jogszabályok terén, továbbá hangsúlyozza, hogy ezeken a területeken a hatályos jogszabályok fokozott végrehajtására és új jogszabályokra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését tegye minden szakpolitikai terület szerves részévé, mivel ez az európai munkaerőpiac potenciáljának növekedését eredményezi; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség iránti uniós elkötelezettség ellenére továbbra is hiányosságok mutatkoznak a szociális biztonság, az oktatás és a média, valamint a foglalkoztatás és a bérezés tekintetében a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmáról és a nemek közötti egyenlőségről rendelkező jogszabályok terén, továbbá hangsúlyozza, hogy ezeken a területeken a hatályos jogszabályok fokozott végrehajtására és új jogszabályokra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőség kérdését tegye minden szakpolitikai terület szerves részévé, mivel ez az európai munkaerőpiac potenciáljának növekedését eredményezi;

| 3. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékony módon használják fel az Európai Szociális Alap (ESZA) forrásait hosszú távú stratégiák támogatására, amelyek segítségével növelhető olyan területek ismertsége és vonzereje a nők számára, ahol a nők a nemi sztereotípiák miatt továbbra is alulképviseltek a munkaerőpiacon; úgy véli, hogy e stratégiáknak magukban kell foglalniuk a pozitív fellépést, az egész életen át tartó tanulást és a lányokat a hagyományosan nem „nőiesnek” tekintett területeken – például az információs technológia és a mechanika területén – folytatott tanulmányokra ösztönző intézkedések révén, továbbá támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek célja, hogy lehetővé váljék a nők és a férfiak számára a munka és a magánélet közötti egyensúly; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékony módon használják fel az Európai Szociális Alap (ESZA) forrásait hosszú távú stratégiák támogatására, amelyek segítségével növelhető olyan területek ismertsége és vonzereje a nők számára, ahol a nők a nemi sztereotípiák miatt továbbra is alulképviseltek a munkaerőpiacon; úgy véli, hogy e stratégiáknak magukban kell foglalniuk a pozitív fellépést, az egész életen át tartó tanulást és a lányokat a hagyományosan nem „nőiesnek” tekintett területeken – például az információs technológia és a mechanika területén – folytatott tanulmányokra ösztönző intézkedések révén, továbbá támogassák azokat az intézkedéseket, amelyek célja, hogy lehetővé váljék a nők és a férfiak számára a munka és a magánélet közötti egyensúly;

| 4. | arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa a sztereotípiák felszámolására irányuló tagállami fellépéseket és valamennyi személy oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférését anélkül, hogy ebben sztereotípiákon alapuló akadályok gátolnák; |
| --- | --- |

4.

arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa a sztereotípiák felszámolására irányuló tagállami fellépéseket és valamennyi személy oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférését anélkül, hogy ebben sztereotípiákon alapuló akadályok gátolnák;

| 5. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentős és tartós támogatást a jelenlegi DAPHNE program és a rövidesen beinduló „Jogok és polgárság” program számára, amelyek célja a nőkkel szembeni erőszak és a nemi sztereotípiák elleni küzdelem; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jelentős és tartós támogatást a jelenlegi DAPHNE program és a rövidesen beinduló „Jogok és polgárság” program számára, amelyek célja a nőkkel szembeni erőszak és a nemi sztereotípiák elleni küzdelem;

| 6. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan stratégiák kialakítására, amelyek a sztereotípiákban és a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségben gyökerező nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetést és erőszakot kiváltó okok kezelését a nemi sztereotípiák ledöntése felől közelítik meg; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan stratégiák kialakítására, amelyek a sztereotípiákban és a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségben gyökerező nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetést és erőszakot kiváltó okok kezelését a nemi sztereotípiák ledöntése felől közelítik meg;

Média és kultúra

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy a gyermekeknek szóló televíziós műsorok hirdetéseiben, illetve magukban a műsorokban megjelenő nemi sztereotípiák külön problémát jelentenek, mivel ezek potenciálisan kihatnak a gyermekek nemi szocializációjára, később pedig az önmagukról, családtagjaikról és a külvilágról alkotott képükre; hangsúlyozza, hogy már a lehető legfiatalabb kortól kezdve csökkenteni kell a gyermekek nemi sztereotípiáknak való kitettségét, esetleg a kritikus médiaoktatás iskolai bevezetése révén; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet arra, hogy a gyermekeknek szóló televíziós műsorok hirdetéseiben, illetve magukban a műsorokban megjelenő nemi sztereotípiák külön problémát jelentenek, mivel ezek potenciálisan kihatnak a gyermekek nemi szocializációjára, később pedig az önmagukról, családtagjaikról és a külvilágról alkotott képükre; hangsúlyozza, hogy már a lehető legfiatalabb kortól kezdve csökkenteni kell a gyermekek nemi sztereotípiáknak való kitettségét, esetleg a kritikus médiaoktatás iskolai bevezetése révén;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése során a fiúkat is fontos megszólítani, ezért szorgalmazza a kifejezetten a sztereotípiákkal kapcsolatos tudatosság fokozására kidolgozott gyakorlatok tanítását; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése során a fiúkat is fontos megszólítani, ezért szorgalmazza a kifejezetten a sztereotípiákkal kapcsolatos tudatosság fokozására kidolgozott gyakorlatok tanítását;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a reklámok gyakran hátrányosan megkülönböztető és/vagy a méltóságot sértő üzeneteket hordoznak, melyek a legkülönbözőbb nemi sztereotípiákra épülnek, és ez akadályozza a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiák érvényesülését; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, a civil társadalmat és a reklámszakma önszabályozó testületeit, hogy szoros együttműködésben lépjenek fel az ilyen gyakorlatok ellen az emberi méltóságnak és becsületnek a marketing- és reklámszakma általi tiszteletben tartását garantáló hatékony eszközök alkalmazása révén; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a reklámok gyakran hátrányosan megkülönböztető és/vagy a méltóságot sértő üzeneteket hordoznak, melyek a legkülönbözőbb nemi sztereotípiákra épülnek, és ez akadályozza a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiák érvényesülését; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, a civil társadalmat és a reklámszakma önszabályozó testületeit, hogy szoros együttműködésben lépjenek fel az ilyen gyakorlatok ellen az emberi méltóságnak és becsületnek a marketing- és reklámszakma általi tiszteletben tartását garantáló hatékony eszközök alkalmazása révén;

| 10. | hangsúlyozza továbbá, hogy a reklám hatékony eszköze lehet a sztereotípiákkal szembeni fellépésnek, és segítheti a rasszizmus, a szexizmus és a diszkrimináció elleni küzdelmet, amely elengedhetetlen a mai multikulturális társadalmakban; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a reklámszakmát, hogy erősítsék meg a szakképzési és oktatási tevékenységeket, mivel ezek is segítik a sztereotípiákon való túllépést, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, és előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget, különösen fiatalkortól kezdve; sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szoros együttműködést a marketing-, kommunikációs és reklámszakmai képzést nyújtó, már működő intézményekkel annak előmozdítása érdekében, hogy az ágazat jövőbeli szakemberei színvonalas képzésben részesüljenek; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza továbbá, hogy a reklám hatékony eszköze lehet a sztereotípiákkal szembeni fellépésnek, és segítheti a rasszizmus, a szexizmus és a diszkrimináció elleni küzdelmet, amely elengedhetetlen a mai multikulturális társadalmakban; felkéri a Bizottságot, a tagállamokat és a reklámszakmát, hogy erősítsék meg a szakképzési és oktatási tevékenységeket, mivel ezek is segítik a sztereotípiákon való túllépést, a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet, és előmozdítják a nemek közötti egyenlőséget, különösen fiatalkortól kezdve; sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szoros együttműködést a marketing-, kommunikációs és reklámszakmai képzést nyújtó, már működő intézményekkel annak előmozdítása érdekében, hogy az ágazat jövőbeli szakemberei színvonalas képzésben részesüljenek;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti hirdetési szabványügyi bizottságok, önszabályozó és szabályozó testületek számára speciális kurzusokat kell tartani a médiában megjelenő nemi sztereotípiákról annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemi alapon diszkriminatív képek televízióban, interneten, illetve marketing- és reklámkampányokban való megjelenésének negatív hatására; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti hirdetési szabványügyi bizottságok, önszabályozó és szabályozó testületek számára speciális kurzusokat kell tartani a médiában megjelenő nemi sztereotípiákról annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a nemi alapon diszkriminatív képek televízióban, interneten, illetve marketing- és reklámkampányokban való megjelenésének negatív hatására;

| 12. | kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki a médiában tapasztalható, nőkkel és lányokkal szembeni szexista sértések vagy a nők és lányok lealacsonyító ábrázolása elleni zéró toleranciára irányuló, figyelemfelkeltő kampányokat az Unióban; |
| --- | --- |

12.

kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki a médiában tapasztalható, nőkkel és lányokkal szembeni szexista sértések vagy a nők és lányok lealacsonyító ábrázolása elleni zéró toleranciára irányuló, figyelemfelkeltő kampányokat az Unióban;

| 13. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy médiaszakemberek bevonásával szervezzenek a nemi sztereotípiák káros hatásairól és az e téren alkalmazott jó gyakorlatokról szóló képzéseket és figyelemfelkeltő akciókat; |
| --- | --- |

13.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy médiaszakemberek bevonásával szervezzenek a nemi sztereotípiák káros hatásairól és az e téren alkalmazott jó gyakorlatokról szóló képzéseket és figyelemfelkeltő akciókat;

| 14. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy előmozdítsuk a női méltóságot tiszteletben tartó nőábrázolást/nőképet, és hogy küzdjünk a kitartó nemi sztereotípiák ellen, különösen ami a lealacsonyító ábrázolások túltengését illeti, teljes mértékben tiszteletben tartva egyúttal a sajtószabadságot és az önkifejezés szabadságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy előmozdítsuk a női méltóságot tiszteletben tartó nőábrázolást/nőképet, és hogy küzdjünk a kitartó nemi sztereotípiák ellen, különösen ami a lealacsonyító ábrázolások túltengését illeti, teljes mértékben tiszteletben tartva egyúttal a sajtószabadságot és az önkifejezés szabadságát;

| 15. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy hozzon konkrét intézkedéseket a reklámokban a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésről szóló 1997. szeptember 16-i állásfoglalásával kapcsolatosan, amelyben a pornográfia minden formájának (10); |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy hozzon konkrét intézkedéseket a reklámokban a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetésről szóló 1997. szeptember 16-i állásfoglalásával kapcsolatosan, amelyben a pornográfia minden formájának (10);

| 16. | felszólítja a Bizottságot arra, hogy segítse a tagállamokat a lányok szexualizációjával szembeni küzdelemben, és ezt ne csak a szükséges adatok összegyűjtésével, a bevált gyakorlatok népszerűsítésével és tájékoztató kampányok szervezésével tegye, hanem a tagállamok által hozott intézkedések, különösen a szexualizáció, valamint a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak ellen folytatott küzdelemmel foglalkozó női szervezetek pénzügyi támogatásával is; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot arra, hogy segítse a tagállamokat a lányok szexualizációjával szembeni küzdelemben, és ezt ne csak a szükséges adatok összegyűjtésével, a bevált gyakorlatok népszerűsítésével és tájékoztató kampányok szervezésével tegye, hanem a tagállamok által hozott intézkedések, különösen a szexualizáció, valamint a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak ellen folytatott küzdelemmel foglalkozó női szervezetek pénzügyi támogatásával is;

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre pozitív cselekvési intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő juthasson vezető és felsővezetői pozícióba a médiában; |
| --- | --- |

17.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre pozitív cselekvési intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő juthasson vezető és felsővezetői pozícióba a médiában;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek kutatásokat és vegyenek fel összehasonlító adatokat a nők és a média témakörében, többek között vizsgálják meg a speciális csoportokhoz tartozó, így például a fogyatékkal élő vagy etnikai kisebbséghez tartozó nők ábrázolását; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek kutatásokat és vegyenek fel összehasonlító adatokat a nők és a média témakörében, többek között vizsgálják meg a speciális csoportokhoz tartozó, így például a fogyatékkal élő vagy etnikai kisebbséghez tartozó nők ábrázolását;

Oktatás és képzés

| 19. | hangsúlyozza, hogy az általános és középiskolákban, valamint a felsőoktatási intézményekben speciális pályaválasztási tanácsadó foglalkozásokra van szükség annak érdekében, hogy tájékoztassák a fiatalokat a nemi sztereotípiák káros következményeiről, és olyan tanulmányok, illetve pályák megkezdésére ösztönözzék őket, amelyeket a múltban jellemzően „férfiasnak” vagy „nőiesnek” tartottak; kéri, hogy minden olyan intézkedés részesüljön támogatásban, amely a nemi sztereotípiák fiatal gyermekek közötti előfordulásának csökkentésére irányul; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az általános és középiskolákban, valamint a felsőoktatási intézményekben speciális pályaválasztási tanácsadó foglalkozásokra van szükség annak érdekében, hogy tájékoztassák a fiatalokat a nemi sztereotípiák káros következményeiről, és olyan tanulmányok, illetve pályák megkezdésére ösztönözzék őket, amelyeket a múltban jellemzően „férfiasnak” vagy „nőiesnek” tartottak; kéri, hogy minden olyan intézkedés részesüljön támogatásban, amely a nemi sztereotípiák fiatal gyermekek közötti előfordulásának csökkentésére irányul;

| 20. | kitart annak fontossága mellett, hogy a nemi alapú sztereotípiák, megkülönböztetés és erőszak elleni hatékony küzdelem érdekében a legfiatalabb kortól kezdve elő kell mozdítani a nők és férfiak közötti egyenlőséget, beleértve az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának és az Emberi Jogok Európai Chartájának iskolai oktatásba való felvételét is; |
| --- | --- |

20.

kitart annak fontossága mellett, hogy a nemi alapú sztereotípiák, megkülönböztetés és erőszak elleni hatékony küzdelem érdekében a legfiatalabb kortól kezdve elő kell mozdítani a nők és férfiak közötti egyenlőséget, beleértve az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának és az Emberi Jogok Európai Chartájának iskolai oktatásba való felvételét is;

| 21. | hangsúlyozza, hogy szükség van a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a mások tiszteletére, a fiatalok egymás iránti tiszteletére, a másikat tiszteletben tartó szexualitásra és az erőszak valamennyi formájának elutasítására összpontosító oktatási programokra/tananyagokra, és hangsúlyozza, hogy fontos e területen a tanárok képzése; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy szükség van a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a mások tiszteletére, a fiatalok egymás iránti tiszteletére, a másikat tiszteletben tartó szexualitásra és az erőszak valamennyi formájának elutasítására összpontosító oktatási programokra/tananyagokra, és hangsúlyozza, hogy fontos e területen a tanárok képzése;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az iskolákban érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget, ezért arra ösztönzi az iskolákat, hogy tudatosságnövelő gyakorlatok és gyakorlati foglalkozások kidolgozásával és végrehajtásával tegyék a tananyag részévé a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az iskolákban érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőséget, ezért arra ösztönzi az iskolákat, hogy tudatosságnövelő gyakorlatok és gyakorlati foglalkozások kidolgozásával és végrehajtásával tegyék a tananyag részévé a nemek közötti egyenlőséget;

| 23. | hangsúlyozza, hogy képzéseket kell kidolgozni és tartani a tanárok, a felügyelők, az igazgatók és a gyermekek oktatásában érintett minden más személy számára annak érdekében, hogy rendelkezésükre álljon a nemi alapú sztereotípiák leküzdéséhez és a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdításához szükséges minden pedagógiai eszköz; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy képzéseket kell kidolgozni és tartani a tanárok, a felügyelők, az igazgatók és a gyermekek oktatásában érintett minden más személy számára annak érdekében, hogy rendelkezésükre álljon a nemi alapú sztereotípiák leküzdéséhez és a nők és férfiak közötti egyenlőség előmozdításához szükséges minden pedagógiai eszköz;

| 24. | kiemeli, hogy noha az EU országainak többsége rendelkezik a nemek közötti egyenlőség felsőoktatáson belüli megvalósítására vonatkozó politikákkal, szinte valamennyi ilyen politika és program a lányokat célozza meg; felkéri ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a fiúkat célzó, a felsőoktatáson belüli nemi sztereotípiák elleni általános nemzeti stratégiákat és kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy noha az EU országainak többsége rendelkezik a nemek közötti egyenlőség felsőoktatáson belüli megvalósítására vonatkozó politikákkal, szinte valamennyi ilyen politika és program a lányokat célozza meg; felkéri ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a fiúkat célzó, a felsőoktatáson belüli nemi sztereotípiák elleni általános nemzeti stratégiákat és kezdeményezéseket;

| 25. | felszólít a tanárok, valamint a formális és nem formális oktatásban részt vevő oktatók alapvető képzések révén történő megfelelő felkészítésére a nők/lányok és férfiak/fiúk közötti egyenlőség, a különböző, szexuális erőszakhoz kapcsolódó visszaélések feltárása és az azokra való reagálás területén; |
| --- | --- |

25.

felszólít a tanárok, valamint a formális és nem formális oktatásban részt vevő oktatók alapvető képzések révén történő megfelelő felkészítésére a nők/lányok és férfiak/fiúk közötti egyenlőség, a különböző, szexuális erőszakhoz kapcsolódó visszaélések feltárása és az azokra való reagálás területén;

| 26. | kiemeli, hogy olyan szakpolitikákat kell kialakítani, amelyek a nemi sztereotípiák kisgyermekkortól való leépítésére és a tanárok és a diákok figyelemfelkeltő képzésére helyezik a hangsúlyt, és amelyek ösztönzik és támogatják a fiatal nők és férfiak változatos szakmai pályafutásának kialakulását; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy olyan szakpolitikákat kell kialakítani, amelyek a nemi sztereotípiák kisgyermekkortól való leépítésére és a tanárok és a diákok figyelemfelkeltő képzésére helyezik a hangsúlyt, és amelyek ösztönzik és támogatják a fiatal nők és férfiak változatos szakmai pályafutásának kialakulását;

| 27. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy folytassanak aktív politikákat annak biztosítása érdekében, hogy a kisebbségi csoportokból és migráns közösségekből származó lányok hozzáférjenek az oktatáshoz és az oktatási rendszerekhez; |
| --- | --- |

27.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy folytassanak aktív politikákat annak biztosítása érdekében, hogy a kisebbségi csoportokból és migráns közösségekből származó lányok hozzáférjenek az oktatáshoz és az oktatási rendszerekhez;

| 28. | felhívja a tagállamokat, hogy értékeljék a tanmenetet és az iskolai tankönyvek tartalmát egy olyan reform érdekében, amelynek eredményeképpen a nemek közötti egyenlőség kérdése átfogó témaként jelenik meg az egész tananyagban, és amelynek célja egyrészt a nemi sztereotípiák megszüntetése, másrészt a nők történelemben, irodalomban, művészetekben stb. játszott szerepének láthatóbbá tétele az oktatás kezdeti szakaszától kezdve; |
| --- | --- |

28.

felhívja a tagállamokat, hogy értékeljék a tanmenetet és az iskolai tankönyvek tartalmát egy olyan reform érdekében, amelynek eredményeképpen a nemek közötti egyenlőség kérdése átfogó témaként jelenik meg az egész tananyagban, és amelynek célja egyrészt a nemi sztereotípiák megszüntetése, másrészt a nők történelemben, irodalomban, művészetekben stb. játszott szerepének láthatóbbá tétele az oktatás kezdeti szakaszától kezdve;

| 29. | felhívja az EU-t, hogy támogassa az oktatás területén az európai dimenziót, például azáltal, hogy biztosítja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának oktatási eszközzé tételét, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, az oktatás valamennyi aspektusára kiterjedő nemzeti és uniós szintű statisztikai adatokat készít és gyűjt; |
| --- | --- |

29.

felhívja az EU-t, hogy támogassa az oktatás területén az európai dimenziót, például azáltal, hogy biztosítja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának oktatási eszközzé tételét, és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos, az oktatás valamennyi aspektusára kiterjedő nemzeti és uniós szintű statisztikai adatokat készít és gyűjt;

| 30. | felhívja az EU-t, hogy az európai iskolákban folyó oktatás minőségét értékelő valamennyi programban alkalmazzon a nemek közötti egyenlőséget mérő mennyiségi és minőségi mutatókat; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EU-t, hogy az európai iskolákban folyó oktatás minőségét értékelő valamennyi programban alkalmazzon a nemek közötti egyenlőséget mérő mennyiségi és minőségi mutatókat;

Munkaerőpiac

| 31. | felhívja a figyelmet a nemi sztereotípiák által a nemek közötti 16,4 %-os bérszakadékra gyakorolt negatív hatás miatti növekvő aggodalomra, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új szakpolitikák kidolgozásakor ezt a szempontot is vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet a nemi sztereotípiák által a nemek közötti 16,4 %-os bérszakadékra gyakorolt negatív hatás miatti növekvő aggodalomra, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új szakpolitikák kidolgozásakor ezt a szempontot is vegyék figyelembe;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a nők képesítését és tapasztalatát anyagilag a férfiakénál kevésbé díjazzák, részben azért, mert a hagyományos nézet szerint a nők által végzett munka a családi bevételek kiegészítését szolgálja, mely vélekedés jelentősen hozzájárult a nők és a férfiak bérezése közötti különbségek létrejöttéhez és fennmaradásához; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a nők képesítését és tapasztalatát anyagilag a férfiakénál kevésbé díjazzák, részben azért, mert a hagyományos nézet szerint a nők által végzett munka a családi bevételek kiegészítését szolgálja, mely vélekedés jelentősen hozzájárult a nők és a férfiak bérezése közötti különbségek létrejöttéhez és fennmaradásához;

| 33. | hangsúlyozza, hogy figyelemfelkeltő tevékenységekre van szükség annak érdekében, hogy a munkáltatókat és munkavállalókat tájékoztassák a nemi sztereotípiák és a nemek közötti bérezés és a munkaerő-piaci hozzáférés terén tapasztalható eltérések összefüggéseiről, a társadalom többi érdekelt felét pedig tájékoztassák arról, hogy a nemi sztereotípiák a munkaerőpiacon és a magánéletben egyaránt csökkentik a nők lehetőségeit, ösztönözzék az átláthatóságot az állami, illetve magánvállalatoknál és hivataloknál, és az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért biztosítsanak egyenlő díjazást; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy figyelemfelkeltő tevékenységekre van szükség annak érdekében, hogy a munkáltatókat és munkavállalókat tájékoztassák a nemi sztereotípiák és a nemek közötti bérezés és a munkaerő-piaci hozzáférés terén tapasztalható eltérések összefüggéseiről, a társadalom többi érdekelt felét pedig tájékoztassák arról, hogy a nemi sztereotípiák a munkaerőpiacon és a magánéletben egyaránt csökkentik a nők lehetőségeit, ösztönözzék az átláthatóságot az állami, illetve magánvállalatoknál és hivataloknál, és az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért biztosítsanak egyenlő díjazást;

| 34. | felszólítja a tagállamokat, hogy a bérszakadék problémáját előidéző nemi sztereotípiák leküzdésének egyik eszközeként vizsgálják felül a bérszerkezeteket a nők uralta szakmák és foglalkozások esetében; sürgeti a tagállamokat, a munkaadókat és a szakszervezeteket, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus és használható eszközöket, amelyek segítségével meghatározhatók az egyenlő értékűnek tekinthető munkák, és ezáltal biztosítható a férfiak és a nők egyenlő díjazása; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a tagállamokat, hogy a bérszakadék problémáját előidéző nemi sztereotípiák leküzdésének egyik eszközeként vizsgálják felül a bérszerkezeteket a nők uralta szakmák és foglalkozások esetében; sürgeti a tagállamokat, a munkaadókat és a szakszervezeteket, hogy dolgozzanak ki és vezessenek be a munkahelyek értékelésére szolgáló specifikus és használható eszközöket, amelyek segítségével meghatározhatók az egyenlő értékűnek tekinthető munkák, és ezáltal biztosítható a férfiak és a nők egyenlő díjazása;

| 35. | sürgeti a tagállamokat olyan politikák kidolgozására, amelyek Európa-szerte növelik a dolgozó szülők számára elérhető olcsó és jó minőségű gyermekgondozási létesítmények számát, valamint hozzájárulnak olyan struktúrák kialakításához, amelyek lehetővé teszik a vállalatoknál foglalkoztatott szülők családi és szakmai életének összeegyeztetését, különösen azáltal, hogy támogatják a vállalkozások által biztosított gyermekgondozási szolgáltatások elindítását és fenntartását; sürgeti továbbá, hogy a tagállamok javítsák az egyéb eltartottak (idősek, fogyatékkal élők, más rászorulók) gondozási lehetőségeit, ezzel ösztönözve, hogy a nők a munka és a családi élet összeegyeztetésével aktívan részt vegyenek a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a tagállamokat olyan politikák kidolgozására, amelyek Európa-szerte növelik a dolgozó szülők számára elérhető olcsó és jó minőségű gyermekgondozási létesítmények számát, valamint hozzájárulnak olyan struktúrák kialakításához, amelyek lehetővé teszik a vállalatoknál foglalkoztatott szülők családi és szakmai életének összeegyeztetését, különösen azáltal, hogy támogatják a vállalkozások által biztosított gyermekgondozási szolgáltatások elindítását és fenntartását; sürgeti továbbá, hogy a tagállamok javítsák az egyéb eltartottak (idősek, fogyatékkal élők, más rászorulók) gondozási lehetőségeit, ezzel ösztönözve, hogy a nők a munka és a családi élet összeegyeztetésével aktívan részt vegyenek a munkaerőpiacon;

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak rugalmas munkalehetőségeket és megfelelő szabadságolási formákat mind a férfiak, mind a nők számára; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak rugalmas munkalehetőségeket és megfelelő szabadságolási formákat mind a férfiak, mind a nők számára;

| 37. | kiemeli, hogy a nemi sztereotípiák általában önbeteljesítő jellegűek, így ha a nők számára nem adnak bizonyítási lehetőséget, úgy soha nem sikerül áttörniük a fejlődésük útjában álló korlátokat; |
| --- | --- |

37.

kiemeli, hogy a nemi sztereotípiák általában önbeteljesítő jellegűek, így ha a nők számára nem adnak bizonyítási lehetőséget, úgy soha nem sikerül áttörniük a fejlődésük útjában álló korlátokat;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő képzés, finanszírozás és támogatás biztosításával ösztönözzék a női vállalkozói és önfoglalkoztatási programok végrehajtását; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megfelelő képzés, finanszírozás és támogatás biztosításával ösztönözzék a női vállalkozói és önfoglalkoztatási programok végrehajtását;

| 39. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az idősebb nőket különösen erősen érinti a nemek közötti bérszakadék, amely a későbbi nyugdíjakban is tükröződik, ami pedig növeli a rendkívüli és tartós szegénység veszélyét, miután a nők elérik a nyugdíjkorhatárt; |
| --- | --- |

39.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az idősebb nőket különösen erősen érinti a nemek közötti bérszakadék, amely a későbbi nyugdíjakban is tükröződik, ami pedig növeli a rendkívüli és tartós szegénység veszélyét, miután a nők elérik a nyugdíjkorhatárt;

| 40. | megállapítja, hogy az EU új nyugdíjszabályai következtében emelkedni fog annak valószínűsége, hogy az idősebb nők a nyugdíjkorhatár elérése után elszegényednek; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fehér könyvben ne támogassanak olyan módosítást, amely növelné a férfiak és nők közötti nyugdíjkülönbséget; |
| --- | --- |

40.

megállapítja, hogy az EU új nyugdíjszabályai következtében emelkedni fog annak valószínűsége, hogy az idősebb nők a nyugdíjkorhatár elérése után elszegényednek; ezért hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a fehér könyvben ne támogassanak olyan módosítást, amely növelné a férfiak és nők közötti nyugdíjkülönbséget;

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a munkahelyi szexuális zaklatásról szóló uniós irányelv végrehajtását, és a tagállamok jogszabályainak és intézkedéseinek megszigorítása érdekében készítsen jelentést a hiányosságokról és az elvégzendő feladatokról; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a munkahelyi szexuális zaklatásról szóló uniós irányelv végrehajtását, és a tagállamok jogszabályainak és intézkedéseinek megszigorítása érdekében készítsen jelentést a hiányosságokról és az elvégzendő feladatokról;

Gazdasági és politikai döntéshozatal

| 42. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nők 2009-ben 23 %-ban képviseltették magukat a nemzeti kormányokban, és támogatja a kötelező erejű kvóták bevezetését azzal a céllal, hogy regionális és körzeti szinten növeljék a nők számát a nemzeti kormányokban és parlamentekben, valamint az uniós intézményekben; szorgalmazza továbbá olyan figyelemfelhívó és ösztönző kampányok indítását, amelyek a nőket aktívabb politikai szerepvállalásra és a helyi önkormányzatokban és a nemzeti kormányban betöltendő pozíciók megpályázására ösztönzi; |
| --- | --- |

42.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nők 2009-ben 23 %-ban képviseltették magukat a nemzeti kormányokban, és támogatja a kötelező erejű kvóták bevezetését azzal a céllal, hogy regionális és körzeti szinten növeljék a nők számát a nemzeti kormányokban és parlamentekben, valamint az uniós intézményekben; szorgalmazza továbbá olyan figyelemfelhívó és ösztönző kampányok indítását, amelyek a nőket aktívabb politikai szerepvállalásra és a helyi önkormányzatokban és a nemzeti kormányban betöltendő pozíciók megpályázására ösztönzi;

| 43. | emlékeztet arra, hogy a 2014-es európai választások – amelyeket a következő Európai Bizottság kinevezése és az uniós „csúcsállásokba” való jelölések követnek – lehetőséget biztosítanak az egyenlő alapokon működő demokrácia irányába való elmozdulásra uniós szinten, és arra, hogy az EU mintává válhasson ezen a területen; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a 2014-es európai választások – amelyeket a következő Európai Bizottság kinevezése és az uniós „csúcsállásokba” való jelölések követnek – lehetőséget biztosítanak az egyenlő alapokon működő demokrácia irányába való elmozdulásra uniós szinten, és arra, hogy az EU mintává válhasson ezen a területen;

| 44. | felszólítja a tagállamokat az egyenlőség támogatására azáltal, hogy egy női és egy férfi jelöltet is állítanak az európai biztosi tisztségre; felszólítja a Bizottság jelölt elnökét, hogy a Bizottság megalakításakor törekedjen az egyenlőségre; felszólítja a jelenlegi Európai Bizottságot, hogy nyilvánosan támogassa ezt az eljárást; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat az egyenlőség támogatására azáltal, hogy egy női és egy férfi jelöltet is állítanak az európai biztosi tisztségre; felszólítja a Bizottság jelölt elnökét, hogy a Bizottság megalakításakor törekedjen az egyenlőségre; felszólítja a jelenlegi Európai Bizottságot, hogy nyilvánosan támogassa ezt az eljárást;

| 45. | emlékeztet arra, hogy Európában 2010-ben a nők az igazgatótanácsok tagjainak mindössze 12 %-át adták; támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy a tőzsdén jegyzett nagyobb társaságok vezető pozíciói esetében állapítsanak meg a nőkre alkalmazandó kötelező erejű kvótákat; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet arra, hogy Európában 2010-ben a nők az igazgatótanácsok tagjainak mindössze 12 %-át adták; támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy a tőzsdén jegyzett nagyobb társaságok vezető pozíciói esetében állapítsanak meg a nőkre alkalmazandó kötelező erejű kvótákat;

Egyéb intézkedések

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a férfiak és nők munkaerő-piaci hozzáférését, valamint olyan eszközök elérhetőségét, amelyek lehetővé teszik a hivatás és a családi élet összeegyeztetését, mivel a sztereotípiák növelhetik a foglalkozási szegregációt és a nemek közötti bérszakadékot; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a férfiak és nők munkaerő-piaci hozzáférését, valamint olyan eszközök elérhetőségét, amelyek lehetővé teszik a hivatás és a családi élet összeegyeztetését, mivel a sztereotípiák növelhetik a foglalkozási szegregációt és a nemek közötti bérszakadékot;

| 47. | felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a nőkkel szembeni erőszakot kezeljék első számú büntetőpolitikai prioritásként; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ennek érdekében fejlesszék az igazságügyi hatóságaik és a nemzeti rendőrség közötti együttműködést, valamint a helyes gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

47.

felszólítja ezért a tagállamokat, hogy a nőkkel szembeni erőszakot kezeljék első számú büntetőpolitikai prioritásként; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy ennek érdekében fejlesszék az igazságügyi hatóságaik és a nemzeti rendőrség közötti együttműködést, valamint a helyes gyakorlatok megosztását;

| 48. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak a nemi alapú erőszakról szóló, a közvéleményt célzó figyelemfelhívó és tájékoztató kampányokat magában foglaló összehangolt fellépést, dolgozzanak ki stratégiákat a nőkkel kapcsolatos sztereotípiáknak az oktatás és a média segítségével történő megváltoztatására, és támogassák a jó gyakorlatok cseréjét; ismételten hangsúlyozza, hogy nem csak az áldozatokkal kell foglalkozni, hanem az elkövetőkkel is, növelve ez utóbbiak felelősségtudatát és hozzájárulva azoknak a sztereotípiáknak és a társadalomban gyökerező hiedelmeknek a megváltoztatásához, amelyek elősegítik azoknak a körülményeknek a fenntartását, amelyek az effajta erőszakhoz és annak elfogadásához vezetnek; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak a nemi alapú erőszakról szóló, a közvéleményt célzó figyelemfelhívó és tájékoztató kampányokat magában foglaló összehangolt fellépést, dolgozzanak ki stratégiákat a nőkkel kapcsolatos sztereotípiáknak az oktatás és a média segítségével történő megváltoztatására, és támogassák a jó gyakorlatok cseréjét; ismételten hangsúlyozza, hogy nem csak az áldozatokkal kell foglalkozni, hanem az elkövetőkkel is, növelve ez utóbbiak felelősségtudatát és hozzájárulva azoknak a sztereotípiáknak és a társadalomban gyökerező hiedelmeknek a megváltoztatásához, amelyek elősegítik azoknak a körülményeknek a fenntartását, amelyek az effajta erőszakhoz és annak elfogadásához vezetnek;

| 49. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között a nők politikai, gazdasági, szociális, sport-, egészségügyi, művészeti, tudományos életben és a társadalom minden más területén játszott szerepüket és részvételüket méltató információs kampányok révén – mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséget és a nők függetlenné válását; |
| --- | --- |

49.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között a nők politikai, gazdasági, szociális, sport-, egészségügyi, művészeti, tudományos életben és a társadalom minden más területén játszott szerepüket és részvételüket méltató információs kampányok révén – mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséget és a nők függetlenné válását;

| 50. | úgy véli, hogy jogalkotási és nem jogalkotási intézkedésekre is szükség van nemzeti és uniós szinten egyaránt a sztereotípiák felszámolása és a bérszakadék megszüntetése, a nők férfiak által uralt ágazatokban való részvételének fokozása, a nők készségei és gazdasági teljesítménye munkahelyi elismerésének előmozdítása, a horizontális és vertikális szegregáció kiküszöbölése, valamint a politikai és vállalati döntéshozó szervekben való női részvétel fokozása érdekében; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy jogalkotási és nem jogalkotási intézkedésekre is szükség van nemzeti és uniós szinten egyaránt a sztereotípiák felszámolása és a bérszakadék megszüntetése, a nők férfiak által uralt ágazatokban való részvételének fokozása, a nők készségei és gazdasági teljesítménye munkahelyi elismerésének előmozdítása, a horizontális és vertikális szegregáció kiküszöbölése, valamint a politikai és vállalati döntéshozó szervekben való női részvétel fokozása érdekében;

| 51. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el határozott politikai intézkedéseket, amelyek a nemi sztereotípiák elleni küzdelmet szolgálják és a férfiakat arra ösztönzik, hogy egyenlő arányban vegyék ki a részüket a háztartási és szülői feladatokból, különösképpen pedig hozzanak létre ösztönzőket annak érdekében, hogy a férfiak szülői és apai szabadságot vegyenek ki, ami megerősíti szülői jogaikat, biztosítja a férfiak és nők közötti nagyobb fokú egyenlőséget, a családi és háztartási feladatok megfelelőbb megosztását, és javítja a nők lehetőségeit a teljes körű munkaerő-piaci részvételre; felhívja a tagállamokat, hogy igyekezzenek rábírni a munkáltatókat családbarát intézkedések megtételére; |
| --- | --- |

51.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el határozott politikai intézkedéseket, amelyek a nemi sztereotípiák elleni küzdelmet szolgálják és a férfiakat arra ösztönzik, hogy egyenlő arányban vegyék ki a részüket a háztartási és szülői feladatokból, különösképpen pedig hozzanak létre ösztönzőket annak érdekében, hogy a férfiak szülői és apai szabadságot vegyenek ki, ami megerősíti szülői jogaikat, biztosítja a férfiak és nők közötti nagyobb fokú egyenlőséget, a családi és háztartási feladatok megfelelőbb megosztását, és javítja a nők lehetőségeit a teljes körű munkaerő-piaci részvételre; felhívja a tagállamokat, hogy igyekezzenek rábírni a munkáltatókat családbarát intézkedések megtételére;

| 52. | felhívja a Bizottságot és a tagállamok nemzeti kormányait, hogy ösztönözzék a nemi sztereotípiákkal foglalkozó kutatások erősítését, és a nemi sztereotípiákra vonatkozó megfelelő mutatók kidolgozásával gyűjtsenek további statisztikai adatokat a nemi sztereotípiákról; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot és a tagállamok nemzeti kormányait, hogy ösztönözzék a nemi sztereotípiákkal foglalkozó kutatások erősítését, és a nemi sztereotípiákra vonatkozó megfelelő mutatók kidolgozásával gyűjtsenek további statisztikai adatokat a nemi sztereotípiákról;

| 53. | emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a nemek közötti egyenlőség elvét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke rögzíti; |
| --- | --- |

53.

emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a nemek közötti egyenlőség elvét az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke rögzíti;

| 54. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a férfiak és nők foglalkoztatási lehetőségeit különböző hivatásokban, amelyek megfelelnek a munkaerő-piaci követelményeknek, és végső soron mindkét nem számára biztosítják az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a férfiak és nők foglalkoztatási lehetőségeit különböző hivatásokban, amelyek megfelelnek a munkaerő-piaci követelményeknek, és végső soron mindkét nem számára biztosítják az esélyegyenlőséget;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy küzdjön a nőkkel szembeni erőszak, a hátrányos megkülönböztetés és a sztereotípiák minden formája ellen, hogy a nők maradéktalanul élvezhessék emberi jogaikat; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy küzdjön a nőkkel szembeni erőszak, a hátrányos megkülönböztetés és a sztereotípiák minden formája ellen, hogy a nők maradéktalanul élvezhessék emberi jogaikat;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy szorgalmazza a tagállamok részéről a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumban vállalt kötelezettségek teljesítését; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy szorgalmazza a tagállamok részéről a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumban vállalt kötelezettségek teljesítését;

| 57. | arra biztatja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó különféle nemzeti intézményeket, hogy ösztönözzék a nemi sztereotípiák eredendő okaival és a sztereotípiák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásával foglalkozó további kutatásokat, és hangsúlyozza az új gondolatok és a bevált gyakorlatokról szóló kutatások kölcsönös megosztásának fontosságát annak érdekében, hogy a tagállamokban és az uniós intézményekben felszámolják a nemi sztereotípiákat; |
| --- | --- |

57.

arra biztatja a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó különféle nemzeti intézményeket, hogy ösztönözzék a nemi sztereotípiák eredendő okaival és a sztereotípiák nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatásával foglalkozó további kutatásokat, és hangsúlyozza az új gondolatok és a bevált gyakorlatokról szóló kutatások kölcsönös megosztásának fontosságát annak érdekében, hogy a tagállamokban és az uniós intézményekben felszámolják a nemi sztereotípiákat;

| 58. | emlékezteti a Bizottságot a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i parlamenti állásfoglalásra, és felhívja az említett állásfoglalásban előterjesztett ajánlások végrehajtására; |
| --- | --- |

58.

emlékezteti a Bizottságot a marketingnek és a hirdetéseknek a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló, 2008. szeptember 3-i parlamenti állásfoglalásra, és felhívja az említett állásfoglalásban előterjesztett ajánlások végrehajtására;

| 59. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy szervezzenek figyelemfelkeltő, oktatási és képzési kampányokat a diszkriminatív kulturális normák leküzdésére, valamint küzdjenek a nők elleni erőszakot legitimáló és fenntartó, széles körben elterjedt szexista sztereotípiák és társadalmi megbélyegzés ellen, továbbá biztosítsák, hogy az erőszak igazolása céljából ne lehessen semmilyen szokással, hagyománnyal vagy vallással kapcsolatos szempontra hivatkozni; |
| --- | --- |

59.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy szervezzenek figyelemfelkeltő, oktatási és képzési kampányokat a diszkriminatív kulturális normák leküzdésére, valamint küzdjenek a nők elleni erőszakot legitimáló és fenntartó, széles körben elterjedt szexista sztereotípiák és társadalmi megbélyegzés ellen, továbbá biztosítsák, hogy az erőszak igazolása céljából ne lehessen semmilyen szokással, hagyománnyal vagy vallással kapcsolatos szempontra hivatkozni;

| 60. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a bevált modellek megosztását, segítsék elő a tagállamok együttes tanulását, és hozzanak létre uniós szintű finanszírozási lehetőségeket és nemzeti kampányokat a nemi sztereotípiák megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

60.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a bevált modellek megosztását, segítsék elő a tagállamok együttes tanulását, és hozzanak létre uniós szintű finanszírozási lehetőségeket és nemzeti kampányokat a nemi sztereotípiák megszüntetése érdekében;

| 61. | felhívja az EU-t, hogy szüntesse meg a faji és a nemi alapú megkülönböztetésre vonatkozó uniós jogszabályok hatályai közötti különbséget, és tegyen javaslatot új jogszabályokra, amelyek biztosítják a nők és férfiak közötti egyenlőséget az oktatásban és médiában; |
| --- | --- |

61.

felhívja az EU-t, hogy szüntesse meg a faji és a nemi alapú megkülönböztetésre vonatkozó uniós jogszabályok hatályai közötti különbséget, és tegyen javaslatot új jogszabályokra, amelyek biztosítják a nők és férfiak közötti egyenlőséget az oktatásban és médiában;

| 62. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzanak ki biztosítékokat (ez lehet egy ombudsman vagy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szakértőket magában foglaló médiafigyelő hatóság) annak érdekében, hogy az ipari magatartási kódexek tartalmazzák és alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség szempontjait, továbbá hogy a polgárok szükség esetén panaszt tehessenek; |
| --- | --- |

62.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzanak ki biztosítékokat (ez lehet egy ombudsman vagy a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szakértőket magában foglaló médiafigyelő hatóság) annak érdekében, hogy az ipari magatartási kódexek tartalmazzák és alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség szempontjait, továbbá hogy a polgárok szükség esetén panaszt tehessenek;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 59., 2001.2.23., 258. o.

(2)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(3)  HL C 348. E, 2010.12.21., 11. o.

(4)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(5)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(6)  HL L 269., 2002. 10.5., 15. o.

(7)  A 2011. március 7-i tanácsi következtetések melléklete.

(8)  HL C 295. E, 2009.12.4., 43. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0069.

(10)  HL C 304., 1997.10.6., 60. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/27

---

P7_TA(2013)0075

A nők helyzete Észak-Afrikában

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a nők helyzetéről Észak-Afrikában (2012/2102(INI))

(2016/C 036/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére és 3. cikke (5) bekezdésének második albekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikkére,

| — | tekintettel az Afrika–EU stratégiai partnerségére – a közös Afrika–EU stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrika–EU stratégiai partnerségére – a közös Afrika–EU stratégiára,

| — | tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i közleményére (COM(2010)0491),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” (COM(2011)0200), „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” (COM(2011)0303) és a „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” (JOIN(2012)0014) című közös közleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel” (COM(2011)0200), „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” (COM(2011)0303) és a „Az új európai szomszédságpolitika megvalósítása” (JOIN(2012)0014) című közös közleményeire,

| — | tekintettel a Bizottság demokratizálódással és emberi jogokkal kapcsolatos tematikus és földrajzi pénzügyi eszközeire (például a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre (ENPI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság demokratizálódással és emberi jogokkal kapcsolatos tematikus és földrajzi pénzügyi eszközeire (például a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR), valamint az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközre (ENPI)),

| — | tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016) (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem felszámolására irányuló európai uniós stratégiára (2012–2016) (COM(2012)0286),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A nők és férfiak közötti egyenlőség: az arab tavasz sikerének előfeltétele” című állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „A nők és férfiak közötti egyenlőség: az arab tavasz sikerének előfeltétele” című állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), valamint az Egyesült Nemzetek 1989. november 20-i gyermekjogi egyezményére, és ennek a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), valamint az Egyesült Nemzetek 1989. november 20-i gyermekjogi egyezményére, és ennek a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, 2000. május 25-i fakultatív jegyzőkönyvére;

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésnek a női nemi szervek megcsonkításáról szóló, 2012. december 20-i 67/167. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésnek a női nemi szervek megcsonkításáról szóló, 2012. december 20-i 67/167. számú határozatára,

| — | tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben megrendezett negyedik nőügyi világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint ezt követően az ENSZ Peking + 5, + 10 és + 15 rendkívüli ülésein 2000. június 9-én, 2005. március 11-én és 2010. március 2-án elfogadott, a pekingi nyilatkozat és a cselekvési platform végrehajtására irányuló további fellépésekről és kezdeményezésekről szóló záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995 szeptemberében Pekingben megrendezett negyedik nőügyi világkonferenciára, a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, valamint ezt követően az ENSZ Peking + 5, + 10 és + 15 rendkívüli ülésein 2000. június 9-én, 2005. március 11-én és 2010. március 2-án elfogadott, a pekingi nyilatkozat és a cselekvési platform végrehajtására irányuló további fellépésekről és kezdeményezésekről szóló záródokumentumokra,

| — | tekintettel az emberi jogokról és a népek jogairól szóló Afrikai Chartának a nők jogairól szóló jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és a népek jogairól szóló Afrikai Chartának a nők jogairól szóló jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés tevékenységeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés tevékenységeire,

| — | tekintettel az Isztambul–Marrakesh folyamatra és a 2006. november 14–15-én Isztambulban és 2009. november 11–12-én Marrakeshben megtartott 1. és 2., a nők társadalomban betöltött szerepének erősítéséről szóló euro-mediterrán miniszteri konferencia miniszteri következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Isztambul–Marrakesh folyamatra és a 2006. november 14–15-én Isztambulban és 2009. november 11–12-én Marrakeshben megtartott 1. és 2., a nők társadalomban betöltött szerepének erősítéséről szóló euro-mediterrán miniszteri konferencia miniszteri következtetéseire,

| — | tekintettel az Unió által finanszírozott, a nők és férfiak közötti egyenlőségre irányuló közös menetrendnek az isztambuli folyamaton keresztüli előmozdításával foglalkozó regionális projekt keretében 2012 júniusában és novemberében Bejrútban és Ammánban tartott, a civil társadalom, az állami szereplők és a politikai vezetők közötti közel-keleti és észak-afrikai (MENA) regionális párbeszédek következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió által finanszírozott, a nők és férfiak közötti egyenlőségre irányuló közös menetrendnek az isztambuli folyamaton keresztüli előmozdításával foglalkozó regionális projekt keretében 2012 júniusában és novemberében Bejrútban és Ammánban tartott, a civil társadalom, az állami szereplők és a politikai vezetők közötti közel-keleti és észak-afrikai (MENA) regionális párbeszédek következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság és az ENSZ nőügyi szervezetének „Nők tavasza” című, a Földközi-tenger déli régiójára vonatkozó közös regionális programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az ENSZ nőügyi szervezetének „Nők tavasza” című, a Földközi-tenger déli régiójára vonatkozó közös regionális programjára,

| — | tekintettel az „Előrelépés a gyermekek számára”című UNICEF jelentés a serdülők helyzetéről szóló 10. kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előrelépés a gyermekek számára”című UNICEF jelentés a serdülők helyzetéről szóló 10. kiadására,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának arab humánerőforrás-fejlesztési „A nők felemelkedése az arab világban” című 2005-ös és a „A humánbiztonság kihívásai az arab világban” című 2009-es jelentéseire, különös tekintettel annak „Kiszolgáltatott csoportok egyéni biztonságának hiánya” című fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjának arab humánerőforrás-fejlesztési „A nők felemelkedése az arab világban” című 2005-ös és a „A humánbiztonság kihívásai az arab világban” című 2009-es jelentéseire, különös tekintettel annak „Kiszolgáltatott csoportok egyéni biztonságának hiánya” című fejezetére,

| — | tekintettel az egyiptomi helyzetről szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyiptomi helyzetről szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a déli szomszédságról és különösen Líbiáról szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a déli szomszédságról és különösen Líbiáról szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – déli dimenzió” című, 2011. április 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata – déli dimenzió” című, 2011. április 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a nemi erőszaknak az észak-afrikai és közel-keleti konfliktusokban történő alkalmazásáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemi erőszaknak az észak-afrikai és közel-keleti konfliktusokban történő alkalmazásáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2012. március 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőségről az Európai Unióban – 2011” című 2012. március 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Demokrácia Alapítvány esetleges létrehozásának módozatairól szóló, a Tanácshoz intézett 2012. március 29-i ajánlására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0047/2013),

| A. | mivel sok – különösen fiatal – nő nagy szerepet játszott az észak-afrikai „arab tavasz” eseményeiben, minthogy a kezdetektől fogva részt vettek demonstrációkban, nyilvános és politikai vitákban és választásokban, többek között a civil társadalom, a közösségi média és a blogok aktív szereplőiként, és így országaikban a demokratikus változásoknak és fejlődés és a kohézió megerősítésének kulcsfontosságú előmozdítói voltak, és ma is azok; |
| --- | --- |

A.

mivel sok – különösen fiatal – nő nagy szerepet játszott az észak-afrikai „arab tavasz” eseményeiben, minthogy a kezdetektől fogva részt vettek demonstrációkban, nyilvános és politikai vitákban és választásokban, többek között a civil társadalom, a közösségi média és a blogok aktív szereplőiként, és így országaikban a demokratikus változásoknak és fejlődés és a kohézió megerősítésének kulcsfontosságú előmozdítói voltak, és ma is azok;

| B. | mivel ezek az országok politikai és demokratikus átmeneten és alkotmánymódosítások vagy -kiigazítások során mennek keresztül, amelyben a női parlamenti képviselők, választott tisztviselők és civil társadalmi képviselők aktívan és következetesen részt vesznek; mivel e folyamatok eredményei alakítják majd ezen országok demokratikus működését, valamint az alapvető jogokat és szabadságjogokat, hatást gyakorolva a nők helyzetére; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek az országok politikai és demokratikus átmeneten és alkotmánymódosítások vagy -kiigazítások során mennek keresztül, amelyben a női parlamenti képviselők, választott tisztviselők és civil társadalmi képviselők aktívan és következetesen részt vesznek; mivel e folyamatok eredményei alakítják majd ezen országok demokratikus működését, valamint az alapvető jogokat és szabadságjogokat, hatást gyakorolva a nők helyzetére;

| C. | mivel a nők forradalmakban betöltött szerepe semmiben sem különbözik attól, amit a demokratikus átmenet és az állam újjáépítése követel meg tőlük; mivel e folyamatok sikere a nők az összes döntéshozatali szinten való teljes körű részvételének függvénye; |
| --- | --- |

C.

mivel a nők forradalmakban betöltött szerepe semmiben sem különbözik attól, amit a demokratikus átmenet és az állam újjáépítése követel meg tőlük; mivel e folyamatok sikere a nők az összes döntéshozatali szinten való teljes körű részvételének függvénye;

| D. | mivel ezekben az országban a nők részvétele a felsőoktatásban, a civil társadalmi szervezetekben, a vállalatokban és intézményekben az elmúlt évtizedekben – noha nem egyenlő mértékben – erősödött, még ha a diktatórikus és paternalista rendszerekben jogaik érvényesítése csak korlátozott mértékben valósulhatott is meg, és részvételük különböző, korlátozó feltételekhez volt kötve; |
| --- | --- |

D.

mivel ezekben az országban a nők részvétele a felsőoktatásban, a civil társadalmi szervezetekben, a vállalatokban és intézményekben az elmúlt évtizedekben – noha nem egyenlő mértékben – erősödött, még ha a diktatórikus és paternalista rendszerekben jogaik érvényesítése csak korlátozott mértékben valósulhatott is meg, és részvételük különböző, korlátozó feltételekhez volt kötve;

| E. | mivel a nők jogai a jelenlegi politikai folyamatokban az egyik legvitatottabb és a nők legfőbb aggodalmát képező téma, tekintve, hogy az ellenreakció és megfélemlítés kockázatának vannak kitéve, ami csökkentheti a közös demokráciára és az egyenlő állampolgári státusz elérésére irányuló esélyeiket; |
| --- | --- |

E.

mivel a nők jogai a jelenlegi politikai folyamatokban az egyik legvitatottabb és a nők legfőbb aggodalmát képező téma, tekintve, hogy az ellenreakció és megfélemlítés kockázatának vannak kitéve, ami csökkentheti a közös demokráciára és az egyenlő állampolgári státusz elérésére irányuló esélyeiket;

| F. | mivel a nemek egyenlőségével kapcsolatban felmerülő számos gyakori probléma, mint a lányok és nők jogainak az egyetemes emberi jogok szerves részeként való számon tartása, az egyenlő jogok és a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés az alkotmányos viták központi elemét képezik; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemek egyenlőségével kapcsolatban felmerülő számos gyakori probléma, mint a lányok és nők jogainak az egyetemes emberi jogok szerves részeként való számon tartása, az egyenlő jogok és a nemzetközi egyezményeknek való megfelelés az alkotmányos viták központi elemét képezik;

| G. | mivel a nők politikában és az ágazatok döntéshozó pozícióiban való képviselete országonként eltérő, mégis, a különböző felkelési mozgalmakban és az azt követő választásokon való női részvétel százalékos arányát, valamint a magasan képzett nők megnövekedett számát tekintve elkeserítően alacsony; |
| --- | --- |

G.

mivel a nők politikában és az ágazatok döntéshozó pozícióiban való képviselete országonként eltérő, mégis, a különböző felkelési mozgalmakban és az azt követő választásokon való női részvétel százalékos arányát, valamint a magasan képzett nők megnövekedett számát tekintve elkeserítően alacsony;

| H. | mivel az EU megújult szomszédságpolitikájának nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a nemek közötti egyenlőségre, a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére és a civil társadalom támogatására; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU megújult szomszédságpolitikájának nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a nemek közötti egyenlőségre, a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére és a civil társadalom támogatására;

| I. | mivel jelenleg a régiónak juttatott, a nemek közötti egyenlőséget célzó uniós támogatások mértéke 92 millió euró, amelyből 77 millió euró kétoldalú szinten és 15 millió euró regionális szinten; |
| --- | --- |

I.

mivel jelenleg a régiónak juttatott, a nemek közötti egyenlőséget célzó uniós támogatások mértéke 92 millió euró, amelyből 77 millió euró kétoldalú szinten és 15 millió euró regionális szinten;

| J. | mivel a nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó legjelentősebb uniós kétoldalú programot 45 millió eurós költségvetéssel Marokkóban fogják végrehajtani, és mivel az ENSZ nőügyi szervezete Egyiptomban egy 4 millió euró értékű projektet, Tunéziában és Líbiában pedig a nőket a választásokra felkészítő kétoldalú projekteket fog végrehajtani; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó legjelentősebb uniós kétoldalú programot 45 millió eurós költségvetéssel Marokkóban fogják végrehajtani, és mivel az ENSZ nőügyi szervezete Egyiptomban egy 4 millió euró értékű projektet, Tunéziában és Líbiában pedig a nőket a választásokra felkészítő kétoldalú projekteket fog végrehajtani;

| K. | mivel többek közt a társadalmi-gazdasági helyzet, különösen a fiatalok és a nők magas munkanélküliségi aránya és a szegénység, amely gyakran a nők marginalizálódását eredményezi és ezáltal egyre sérülékenyebbé teszi őket, valamint a jogok megszerzésére és az emberi méltóság és az igazságosság érvényesítésére irányuló törekvések voltak a régióbeli zűrzavar legfőbb kiváltó okai; |
| --- | --- |

K.

mivel többek közt a társadalmi-gazdasági helyzet, különösen a fiatalok és a nők magas munkanélküliségi aránya és a szegénység, amely gyakran a nők marginalizálódását eredményezi és ezáltal egyre sérülékenyebbé teszi őket, valamint a jogok megszerzésére és az emberi méltóság és az igazságosság érvényesítésére irányuló törekvések voltak a régióbeli zűrzavar legfőbb kiváltó okai;

| L. | mivel a lányok és nők sok esetben estek szexuális erőszak áldozatául a régióbeli felkelések alatt és azokat követően, beleértve a nemi erőszakot és a szüzességi teszteket is, amelyeket – többek között a biztonsági erők – a nők elleni politikai nyomásgyakorlás eszközeként használtak, valamint a nyilvános szexuális zaklatást; mivel szélsőséges mozgalmak egyre gyakrabban élnek a nemi alapú megfélemlítés eszközével; |
| --- | --- |

L.

mivel a lányok és nők sok esetben estek szexuális erőszak áldozatául a régióbeli felkelések alatt és azokat követően, beleértve a nemi erőszakot és a szüzességi teszteket is, amelyeket – többek között a biztonsági erők – a nők elleni politikai nyomásgyakorlás eszközeként használtak, valamint a nyilvános szexuális zaklatást; mivel szélsőséges mozgalmak egyre gyakrabban élnek a nemi alapú megfélemlítés eszközével;

| M. | mivel a migráns nők és gyermekek helyzete még kritikusabb a régió egyes részeit jellemző rossz biztonsági helyzet és a gazdasági válság következtében; |
| --- | --- |

M.

mivel a migráns nők és gyermekek helyzete még kritikusabb a régió egyes részeit jellemző rossz biztonsági helyzet és a gazdasági válság következtében;

| N. | mivel egyre nagyobb az emberkereskedelem kockázata az átalakulóban lévő országokban és azon térségekben, ahol a konfliktusok érintik a civil lakosságot, illetve ahol nagy számban találhatók menekültek vagy országon belüli kitelepítettek; |
| --- | --- |

N.

mivel egyre nagyobb az emberkereskedelem kockázata az átalakulóban lévő országokban és azon térségekben, ahol a konfliktusok érintik a civil lakosságot, illetve ahol nagy számban találhatók menekültek vagy országon belüli kitelepítettek;

| O. | mivel az alkotmányos vitáknak egyik alapvető kérdése, hogy az iszlámot a lakosok, vagy az állam vallásaként határozzák-e meg az alkotmányban; |
| --- | --- |

O.

mivel az alkotmányos vitáknak egyik alapvető kérdése, hogy az iszlámot a lakosok, vagy az állam vallásaként határozzák-e meg az alkotmányban;

| P. | mivel a 2012 decemberében Egyiptomban tartott alkotmányozó népszavazáson nem sikerült elérni a szükséges mértékű lakossági részvételt vagy az átfogó konszenzust, aminek eredményeként bizonyos kérdések nyitva maradtak, és fontos alkotmányos kérdések terén – beleértve a nők jogait – továbbra is túl tág mozgástér nyílik az eltérő értelmezéseknek; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2012 decemberében Egyiptomban tartott alkotmányozó népszavazáson nem sikerült elérni a szükséges mértékű lakossági részvételt vagy az átfogó konszenzust, aminek eredményeként bizonyos kérdések nyitva maradtak, és fontos alkotmányos kérdések terén – beleértve a nők jogait – továbbra is túl tág mozgástér nyílik az eltérő értelmezéseknek;

| Q. | mivel a témában folytatott eszmecseréhez az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti dimenziója és az Isztambul–Marrakesh folyamat a jogalkotók egyik legmegfelelőbb eszköze, és az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlésének részét képezi egy nőjogi bizottság, amelyet megfelelően ki kell használni; |
| --- | --- |

Q.

mivel a témában folytatott eszmecseréhez az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti dimenziója és az Isztambul–Marrakesh folyamat a jogalkotók egyik legmegfelelőbb eszköze, és az Unió a Mediterrán Térségért parlamenti közgyűlésének részét képezi egy nőjogi bizottság, amelyet megfelelően ki kell használni;

A nők jogai

| 1. | felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy visszavonhatatlanul foglalják alkotmányba a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét annak érdekében, hogy az kifejezetten kimondja a lányokkal és nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának tilalmát, az előnyben részesítés lehetőségét, és a nők politikai, gazdasági és szociális jogainak megszilárdítását; felszólítja ezen országok jogalkotóit, hogy a nemzetközi és regionális eszközökkel összhangban alakítsák át az összes jelenlegi törvényt, és illesszék be az egyenlőség elvét az esetlegesen nőkkel szembeni diszkriminációhoz vezető minden projektbe és jogalkotási javaslatba, például a házasság, válás, szülői felügyelet, szülői jogok, nemzetiség, öröklés, jogképesség vonatkozásában, valamint hogy erősítsék meg a nők jogainak védelmére irányuló nemzeti mechanizmusokat; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy visszavonhatatlanul foglalják alkotmányba a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét annak érdekében, hogy az kifejezetten kimondja a lányokkal és nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának tilalmát, az előnyben részesítés lehetőségét, és a nők politikai, gazdasági és szociális jogainak megszilárdítását; felszólítja ezen országok jogalkotóit, hogy a nemzetközi és regionális eszközökkel összhangban alakítsák át az összes jelenlegi törvényt, és illesszék be az egyenlőség elvét az esetlegesen nőkkel szembeni diszkriminációhoz vezető minden projektbe és jogalkotási javaslatba, például a házasság, válás, szülői felügyelet, szülői jogok, nemzetiség, öröklés, jogképesség vonatkozásában, valamint hogy erősítsék meg a nők jogainak védelmére irányuló nemzeti mechanizmusokat;

| 2. | felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy a büntetőjogi törvényekben és a szociális biztonsági rendszerekben biztosítsák a nők és férfiak közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy a büntetőjogi törvényekben és a szociális biztonsági rendszerekben biztosítsák a nők és férfiak közötti egyenlőséget;

| 3. | rámutat, hogy a nők és férfiak egyenlő arányú részvétele az élet összes területén a demokrácia kulcsfontosságú elemét képezi, valamint, hogy a nők részvétele a kormányzásban a társadalmi-gazdasági haladás, a társadalmi kohézió és a méltányos demokratikus kormányzás előfeltétele; ezért határozottan sürgeti valamennyi országot, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló menetrendjében tegye prioritássá a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a nők és férfiak egyenlő arányú részvétele az élet összes területén a demokrácia kulcsfontosságú elemét képezi, valamint, hogy a nők részvétele a kormányzásban a társadalmi-gazdasági haladás, a társadalmi kohézió és a méltányos demokratikus kormányzás előfeltétele; ezért határozottan sürgeti valamennyi országot, hogy a demokrácia előmozdítására irányuló menetrendjében tegye prioritássá a nemek közötti egyenlőséget;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Észak-Afrikában jelenleg végbemenő változások csak akkor eredményezhetik demokratikus politikai rendszerek és társadalmak kialakulását, ha sikerül kivívni a nemek közötti egyenlőséget, az életmód megválasztásának szabadságával egyetemben; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Észak-Afrikában jelenleg végbemenő változások csak akkor eredményezhetik demokratikus politikai rendszerek és társadalmak kialakulását, ha sikerül kivívni a nemek közötti egyenlőséget, az életmód megválasztásának szabadságával egyetemben;

| 5. | felszólítja az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre az ENSZ nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményét (CEDAW), valamint annak jegyzőkönyveit és minden nemzetközi emberi jogi egyezményt, valamint vonjanak vissza minden fenntartást az CEDAW-val kapcsolatban; ezenfelül kéri, hogy működjenek együtt az ENSZ leányok és nők jogait védő mechanizmusaival; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre az ENSZ nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések (diszkrimináció) minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményét (CEDAW), valamint annak jegyzőkönyveit és minden nemzetközi emberi jogi egyezményt, valamint vonjanak vissza minden fenntartást az CEDAW-val kapcsolatban; ezenfelül kéri, hogy működjenek együtt az ENSZ leányok és nők jogait védő mechanizmusaival;

| 6. | emlékeztet az iszlám női szakértők nyílt vitájára, melynek célja a vallási szövegek értelmezése volt a női jogok és az egyenlőség szempontjából; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet az iszlám női szakértők nyílt vitájára, melynek célja a vallási szövegek értelmezése volt a női jogok és az egyenlőség szempontjából;

| 7. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a véleménynyilvánítás szabadságát, a vallásszabadságot és a sokszínűséget a kölcsönös tisztelet és a vallások közötti – különösen a nők között folyó – párbeszéd előmozdításán keresztül is garantálják; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet annak fontosságára, hogy a véleménynyilvánítás szabadságát, a vallásszabadságot és a sokszínűséget a kölcsönös tisztelet és a vallások közötti – különösen a nők között folyó – párbeszéd előmozdításán keresztül is garantálják;

| 8. | ösztönzi az államokat, hogy vegyenek részt az érintettekkel, többek között a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a helyi nőügyi szervezetekkel és a helyi hatóságokkal, valamint a vallási vezetőkkel folytatott befogadó, széles körű és önkéntes vitában, valamint hogy biztosítsák a nők jogainak, továbbá a férfiak és nők közötti egyenlőség elvének a védelmét és tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

8.

ösztönzi az államokat, hogy vegyenek részt az érintettekkel, többek között a civil társadalommal, a szociális partnerekkel, a helyi nőügyi szervezetekkel és a helyi hatóságokkal, valamint a vallási vezetőkkel folytatott befogadó, széles körű és önkéntes vitában, valamint hogy biztosítsák a nők jogainak, továbbá a férfiak és nők közötti egyenlőség elvének a védelmét és tiszteletben tartását;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az erőszakot egy monoteista vallás sem támogatja, illetve egy ilyen vallás sem használható fel annak igazolására; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az erőszakot egy monoteista vallás sem támogatja, illetve egy ilyen vallás sem használható fel annak igazolására;

| 10. | felszólítja az észak-afrikai országokat, hogy fogadjanak el törvényeket és konkrét intézkedéseket, amelyek megtiltják a nőkkel szemben elkövetett erőszak minden formáját, ideértve a családon belüli és a szexuális erőszakot, a szexuális zaklatást és az ártalmas hagyományos gyakorlatokat, így a női nemi szervek megcsonkítását és a kényszerházasságot, különösen kiskorú leányok esetében, illetve szankciókat állapítanak meg ezekkel kapcsolatban; hangsúlyozza az áldozatok védelme és a számukra nyújtott speciális szolgáltatások fontosságát; üdvözli hogy a tunéziai család- és nőügyi miniszter a közelmúltban a családon belüli erőszak elleni kampányt indított el, továbbá üdvözli Marokkó e cél iránti folyamatos elkötelezettségét, amely 2012-ben 10. alkalommal szervezett nemzeti kampányt a nőkkel szemben elkövetett erőszak leküzdésére; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az észak-afrikai országokat, hogy fogadjanak el törvényeket és konkrét intézkedéseket, amelyek megtiltják a nőkkel szemben elkövetett erőszak minden formáját, ideértve a családon belüli és a szexuális erőszakot, a szexuális zaklatást és az ártalmas hagyományos gyakorlatokat, így a női nemi szervek megcsonkítását és a kényszerházasságot, különösen kiskorú leányok esetében, illetve szankciókat állapítanak meg ezekkel kapcsolatban; hangsúlyozza az áldozatok védelme és a számukra nyújtott speciális szolgáltatások fontosságát; üdvözli hogy a tunéziai család- és nőügyi miniszter a közelmúltban a családon belüli erőszak elleni kampányt indított el, továbbá üdvözli Marokkó e cél iránti folyamatos elkötelezettségét, amely 2012-ben 10. alkalommal szervezett nemzeti kampányt a nőkkel szemben elkövetett erőszak leküzdésére;

| 11. | emlékeztet a leszbikus nőket érő kettős diszkriminációra, és felszólítja az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy szüntessék meg a homoszexualitás büntethetőségét és biztosítsák, hogy a nők ne részesülhessenek hátrányos megkülönböztetésben szexuális irányultságuk miatt; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet a leszbikus nőket érő kettős diszkriminációra, és felszólítja az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy szüntessék meg a homoszexualitás büntethetőségét és biztosítsák, hogy a nők ne részesülhessenek hátrányos megkülönböztetésben szexuális irányultságuk miatt;

| 12. | fontosnak tartja a nőkkel szemben bármilyen erőszak, különösen a szexuális erőszak büntetlensége elleni, az alábbiak biztosítása révén történő fellépést: az ilyen bűntettek kivizsgálása, bíróság elé vitele és az elkövetők szigorú megbüntetése, a kiskorúak az igazságszolgáltatási rendszer általi megfelelő védelme, a nők igazságszolgáltatáshoz való, vallási és/vagy etnikai alapon való diszkriminációtól mentes, teljes mértékű hozzáférése; |
| --- | --- |

12.

fontosnak tartja a nőkkel szemben bármilyen erőszak, különösen a szexuális erőszak büntetlensége elleni, az alábbiak biztosítása révén történő fellépést: az ilyen bűntettek kivizsgálása, bíróság elé vitele és az elkövetők szigorú megbüntetése, a kiskorúak az igazságszolgáltatási rendszer általi megfelelő védelme, a nők igazságszolgáltatáshoz való, vallási és/vagy etnikai alapon való diszkriminációtól mentes, teljes mértékű hozzáférése;

| 13. | felszólítja a nemzeti kormányokat, hogy az igazságszolgáltatás részvevőit és a biztonsági erőket részesítsék kielégítő képzésben, hogy megfelelő felkészültséggel rendelkezzenek a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekmények és azok áldozatainak kezelése terén; kiemeli továbbá a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő átmeneti igazságszolgáltatási rendszer fontosságát; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a nemzeti kormányokat, hogy az igazságszolgáltatás részvevőit és a biztonsági erőket részesítsék kielégítő képzésben, hogy megfelelő felkészültséggel rendelkezzenek a szexuális erőszakkal kapcsolatos bűncselekmények és azok áldozatainak kezelése terén; kiemeli továbbá a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő átmeneti igazságszolgáltatási rendszer fontosságát;

| 14. | elítéli a felkelések előtt, alatt és után elkövetett erőszak minden formáját, valamint annak politikai nyomásgyakorlásra, illetve a nők elnyomására, megfélemlítésére és megalázására szolgáló eszközként való folyamatos alkalmazását; felszólítja a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereket, hogy megfelelő intézkedésekkel járjanak el e bűncselekmények elkövetőivel szemben, és nyomatékosítja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak módjában áll beavatkozni, amennyiben nemzeti szinten nem történik igazságügyi intézkedés; |
| --- | --- |

14.

elítéli a felkelések előtt, alatt és után elkövetett erőszak minden formáját, valamint annak politikai nyomásgyakorlásra, illetve a nők elnyomására, megfélemlítésére és megalázására szolgáló eszközként való folyamatos alkalmazását; felszólítja a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereket, hogy megfelelő intézkedésekkel járjanak el e bűncselekmények elkövetőivel szemben, és nyomatékosítja, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróságnak módjában áll beavatkozni, amennyiben nemzeti szinten nem történik igazságügyi intézkedés;

| 15. | rámutat arra, hogy a felkelések alatt és után az észak-afrikai nők veszélyeztetettsége megnőtt és egyre gyakrabban válnak áldozatokká; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy a felkelések alatt és után az észak-afrikai nők veszélyeztetettsége megnőtt és egyre gyakrabban válnak áldozatokká;

| 16. | felszólítja az észak-afrikai országokat, hogy készítsenek olyan stratégiát a felkelések alatt és után szexuális erőszak áldozatául esettek számára, amely megfelelő jogorvoslatot, valamint gazdasági, szociális és pszichológiai támogatást nyújt nekik; felszólítja az észak-afrikai országok hatóságait, hogy az elkövetők bíróság elé állítását prioritásként kezeljék; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az észak-afrikai országokat, hogy készítsenek olyan stratégiát a felkelések alatt és után szexuális erőszak áldozatául esettek számára, amely megfelelő jogorvoslatot, valamint gazdasági, szociális és pszichológiai támogatást nyújt nekik; felszólítja az észak-afrikai országok hatóságait, hogy az elkövetők bíróság elé állítását prioritásként kezeljék;

| 17. | elítéli a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát, amelyet Egyiptom egyes területein továbbra is alkalmaznak, és felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy fokozott erővel hajtsák végre a tiltó rendelkezéseket, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy indítson el olyan programokat, amelyek többek között a civil szervezetek bevonásával és egészségügyi oktatással az említett gyakorlatok felszámolását célozzák; hangsúlyozza továbbá a figyelemfelkeltés, a közösség mozgósítása, az oktatás és képzés fontosságát, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom és a vallási és közösségi vezetők bevonásának fontosságát a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlata elleni fellépésben; |
| --- | --- |

17.

elítéli a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát, amelyet Egyiptom egyes területein továbbra is alkalmaznak, és felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy fokozott erővel hajtsák végre a tiltó rendelkezéseket, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy indítson el olyan programokat, amelyek többek között a civil szervezetek bevonásával és egészségügyi oktatással az említett gyakorlatok felszámolását célozzák; hangsúlyozza továbbá a figyelemfelkeltés, a közösség mozgósítása, az oktatás és képzés fontosságát, valamint a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a civil társadalom és a vallási és közösségi vezetők bevonásának fontosságát a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlata elleni fellépésben;

| 18. | elismerését fejezi ki aziránt, hogy egyre több régióbeli állam döntött az elmúlt évtizedekben a leányok házasságkötéshez törvény szerint szükséges életkorának megemelése mellett (Egyiptomban 16, Marokkóban 18, Tunéziában és Líbiában 20 év), és elítél minden, e korhatár csökkentésére vagy a szóban forgó reformok hatásának csökkentésére irányuló próbálkozást, tekintve, hogy a korai, és gyakran kényszer alatt történő házasságkötés nemcsak a lányok jogai, testi és lelki egészsége és oktatása szempontjából előnytelen, hanem a szegénység fenntartásához is vezet, és hátráltatja a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

18.

elismerését fejezi ki aziránt, hogy egyre több régióbeli állam döntött az elmúlt évtizedekben a leányok házasságkötéshez törvény szerint szükséges életkorának megemelése mellett (Egyiptomban 16, Marokkóban 18, Tunéziában és Líbiában 20 év), és elítél minden, e korhatár csökkentésére vagy a szóban forgó reformok hatásának csökkentésére irányuló próbálkozást, tekintve, hogy a korai, és gyakran kényszer alatt történő házasságkötés nemcsak a lányok jogai, testi és lelki egészsége és oktatása szempontjából előnytelen, hanem a szegénység fenntartásához is vezet, és hátráltatja a gazdasági növekedést;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a nőkkel vagy leányokkal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés vagy erőszak semmilyen formája sem igazolható kulturális, hagyományi, illetve vallási alapon; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a nőkkel vagy leányokkal szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés vagy erőszak semmilyen formája sem igazolható kulturális, hagyományi, illetve vallási alapon;

| 20. | kiemeli a nők és lányok egészségügyi és szociális – különösen az anyák egészségével, a szexuális és a reproduktív egészséggel, valamint jogokkal kapcsolatos – védelemhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférése elősegítésének szükségességét, különösen az új egészségügyi szakpolitikák kialakítása során; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD), a cselekvési program és az ENSZ fejlesztési és népességi menetrendjét, és felhívja a nemzeti hatóságok figyelmét az ENSZ Népesedési Alapja (UNFPA) a „Választás, nem véletlen: családtervezés, emberi jogok és fejlődés”című jelentésének következtetéseire; |
| --- | --- |

20.

kiemeli a nők és lányok egészségügyi és szociális – különösen az anyák egészségével, a szexuális és a reproduktív egészséggel, valamint jogokkal kapcsolatos – védelemhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférése elősegítésének szükségességét, különösen az új egészségügyi szakpolitikák kialakítása során; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia (ICPD), a cselekvési program és az ENSZ fejlesztési és népességi menetrendjét, és felhívja a nemzeti hatóságok figyelmét az ENSZ Népesedési Alapja (UNFPA) a „Választás, nem véletlen: családtervezés, emberi jogok és fejlődés”című jelentésének következtetéseire;

| 21. | Hangsúlyozza azon konkrét lépések fontosságát, amelyek tájékoztatják a nőket a jogaikról, a civil társadalommal és állami ügynökségekkel való együttműködés fontosságáról a reformok előkészítésében és a diszkriminációellenes jogszabályok végrehajtásában; |
| --- | --- |

21.

Hangsúlyozza azon konkrét lépések fontosságát, amelyek tájékoztatják a nőket a jogaikról, a civil társadalommal és állami ügynökségekkel való együttműködés fontosságáról a reformok előkészítésében és a diszkriminációellenes jogszabályok végrehajtásában;

A nők részvétele a döntéshozatalban

| 22. | hangsúlyozza, hogy a nők a politikában és a közéletben tüntetőként, szavazóként, jelöltként és választott képviselőként való aktív részvétele bizonyítékul szolgál arra, hogy maximálisan gyakorolni kívánják állampolgári jogaikat, és tenni akarnak a demokrácia felépítése érdekében; rámutat, hogy az arab tavasz legújabb eseményei bizonyítékul szolgálnak arra, hogy a nők fontos szerepet játszhatnak a forradalmi eseményekben; ennélfogva kéri, hogy hozzák meg az összes intézkedést – ideértve a pozitív intézkedéseket kvótákat is – annak érdekében, hogy a nők döntéshozatalban való egyenlő részvétele felé való haladás minden kormányzati szinten biztosított legyen (a helyi szinttől az országosig, valamint a végrehajtói szinttől a jogalkotóiig); |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a nők a politikában és a közéletben tüntetőként, szavazóként, jelöltként és választott képviselőként való aktív részvétele bizonyítékul szolgál arra, hogy maximálisan gyakorolni kívánják állampolgári jogaikat, és tenni akarnak a demokrácia felépítése érdekében; rámutat, hogy az arab tavasz legújabb eseményei bizonyítékul szolgálnak arra, hogy a nők fontos szerepet játszhatnak a forradalmi eseményekben; ennélfogva kéri, hogy hozzák meg az összes intézkedést – ideértve a pozitív intézkedéseket kvótákat is – annak érdekében, hogy a nők döntéshozatalban való egyenlő részvétele felé való haladás minden kormányzati szinten biztosított legyen (a helyi szinttől az országosig, valamint a végrehajtói szinttől a jogalkotóiig);

| 23. | kiemelten fontosnak tartja a nemzeti parlamentekben a törvények kidolgozásában résztvevő nők számának növelését, a méltányosabb jogalkotási gyakorlatok és a valóban demokratikus folyamat érdekében; |
| --- | --- |

23.

kiemelten fontosnak tartja a nemzeti parlamentekben a törvények kidolgozásában résztvevő nők számának növelését, a méltányosabb jogalkotási gyakorlatok és a valóban demokratikus folyamat érdekében;

| 24. | támogatja ezen országok női parlamenti képviselőinek azon elképzelését, miszerint a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nőknek a politikai, gazdasági és társadalmi életben való, képességeik fejlesztése és a diszkrimináció elleni fellépés révén való aktív részvételét jogszabályi szinten jobban elő lehetne mozdítani és jobban végre lehetne hajtani egy női képviselőcsoport vagy egy a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó parlamenti bizottság létrehozásával, amennyiben ilyen bizottság még nem létezik, a kérdés kezelése és a nemek közötti esélyegyenlőség a parlamenti munkában való érvényesülésének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

24.

támogatja ezen országok női parlamenti képviselőinek azon elképzelését, miszerint a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget, valamint a nőknek a politikai, gazdasági és társadalmi életben való, képességeik fejlesztése és a diszkrimináció elleni fellépés révén való aktív részvételét jogszabályi szinten jobban elő lehetne mozdítani és jobban végre lehetne hajtani egy női képviselőcsoport vagy egy a nemek közötti esélyegyenlőséggel foglalkozó parlamenti bizottság létrehozásával, amennyiben ilyen bizottság még nem létezik, a kérdés kezelése és a nemek közötti esélyegyenlőség a parlamenti munkában való érvényesülésének biztosítása céljából;

| 25. | sürgeti a nők képviseletének javítását a döntéshozatal minden szintjén, különösen az intézményekben, a politikai pártokban, a szakszervezetekben és a közszférában (ideértve az igazságszolgáltatást is), és hangsúlyozza, hogy a nők képviselete számos ágazatban gyakran megfelelő mértékű, azonban a magasabb beosztásokban alacsonyabb, ami részben a továbbra is létező nemi alapú hátrányos megkülönböztetésnek, a sztereotípiáknak, valamint az üvegplafon jelenségnek tudható be; |
| --- | --- |

25.

sürgeti a nők képviseletének javítását a döntéshozatal minden szintjén, különösen az intézményekben, a politikai pártokban, a szakszervezetekben és a közszférában (ideértve az igazságszolgáltatást is), és hangsúlyozza, hogy a nők képviselete számos ágazatban gyakran megfelelő mértékű, azonban a magasabb beosztásokban alacsonyabb, ami részben a továbbra is létező nemi alapú hátrányos megkülönböztetésnek, a sztereotípiáknak, valamint az üvegplafon jelenségnek tudható be;

| 26. | véleménye szerint egy demokratikus átmenet előfeltétele a nemek közötti egyenlőség szempontjából érzékeny szakpolitikák és mechanizmusok végrehajtása, amelyek biztosítják a nők teljes mértékű és egyenlő részvételét a – politikai, gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi – közéleti döntéshozásban; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint egy demokratikus átmenet előfeltétele a nemek közötti egyenlőség szempontjából érzékeny szakpolitikák és mechanizmusok végrehajtása, amelyek biztosítják a nők teljes mértékű és egyenlő részvételét a – politikai, gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi – közéleti döntéshozásban;

| 27. | hangsúlyozza az oktatás és a média szerepének fontosságát a társadalom hozzáállásának megváltoztatásában, valamint az emberi méltóság és a két nem közötti partnerség tiszteletben tartására irányuló demokratikus alapelvek érvényesülésében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az oktatás és a média szerepének fontosságát a társadalom hozzáállásának megváltoztatásában, valamint az emberi méltóság és a két nem közötti partnerség tiszteletben tartására irányuló demokratikus alapelvek érvényesülésében;

| 28. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy több nőt vonjanak be a béketárgyalásokba, közvetítésekbe, belső békítési és béketeremtő folyamatokba; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy több nőt vonjanak be a béketárgyalásokba, közvetítésekbe, belső békítési és béketeremtő folyamatokba;

| 29. | hangsúlyozza, hogy fontos a nőket politikai vezetésre felkészítő képzések létrehozása és támogatása, valamint bármilyen más intézkedés, amely hozzájárul a nők szerepének erősítéséhez és biztosítja a politikai, gazdasági és társadalmi életben való teljes részvételüket; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy fontos a nőket politikai vezetésre felkészítő képzések létrehozása és támogatása, valamint bármilyen más intézkedés, amely hozzájárul a nők szerepének erősítéséhez és biztosítja a politikai, gazdasági és társadalmi életben való teljes részvételüket;

A nők szerepének erősítése

| 30. | elismerését fejezi ki azon országok iránt, amelyek fokozták a lányok oktatásba való bevonására irányuló erőfeszítéseket; mindazonáltal megerősíti, hogy javítani kell a nőknek és a lányoknak az oktatáshoz és a felzárkóztató oktatáshoz – és különösen a felsőoktatáshoz – való hozzáférését; rámutat arra, hogy további erőfeszítésekre van szükség a nők analfabetizmusának felszámolásához, és hogy hangsúlyt kell fektetni a szakképzésekre, beleértve a nők digitális jártasságát elősegítő kurzusokat is; javasolja a nemek közötti egyenlőség tananyagba való felvételét; |
| --- | --- |

30.

elismerését fejezi ki azon országok iránt, amelyek fokozták a lányok oktatásba való bevonására irányuló erőfeszítéseket; mindazonáltal megerősíti, hogy javítani kell a nőknek és a lányoknak az oktatáshoz és a felzárkóztató oktatáshoz – és különösen a felsőoktatáshoz – való hozzáférését; rámutat arra, hogy további erőfeszítésekre van szükség a nők analfabetizmusának felszámolásához, és hogy hangsúlyt kell fektetni a szakképzésekre, beleértve a nők digitális jártasságát elősegítő kurzusokat is; javasolja a nemek közötti egyenlőség tananyagba való felvételét;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az észak-afrikai országok kormányainak és parlamentjeinek prioritásként kellene kezelnie a lányok jó minőségű közép- és felsőfokú oktatáshoz való hozzáférésének biztosítását, mivel ez a fejlődés és a gazdasági növekedés fellendítésének, valamint a demokratikus stabilitás szavatolásának eszköze; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az észak-afrikai országok kormányainak és parlamentjeinek prioritásként kellene kezelnie a lányok jó minőségű közép- és felsőfokú oktatáshoz való hozzáférésének biztosítását, mivel ez a fejlődés és a gazdasági növekedés fellendítésének, valamint a demokratikus stabilitás szavatolásának eszköze;

| 32. | olyan szakpolitikák kialakítására szólít fel, amelyek figyelembe veszik a leginkább kiszolgáltatottabb nők, beleértve a lányok és a fogyatékkal élő nők, valamint a bevándorlók, az etnikai kisebbségek tagjai, a homoszexuálisok és a transzszexuálisok egyedi helyzetét; |
| --- | --- |

32.

olyan szakpolitikák kialakítására szólít fel, amelyek figyelembe veszik a leginkább kiszolgáltatottabb nők, beleértve a lányok és a fogyatékkal élő nők, valamint a bevándorlók, az etnikai kisebbségek tagjai, a homoszexuálisok és a transzszexuálisok egyedi helyzetét;

| 33. | kiemeli, hogy sokkal több intézkedésre van szükség a nők gazdasági függetlenségének biztosítása és a gazdasági ügyekben, így az agrár- és szolgáltatói szektorban való részvételre való ösztönzése érdekében; rámutat, hogy a nők gazdasági függetlensége ellenállóbbá teszi őket az erőszakkal és a megalázással szemben; véleménye szerint elő kell mozdítani a legjobb gyakorlatok regionális szinten történő cseréjét a vállalkozók, a szakszervezetek és a civil társadalom között, különösen a leghátrányosabb helyzetű, vidéki és szegény városi területeken élő nők támogatása érdekében; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy sokkal több intézkedésre van szükség a nők gazdasági függetlenségének biztosítása és a gazdasági ügyekben, így az agrár- és szolgáltatói szektorban való részvételre való ösztönzése érdekében; rámutat, hogy a nők gazdasági függetlensége ellenállóbbá teszi őket az erőszakkal és a megalázással szemben; véleménye szerint elő kell mozdítani a legjobb gyakorlatok regionális szinten történő cseréjét a vállalkozók, a szakszervezetek és a civil társadalom között, különösen a leghátrányosabb helyzetű, vidéki és szegény városi területeken élő nők támogatása érdekében;

| 34. | felszólítja az észak-afrikai országok kormányait a nők munkaerőpiacon való részvételének ösztönzésére és fokozott támogatására, valamint a nemi alapú munkahelyi megkülönböztetés megelőzésére irányuló, valamennyi szükséges intézkedés megtételére; hangsúlyozza olyan eszközök szükségességét, amelyek lehetővé tehetik a nők munkaerőpiacra való bejutását az előttük hagyományosan zárva álló területeken; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az észak-afrikai országok kormányait a nők munkaerőpiacon való részvételének ösztönzésére és fokozott támogatására, valamint a nemi alapú munkahelyi megkülönböztetés megelőzésére irányuló, valamennyi szükséges intézkedés megtételére; hangsúlyozza olyan eszközök szükségességét, amelyek lehetővé tehetik a nők munkaerőpiacra való bejutását az előttük hagyományosan zárva álló területeken;

| 35. | felismeri a média szerepét a nők helyzetével és a társadalomban játszott szerepükkel, valamint az országuk polgárainak magatartására gyakorolt hatásukkal kapcsolatos témák előmozdításában; javasolja a nők médiában való támogatását célzó cselekvési terv kidolgozását egyrészt szakmai életútjuk tekintetében, másrészt alkalmat nyújtva a nők televíziós szereplésének – televíziós programok létrehozása és az új médiák (internet és közösségi hálók) használata révén történő – nyomon követésére, hogy ösztönözze a nők politikai szerepvállalását és népszerűsítse azt a gondolatot, miszerint megvalósítható a hagyomány és az esélyegyenlőség harmóniája; |
| --- | --- |

35.

felismeri a média szerepét a nők helyzetével és a társadalomban játszott szerepükkel, valamint az országuk polgárainak magatartására gyakorolt hatásukkal kapcsolatos témák előmozdításában; javasolja a nők médiában való támogatását célzó cselekvési terv kidolgozását egyrészt szakmai életútjuk tekintetében, másrészt alkalmat nyújtva a nők televíziós szereplésének – televíziós programok létrehozása és az új médiák (internet és közösségi hálók) használata révén történő – nyomon követésére, hogy ösztönözze a nők politikai szerepvállalását és népszerűsítse azt a gondolatot, miszerint megvalósítható a hagyomány és az esélyegyenlőség harmóniája;

| 36. | intézkedéseket javasol a nők szerepének erősítésére irányuló folyamat ellenőrzése – ide értve munkavállalói jogaikat, különösen az ipari és a szolgáltatási ágazatokban, vidéki és iparvárosi területeken – és a nők vállalkozói tevékenységeinek, valamint az egyenlő díjazás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

intézkedéseket javasol a nők szerepének erősítésére irányuló folyamat ellenőrzése – ide értve munkavállalói jogaikat, különösen az ipari és a szolgáltatási ágazatokban, vidéki és iparvárosi területeken – és a nők vállalkozói tevékenységeinek, valamint az egyenlő díjazás előmozdítása érdekében;

| 37. | rámutat, hogy pozitív összefüggés figyelhető meg egy ország KKV-szektorának mérete és a gazdasági növekedés mértéke között; úgy véli, hogy a mikrofinanszírozás igen hasznos eszköz a nők szerepének erősítésére, és emlékeztet rá, hogy a nőkbe való befektetés egyet jelent a családokba és közösségekbe való befektetéssel, és azon felül, hogy nagyobb gazdasági függetlenséget biztosít a nők számára, segít a szegénység, a társadalmi és gazdasági nyugtalanság felszámolásában, valamint a társadalmi kohézió megerősítésében; emlékeztet rá, hogy a mikrofinanszírozás többet jelent a hitelnyújtásnál, mivel magában foglalja az irányítással, pénzüggyel és kereskedelemmel kapcsolatos tanácsadást és megtakarítási rendszereket is; |
| --- | --- |

37.

rámutat, hogy pozitív összefüggés figyelhető meg egy ország KKV-szektorának mérete és a gazdasági növekedés mértéke között; úgy véli, hogy a mikrofinanszírozás igen hasznos eszköz a nők szerepének erősítésére, és emlékeztet rá, hogy a nőkbe való befektetés egyet jelent a családokba és közösségekbe való befektetéssel, és azon felül, hogy nagyobb gazdasági függetlenséget biztosít a nők számára, segít a szegénység, a társadalmi és gazdasági nyugtalanság felszámolásában, valamint a társadalmi kohézió megerősítésében; emlékeztet rá, hogy a mikrofinanszírozás többet jelent a hitelnyújtásnál, mivel magában foglalja az irányítással, pénzüggyel és kereskedelemmel kapcsolatos tanácsadást és megtakarítási rendszereket is;

| 38. | felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy dolgozzanak ki mikrofinanszírozási keretpolitikákat az olyan, nem várt következmények megakadályozása érdekében, mint a túlzott eladósodás, amellyel a nők információ vagy a vonatkozó jogi rendelkezések hiányában szembesülhetnek; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy dolgozzanak ki mikrofinanszírozási keretpolitikákat az olyan, nem várt következmények megakadályozása érdekében, mint a túlzott eladósodás, amellyel a nők információ vagy a vonatkozó jogi rendelkezések hiányában szembesülhetnek;

| 39. | ösztönzi az észak-afrikai országokat a női vállalkozókat támogató mechanizmusok létrehozására, beleértve a vonatkozó információ, a jogvédelem, a szakmai előmenetel és a vállalatirányítási képzések biztosítását; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi az észak-afrikai országokat a női vállalkozókat támogató mechanizmusok létrehozására, beleértve a vonatkozó információ, a jogvédelem, a szakmai előmenetel és a vállalatirányítási képzések biztosítását;

| 40. | ösztönzi a nők társadalmi szerepvállalásának növelését olyan csereprojekteken keresztül, amelyek lehetővé teszik különböző országokból érkező nőszervezetek és önálló női kutatók számára a találkozást és a tapasztalatcserét, lehetőséget adva ezzel számukra, hogy olyan stratégiákat és intézkedéseket dolgozzanak ki, amelyek a különböző szükségletek és származási helyek függvényében megismételhetőek; |
| --- | --- |

40.

ösztönzi a nők társadalmi szerepvállalásának növelését olyan csereprojekteken keresztül, amelyek lehetővé teszik különböző országokból érkező nőszervezetek és önálló női kutatók számára a találkozást és a tapasztalatcserét, lehetőséget adva ezzel számukra, hogy olyan stratégiákat és intézkedéseket dolgozzanak ki, amelyek a különböző szükségletek és származási helyek függvényében megismételhetőek;

| 41. | fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a régióban a nők szerepének erősítésére irányuló programokat és intézkedéseket három beavatkozási szint támassza alá: elsőként intézményi szinten, a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére való törekvés révén, amely a jogi keretben végrehajtott reformok és új jogszabályok által valósul meg, és magában foglalja a technikai támogatás biztosítását is; másodsorban azon civil társadalmi szervezetek támogatása révén, amelyek képesek fellépni a nők jogai érdekében és segítnek növelni a döntéshozatali folyamatban való részvételüket; harmadjára pedig közvetlenül a közösségek szintjén működve, különösen a vidéki területeken, a társadalmi viselkedések és hagyományok megváltoztatásának céljával, teret nyitva a nők számára közösségük társadalmi, gazdasági és politikai életében; |
| --- | --- |

41.

fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a régióban a nők szerepének erősítésére irányuló programokat és intézkedéseket három beavatkozási szint támassza alá: elsőként intézményi szinten, a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére való törekvés révén, amely a jogi keretben végrehajtott reformok és új jogszabályok által valósul meg, és magában foglalja a technikai támogatás biztosítását is; másodsorban azon civil társadalmi szervezetek támogatása révén, amelyek képesek fellépni a nők jogai érdekében és segítnek növelni a döntéshozatali folyamatban való részvételüket; harmadjára pedig közvetlenül a közösségek szintjén működve, különösen a vidéki területeken, a társadalmi viselkedések és hagyományok megváltoztatásának céljával, teret nyitva a nők számára közösségük társadalmi, gazdasági és politikai életében;

Az európai szomszédságpolitika / Uniós fellépés

| 42. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz programjainak a középpontjába a nők jogait, a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását kell állítani, mivel ezek a demokratizálódás és az emberi jogok irányába tett előrehaladást értékelő főbb mutatók; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséget minden országstratégiai dokumentumban és nemzeti indikatív programban kiemelten kell kezelni; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz programjainak a középpontjába a nők jogait, a nemek közötti egyenlőséget és a nők társadalmi szerepvállalását kell állítani, mivel ezek a demokratizálódás és az emberi jogok irányába tett előrehaladást értékelő főbb mutatók; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőséget minden országstratégiai dokumentumban és nemzeti indikatív programban kiemelten kell kezelni;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa és erősítse meg a nemek közti egyenlőség kérdésének érvényesítését a különböző uniós beavatkozásokban, függetlenül azok központi témájától, valamint ösztönzi a Bizottságot a nemzetközi szervezetekkel, mint végrehajtókkal – például az ENSZ nőügyi szervezetével – való együttműködés továbbvitelére; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa és erősítse meg a nemek közti egyenlőség kérdésének érvényesítését a különböző uniós beavatkozásokban, függetlenül azok központi témájától, valamint ösztönzi a Bizottságot a nemzetközi szervezetekkel, mint végrehajtókkal – például az ENSZ nőügyi szervezetével – való együttműködés továbbvitelére;

| 44. | ösztönzi a Bizottságot, hogy alkalmazza a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésére vonatkozó megközelítést az észak-afrikai országok civil társadalmi szervezeteivel való együttműködés országspecifikus ütemterveinek kidolgozása során a nemek közötti egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a nők és a férfiak döntéshozatali folyamatokban való egyenlő részvételére vonatkozó feltételek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

44.

ösztönzi a Bizottságot, hogy alkalmazza a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítésére vonatkozó megközelítést az észak-afrikai országok civil társadalmi szervezeteivel való együttműködés országspecifikus ütemterveinek kidolgozása során a nemek közötti egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a nők és a férfiak döntéshozatali folyamatokban való egyenlő részvételére vonatkozó feltételek megteremtése érdekében;

| 45. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy mélyítse el az arab regionális intézményekkel folytatott párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy azok vezető szerepet játsszanak a nők jogai és a kapcsolódó politikák régióbeli érvényesítésében; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy mélyítse el az arab regionális intézményekkel folytatott párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy azok vezető szerepet játsszanak a nők jogai és a kapcsolódó politikák régióbeli érvényesítésében;

| 46. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy hajtsák végre az Arab Államok Ligája által aláírt közös együttműködési munkaprogramot, különösen a nők szerepének erősítése és az emberi jogok tekintetében; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy hajtsák végre az Arab Államok Ligája által aláírt közös együttműködési munkaprogramot, különösen a nők szerepének erősítése és az emberi jogok tekintetében;

| 47. | felszólítja a Bizottságot a régióban élő nők támogatására szolgáló pénzügyi keret megerősítésére; úgy véli, hogy ennek a támogatásnak továbbra is figyelembe kell vennie az egyes országok sajátosságait és az őket regionális szinten érintő közös, pl. politikai és gazdasági problémákat egyaránt, törekedve eközben arra, hogy a regionális és kétoldalú programok kiegészítsék egymást; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot a régióban élő nők támogatására szolgáló pénzügyi keret megerősítésére; úgy véli, hogy ennek a támogatásnak továbbra is figyelembe kell vennie az egyes országok sajátosságait és az őket regionális szinten érintő közös, pl. politikai és gazdasági problémákat egyaránt, törekedve eközben arra, hogy a regionális és kétoldalú programok kiegészítsék egymást;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a női véleményformálókat és az üzleti és pénzügyi ágazat vezetőit célzó vezetői programok fejlesztését, valamint hogy biztosítsa az e téren már működő programok további támogatását; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a női véleményformálókat és az üzleti és pénzügyi ágazat vezetőit célzó vezetői programok fejlesztését, valamint hogy biztosítsa az e téren már működő programok további támogatását;

| 49. | úgy véli, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget a megújult szomszédságpolitika „többért többet” alapelvével összhangban megfelelően figyelembe kell venni a partnerek kötelezettségvállalásaiban; kéri ezért a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki egyértelmű kritériumokat az előrehaladás egy átlátható és átfogó folyamat révén történő szavatolása és nyomon követése érdekében, amely folyamat magában foglalja a nők jogaival és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációt is; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget a megújult szomszédságpolitika „többért többet” alapelvével összhangban megfelelően figyelembe kell venni a partnerek kötelezettségvállalásaiban; kéri ezért a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki egyértelmű kritériumokat az előrehaladás egy átlátható és átfogó folyamat révén történő szavatolása és nyomon követése érdekében, amely folyamat magában foglalja a nők jogaival és a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációt is;

| 50. | felszólítja az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét arra, hogy szenteljen különös figyelmet az észak-afrikai nők jogainak, összhangban a felülvizsgált uniós emberi jogi stratégiával; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjét arra, hogy szenteljen különös figyelmet az észak-afrikai nők jogainak, összhangban a felülvizsgált uniós emberi jogi stratégiával;

| 51. | kiemeli a nők választási folyamatban való részvétele támogatásának fontosságát és felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy ennek megfelelően fogadjanak el a nőket a részvételre feljogosító és a valódi értelemben vett részvételüket hátráltató akadályok megszüntetésére irányuló alkotmányos rendelkezéseket; felszólítja az Európai Uniót, hogy szorosan működjön együtt a nemzeti kormányokkal, és bocsássa rendelkezésükre a nők politikai és választói joggal kapcsolatos képzésére vonatkozó legjobb gyakorlatokat; emlékeztet arra, hogy ezt a választási ciklus egészében folytatni kell támogatási programok segítségével, szükség esetén az uniós választási megfigyelő misszió szigorú felügyelete mellett; |
| --- | --- |

51.

kiemeli a nők választási folyamatban való részvétele támogatásának fontosságát és felszólítja az érintett országok hatóságait, hogy ennek megfelelően fogadjanak el a nőket a részvételre feljogosító és a valódi értelemben vett részvételüket hátráltató akadályok megszüntetésére irányuló alkotmányos rendelkezéseket; felszólítja az Európai Uniót, hogy szorosan működjön együtt a nemzeti kormányokkal, és bocsássa rendelkezésükre a nők politikai és választói joggal kapcsolatos képzésére vonatkozó legjobb gyakorlatokat; emlékeztet arra, hogy ezt a választási ciklus egészében folytatni kell támogatási programok segítségével, szükség esetén az uniós választási megfigyelő misszió szigorú felügyelete mellett;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is ellenőrizze, hogy az észak-afrikai országok miként hajtják végre az uniós választási megfigyelő misszió nők jogairól szóló ajánlásait, és nyújtson be jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is ellenőrizze, hogy az észak-afrikai országok miként hajtják végre az uniós választási megfigyelő misszió nők jogairól szóló ajánlásait, és nyújtson be jelentést a Parlamentnek;

| 53. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy a „többért többet” elvvel összhangban az észak-afrikai országokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszéd során foglalkozzon a női munkavállalók jogainak a munkajog területén tapasztalható hátrányos megkülönböztetésével, valamint mozdítsa elő a nők szakszervezetekben való részvételét; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy a „többért többet” elvvel összhangban az észak-afrikai országokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszéd során foglalkozzon a női munkavállalók jogainak a munkajog területén tapasztalható hátrányos megkülönböztetésével, valamint mozdítsa elő a nők szakszervezetekben való részvételét;

| 54. | felhívja a Bizottságot és a többi adományozót, hogy támogassák a nők képzését, illetve a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférését célzó programokat, valamint hogy növeljék a nemzeti és regionális szintű női civil társadalmi szervezetek és hálózatok kapacitásépítésének támogatására előirányzott pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot és a többi adományozót, hogy támogassák a nők képzését, illetve a munkaerőpiachoz való egyenlő hozzáférését célzó programokat, valamint hogy növeljék a nemzeti és regionális szintű női civil társadalmi szervezetek és hálózatok kapacitásépítésének támogatására előirányzott pénzügyi forrásokat;

| 55. | ösztönzi a Bizottságot, hogy helyezze előtérbe a női vállalkozási készség pozitív példáit, amelyekben észak-afrikai országokbeli vagy európai és észak-afrikai női vállalkozókból álló szervezetekben aktív nők játsszák a főszerepet, ideértve a technológia és az ipar területét is; ezért felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre a vonatkozó információk terjesztésére szolgáló eszközöket annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a tapasztalatokat a lehető legteljesebb mértékben kamatoztathassák az ilyen tevékenységekben rejlő fejlesztési potenciál előmozdítására és tudatosítására az olyan közösségekben, amelyek kevésbé dinamikus gazdasággal rendelkeznek; |
| --- | --- |

55.

ösztönzi a Bizottságot, hogy helyezze előtérbe a női vállalkozási készség pozitív példáit, amelyekben észak-afrikai országokbeli vagy európai és észak-afrikai női vállalkozókból álló szervezetekben aktív nők játsszák a főszerepet, ideértve a technológia és az ipar területét is; ezért felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre a vonatkozó információk terjesztésére szolgáló eszközöket annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a tapasztalatokat a lehető legteljesebb mértékben kamatoztathassák az ilyen tevékenységekben rejlő fejlesztési potenciál előmozdítására és tudatosítására az olyan közösségekben, amelyek kevésbé dinamikus gazdasággal rendelkeznek;

| 56. | felszólítja a Bizottságot, hogy a „mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodási” tárgyalásokban részt vevő országokra vonatkozó hatásvizsgálatok során vegye figyelembe a megállapodás társadalomra, emberi jogokra – különösen a nők jogaira – gyakorolt lehetséges hatásait, beleértve az informális szektorban kifejtett hatásokat is; |
| --- | --- |

56.

felszólítja a Bizottságot, hogy a „mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodási” tárgyalásokban részt vevő országokra vonatkozó hatásvizsgálatok során vegye figyelembe a megállapodás társadalomra, emberi jogokra – különösen a nők jogaira – gyakorolt lehetséges hatásait, beleértve az informális szektorban kifejtett hatásokat is;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogasson olyan intézkedéseket, melyek célja a válságban, konfliktushelyzetben – beleértve a nemi alapú erőszaknak való kitettségüket is – lévő nők konkrét szükségleteinek haladéktalan és megfelelő kezelése; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogasson olyan intézkedéseket, melyek célja a válságban, konfliktushelyzetben – beleértve a nemi alapú erőszaknak való kitettségüket is – lévő nők konkrét szükségleteinek haladéktalan és megfelelő kezelése;

| 58. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy garantáljanak kedvezőbb környezetet a civil társadalom számára, amelyben az szabadon működhet és részt vehet a demokratikus változásokban, az észak-afrikai országokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszédnek helyt adó találkozók során; |
| --- | --- |

58.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy garantáljanak kedvezőbb környezetet a civil társadalom számára, amelyben az szabadon működhet és részt vehet a demokratikus változásokban, az észak-afrikai országokkal folytatott politikai és szakpolitikai párbeszédnek helyt adó találkozók során;

| 59. | felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a régióban lévő, nemek közötti egyenlőség kérdésével foglalkozó uniós küldöttségek személyzetét, valamint garantálja a nők és a nem kormányzati szervezetek bevonását a programozás konzultációs folyamatába; |
| --- | --- |

59.

felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse meg a régióban lévő, nemek közötti egyenlőség kérdésével foglalkozó uniós küldöttségek személyzetét, valamint garantálja a nők és a nem kormányzati szervezetek bevonását a programozás konzultációs folyamatába;

| 60. | üdvözli, hogy az ENSZ nőügyi szervezete irodákat hozott létre Észak-Afrikában, és felszólítja az érintett országokban működő uniós küldöttségeket az ENSZ irodákkal való további együttműködésre a nemek közötti egyenlőséget garantáló és a nők jogait az arab tavasz után előmozdító intézkedések létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

60.

üdvözli, hogy az ENSZ nőügyi szervezete irodákat hozott létre Észak-Afrikában, és felszólítja az érintett országokban működő uniós küldöttségeket az ENSZ irodákkal való további együttműködésre a nemek közötti egyenlőséget garantáló és a nők jogait az arab tavasz után előmozdító intézkedések létrehozása érdekében;

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze azon tanácsadó központok, valamint „nőházak” létrehozását és finanszírozását, ahol a nők bármilyen – politikai jogokkal, jogi tanácsadással, egészségüggyel és családon belüli erőszak elleni védelemmel kapcsolatos – témában tanácsot kaphatnak, mivel a nők számára nemcsak hasznos az átfogó megközelítés, hanem sokkal diszkrétebb is, amikor erőszakról van szó; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze azon tanácsadó központok, valamint „nőházak” létrehozását és finanszírozását, ahol a nők bármilyen – politikai jogokkal, jogi tanácsadással, egészségüggyel és családon belüli erőszak elleni védelemmel kapcsolatos – témában tanácsot kaphatnak, mivel a nők számára nemcsak hasznos az átfogó megközelítés, hanem sokkal diszkrétebb is, amikor erőszakról van szó;

| 62. | ösztönzi az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy hozzanak létre figyelemfelkeltő programokat a családon belüli erőszakra vonatkozóan, s ezzel egy időben fejlesszenek menedékotthonokat az olyan nők számára, akik a múltban vagy jelenleg családon belüli erőszak áldozatává váltak vagy válnak; |
| --- | --- |

62.

ösztönzi az észak-afrikai nemzeti hatóságokat, hogy hozzanak létre figyelemfelkeltő programokat a családon belüli erőszakra vonatkozóan, s ezzel egy időben fejlesszenek menedékotthonokat az olyan nők számára, akik a múltban vagy jelenleg családon belüli erőszak áldozatává váltak vagy válnak;

| 63. | felhívja az észak-afrikai országok hatóságait, hogy biztosítsanak megfelelő orvosi és pszichológiai segítségnyújtást, ingyenes jogi szolgálatot, valamint az igazságszolgáltatáshoz és panasztételi mechanizmusokhoz való ingyenes hozzáférést az erőszak női áldozatai és tanúi részére; |
| --- | --- |

63.

felhívja az észak-afrikai országok hatóságait, hogy biztosítsanak megfelelő orvosi és pszichológiai segítségnyújtást, ingyenes jogi szolgálatot, valamint az igazságszolgáltatáshoz és panasztételi mechanizmusokhoz való ingyenes hozzáférést az erőszak női áldozatai és tanúi részére;

| 64. | emlékeztet arra, hogy az Unió a Mediterrán Térségért mechanizmusainak támogatnia kellene a civil társadalmat, a nem kormányzati szervezeteket és nőszervezeteket is; felszólítja a Bizottságot az uniós és észak-afrikai női szervezetek közötti együttműködés megkönnyítésére; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy az Unió a Mediterrán Térségért mechanizmusainak támogatnia kellene a civil társadalmat, a nem kormányzati szervezeteket és nőszervezeteket is; felszólítja a Bizottságot az uniós és észak-afrikai női szervezetek közötti együttműködés megkönnyítésére;

| 65. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az észak-afrikai országok mély és fenntartható – az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, nők jogai, a férfiak és nők közötti egyenlőség elve, a megkülönböztetésmentesség és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló – demokrácia építésére vonatkozó törekvéseit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogatni kell a régión belül az aktív állampolgárság kialakulását a civil társadalomnak nyújtott technikai és pénzügyi támogatás által, a demokratikus politikai kultúra létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

65.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az észak-afrikai országok mély és fenntartható – az emberi jogok, az alapvető szabadságjogok, nők jogai, a férfiak és nők közötti egyenlőség elve, a megkülönböztetésmentesség és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló – demokrácia építésére vonatkozó törekvéseit; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogatni kell a régión belül az aktív állampolgárság kialakulását a civil társadalomnak nyújtott technikai és pénzügyi támogatás által, a demokratikus politikai kultúra létrehozása érdekében;

| 66. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kereskedelmi tárgyalások teljes átláthatóságát, ideértve az összes olyan háttérinformációt, amelyek alapján javaslatot tesznek a kereskedelmi egyezményekre; hangsúlyozza, hogy a női csoportokat és a civil társadalmi szervezeteket aktívan be kell vonni a folyamat során; |
| --- | --- |

66.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a kereskedelmi tárgyalások teljes átláthatóságát, ideértve az összes olyan háttérinformációt, amelyek alapján javaslatot tesznek a kereskedelmi egyezményekre; hangsúlyozza, hogy a női csoportokat és a civil társadalmi szervezeteket aktívan be kell vonni a folyamat során;

| 67. | felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlését, hogy minden év márciusában szenteljen külön ülést a régióban élő nők helyzetének; |
| --- | --- |

67.

felszólítja az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlését, hogy minden év márciusában szenteljen külön ülést a régióban élő nők helyzetének;

| 68. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az Isztambul – Marrakesh folyamat megerősítését, valamint támogassa az euromediterrán térség civil társadalmai és kormányai közötti párbeszédet elősegítő programokat; |
| --- | --- |

68.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az Isztambul – Marrakesh folyamat megerősítését, valamint támogassa az euromediterrán térség civil társadalmai és kormányai közötti párbeszédet elősegítő programokat;

| 69. | úgy véli, hogy az újonnan létrehozott Európai Demokrácia Alapítványnak (EDA) különleges figyelemben kellene részesítenie a nők észak-afrikai demokratikus reformfolyamatokba való bevonását azáltal, hogy támogatja a nőszervezetek és a nemek közötti egyenlőséget szempontjából érzékeny területek projektjeit, mint például a kultúrák és vallások közötti párbeszéd előmozdítását, az erőszak elleni fellépést, munkahelyek létrehozását, a kulturális és politikai részvétel támogatását, a nőknek és lányoknak az igazságszolgáltatáshoz, egészségügyhöz és oktatáshoz való egyenlő hozzáférését, a nőkkel szembeni jelenlegi diszkrimináció és a nők jogai megsértésének megelőzését, illetve megszüntetését; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy az újonnan létrehozott Európai Demokrácia Alapítványnak (EDA) különleges figyelemben kellene részesítenie a nők észak-afrikai demokratikus reformfolyamatokba való bevonását azáltal, hogy támogatja a nőszervezetek és a nemek közötti egyenlőséget szempontjából érzékeny területek projektjeit, mint például a kultúrák és vallások közötti párbeszéd előmozdítását, az erőszak elleni fellépést, munkahelyek létrehozását, a kulturális és politikai részvétel támogatását, a nőknek és lányoknak az igazságszolgáltatáshoz, egészségügyhöz és oktatáshoz való egyenlő hozzáférését, a nőkkel szembeni jelenlegi diszkrimináció és a nők jogai megsértésének megelőzését, illetve megszüntetését;

| 70. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint különösen az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát, hogy vegyék figyelembe az emberkereskedelem felszámolását célzó uniós stratégia (2012–2016) keretében megvalósuló uniós külpolitikai tevékenységek összehangolását és alakítsanak ki egységes arculatot e tekintetben; úgy véli, hogy amennyiben és amikor csak lehetséges, ösztönözni kell az észak-afrikai nemzeti hatóságokat a régió többi államával való kapcsolat felvételére az emberkereskedelem elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint különösen az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorát, hogy vegyék figyelembe az emberkereskedelem felszámolását célzó uniós stratégia (2012–2016) keretében megvalósuló uniós külpolitikai tevékenységek összehangolását és alakítsanak ki egységes arculatot e tekintetben; úgy véli, hogy amennyiben és amikor csak lehetséges, ösztönözni kell az észak-afrikai nemzeti hatóságokat a régió többi államával való kapcsolat felvételére az emberkereskedelem elleni küzdelem céljából;

| 71. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a női projekteket és erősítse meg a női hálózatokat az egyetemeken, a médiában, a kulturális szervezetekben, a filmiparban és más kreatív ágazatokban, valamint kitart amellett, hogy fontos bővíteni a Földközi-tenger két partja közötti kulturális kapcsolatokat, többek közt a közösségi média, a digitális platformok és a műholdas sugárzás segítségével; |
| --- | --- |

71.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a női projekteket és erősítse meg a női hálózatokat az egyetemeken, a médiában, a kulturális szervezetekben, a filmiparban és más kreatív ágazatokban, valamint kitart amellett, hogy fontos bővíteni a Földközi-tenger két partja közötti kulturális kapcsolatokat, többek közt a közösségi média, a digitális platformok és a műholdas sugárzás segítségével;

| 72. | felszólítja a tagállamok kormányait és hatóságait, hogy helyezzék az észak-afrikai országgal való kétoldalú diplomáciai és kereskedelmi kapcsolataik középpontjába a nők jogait; |
| --- | --- |

72.

felszólítja a tagállamok kormányait és hatóságait, hogy helyezzék az észak-afrikai országgal való kétoldalú diplomáciai és kereskedelmi kapcsolataik középpontjába a nők jogait;

| 73. | felszólítja a Bizottságot a felsőoktatási csereprogramok – pl. az Erasmus Mundus – megerősítésére, valamint a fiatal nők részvételének ösztönzésére; továbbá felszólít a Földközi-tenger északi és déli régiója közötti (ikerintézményi együttműködésen vagy szakértők cseréjén keresztül megvalósuló) együttműködés fejlesztésére; |
| --- | --- |

73.

felszólítja a Bizottságot a felsőoktatási csereprogramok – pl. az Erasmus Mundus – megerősítésére, valamint a fiatal nők részvételének ösztönzésére; továbbá felszólít a Földközi-tenger északi és déli régiója közötti (ikerintézményi együttműködésen vagy szakértők cseréjén keresztül megvalósuló) együttműködés fejlesztésére;

| 74. | üdvözli a mobilitási partnerséget, amennyiben az megkönnyíti a cseréket, valamint emberi és méltóságteljes módon hozzájárul a migráció kezeléséhez; |
| --- | --- |

74.

üdvözli a mobilitási partnerséget, amennyiben az megkönnyíti a cseréket, valamint emberi és méltóságteljes módon hozzájárul a migráció kezeléséhez;

o

o o

| 75. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

75.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  A közgyűlés által 2012. április 24-én elfogadott 1873 (2012) számú állásfoglalás (13. ülésnap).

(2)  HL C 188. E, 2012.6.28., 26. o.

(3)  HL C 199. E, 2012.7.7., 158. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 114. o.

(5)  HL C 296. E, 2012.10.2., 126. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0069.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0113.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/36

---

P7_TA(2013)0076

Az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozása a 2014–2020 közötti időszakban

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal, valamint a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozó többéves pénzügyi keret előkészítéséről (11. Európai Fejlesztési Alap) (2012/2222(INI))

(2016/C 036/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az AKCS-államok, másrészről az EK és tagállamai által 2000. június 23-án aláírt Cotonoui Megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az AKCS-államok, másrészről az EK és tagállamai által 2000. június 23-án aláírt Cotonoui Megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) IV. részére és az EU (korábban EK) és bizonyos tengerentúli országok és területek (TOT-ok) között társulást létrehozó, 2001. november 27-i tengerentúli társulási határozatra (2) (DAO), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) IV. részére és az EU (korábban EK) és bizonyos tengerentúli országok és területek (TOT-ok) között társulást létrehozó, 2001. november 27-i tengerentúli társulási határozatra (2) (DAO),

| — | tekintettel az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló tanácsi határozatra (tengerentúli társulási határozat/DAO) irányuló javaslatra (COM(2012)0362), melyet a Bizottság 2012. július 16-án fogadott el, és melyet a Tanács jelenleg tárgyal, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló tanácsi határozatra (tengerentúli társulási határozat/DAO) irányuló javaslatra (COM(2012)0362), melyet a Bizottság 2012. július 16-án fogadott el, és melyet a Tanács jelenleg tárgyal,

| — | tekintettel „A többéves pénzügyi keret előkészítése az EU afrikai, karibi és csendes óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban (11. Európai Fejlesztési Alap)” című, 2011. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2011)0837), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A többéves pénzügyi keret előkészítése az EU afrikai, karibi és csendes óceáni országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködésének finanszírozására vonatkozóan a 2014–2020 közötti időszakban (11. Európai Fejlesztési Alap)” című, 2011. december 7-i bizottsági közleményre (COM(2011)0837),

| — | az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i közleményére (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a közösségi fejlesztési együttműködés során a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló cselekvési programról szóló, 2001. június 21-i bizottsági közleményre (COM(2001)0295), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi fejlesztési együttműködés során a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló cselekvési programról szóló, 2001. június 21-i bizottsági közleményre (COM(2001)0295),

| — | tekintettel a Bizottság 2012. szeptember 12-i, „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című közleményére (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. szeptember 12-i, „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei: Európa együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című közleményére (COM(2012)0492),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló, 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500),

| — | tekintettel a 2005. december 20-án a fejlesztés vonatkozásában elfogadott európai konszenzusra, valamint az abból eredő európai fejlesztési menetrendre és iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. december 20-án a fejlesztés vonatkozásában elfogadott európai konszenzusra, valamint az abból eredő európai fejlesztési menetrendre és iránymutatásokra,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel a Tanács 2012. június 29-i és 2012. október 15-i ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. június 29-i és 2012. október 15-i ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, az Európai Unió által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezmény 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló, az Európai Unió által 2010. december 23-án ratifikált ENSZ-egyezmény 32. cikkére,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló állásfoglalására (ACP-EU/100.954/11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló állásfoglalására (ACP-EU/100.954/11),

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015)” című európai uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015)” című európai uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok elleni erőszakról, valamint a velük szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0049/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0049/2013),

| A. | mivel a 11. EFA-t létrehozó belső megállapodás 2013. december 31-én lejár; mivel a Bizottság (COM(2011)0837) közleményében egy új belső megállapodásra irányuló javaslatot terjesztett elő, melynek 2014. január 1-jén a régi megállapodás helyébe kell lépnie; |
| --- | --- |

A.

mivel a 11. EFA-t létrehozó belső megállapodás 2013. december 31-én lejár; mivel a Bizottság (COM(2011)0837) közleményében egy új belső megállapodásra irányuló javaslatot terjesztett elő, melynek 2014. január 1-jén a régi megállapodás helyébe kell lépnie;

| B. | mivel a Tanács a 2014–2020 közötti időszakra szóló tervezetet jelenleg tárgyalja a Parlament bevonása nélkül; mivel a Parlamentet ugyanakkor semmi nem gátolja abban, hogy a belső megállapodásra vonatkozó említett tervezetet tartalmazó bizottsági közlemény alapján saját kezdeményezésű jelentést dolgozzon ki a 11. EFA-val kapcsolatban; |
| --- | --- |

B.

mivel a Tanács a 2014–2020 közötti időszakra szóló tervezetet jelenleg tárgyalja a Parlament bevonása nélkül; mivel a Parlamentet ugyanakkor semmi nem gátolja abban, hogy a belső megállapodásra vonatkozó említett tervezetet tartalmazó bizottsági közlemény alapján saját kezdeményezésű jelentést dolgozzon ki a 11. EFA-val kapcsolatban;

| C. | mivel a Bizottság 2014-től még nem, csak 2021-től tervezi az EFA költségvetésbe történő beépítését, ami nagyon sajnálatos; mivel ugyanakkor annak előkészítését már most célszerű elkezdeni, hogy az ne eredményezze az AKCS-EU partnerségre, és általában a fejlesztési támogatásokra elkülönített források csökkenését; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2014-től még nem, csak 2021-től tervezi az EFA költségvetésbe történő beépítését, ami nagyon sajnálatos; mivel ugyanakkor annak előkészítését már most célszerű elkezdeni, hogy az ne eredményezze az AKCS-EU partnerségre, és általában a fejlesztési támogatásokra elkülönített források csökkenését;

| D. | mivel a 11. EFA számára kielégítő keretet kell biztosítani ahhoz, hogy az EU tiszteletben tarthassa a nemzetközi szinten rögzített, fejlesztéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, és GDP-jének 0,7 %-át fejlesztéstámogatásra fordítsa, hozzájárulva ezzel a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) teljesítéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a 11. EFA számára kielégítő keretet kell biztosítani ahhoz, hogy az EU tiszteletben tarthassa a nemzetközi szinten rögzített, fejlesztéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásait, és GDP-jének 0,7 %-át fejlesztéstámogatásra fordítsa, hozzájárulva ezzel a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) teljesítéséhez;

| E. | mivel az MFC-k tekintetében elért haladásról szóló jelentések szerint az előrehaladás egyenetlen, és mivel az AKCS-országok többségében 2015-ig nem fogják elérni az MFC-k, különösen az anyák és gyermekek egészségével kapcsolatos célok megvalósulását; |
| --- | --- |

E.

mivel az MFC-k tekintetében elért haladásról szóló jelentések szerint az előrehaladás egyenetlen, és mivel az AKCS-országok többségében 2015-ig nem fogják elérni az MFC-k, különösen az anyák és gyermekek egészségével kapcsolatos célok megvalósulását;

| F. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra szóló pénzügyi javaslatok – melyekről a Tanács jelenleg is tárgyal – aggasztóak az európai fejlesztési politika jövője, továbbá a TOT/EU társulás szempontjából is; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra szóló pénzügyi javaslatok – melyekről a Tanács jelenleg is tárgyal – aggasztóak az európai fejlesztési politika jövője, továbbá a TOT/EU társulás szempontjából is;

| G. | mivel bár további jelentős előrelépésekre van szükség, az európai támogatások egyre hatékonyabbak, és mivel a nemzetközi szolidaritás jegyében végrehajtott közösségi fellépéseket az európai polgárok több mint háromnegyede támogatja; |
| --- | --- |

G.

mivel bár további jelentős előrelépésekre van szükség, az európai támogatások egyre hatékonyabbak, és mivel a nemzetközi szolidaritás jegyében végrehajtott közösségi fellépéseket az európai polgárok több mint háromnegyede támogatja;

| H. | mivel az innovatív finanszírozási formák – amelyek az üzleti és pénzügyi világ méltányosabb szerepvállalását biztosítják – nélkülözhetetlenek a hivatalos fejlesztési segélyek növeléséhez; |
| --- | --- |

H.

mivel az innovatív finanszírozási formák – amelyek az üzleti és pénzügyi világ méltányosabb szerepvállalását biztosítják – nélkülözhetetlenek a hivatalos fejlesztési segélyek növeléséhez;

| I. | mivel az adományozóknak fel kell hagyniuk azzal a gyakorlattal, hogy a partnerországok felelősségvállalásának elvére hivatkoznak, miközben megfosztják őket az intézményeik és a lakossági közszolgáltatásaik konszolidációjához szükséges pénzeszközöktől; |
| --- | --- |

I.

mivel az adományozóknak fel kell hagyniuk azzal a gyakorlattal, hogy a partnerországok felelősségvállalásának elvére hivatkoznak, miközben megfosztják őket az intézményeik és a lakossági közszolgáltatásaik konszolidációjához szükséges pénzeszközöktől;

| J. | mivel a fejlődő országoknak sürgősen ki kell építeniük egy olyan adórendszert, amely állampolgáraik hozzájárulási képességére épül; |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlődő országoknak sürgősen ki kell építeniük egy olyan adórendszert, amely állampolgáraik hozzájárulási képességére épül;

| K. | mivel a változás menetrendjéről szóló közleménye szerint a Bizottság a differenciálás elvét kívánja érvényesíteni az európai fejlesztési politika – köztük a 11. EFA – forrásainak elosztása terén, és a közleményben bevezeti a tematikus koncentráció elveit, valamint a támogatások és hitelek kombinációjának és a magánszektor támogatásának igénybevételére épülő megközelítést; |
| --- | --- |

K.

mivel a változás menetrendjéről szóló közleménye szerint a Bizottság a differenciálás elvét kívánja érvényesíteni az európai fejlesztési politika – köztük a 11. EFA – forrásainak elosztása terén, és a közleményben bevezeti a tematikus koncentráció elveit, valamint a támogatások és hitelek kombinációjának és a magánszektor támogatásának igénybevételére épülő megközelítést;

| L. | mivel a a fejlesztés vonatkozásában elfogadott európai konszenzus és a Cotonoui Megállapodás elismeri a civil társadalmi szervezetek, valamint a helyi és regionális hatóságok központi szerepét a szegénység felszámolását célzó fellépés és a felelősségteljes kormányzásra irányuló erőfeszítések terén; |
| --- | --- |

L.

mivel a a fejlesztés vonatkozásában elfogadott európai konszenzus és a Cotonoui Megállapodás elismeri a civil társadalmi szervezetek, valamint a helyi és regionális hatóságok központi szerepét a szegénység felszámolását célzó fellépés és a felelősségteljes kormányzásra irányuló erőfeszítések terén;

| M. | mivel a DAO-ra vonatkozó javaslat elismeri a TOT-ok sajátosságait, és azt, hogy ezen országok más nehézségekkel szembesülnek, mint az AKCS-államok; mivel ennek tükrében fontos, hogy a TOT-ok többé ne az EFA alá, hanem egy, az EU költségvetésének részét képező ad hoc pénzügyi eszköz alá tartozzanak; |
| --- | --- |

M.

mivel a DAO-ra vonatkozó javaslat elismeri a TOT-ok sajátosságait, és azt, hogy ezen országok más nehézségekkel szembesülnek, mint az AKCS-államok; mivel ennek tükrében fontos, hogy a TOT-ok többé ne az EFA alá, hanem egy, az EU költségvetésének részét képező ad hoc pénzügyi eszköz alá tartozzanak;

| N. | mivel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt 2000/483/EK partnerségi megállapodás kimondja, hogy minden – politikai, gazdasági és szociális – területen módszeresen figyelembe kell venni a nők helyzetét, valamint a nemekhez kötődő kérdéseket; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között Cotonouban 2000. június 23-án aláírt 2000/483/EK partnerségi megállapodás kimondja, hogy minden – politikai, gazdasági és szociális – területen módszeresen figyelembe kell venni a nők helyzetét, valamint a nemekhez kötődő kérdéseket;

| O. | mivel az európai uniós cselekvési terv elismeri a nők szerepvállalása és a nemek közötti egyenlőség fontosságát a partnerországok fejlődésében és az MFC-k elérésében; mivel „a változás programjában” a nők és férfiak közötti egyenlőség az uniós fellépés egyik fő prioritása; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai uniós cselekvési terv elismeri a nők szerepvállalása és a nemek közötti egyenlőség fontosságát a partnerországok fejlődésében és az MFC-k elérésében; mivel „a változás programjában” a nők és férfiak közötti egyenlőség az uniós fellépés egyik fő prioritása;

A 11. EFA célkitűzései

| 1. | emlékeztet rá, hogy az európai fejlesztési politika (EUMSZ 208. cikke), a Cotonoui Megállapodás, valamint az európai fejlesztési konszenzus legfőbb célja a szegénység mérséklése és – hosszú távon – felszámolása; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a 11. EFA keretében az AKCS-államoknak szánt források legalább 90 %-a eleget tegyen a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozó, az OECD Fejlesztéstámogatási Bizottsága által meghatározott kritériumoknak; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet rá, hogy az európai fejlesztési politika (EUMSZ 208. cikke), a Cotonoui Megállapodás, valamint az európai fejlesztési konszenzus legfőbb célja a szegénység mérséklése és – hosszú távon – felszámolása; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a 11. EFA keretében az AKCS-államoknak szánt források legalább 90 %-a eleget tegyen a hivatalos fejlesztési segélyekre vonatkozó, az OECD Fejlesztéstámogatási Bizottsága által meghatározott kritériumoknak;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy e cél eléréséhez feltétlenül meg kell kettőzni a legkevésbé megvalósult – jelesül az alapvető szociális ágazatokhoz és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőséghez kötődő – MFC-k elérésére tett erőfeszítéseket, a Cotonoui Megállapodás 22., 25. és 31. cikkében előírtaknak megfelelően; megerősíti az MFC-kre vonatkozó kezdeményezések és szerződések iránti támogatását, és arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, az AKCS-államokkal egyetértésben, hogy a 11. EFA 20 %-át alapvető szociális szolgáltatásokra fordítsák – különösen az egészségügy és az alapszintű oktatás területén – a 2., 3., 4., 5. és 6. MFC megvalósításának és egyéb, nemzetközi szinten rögzített fejlesztési vonatkozású kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében; ezzel kapcsolatban kéri, hogy „A nemek közötti egyenlőség érvényesítése a közösségi fejlesztési együttműködésben” elnevezésű cselekvési programban javasolt, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó teljesítménymutatókat alkalmazzák a 11. EFA-ra és annak programozására annak biztosítása érdekében, hogy minden programban megfelelő és következetes módon hajtsák végre az egyedi intézkedéseket és mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy e cél eléréséhez feltétlenül meg kell kettőzni a legkevésbé megvalósult – jelesül az alapvető szociális ágazatokhoz és a férfiak és nők közötti esélyegyenlőséghez kötődő – MFC-k elérésére tett erőfeszítéseket, a Cotonoui Megállapodás 22., 25. és 31. cikkében előírtaknak megfelelően; megerősíti az MFC-kre vonatkozó kezdeményezések és szerződések iránti támogatását, és arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, az AKCS-államokkal egyetértésben, hogy a 11. EFA 20 %-át alapvető szociális szolgáltatásokra fordítsák – különösen az egészségügy és az alapszintű oktatás területén – a 2., 3., 4., 5. és 6. MFC megvalósításának és egyéb, nemzetközi szinten rögzített fejlesztési vonatkozású kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében; ezzel kapcsolatban kéri, hogy „A nemek közötti egyenlőség érvényesítése a közösségi fejlesztési együttműködésben” elnevezésű cselekvési programban javasolt, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó teljesítménymutatókat alkalmazzák a 11. EFA-ra és annak programozására annak biztosítása érdekében, hogy minden programban megfelelő és következetes módon hajtsák végre az egyedi intézkedéseket és mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséget;

| 3. | sürgeti a Bizottságot és a partnerországokat, hogy az egészségügyi rendszerek megerősítésére szolgáló támogatásokat kezeljék prioritásként az anyák egészségéhez, a reproduktív egészséghez és a gyermekek egészségéhez kapcsolódó alapellátásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében, hangsúlyt fektetve többek között a legszegényebb rétegekre és a HIV/AIDS elleni küzdelemre, emlékeztetve arra, hogy ezek azok a millenniumi fejlesztési célok, amelyek tekintetében az előrehaladás mértéke több AKCS-országban is csalódottságra adott okot; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot és a partnerországokat, hogy az egészségügyi rendszerek megerősítésére szolgáló támogatásokat kezeljék prioritásként az anyák egészségéhez, a reproduktív egészséghez és a gyermekek egészségéhez kapcsolódó alapellátásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében, hangsúlyt fektetve többek között a legszegényebb rétegekre és a HIV/AIDS elleni küzdelemre, emlékeztetve arra, hogy ezek azok a millenniumi fejlesztési célok, amelyek tekintetében az előrehaladás mértéke több AKCS-országban is csalódottságra adott okot;

| 4. | véleménye szerint a fenti célkitűzés elérése érdekében alapvető fontosságú a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok – többek között, de nem kizárólagosan a nők, a gyermekek és a fogyatékkal élő személyek – felvétele a szegénység felszámolását célzó valamennyi projektbe, a programozás, a végrehajtás és az értékelés szakaszában egyaránt; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a fenti célkitűzés elérése érdekében alapvető fontosságú a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportok – többek között, de nem kizárólagosan a nők, a gyermekek és a fogyatékkal élő személyek – felvétele a szegénység felszámolását célzó valamennyi projektbe, a programozás, a végrehajtás és az értékelés szakaszában egyaránt;

| 5. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy stratégiai szempontból jobban és összehangoltabb módon kíván fellépni a fejlődő országokban a szociális védelemmel kapcsolatos kérdések tekintetében, és kéri, hogy az AKCS-országokkal partnerségben dolgozzanak ki integrált szociális védelmi politikákat, amelyek az olyan alapmechanizmusok támogatására is figyelemmel vannak, mint a szociális biztonsági felső határoknak a 11. EFA keretében történő létrehozása; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy stratégiai szempontból jobban és összehangoltabb módon kíván fellépni a fejlődő országokban a szociális védelemmel kapcsolatos kérdések tekintetében, és kéri, hogy az AKCS-országokkal partnerségben dolgozzanak ki integrált szociális védelmi politikákat, amelyek az olyan alapmechanizmusok támogatására is figyelemmel vannak, mint a szociális biztonsági felső határoknak a 11. EFA keretében történő létrehozása;

A tengerentúli országok és területek (TOT) társadalmi és gazdasági fejlődésének előmozdítása

| 6. | emlékeztet rá, hogy az EFA nemcsak az AKCS/EU partnerség, hanem a TOT/EU társulás finanszírozására is szolgál, amelynek 26 TOT részes fele; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy az EFA nemcsak az AKCS/EU partnerség, hanem a TOT/EU társulás finanszírozására is szolgál, amelynek 26 TOT részes fele;

| 7. | örvendetesnek tartja, hogy a DAO-javaslat elismeri, hogy új fenntartható partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal, amely négy új célkitűzésre irányul:






  — | a TOT-ok versenyképességének növelése; |
| --- | --- | --- |

7.

örvendetesnek tartja, hogy a DAO-javaslat elismeri, hogy új fenntartható partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal, amely négy új célkitűzésre irányul:

—

a TOT-ok versenyképességének növelése;

| — | alkalmazkodó képességük fokozása; |
| --- | --- |

—

alkalmazkodó képességük fokozása;

| — | sebezhetőségük csökkentése; |
| --- | --- |

—

sebezhetőségük csökkentése;

| — | más partnerekkel való együttműködésük előmozdítása; |
| --- | --- |

—

más partnerekkel való együttműködésük előmozdítása;

| 8. | sajnálja, hogy nem áll rendelkezésre olyan, kifejezetten a TOT-okat célzó pénzügyi eszköz, amely beépíthető lenne az uniós költségvetésbe az ily módon elkülönített források demokratikus ellenőrzésének és átláthatóságának lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

8.

sajnálja, hogy nem áll rendelkezésre olyan, kifejezetten a TOT-okat célzó pénzügyi eszköz, amely beépíthető lenne az uniós költségvetésbe az ily módon elkülönített források demokratikus ellenőrzésének és átláthatóságának lehetővé tétele érdekében;

| 9. | felszólít a legkülső régiók, az AKCS-államok és a TOT-okkal szomszédos harmadik országok közötti együttműködés javítására, valamint az ezekre a régiókra, államokra és országokra vonatkozó különböző pénzügyi eszközök vegyes használatára, továbbá kéri a TOT-oknak és a legkülső régióknak az EU–AKCS közös parlamenti közgyűlés plenáris ülésein – megfigyelőként – való részvételének előmozdítását, amennyiben a közgyűlés belső szabályzata azt lehetővé teszi; |
| --- | --- |

9.

felszólít a legkülső régiók, az AKCS-államok és a TOT-okkal szomszédos harmadik országok közötti együttműködés javítására, valamint az ezekre a régiókra, államokra és országokra vonatkozó különböző pénzügyi eszközök vegyes használatára, továbbá kéri a TOT-oknak és a legkülső régióknak az EU–AKCS közös parlamenti közgyűlés plenáris ülésein – megfigyelőként – való részvételének előmozdítását, amennyiben a közgyűlés belső szabályzata azt lehetővé teszi;

Az EFA költségvetésbe való beépítése és a pénzügyi keret

| 10. | ismét felszólít arra, hogy az Európai Fejlesztési Alapot (EFA) a következő programozási időszakban emeljék be a költségvetésbe (teljes egészében a Stabilitási és Növekedési Paktum 4. szakaszába – „Európa a világban”), és 2021-től automatikusan képezze annak részét, hiszen ez hozzájárulna az uniós prioritások és a tematikus támogatás hatékonyabb előmozdításához, valamint fokozná az EU mint a világ legnagyobb fejlesztésisegély-adományozója intézkedéseinek demokratikus ellenőrzését, láthatóságát, kiszámíthatóságát és következetességét; |
| --- | --- |

10.

ismét felszólít arra, hogy az Európai Fejlesztési Alapot (EFA) a következő programozási időszakban emeljék be a költségvetésbe (teljes egészében a Stabilitási és Növekedési Paktum 4. szakaszába – „Európa a világban”), és 2021-től automatikusan képezze annak részét, hiszen ez hozzájárulna az uniós prioritások és a tematikus támogatás hatékonyabb előmozdításához, valamint fokozná az EU mint a világ legnagyobb fejlesztésisegély-adományozója intézkedéseinek demokratikus ellenőrzését, láthatóságát, kiszámíthatóságát és következetességét;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon az EFA költségvetésbe való beépítéséhez szükséges feltételek teljesüléséről, az előkészületekről rendszeresen tájékoztatva az Európai Parlamentet, és szorosan egyeztetve az AKCS-államokkal, hogy biztosítsa az EFA végrehajtásába való jövőbeli bevonásukat; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon az EFA költségvetésbe való beépítéséhez szükséges feltételek teljesüléséről, az előkészületekről rendszeresen tájékoztatva az Európai Parlamentet, és szorosan egyeztetve az AKCS-államokkal, hogy biztosítsa az EFA végrehajtásába való jövőbeli bevonásukat;

| 12. | üdvözli, hogy a tagállamok 11. EFA-hoz való hozzájárulásának kulcsai tovább közelednek az uniós költségvetéshez való hozzájárulásukra irányadó kulcsokhoz, és üdvözli, hogy a 11. EFA programozási időtartamát az Unió többéves pénzügyi keretének végrehajtási időszakához igazították; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a tagállamok 11. EFA-hoz való hozzájárulásának kulcsai tovább közelednek az uniós költségvetéshez való hozzájárulásukra irányadó kulcsokhoz, és üdvözli, hogy a 11. EFA programozási időtartamát az Unió többéves pénzügyi keretének végrehajtási időszakához igazították;

| 13. | támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy 2011-es árakon számítva 30 319 000 000 eurós összeget különítsen el a 11. EFA számára, és azt szeretné, hogy a 11. EFA és az egyéb együttműködési eszközök, többek között a Fejlesztési Együttműködési Eszköz számára elkülönített összegek tegyék lehetővé az uniós hivatalos fejlesztési segélyek jelenlegi szinten tartását vagy akár emelését, hozzájárulva ezáltal az uniós tagállamok azon célkitűzésének eléréséhez, hogy GDP-jük 0,7 %-át fordítsák hivatalos fejlesztési segélyre; |
| --- | --- |

13.

támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy 2011-es árakon számítva 30 319 000 000 eurós összeget különítsen el a 11. EFA számára, és azt szeretné, hogy a 11. EFA és az egyéb együttműködési eszközök, többek között a Fejlesztési Együttműködési Eszköz számára elkülönített összegek tegyék lehetővé az uniós hivatalos fejlesztési segélyek jelenlegi szinten tartását vagy akár emelését, hozzájárulva ezáltal az uniós tagállamok azon célkitűzésének eléréséhez, hogy GDP-jük 0,7 %-át fordítsák hivatalos fejlesztési segélyre;

| 14. | hangsúlyozza, hogy mivel egyes AKCS-országok nagy mértékben ki vannak téve a katasztrófák veszélyeinek, az EFA-ból finanszírozott fejlesztési programok keretében jelentős beruházásra van szükség a katasztrófa-elhárítás területén; hangsúlyozza, hogy ez a beruházás alapvető fontosságú a vészhelyzet következtében előálló ínség csökkentése és az AKCS-országok ellenálló képességének növelése érdekében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy mivel egyes AKCS-országok nagy mértékben ki vannak téve a katasztrófák veszélyeinek, az EFA-ból finanszírozott fejlesztési programok keretében jelentős beruházásra van szükség a katasztrófa-elhárítás területén; hangsúlyozza, hogy ez a beruházás alapvető fontosságú a vészhelyzet következtében előálló ínség csökkentése és az AKCS-országok ellenálló képességének növelése érdekében;

| 15. | rendkívül sajnálatosnak tartja a tagállamok 2013. február 8-i megállapodását, amely 11 %-kal csökkentené a 11. EFA 2012. júliusi bizottsági javaslat szerinti költségvetését; rendkívül ellentmondásosnak tartja, hogy a Tanács több alkalommal hangsúlyozta azon kötelezettségvállalását, hogy 2015-ig eléri a fejlesztéssel kapcsolatosan megfogalmazott célokat, másrészt viszont komolyan csökkenteni kívánja a nemzetközi szolidaritásra szánt tagállami és uniós forrásokat egyaránt; |
| --- | --- |

15.

rendkívül sajnálatosnak tartja a tagállamok 2013. február 8-i megállapodását, amely 11 %-kal csökkentené a 11. EFA 2012. júliusi bizottsági javaslat szerinti költségvetését; rendkívül ellentmondásosnak tartja, hogy a Tanács több alkalommal hangsúlyozta azon kötelezettségvállalását, hogy 2015-ig eléri a fejlesztéssel kapcsolatosan megfogalmazott célokat, másrészt viszont komolyan csökkenteni kívánja a nemzetközi szolidaritásra szánt tagállami és uniós forrásokat egyaránt;

| 16. | úgy véli, hogy e csökkentésekkel a hivatalos fejlesztési támogatások jelentős részét adó Unió és tagállamai nagy mértékben felelősek lesznek azért, ha nem sikerül 2015-ig megvalósítani a szegénység felére csökkentésével kapcsolatos célkitűzést; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy e csökkentésekkel a hivatalos fejlesztési támogatások jelentős részét adó Unió és tagállamai nagy mértékben felelősek lesznek azért, ha nem sikerül 2015-ig megvalósítani a szegénység felére csökkentésével kapcsolatos célkitűzést;

| 17. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió a leküzdendő kihívásoknak megfelelő költségvetéssel rendelkezzen, különösen válság idején, hiszen ez tesz lehetővé olyan finanszírozást például a fejlesztéstámogatás terén, amely nemzeti szinten nem lenne megvalósítható; ezzel összefüggésben, illetve annak érdekében, hogy az Unió ne függjön kizárólag a kifizetési előirányzatok szintjétől, határozottan kéri saját források bevezetését, például a pénzügyi tranzakciókra kivetett adó formájában; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió a leküzdendő kihívásoknak megfelelő költségvetéssel rendelkezzen, különösen válság idején, hiszen ez tesz lehetővé olyan finanszírozást például a fejlesztéstámogatás terén, amely nemzeti szinten nem lenne megvalósítható; ezzel összefüggésben, illetve annak érdekében, hogy az Unió ne függjön kizárólag a kifizetési előirányzatok szintjétől, határozottan kéri saját források bevezetését, például a pénzügyi tranzakciókra kivetett adó formájában;

| 18. | függetlenül attól, hogy végül milyen összegeket fogadnak el és milyen hozzájárulási kulcsokat állapítanak meg a 11. EFA tekintetében, azt szeretné, hogy az EFA globális keretén belül a TOT-oknak szánt összeg egyezzen meg a Bizottság által javasolt összeggel; |
| --- | --- |

18.

függetlenül attól, hogy végül milyen összegeket fogadnak el és milyen hozzájárulási kulcsokat állapítanak meg a 11. EFA tekintetében, azt szeretné, hogy az EFA globális keretén belül a TOT-oknak szánt összeg egyezzen meg a Bizottság által javasolt összeggel;

| 19. | azt szeretné, hogy a 11. EFA keretében az AKCS-n belüli programra és a regionális programokra fordított források aránya megegyezzen a 10. EFA keretében meglévő aránnyal, és emellett irányozzanak elő kötetlen felhasználású és rugalmas keretet, továbbá biztosítsák, hogy az a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse a jövőbeli Fejlesztési Együttműködési Eszköz (ICD) keretében előirányzott, jövőbeli pánafrikai programot, hiszen ez a keret részben az egyes AKCS-országokra lesújtó nemzetközi kiterjedésű külső sokkhatások (elsősorban pénzügyi, élelmiszer- vagy humanitárius válság) enyhítésére szolgáló új eszköz finanszírozására szolgál majd, továbbá biztosítsanak sürgősségi humanitárius segélyt; hangsúlyozza e programok fontosságát, amelyek sokkhatás esetére segítenek növelni az AKCS-országok felkészültségét, ellenálló képességét, valamint erősítik a vészhelyzeti tevékenységek koordinációját, illetve a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

19.

azt szeretné, hogy a 11. EFA keretében az AKCS-n belüli programra és a regionális programokra fordított források aránya megegyezzen a 10. EFA keretében meglévő aránnyal, és emellett irányozzanak elő kötetlen felhasználású és rugalmas keretet, továbbá biztosítsák, hogy az a lehető legnagyobb mértékben kiegészítse a jövőbeli Fejlesztési Együttműködési Eszköz (ICD) keretében előirányzott, jövőbeli pánafrikai programot, hiszen ez a keret részben az egyes AKCS-országokra lesújtó nemzetközi kiterjedésű külső sokkhatások (elsősorban pénzügyi, élelmiszer- vagy humanitárius válság) enyhítésére szolgáló új eszköz finanszírozására szolgál majd, továbbá biztosítsanak sürgősségi humanitárius segélyt; hangsúlyozza e programok fontosságát, amelyek sokkhatás esetére segítenek növelni az AKCS-országok felkészültségét, ellenálló képességét, valamint erősítik a vészhelyzeti tevékenységek koordinációját, illetve a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolatokat;

| 20. | úgy véli, hogy a 11. EFA forrásainak körülbelül 5 %-át a Bizottság támogatási költségeire kell elkülöníteni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az eszköz hatékony irányítását; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a 11. EFA forrásainak körülbelül 5 %-át a Bizottság támogatási költségeire kell elkülöníteni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az eszköz hatékony irányítását;

Az európai fejlesztési politika reformja és a 11. EFA

| 21. | emlékeztet rá, hogy továbbra is a Cotonoui Megállapodásnak kell képeznie a 11. EFA fő referenciakeretét; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet rá, hogy továbbra is a Cotonoui Megállapodásnak kell képeznie a 11. EFA fő referenciakeretét;

| 22. | úgy véli, hogy a 11. EFA forrásaihoz való differenciált hozzáférés elvének konkrét alkalmazása csak akkor járhat pozitív hatásokkal, ha az említett elvet egy sebezhetőségi mutatóval egészítik ki, amely kiegészíti a GDP-kritériumot, tartalmaz egy nemzeti szegénységi és egyenlőtlenségi mutatót, valamint a Cotonoui Megállapodás 2. cikke utolsó francia bekezdésének megfelelően tekintetbe veszi a fejlődő kis szigetállamok sajátos helyzetét; emlékeztet rá, hogy csakis a szoros politikai párbeszéd fenntartása teszi lehetővé, hogy AKCS-partnereink elfogadják ezt az elvet; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a 11. EFA forrásaihoz való differenciált hozzáférés elvének konkrét alkalmazása csak akkor járhat pozitív hatásokkal, ha az említett elvet egy sebezhetőségi mutatóval egészítik ki, amely kiegészíti a GDP-kritériumot, tartalmaz egy nemzeti szegénységi és egyenlőtlenségi mutatót, valamint a Cotonoui Megállapodás 2. cikke utolsó francia bekezdésének megfelelően tekintetbe veszi a fejlődő kis szigetállamok sajátos helyzetét; emlékeztet rá, hogy csakis a szoros politikai párbeszéd fenntartása teszi lehetővé, hogy AKCS-partnereink elfogadják ezt az elvet;

| 23. | elismeri ugyankkor, hogy a politikai párbeszéd keretében a differenciálás elve olyan nékülözhetetlen eszköz, amelynek segítségével a közepes és a közepes-magas jövedelmű AKCS-országokat „gondoskodó államokká” lehet fejleszteni, és amelynek révén nemzeti politikákat lehet kialakítani a javak újraelosztását, illetve a szegénység és az egyenlőtlenségek elleni küzdelmet illetően; |
| --- | --- |

23.

elismeri ugyankkor, hogy a politikai párbeszéd keretében a differenciálás elve olyan nékülözhetetlen eszköz, amelynek segítségével a közepes és a közepes-magas jövedelmű AKCS-országokat „gondoskodó államokká” lehet fejleszteni, és amelynek révén nemzeti politikákat lehet kialakítani a javak újraelosztását, illetve a szegénység és az egyenlőtlenségek elleni küzdelmet illetően;

| 24. | kiemelten fontosnak tartja az összes nemzeti előirányzat fenntartását a 11. EFA keretében, hiszen az európai fejlesztési támogatások még mindig döntő jelentőségűek lehetnek bizonyos közepes és közepes-magas jövedelmű AKCS-országokban az egyenlőtlenségek csökkentését célzó reformok kiegészítéseként; |
| --- | --- |

24.

kiemelten fontosnak tartja az összes nemzeti előirányzat fenntartását a 11. EFA keretében, hiszen az európai fejlesztési támogatások még mindig döntő jelentőségűek lehetnek bizonyos közepes és közepes-magas jövedelmű AKCS-országokban az egyenlőtlenségek csökkentését célzó reformok kiegészítéseként;

| 25. | úgy véli, a differenciáláskor figyelembe kell venni az instabil államok sajátos helyzetét, abból az elvből kiindulva, hogy egy állam bukása rendkívül súlyos következményekkel jár a lakosságára nézve, valamint semmissé teszi a fejlesztés terén elért eredményeket; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság bukott államokban való helyreállítása sokkal nehezebb és hosszabban tartó feladat, mint az instabil államok megerősített támogatása, ezért ragaszkodik hozzá, hogy a 11. EFA programozása keretében a Száhil öv és Afrika szarva kiemelt figyelmet kapjon; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, a differenciáláskor figyelembe kell venni az instabil államok sajátos helyzetét, abból az elvből kiindulva, hogy egy állam bukása rendkívül súlyos következményekkel jár a lakosságára nézve, valamint semmissé teszi a fejlesztés terén elért eredményeket; hangsúlyozza, hogy a jogállamiság bukott államokban való helyreállítása sokkal nehezebb és hosszabban tartó feladat, mint az instabil államok megerősített támogatása, ezért ragaszkodik hozzá, hogy a 11. EFA programozása keretében a Száhil öv és Afrika szarva kiemelt figyelmet kapjon;

| 26. | megállapítja, hogy a változás programja új javaslatokat is tartalmaz, például a kölcsönök és a támogatások kombinálását, illetve a magánszektor támogatását; kijelenti, hogy e mechanizmusok alkalmazásakor mindenekelőtt arra kell törekedni, hogy a fejlődő országok lakosai kiemelkedhessenek a szegénységből és a támogatástól való függőségből, és hogy az AKCS-országokban hozzájáruljanak a magánszektor megerősítéséhez, ellenkező esetben ugyanis kiegyensúlyozatlan fejlődést és növekedést támogatnánk; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet annak a vizsgálatnak az eredményeiről, amelyet a közelmúltban kért a magánszektornak az uniós támogatások és kölcsönök ötvözésével kapcsolatos tevékenységek fejlesztésében és bővítésében való részvételéről; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy a változás programja új javaslatokat is tartalmaz, például a kölcsönök és a támogatások kombinálását, illetve a magánszektor támogatását; kijelenti, hogy e mechanizmusok alkalmazásakor mindenekelőtt arra kell törekedni, hogy a fejlődő országok lakosai kiemelkedhessenek a szegénységből és a támogatástól való függőségből, és hogy az AKCS-országokban hozzájáruljanak a magánszektor megerősítéséhez, ellenkező esetben ugyanis kiegyensúlyozatlan fejlődést és növekedést támogatnánk; felszólítja a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet annak a vizsgálatnak az eredményeiről, amelyet a közelmúltban kért a magánszektornak az uniós támogatások és kölcsönök ötvözésével kapcsolatos tevékenységek fejlesztésében és bővítésében való részvételéről;

| 27. | elismeri, hogy az új finanszírozási módok, mint például a támogatások és kölcsönök ötvözése, tartalmaznak bizonyos előnyöket az állami források szűkössé válásának idején; ugyanakkor kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy készítsenek alapos és pártatlan hatásvizsgálatokat az új finanszírozási módok által a szegénység csökkentésére, a környezetre, stb. gyakorolt hatásokról; e tekintetben üdvözli a nemrégiben bevezetett „eredménykezelési keretet”, amely mutató segítségével az EBB mérni tudja, hogy az EU-n kívül végrehajtott műveletei milyen hatást gyakorolnak a fejlődésre; kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat és pontos kritériumokat, amelyek ezen új típusú eszközök végrehajtása keretében egyértelművé teszik a projektek kiválasztását vezérlő elveket; kéri a Bizottság, az EBB és más európai kétoldalú pénzügyi intézmények, mint például a fejlesztési bankok tevékenységei közötti szinergiák és azok kiegészítő jellegének megerősítésére; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy az új finanszírozási módok, mint például a támogatások és kölcsönök ötvözése, tartalmaznak bizonyos előnyöket az állami források szűkössé válásának idején; ugyanakkor kéri a Bizottságot és az EBB-t, hogy készítsenek alapos és pártatlan hatásvizsgálatokat az új finanszírozási módok által a szegénység csökkentésére, a környezetre, stb. gyakorolt hatásokról; e tekintetben üdvözli a nemrégiben bevezetett „eredménykezelési keretet”, amely mutató segítségével az EBB mérni tudja, hogy az EU-n kívül végrehajtott műveletei milyen hatást gyakorolnak a fejlődésre; kéri a Bizottságot, hogy tegyen közzé iránymutatásokat és pontos kritériumokat, amelyek ezen új típusú eszközök végrehajtása keretében egyértelművé teszik a projektek kiválasztását vezérlő elveket; kéri a Bizottság, az EBB és más európai kétoldalú pénzügyi intézmények, mint például a fejlesztési bankok tevékenységei közötti szinergiák és azok kiegészítő jellegének megerősítésére;

| 28. | elismeri továbbá, hogy a javak előállítása és a vállalkozások számára kedvező környezet megteremtésének elősegítése, illetve az inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedés lehetővé tétele érdekében fontos a magánszektor, és különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k támogatása az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

28.

elismeri továbbá, hogy a javak előállítása és a vállalkozások számára kedvező környezet megteremtésének elősegítése, illetve az inkluzívabb és fenntarthatóbb növekedés lehetővé tétele érdekében fontos a magánszektor, és különösen a mikrovállalkozások és a kkv-k támogatása az AKCS-országokban;

| 29. | tudomásul veszi az „európai uniós külső együttműködési és fejlesztési platform” létrehozását, amelyben a Parlament megfigyelőként vesz részt, és amelynek célja, hogy iránymutatást nyújtson a támogatásokat és kölcsönöket ötvöző vegyes mechanizmusok tekintetében; úgy véli, hogy sem a civil társadalmat, sem az EBB-t nem vonták be megfelelő módon ebbe az új struktúrába; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a civil társadalmat közvetlenül vonja be a platform munkájába, és ismerje el, hogy az EBB az EU pénzügyi intézményeként különleges szerepet tölt be a platform irányításában; |
| --- | --- |

29.

tudomásul veszi az „európai uniós külső együttműködési és fejlesztési platform” létrehozását, amelyben a Parlament megfigyelőként vesz részt, és amelynek célja, hogy iránymutatást nyújtson a támogatásokat és kölcsönöket ötvöző vegyes mechanizmusok tekintetében; úgy véli, hogy sem a civil társadalmat, sem az EBB-t nem vonták be megfelelő módon ebbe az új struktúrába; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a civil társadalmat közvetlenül vonja be a platform munkájába, és ismerje el, hogy az EBB az EU pénzügyi intézményeként különleges szerepet tölt be a platform irányításában;

| 30. | tudomásul veszi a Bizottság által a változás programjában javasolt tematikus koncentrációt; hangsúlyozza, hogy a tematikus koncentrációnak nem szabad háttérbe szorítania bizonyos országok sajátos szükségleteit; emlékeztet rá, hogy a demokratikus felelősségvállalás képezi a támogatások alapját, valamint hangsúlyozza, hogy a fejlesztés kérdésében érintett valamennyi szereplővel, köztük a civil társadalom és a helyi hatóságok képviselőivel folytatott párbeszédnek és a rugalmasságnak kell a középpontban állnia a nemzeti indikatív programokban rögzítendő pénzügyi koncentráció célpontját képező ágazatok meghatározásakor; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi a Bizottság által a változás programjában javasolt tematikus koncentrációt; hangsúlyozza, hogy a tematikus koncentrációnak nem szabad háttérbe szorítania bizonyos országok sajátos szükségleteit; emlékeztet rá, hogy a demokratikus felelősségvállalás képezi a támogatások alapját, valamint hangsúlyozza, hogy a fejlesztés kérdésében érintett valamennyi szereplővel, köztük a civil társadalom és a helyi hatóságok képviselőivel folytatott párbeszédnek és a rugalmasságnak kell a középpontban állnia a nemzeti indikatív programokban rögzítendő pénzügyi koncentráció célpontját képező ágazatok meghatározásakor;

| 31. | kéri, hogy haladéktalanul hajtsák végre az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló állásfoglalását, különösen a 19., 20., 21. és 22. cikkét, annak érdekében, hogy a 11. EFA inkluzív és mindenki által hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy haladéktalanul hajtsák végre az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a fejlődő országokban a fogyatékossággal élő személyek befogadásáról szóló állásfoglalását, különösen a 19., 20., 21. és 22. cikkét, annak érdekében, hogy a 11. EFA inkluzív és mindenki által hozzáférhető legyen;

| 32. | üdvözli, hogy az ENSZ által kidolgozott „fenntartható energia mindenkinek” kezdeményezést az Unió jelentős mértékben, 500 millió euróval támogatja a 10. EFA keretében, és kéri, hogy ez az erőfeszítés a 11. EFA keretében is folytatódjon; |
| --- | --- |

32.

üdvözli, hogy az ENSZ által kidolgozott „fenntartható energia mindenkinek” kezdeményezést az Unió jelentős mértékben, 500 millió euróval támogatja a 10. EFA keretében, és kéri, hogy ez az erőfeszítés a 11. EFA keretében is folytatódjon;

| 33. | üdvözli, hogy a mezőgazdaság, és különösen a családi gazdaságoknak nyújtott támogatás a jövőbeli uniós fejlesztési politika tematikus prioritásai közé tartozik; emlékeztet arra a – nem maradéktalanul – teljesített kötelezettségre, amelyet az AKCS-államok a maputói nyilatkozatban vállaltak, amely szerint költségvetési bevételeik 10 %-át mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre fordítják; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy a mezőgazdaság, és különösen a családi gazdaságoknak nyújtott támogatás a jövőbeli uniós fejlesztési politika tematikus prioritásai közé tartozik; emlékeztet arra a – nem maradéktalanul – teljesített kötelezettségre, amelyet az AKCS-államok a maputói nyilatkozatban vállaltak, amely szerint költségvetési bevételeik 10 %-át mezőgazdaságra és vidékfejlesztésre fordítják;

| 34. | kitart amellett, hogy a tematikus koncentrációnak nem szabad veszélyeztetnie az általános költségvetési támogatást, amelynek lehetővé kell tennie a kedvezményezett országok költségvetésének hatékony felhasználását; reméli, hogy a 11. EFA keretében is fontos helyet biztosítsanak ezen eszköz számára, megerősítve ugyanakkor a Bizottság által az AKCS-államokkal folytatott emberi jogi párbeszédet; |
| --- | --- |

34.

kitart amellett, hogy a tematikus koncentrációnak nem szabad veszélyeztetnie az általános költségvetési támogatást, amelynek lehetővé kell tennie a kedvezményezett országok költségvetésének hatékony felhasználását; reméli, hogy a 11. EFA keretében is fontos helyet biztosítsanak ezen eszköz számára, megerősítve ugyanakkor a Bizottság által az AKCS-államokkal folytatott emberi jogi párbeszédet;

Demokratikus ellenőrzés

| 35. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság önkéntesen kötelezettséget vállalt arra, hogy tájékoztatja az Európai Parlamentet a 11. EFA stratégiai dokumentumairól, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament kézzelfoghatóan nem tud hatni a Bizottság által ekképpen hozott intézkedésekre; emlékeztet azonban arra is, hogy az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlésnek a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének, és különösen a (2) bekezdés harmadik francia bekezdésének megfelelően továbbra is központi szerepet tölthet be az EFA összes stratégiai dokumentumának demokratikus ellenőrzésében; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság önkéntesen kötelezettséget vállalt arra, hogy tájékoztatja az Európai Parlamentet a 11. EFA stratégiai dokumentumairól, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament kézzelfoghatóan nem tud hatni a Bizottság által ekképpen hozott intézkedésekre; emlékeztet azonban arra is, hogy az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlésnek a Cotonoui Megállapodás 17. cikkének, és különösen a (2) bekezdés harmadik francia bekezdésének megfelelően továbbra is központi szerepet tölthet be az EFA összes stratégiai dokumentumának demokratikus ellenőrzésében;

| 36. | emlékeztet a támogatás hatékonyságát célzó programban rögzített demokratikus felelősségvállalási elv tiszteletben tartásának fontosságára; ennek érdekében kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az AKCS-országok nemzeti parlamenjei és számvevőszékei kapacitásainak megerősítését és a civil társadalom tájékoztatását, és felszólítja az AKCS-országokat, hogy parlamentjeiket még aktívabban vonják be az országstratégiai dokumentumokban szereplő összegek kifizetésének utólagos parlamenti ellenőrzésébe; ennek kapcsán üdvözli a Parlamentáris Demokrácia Előmozdításával Foglalkozó Iroda által végzett felbecsülhetetlen értékű munkát; annak érdekében továbbá, hogy e dokumentumok teljes képet adhassanak a nemzeti szintű fejlesztési szükségletekről, javasolja, hogy valamennyi minisztérium vegyen részt a nemzeti programengedélyező és az érintett uniós delegáció megbeszélésein; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet a támogatás hatékonyságát célzó programban rögzített demokratikus felelősségvállalási elv tiszteletben tartásának fontosságára; ennek érdekében kéri a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa az AKCS-országok nemzeti parlamenjei és számvevőszékei kapacitásainak megerősítését és a civil társadalom tájékoztatását, és felszólítja az AKCS-országokat, hogy parlamentjeiket még aktívabban vonják be az országstratégiai dokumentumokban szereplő összegek kifizetésének utólagos parlamenti ellenőrzésébe; ennek kapcsán üdvözli a Parlamentáris Demokrácia Előmozdításával Foglalkozó Iroda által végzett felbecsülhetetlen értékű munkát; annak érdekében továbbá, hogy e dokumentumok teljes képet adhassanak a nemzeti szintű fejlesztési szükségletekről, javasolja, hogy valamennyi minisztérium vegyen részt a nemzeti programengedélyező és az érintett uniós delegáció megbeszélésein;

| 37. | úgy véli, hogy az EFA-alapok elosztása és a finanszírozott projektek – köztük a nemzeti költségvetéseknek nyújtott közvetlen támogatások – nyomon követése során alapvető fontosságú az átláthatóság és elszámoltathatóság; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy az EFA-alapok elosztása és a finanszírozott projektek – köztük a nemzeti költségvetéseknek nyújtott közvetlen támogatások – nyomon követése során alapvető fontosságú az átláthatóság és elszámoltathatóság;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek, valamint a helyi és regionális hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak az alapvető szolgáltatások nyújtásában, a demokratikus ellenőrzésben, a marginalizálódott csoportok támogatásában, valamint az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség előmozdításában, ezért felkéri a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy a Cotonoui Megállapodás 2., 6. és 70. cikkének megfelelően a 11. EFA programozását, végrehajtását és értékelését illetően konzultáljanak a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a helyi és regionális hatóságokkal, és folytassanak velük szoros együttműködést; felkéri a Bizottságot, hogy a 11. EFA nyomon követését szolgáló, az egyes szakaszokban elért eredményekről szóló jelentésekben külön részletezze, hogy az uniós delegációk nemzeti szinten milyen konzultációkat folytattak a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a helyi és regionális hatóságokkal; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek, valamint a helyi és regionális hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak az alapvető szolgáltatások nyújtásában, a demokratikus ellenőrzésben, a marginalizálódott csoportok támogatásában, valamint az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség előmozdításában, ezért felkéri a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy a Cotonoui Megállapodás 2., 6. és 70. cikkének megfelelően a 11. EFA programozását, végrehajtását és értékelését illetően konzultáljanak a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a helyi és regionális hatóságokkal, és folytassanak velük szoros együttműködést; felkéri a Bizottságot, hogy a 11. EFA nyomon követését szolgáló, az egyes szakaszokban elért eredményekről szóló jelentésekben külön részletezze, hogy az uniós delegációk nemzeti szinten milyen konzultációkat folytattak a civil társadalmi szervezetekkel, valamint a helyi és regionális hatóságokkal;

A fejlesztés hatékonysága

| 39. | ismételten hangsúlyozza az EU és a tagállamai közötti közös támogatási programozás előnyeit, mivel ez fokozza az európai fejlesztési politika láthatóságát, hatásait és hatékonyságát, egyszersmind elkerülhetővé teszi a párhuzamosságokat és a pazarlást; hangsúlyozza azonban, hogy el kell mélyíteni és pontosítani kell a többéves közös programozás európai keretében rögzített szabályokat; hangsúlyozza, hogy az uniós küldöttségek fontos szerepet tölthetnek be, és tovább javíthatják e folyamat átláthatóságát, különösen azzal, hogy az érintett kedvezményezett országok hatóságait, továbbá a nem állami szereplőket bevonják ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

39.

ismételten hangsúlyozza az EU és a tagállamai közötti közös támogatási programozás előnyeit, mivel ez fokozza az európai fejlesztési politika láthatóságát, hatásait és hatékonyságát, egyszersmind elkerülhetővé teszi a párhuzamosságokat és a pazarlást; hangsúlyozza azonban, hogy el kell mélyíteni és pontosítani kell a többéves közös programozás európai keretében rögzített szabályokat; hangsúlyozza, hogy az uniós küldöttségek fontos szerepet tölthetnek be, és tovább javíthatják e folyamat átláthatóságát, különösen azzal, hogy az érintett kedvezményezett országok hatóságait, továbbá a nem állami szereplőket bevonják ebbe a folyamatba;

| 40. | felkéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődés és a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek előmozdítása érdekében szigorúan tartsa be a Cotonoui Megállapodás IV. melléklete 19C. cikkének első bekezdését, amely az egyes környezetvédelmi és szociális normák betartását a 11. EFA által az AKCS-országokban finanszírozott közbeszerzések elnyerésének feltételeként írja elő; |
| --- | --- |

40.

felkéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejlődés és a vállalati társadalmi felelősségvállalás elveinek előmozdítása érdekében szigorúan tartsa be a Cotonoui Megállapodás IV. melléklete 19C. cikkének első bekezdését, amely az egyes környezetvédelmi és szociális normák betartását a 11. EFA által az AKCS-országokban finanszírozott közbeszerzések elnyerésének feltételeként írja elő;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a szegénység ellen és a fejlesztési támogatások hatékonysága érdekében tett erőfeszítések függnek többek között a jövedelmek nemzeti szintű mobilizálására való képességtől is, aminek tükrében a hatékony és méltányos adóbehajtási rendszerek bevezetését prioritásként kell kezelni az AKCS-EU partnerségen belül annak érdekében, hogy javítani lehessen az adóbeszedés hatékonyságát, valamint meg lehessen akadályozni az adóelkerülést és az adóparadicsomok használatát; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a szegénység ellen és a fejlesztési támogatások hatékonysága érdekében tett erőfeszítések függnek többek között a jövedelmek nemzeti szintű mobilizálására való képességtől is, aminek tükrében a hatékony és méltányos adóbehajtási rendszerek bevezetését prioritásként kell kezelni az AKCS-EU partnerségen belül annak érdekében, hogy javítani lehessen az adóbeszedés hatékonyságát, valamint meg lehessen akadályozni az adóelkerülést és az adóparadicsomok használatát;

| 42. | üdvözli a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatással kapcsolatos jövőbeli megközelítésről szóló bizottsági közleményt; emlékeztet továbbá a Cotonoui Megállapodás 96. cikkének fontosságára, amely lehetővé teszi a támogatás felfüggesztését abban az esetben, ha a kedvezményezett ország megsérti a megállapodás alapelveit; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetési támogatással kapcsolatos jövőbeli megközelítésről szóló bizottsági közleményt; emlékeztet továbbá a Cotonoui Megállapodás 96. cikkének fontosságára, amely lehetővé teszi a támogatás felfüggesztését abban az esetben, ha a kedvezményezett ország megsérti a megállapodás alapelveit;

| 43. | emlékeztet rá, hogy a költségvetési támogatás számos előnnyel járhat, ilyen például a felelősségérzet fokozása, az eredmények pontosabb értékelése, a szakpolitikák nagyobb koherenciája, a jobb kiszámíthatóság, valamint a rendelkezésre álló forrásoknak a lakosság közvetlen hasznára történő felhasználása; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet rá, hogy a költségvetési támogatás számos előnnyel járhat, ilyen például a felelősségérzet fokozása, az eredmények pontosabb értékelése, a szakpolitikák nagyobb koherenciája, a jobb kiszámíthatóság, valamint a rendelkezésre álló forrásoknak a lakosság közvetlen hasznára történő felhasználása;

| 44. | hangsúlyozza, hogy a nőkre nem csupán a lakosság kiszolgáltatott csoportjaként, hanem a fejlesztési politikák tevékeny támogatóiként kell tekinteni; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a nők kulcsfontosságú szerepet játszanak az élelmezésben és az élelmezésbiztonságban, nem kis mértékben azért, mert Afrikában ők adják a mezőgazdasági termelés 80 %-át, jóllehet továbbra is csak ritkán tudnak tulajdonosává válni az általuk megművelt földnek; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a nők bizonyságot tettek a problémák és konfliktusok megoldására való képességükről, ezért arra sürgeti a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a nők akciócsoportokban és munkacsoportokban betöltött szerepét; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy a nőkre nem csupán a lakosság kiszolgáltatott csoportjaként, hanem a fejlesztési politikák tevékeny támogatóiként kell tekinteni; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a nők kulcsfontosságú szerepet játszanak az élelmezésben és az élelmezésbiztonságban, nem kis mértékben azért, mert Afrikában ők adják a mezőgazdasági termelés 80 %-át, jóllehet továbbra is csak ritkán tudnak tulajdonosává válni az általuk megművelt földnek; hasonlóképpen hangsúlyozza, hogy a nők bizonyságot tettek a problémák és konfliktusok megoldására való képességükről, ezért arra sürgeti a Bizottságot és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a nők akciócsoportokban és munkacsoportokban betöltött szerepét;

| 45. | arra kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza a nemek közötti egyenlőségről és a nők fejlesztésben betöltött szerepének erősítéséről szóló európai cselekvési tervben foglalt teljesítménymutatókat; |
| --- | --- |

45.

arra kéri a Bizottságot, hogy alkalmazza a nemek közötti egyenlőségről és a nők fejlesztésben betöltött szerepének erősítéséről szóló európai cselekvési tervben foglalt teljesítménymutatókat;

| 46. | arra kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel a nemek közötti egyenlőségről és a nők fejlesztésben betöltött szerepének erősítéséről szóló európai cselekvési terv végrehajtása terén elért előrelépéseket; |
| --- | --- |

46.

arra kéri a Bizottságot, hogy ismertesse a Parlamenttel a nemek közötti egyenlőségről és a nők fejlesztésben betöltött szerepének erősítéséről szóló európai cselekvési terv végrehajtása terén elért előrelépéseket;

o

o o

| 47. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és adott esetben az AKCS-országok és TOT-ok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

47.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és adott esetben az AKCS-országok és TOT-ok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o. A megállapodást felülvizsgálták 2005. június 25-én Luxembourgban (HL L 287., 2005.10.28., 4. o.), és 2010. június 22-én Ouagadougouban (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.).

(2)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o. A 2007/249/EK határozattal (HL L 109., 2007.4.26., 33. o.) módosított határozat.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/43

---

P7_TA(2013)0077

Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele

Az Európai Parlament 2013. március 12-i állásfoglalása „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című bizottsági közleményről (2012/2104(INI))

(2016/C 036/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EUSZ 11. cikkére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazására vonatkozó jegyzőkönyv 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 11. cikkére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazására vonatkozó jegyzőkönyv 5. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 191. és 192. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 191. és 192. cikkére,

| — | tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Közösség környezetvédelmi jogának végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0773), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Közösség környezetvédelmi jogának végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2008)0773),

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a környezetvédelmi politika 2008. évi felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0304) és annak mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a környezetvédelmi politika 2008. évi felülvizsgálatáról szóló bizottsági közleményre (COM(2009)0304) és annak mellékletére,

| — | tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című bizottsági közleményre (COM(2012)0095), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című bizottsági közleményre (COM(2012)0095),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentésre (2011) (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentésre (2011) (COM(2012)0714),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalására a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról – egészségesebb környezet egy jobb életért (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalására a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról – egészségesebb környezet egy jobb életért (1),

| — | tekintettel a Tanácsnak a környezetvédelmi politikai eszközök fejlesztéséről szóló 2010. december 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a környezetvédelmi politikai eszközök fejlesztéséről szóló 2010. december 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács elnökségének a 7. környezetvédelmi cselekvési programról szóló 2012. április 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács elnökségének a 7. környezetvédelmi cselekvési programról szóló 2012. április 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának „A helyi és regionális önkormányzatoknak a jövőbeli környezetvédelmi politikában betöltendő szerepe” című előretekintő véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának „A helyi és regionális önkormányzatoknak a jövőbeli környezetvédelmi politikában betöltendő szerepe” című előretekintő véleményére (3),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az „Úton a 7. környezetvédelmi cselekvési program felé: az uniós környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtása” című véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az „Úton a 7. környezetvédelmi cselekvési program felé: az uniós környezetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtása” című véleményére (4),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2003)0624) és az Európai Parlament által első olvasatban elfogadott szövegre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2003)0624) és az Európai Parlament által első olvasatban elfogadott szövegre (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0028/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0028/2013),

Általános észrevételek

| A. | mivel az uniós jog számottevő része irányelvek formájában ölt testet, amelyek általános szabályokat és célkitűzéseket határoznak meg, ugyanakkor a tagállamokra, illetve a regionális és helyi szervekre bízzák annak megválasztását, hogy miképpen kívánják elérni ezeket a célkitűzéseket; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós jog számottevő része irányelvek formájában ölt testet, amelyek általános szabályokat és célkitűzéseket határoznak meg, ugyanakkor a tagállamokra, illetve a regionális és helyi szervekre bízzák annak megválasztását, hogy miképpen kívánják elérni ezeket a célkitűzéseket;

| B. | mivel a nemzeti – ezen belül is igen gyakran a regionális és helyi szintű – hatóságokra hárul az uniós jogszabályok hatékony végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása; |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzeti – ezen belül is igen gyakran a regionális és helyi szintű – hatóságokra hárul az uniós jogszabályok hatékony végrehajtásának és érvényesítésének biztosítása;

| C. | mivel a szakszerűtlen végrehajtás nem csak ártalmas a környezetre és az emberi egészségre, de ezenfelül elbizonytalanítja az ipart és akadályokat gördít az egységes piac elé, ráadásul növeli a bürokráciát és ezzel a költségeket is; |
| --- | --- |

C.

mivel a szakszerűtlen végrehajtás nem csak ártalmas a környezetre és az emberi egészségre, de ezenfelül elbizonytalanítja az ipart és akadályokat gördít az egységes piac elé, ráadásul növeli a bürokráciát és ezzel a költségeket is;

| D. | mivel az elemzések arra engednek következtetni, hogy az uniós jogszabályoknak mindössze a hulladékágazatban történő teljes körű végrehajtása 40 000 munkahelyet teremtene és évi 72 milliárd eurós megtakarítást eredményezne (6); |
| --- | --- |

D.

mivel az elemzések arra engednek következtetni, hogy az uniós jogszabályoknak mindössze a hulladékágazatban történő teljes körű végrehajtása 40 000 munkahelyet teremtene és évi 72 milliárd eurós megtakarítást eredményezne (6);

| E. | mivel a környezetvédelmi jogszabályok elégtelen végrehajtását jól tükrözi az ezen a téren tapasztalható kötelezettségszegések és panaszok nagy száma; |
| --- | --- |

E.

mivel a környezetvédelmi jogszabályok elégtelen végrehajtását jól tükrözi az ezen a téren tapasztalható kötelezettségszegések és panaszok nagy száma;

| F. | mivel a végrehajtással kapcsolatos helyzetre vonatkozó pontos információk és ismeretek, valamint a környezetvédelem különböző területeit érintő jogi aktusokkal kapcsolatos mennyiségi adatok hiánya gátolja a környezetvédelmi vívmányok megfelelő végrehajtását; |
| --- | --- |

F.

mivel a végrehajtással kapcsolatos helyzetre vonatkozó pontos információk és ismeretek, valamint a környezetvédelem különböző területeit érintő jogi aktusokkal kapcsolatos mennyiségi adatok hiánya gátolja a környezetvédelmi vívmányok megfelelő végrehajtását;

| G. | mivel a Bizottság szerint az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztásából fakadó költségek – az egészségügyi és a közvetlen környezeti költségeket tekintve – jelenleg évente 50 milliárd euróra rúgnak, nem számítva az uniós környezet állapotára gyakorolt káros hatásokat; mivel 2020-tól kezdődően ez a költség évi 90 milliárd euróra fog nőni (7); |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság szerint az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztásából fakadó költségek – az egészségügyi és a közvetlen környezeti költségeket tekintve – jelenleg évente 50 milliárd euróra rúgnak, nem számítva az uniós környezet állapotára gyakorolt káros hatásokat; mivel 2020-tól kezdődően ez a költség évi 90 milliárd euróra fog nőni (7);

| H. | mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásához kapcsolódó problémáknak két oldala is lehet: egyrészről a késedelmes vagy elégtelen végrehajtás, másrészről a túlbuzgó végrehajtás („túlszabályozás”), lévén mindkettő ellentétes az uniós környezetvédelmi jogszabályok hátterében álló, eredeti politikai elképzelésekkel; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásához kapcsolódó problémáknak két oldala is lehet: egyrészről a késedelmes vagy elégtelen végrehajtás, másrészről a túlbuzgó végrehajtás („túlszabályozás”), lévén mindkettő ellentétes az uniós környezetvédelmi jogszabályok hátterében álló, eredeti politikai elképzelésekkel;

| I. | mivel a végrehajtás terén jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között és a tagállamokon belül egyaránt, ami kedvezőtlen hatással van a környezetre, és ez egy módszeresebb és holisztikusabb megközelítést tesz szükségessé a végrehajtás terén keletkezett szakadék áthidalásához; |
| --- | --- |

I.

mivel a végrehajtás terén jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között és a tagállamokon belül egyaránt, ami kedvezőtlen hatással van a környezetre, és ez egy módszeresebb és holisztikusabb megközelítést tesz szükségessé a végrehajtás terén keletkezett szakadék áthidalásához;

| J. | mivel 2011-ben az EU-ban a környezetvédelem területén történt a legtöbb (299) közösségi jogot érintő kötelezettségszegés, ami az összes kötelezettségszegés 17 %-át teszi ki, és mivel 2011-ben 114 új kötelezettségszegési eljárást indítottak ezen a területen (8); |
| --- | --- |

J.

mivel 2011-ben az EU-ban a környezetvédelem területén történt a legtöbb (299) közösségi jogot érintő kötelezettségszegés, ami az összes kötelezettségszegés 17 %-át teszi ki, és mivel 2011-ben 114 új kötelezettségszegési eljárást indítottak ezen a területen (8);

| K. | mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok maradéktalan betartása a Szerződésben foglalt kötelezettség, és ez egyben feltétele annak, hogy a tagállamokban uniós forrásokat vehessenek igénybe; mivel a tagállamoknak ezért időben és költséghatékony formában kell végrehajtaniuk a környezetvédelmi jogszabályokat annak érdekében, hogy az EU-ban javuljon a környezet állapota; |
| --- | --- |

K.

mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok maradéktalan betartása a Szerződésben foglalt kötelezettség, és ez egyben feltétele annak, hogy a tagállamokban uniós forrásokat vehessenek igénybe; mivel a tagállamoknak ezért időben és költséghatékony formában kell végrehajtaniuk a környezetvédelmi jogszabályokat annak érdekében, hogy az EU-ban javuljon a környezet állapota;

| L. | mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési tervet aláásta, hogy az érintett politikai területeken – így a levegőszennyezés ellenőrzése, a hulladékgazdálkodás, a víz- és szennyvízkezelés, valamint a természetvédelem területén – rendszeresen meghiúsult a végrehajtás; |
| --- | --- |

L.

mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési tervet aláásta, hogy az érintett politikai területeken – így a levegőszennyezés ellenőrzése, a hulladékgazdálkodás, a víz- és szennyvízkezelés, valamint a természetvédelem területén – rendszeresen meghiúsult a végrehajtás;

Végrehajtás: közös feladat és lehetőség

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című közleményét (COM(2012)0095); |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság „Az uniós környezetvédelmi intézkedések hozadékainak láthatóvá tétele: bizalomépítés az ismeretek gyarapítása és a reakcióképesség javítása révén” című közleményét (COM(2012)0095);

| 2. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy óvják a környezetet és előmozdítsák a fenntartható fejlődést, figyelembe véve ugyanakkor az egészséges és versenyképes gazdaság iránti igényt; hangsúlyozza, hogy a helyi közösségek számára erőteljes beleszólási jogot kell biztosítani az emberek és környezetük szükségletei közötti legmegfelelőbb egyensúly kialakítása során; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy óvják a környezetet és előmozdítsák a fenntartható fejlődést, figyelembe véve ugyanakkor az egészséges és versenyképes gazdaság iránti igényt; hangsúlyozza, hogy a helyi közösségek számára erőteljes beleszólási jogot kell biztosítani az emberek és környezetük szükségletei közötti legmegfelelőbb egyensúly kialakítása során;

| 3. | úgy véli, hogy az EU környezetvédelmi politikájának kialakítása során a regionális és helyi hatóságok hozzájárulhatnak az együttműködés érzetének megerősítéséhez és biztosíthatják a jogszabályok hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az EU környezetvédelmi politikájának kialakítása során a regionális és helyi hatóságok hozzájárulhatnak az együttműködés érzetének megerősítéséhez és biztosíthatják a jogszabályok hatékonyabb végrehajtását;

| 4. | úgy véli, hogy az adminisztratív terhek nem mindig a túlbuzgó végrehajtásból vagy a végrehajtás hiányából fakadnak; megjegyzi, hogy az adminisztratív költségek elkerülhetetlenek, azonban azokat – a polgárokra és az iparra gyakorolt kedvezőtlen hatásuk miatt – a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az adminisztratív terhek nem mindig a túlbuzgó végrehajtásból vagy a végrehajtás hiányából fakadnak; megjegyzi, hogy az adminisztratív költségek elkerülhetetlenek, azonban azokat – a polgárokra és az iparra gyakorolt kedvezőtlen hatásuk miatt – a lehető legalacsonyabb szinten kell tartani;

| 5. | megjegyzi, hogy a környezetvédelmi jogszabályokhoz kapcsolódó szükségtelen költségek jelentős része a számos tagállamban, illetve azok regionális és helyi hatóságainál folytatott nem megfelelő vagy nem hatékony hatósági és vállalati adminisztrációs gyakorlatok eredménye; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a környezetvédelmi jogszabályokhoz kapcsolódó szükségtelen költségek jelentős része a számos tagállamban, illetve azok regionális és helyi hatóságainál folytatott nem megfelelő vagy nem hatékony hatósági és vállalati adminisztrációs gyakorlatok eredménye;

| 6. | hangsúlyozza, hogy kizárólag az biztosítja, hogy a szóban forgó uniós politikák elérjék a kívánt eredményt, ha a tagállamok, illetve a regionális és helyi hatóságok időben és helyesen végrehajtják (átültetik) az uniós jogszabályokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy kizárólag az biztosítja, hogy a szóban forgó uniós politikák elérjék a kívánt eredményt, ha a tagállamok, illetve a regionális és helyi hatóságok időben és helyesen végrehajtják (átültetik) az uniós jogszabályokat;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotás középpontjában az egyenlő versenyfeltételek, a közös piac, valamint a harmonizált megközelítés biztosítása áll; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az uniós jogalkotás középpontjában az egyenlő versenyfeltételek, a közös piac, valamint a harmonizált megközelítés biztosítása áll;

| 8. | úgy véli, hogy a hatékony végrehajtás az ipar javát szolgálhatja, például az adminisztratív terhek csökkentése, a beruházások biztonságának biztosítása, következésképpen pedig még több munkahely teremtése révén; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a hatékony végrehajtás az ipar javát szolgálhatja, például az adminisztratív terhek csökkentése, a beruházások biztonságának biztosítása, következésképpen pedig még több munkahely teremtése révén;

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a polgárok az uniós jogszabályokról csak ezek hatálybalépését követően értesülnek; véleménye szerint szükség van a jogalkotók és a polgárok közötti korábbi információcsere eszközeire annak érdekében, hogy az uniós jogszabályok célkitűzéseivel kapcsolatban nagyobb fokú elfogadást és megértést váltsanak ki; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a polgárok az uniós jogszabályokról csak ezek hatálybalépését követően értesülnek; véleménye szerint szükség van a jogalkotók és a polgárok közötti korábbi információcsere eszközeire annak érdekében, hogy az uniós jogszabályok célkitűzéseivel kapcsolatban nagyobb fokú elfogadást és megértést váltsanak ki;

| 10. | pontosítja, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként a jobb és kellő időben történő végrehajtás biztosítása érdekében gyorsabban kell cselekednie; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen intézkedésre van szükség a környezetvédelmi jogszabályok helyes átültetésének, végrehajtásának és érvényesítésének biztosításához; |
| --- | --- |

10.

pontosítja, hogy a Bizottságnak a Szerződések őreként a jobb és kellő időben történő végrehajtás biztosítása érdekében gyorsabban kell cselekednie; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen intézkedésre van szükség a környezetvédelmi jogszabályok helyes átültetésének, végrehajtásának és érvényesítésének biztosításához;

| 11. | megjegyzi, hogy a végrehajtás terén a tagállamokban jelenleg tapasztalható kusza helyzet miatt az ipar számára nem biztosítottak az egyenlő versenyfeltételek, valamint növekszik a pontos követelményekkel kapcsolatos bizonytalanság, és ez visszaveti a beruházásokat azokon a környezetvédelmi területeken, amelyeken munkahelyeket lehetne teremteni; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a végrehajtás terén a tagállamokban jelenleg tapasztalható kusza helyzet miatt az ipar számára nem biztosítottak az egyenlő versenyfeltételek, valamint növekszik a pontos követelményekkel kapcsolatos bizonytalanság, és ez visszaveti a beruházásokat azokon a környezetvédelmi területeken, amelyeken munkahelyeket lehetne teremteni;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az európai intézmények uniós jogszabályokkal kapcsolatos felelőssége nem ér véget a jogszabályok Parlament és Tanács általi elfogadásával, valamint hogy kész segíteni a tagállamoknak a hatékonyabb végrehajtás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az európai intézmények uniós jogszabályokkal kapcsolatos felelőssége nem ér véget a jogszabályok Parlament és Tanács általi elfogadásával, valamint hogy kész segíteni a tagállamoknak a hatékonyabb végrehajtás biztosítása érdekében;

| 13. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett régiókat, hogy az aktívabb és gyakoribb kommunikáció révén javítsanak az információáramláson és fokozzák az átláthatóságot; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett régiókat, hogy az aktívabb és gyakoribb kommunikáció révén javítsanak az információáramláson és fokozzák az átláthatóságot;

A hatékonyabb végrehajtás biztosítására irányuló megoldások

| 14. | úgy véli, hogy a teljes körű végrehajtás és érvényesítés terén minden szinten válságos a helyzet, ami adott esetben további szigorítást tehet szükségessé; ezért hangsúlyozza, hogy egyértelmű, következetes és átfedések nélküli környezetvédelmi jogszabályokra van szükség; hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni az európai uniós környezetvédelmi jogot magában foglaló különböző jogalkotási eszközöket, komplementaritást kell biztosítani közöttük, és meg kell szüntetni a joghézagokat; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a teljes körű végrehajtás és érvényesítés terén minden szinten válságos a helyzet, ami adott esetben további szigorítást tehet szükségessé; ezért hangsúlyozza, hogy egyértelmű, következetes és átfedések nélküli környezetvédelmi jogszabályokra van szükség; hangsúlyozza, hogy össze kell hangolni az európai uniós környezetvédelmi jogot magában foglaló különböző jogalkotási eszközöket, komplementaritást kell biztosítani közöttük, és meg kell szüntetni a joghézagokat;

| 15. | úgy véli, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat hatékonyabban végre lehet hajtani, ha a tagállamokkal, illetve az uniós jogszabályok végrehajtásáért felelős regionális és helyi hatóságokkal megosztják a bevált gyakorlatokat, és ha azok szorosabban együttműködnek az európai intézményekkel; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat hatékonyabban végre lehet hajtani, ha a tagállamokkal, illetve az uniós jogszabályok végrehajtásáért felelős regionális és helyi hatóságokkal megosztják a bevált gyakorlatokat, és ha azok szorosabban együttműködnek az európai intézményekkel;

| 16. | sajnálatát fejezi ki a jogszabályok betartása és érvényesítése terén nemzeti, regionális és helyi szinten végzett munkával kapcsolatos adatok hiánya miatt, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy hálózatainak és intézményeinek – köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – segítségével javítson ezen a helyzeten; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki a jogszabályok betartása és érvényesítése terén nemzeti, regionális és helyi szinten végzett munkával kapcsolatos adatok hiánya miatt, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy hálózatainak és intézményeinek – köztük az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – segítségével javítson ezen a helyzeten;

| 17. | tudomásul veszi a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtására vonatkozó főbb mutatók szigorításának és ellenőrzésének jelentőségét, valamint ösztönzi egy olyan felhasználóbarát weboldal létrehozását, ahol elérhetők lennének a mutatók által mért legfrissebb eredmények, és ahol lehetővé válna a tagállamok közötti nem hivatalos összehasonlítás; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtására vonatkozó főbb mutatók szigorításának és ellenőrzésének jelentőségét, valamint ösztönzi egy olyan felhasználóbarát weboldal létrehozását, ahol elérhetők lennének a mutatók által mért legfrissebb eredmények, és ahol lehetővé válna a tagállamok közötti nem hivatalos összehasonlítás;

| 18. | úgy véli, hogy magának a Bizottságnak kellene a jobb végrehajtás biztosítását célzó törekvések középpontjában állnia, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelenleg ezt a munkát egyre gyakrabban olyan más szervekre bízzák, amelyek nem rendelkeznek a Bizottság hatáskörével, illetve személyzeti vagy pénzügyi erőforrásaival; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy magának a Bizottságnak kellene a jobb végrehajtás biztosítását célzó törekvések középpontjában állnia, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy jelenleg ezt a munkát egyre gyakrabban olyan más szervekre bízzák, amelyek nem rendelkeznek a Bizottság hatáskörével, illetve személyzeti vagy pénzügyi erőforrásaival;

| 19. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten segítsék elő a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában érintett személyek tudásának és kapacitásának fejlesztését az e jogszabályok hozadékainak láthatóbbá tételének biztosítása érdekében; ezenfelül úgy véli, hogy az érintett érdekelt felekkel indított párbeszéd szintén javítaná a végrehajtást; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten segítsék elő a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában érintett személyek tudásának és kapacitásának fejlesztését az e jogszabályok hozadékainak láthatóbbá tételének biztosítása érdekében; ezenfelül úgy véli, hogy az érintett érdekelt felekkel indított párbeszéd szintén javítaná a végrehajtást;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel annak a lehetőségét, hogy hozzanak létre partnerségen alapuló végrehajtási megállapodásokat a Bizottság és az egyes tagállamok között, illetve maguk a tagállamok között annak érdekében, hogy előmozdítsák a jobb végrehajtást, valamint meghatározzák és megoldják a végrehajtással kapcsolatos problémákat; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy tárja fel annak a lehetőségét, hogy hozzanak létre partnerségen alapuló végrehajtási megállapodásokat a Bizottság és az egyes tagállamok között, illetve maguk a tagállamok között annak érdekében, hogy előmozdítsák a jobb végrehajtást, valamint meghatározzák és megoldják a végrehajtással kapcsolatos problémákat;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, vajon a helyi hatóságoknak a környezetvédelmi politika teljes kialakítási folyamatába való jobb bevonása hasznosnak bizonyulna-e a jogszabályok végrehajtásának általános javítása szempontjából, és ezen belül is annak a lehetőségét, hogy munkacsoportokat hozzanak létre a környezetvédelmi jogszabályok regionális vagy helyi szintű átültetésére; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, vajon a helyi hatóságoknak a környezetvédelmi politika teljes kialakítási folyamatába való jobb bevonása hasznosnak bizonyulna-e a jogszabályok végrehajtásának általános javítása szempontjából, és ezen belül is annak a lehetőségét, hogy munkacsoportokat hozzanak létre a környezetvédelmi jogszabályok regionális vagy helyi szintű átültetésére;

| 22. | a végrehajtással kapcsolatban egy szisztematikus és könnyen hozzáférhető online információs eszköz létrehozását ajánlja; arra kéri az összes szereplőt, de különösen az ipart és a polgárokat, hogy adjanak visszajelzést a végrehajtó szervek számára a végrehajtásból fakadó problémákról; értékeli, hogy megbízható, összehasonlítható és könnyen hozzáférhető információk állnak rendelkezésre a környezet állapotáról, ami kulcsfontosságú ahhoz, hogy hatékonyan nyomon követhessék a végrehajtással kapcsolatos helyzetet; |
| --- | --- |

22.

a végrehajtással kapcsolatban egy szisztematikus és könnyen hozzáférhető online információs eszköz létrehozását ajánlja; arra kéri az összes szereplőt, de különösen az ipart és a polgárokat, hogy adjanak visszajelzést a végrehajtó szervek számára a végrehajtásból fakadó problémákról; értékeli, hogy megbízható, összehasonlítható és könnyen hozzáférhető információk állnak rendelkezésre a környezet állapotáról, ami kulcsfontosságú ahhoz, hogy hatékonyan nyomon követhessék a végrehajtással kapcsolatos helyzetet;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy ismét vegye fontolóra a bevált gyakorlatokat felölelő olyan adatbázis bevezetésével kapcsolatos igényeket, amely lehetővé tenné a végrehajtással kapcsolatos bevált gyakorlatok tagállamok, illetve regionális és helyi hatóságok körében való terjesztését; annak feltárására kéri a Bizottságot, hogy milyen módon használható fel az információs és kommunikációs technológia ahhoz, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának módjáról a lehető leghasznosabb információkat tegyék az interneten elérhetővé; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy ismét vegye fontolóra a bevált gyakorlatokat felölelő olyan adatbázis bevezetésével kapcsolatos igényeket, amely lehetővé tenné a végrehajtással kapcsolatos bevált gyakorlatok tagállamok, illetve regionális és helyi hatóságok körében való terjesztését; annak feltárására kéri a Bizottságot, hogy milyen módon használható fel az információs és kommunikációs technológia ahhoz, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának módjáról a lehető leghasznosabb információkat tegyék az interneten elérhetővé;

| 24. | hangsúlyozza, hogy fontos megerősíteni a környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásának ellenőrzését; ezért felszólít a meglévő kapacitások bővítésének és az uniós iránymutatások alapján a tagállamokban az ellenőrzéssel foglalkozó különböző testületek közötti kohézió biztosítására; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy fontos megerősíteni a környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásának ellenőrzését; ezért felszólít a meglévő kapacitások bővítésének és az uniós iránymutatások alapján a tagállamokban az ellenőrzéssel foglalkozó különböző testületek közötti kohézió biztosítására;

| 25. | hangsúlyozza, hogy szükség van a környezeti károk okainak kezelését célzó uniós jogszabályokra, amelyek a környezeti károkért vállalt jogi felelősséget és a vállalatok társadalmi felelősségét szabályozzák; ennek érdekében kiemelten fontosnak tartja a vállalatok környezetvédelemmel kapcsolatos fokozottabb társadalmi felelősségvállalásának támogatására és elterjesztésére irányuló valamennyi kezdeményezés végrehajtását, melynek célja a vállalatokkal szembeni azon követelmény érvényesítése, hogy legyenek fogékonyak a fenntartható fejlődés stratégiájára; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy szükség van a környezeti károk okainak kezelését célzó uniós jogszabályokra, amelyek a környezeti károkért vállalt jogi felelősséget és a vállalatok társadalmi felelősségét szabályozzák; ennek érdekében kiemelten fontosnak tartja a vállalatok környezetvédelemmel kapcsolatos fokozottabb társadalmi felelősségvállalásának támogatására és elterjesztésére irányuló valamennyi kezdeményezés végrehajtását, melynek célja a vállalatokkal szembeni azon követelmény érvényesítése, hogy legyenek fogékonyak a fenntartható fejlődés stratégiájára;

| 26. | emlékeztet arra, hogy számos előny származik az uniós környezetvédelmi jogszabályok megfelelő végrehajtásából, melyek közül a példa kedvéért hármat sorolunk fel: egyenlő versenyfeltételek biztosítása az egységes piacon a gazdasági szereplők számára, innovációs ösztönzők kidolgozása, valamint az uniós vállalkozások számára az elsőként cselekvők előnyének biztosítása; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy számos előny származik az uniós környezetvédelmi jogszabályok megfelelő végrehajtásából, melyek közül a példa kedvéért hármat sorolunk fel: egyenlő versenyfeltételek biztosítása az egységes piacon a gazdasági szereplők számára, innovációs ösztönzők kidolgozása, valamint az uniós vállalkozások számára az elsőként cselekvők előnyének biztosítása;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a magas szintű környezetvédelem az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése, amely közvetlenül a polgárok javát szolgálja, például jobb életkörülményeket biztosít a levegő minőségének javítása, a zaj csökkentése és az egészségügyi problémák mérséklése révén; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a magas szintű környezetvédelem az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése, amely közvetlenül a polgárok javát szolgálja, például jobb életkörülményeket biztosít a levegő minőségének javítása, a zaj csökkentése és az egészségügyi problémák mérséklése révén;

| 28. | hangsúlyozza, hogy maga az EU nagyra törő menetrendet dolgozott ki arra vonatkozóan, hogy 2050-ig egy rugalmas, erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot hozzon létre, és e cél eléréséhez minden szinten elkötelezettségre van szükség; emlékeztet arra, hogy a közös erőfeszítés létfontosságú annak biztosítása szempontjából, hogy az uniós gazdaság az erőforrások korlátozott rendelkezésre állásának és bolygónk tűrőképessége határainak tiszteletben tartásával növekedjen; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy maga az EU nagyra törő menetrendet dolgozott ki arra vonatkozóan, hogy 2050-ig egy rugalmas, erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot hozzon létre, és e cél eléréséhez minden szinten elkötelezettségre van szükség; emlékeztet arra, hogy a közös erőfeszítés létfontosságú annak biztosítása szempontjából, hogy az uniós gazdaság az erőforrások korlátozott rendelkezésre állásának és bolygónk tűrőképessége határainak tiszteletben tartásával növekedjen;

| 29. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló irányelvre irányuló javaslat (9) megrekedt az első olvasatnál; ezért felkéri a társ-jogalkotókat, hogy a patthelyzetből való kilábalás érdekében vizsgálják felül álláspontjukat; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló irányelvre irányuló javaslat (9) megrekedt az első olvasatnál; ezért felkéri a társ-jogalkotókat, hogy a patthelyzetből való kilábalás érdekében vizsgálják felül álláspontjukat;

| 30. | ennek érdekében ajánlja az ismeretek összesítését a kötelezettségszegésekkel és az uniós környezetvédelmi jogszabályok betartásának elmulasztásával foglalkozó tagállami igazságszolgáltatási rendszerek között; |
| --- | --- |

30.

ennek érdekében ajánlja az ismeretek összesítését a kötelezettségszegésekkel és az uniós környezetvédelmi jogszabályok betartásának elmulasztásával foglalkozó tagállami igazságszolgáltatási rendszerek között;

| 31. | rendkívül fontosnak tartja a végrehajtási tevékenységek ellenőrzését, és ezért kiemeli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség e téren – a jogszabályban előírt feladataival összhangban – végzett munkájának az értékét; |
| --- | --- |

31.

rendkívül fontosnak tartja a végrehajtási tevékenységek ellenőrzését, és ezért kiemeli az Európai Környezetvédelmi Ügynökség e téren – a jogszabályban előírt feladataival összhangban – végzett munkájának az értékét;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség fontos szerepet tölt be a szakpolitika és a végrehajtás alapjául szolgáló szilárd tudásbázis megteremtésében, és elismeri az Európai Környezetvédelmi Ügynökség e téren végzett munkáját; sürgeti az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy kapacitásai további bővítésével segítse a Bizottságot és a tagállamokat abban, hogy biztosítani tudják a színvonalas ellenőrzést és az Unió különböző részeiről összegyűjtött környezetvédelmi információk összehasonlíthatóságát; továbbra is arra ösztönzi az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy fordítson figyelmet a kapacitásbővítésre és a bevált gyakorlatok tagállamokon belüli terjesztésére is; elvárja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség új stratégiája a végrehajtás kérdésével részletesebben foglalkozzon; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség fontos szerepet tölt be a szakpolitika és a végrehajtás alapjául szolgáló szilárd tudásbázis megteremtésében, és elismeri az Európai Környezetvédelmi Ügynökség e téren végzett munkáját; sürgeti az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy kapacitásai további bővítésével segítse a Bizottságot és a tagállamokat abban, hogy biztosítani tudják a színvonalas ellenőrzést és az Unió különböző részeiről összegyűjtött környezetvédelmi információk összehasonlíthatóságát; továbbra is arra ösztönzi az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget, hogy fordítson figyelmet a kapacitásbővítésre és a bevált gyakorlatok tagállamokon belüli terjesztésére is; elvárja, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség új stratégiája a végrehajtás kérdésével részletesebben foglalkozzon;

| 33. | támogatja a Bizottság arra irányuló tervét, miszerint felkéri a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával hozzanak létre strukturált végrehajtási és információs keretrendszereket (SIIF) minden kulcsfontosságú uniós környezetvédelmi jogszabály tekintetében annak pontosítása érdekében, hogy melyek egy adott irányelv fő rendelkezései, valamint az annak bemutatásához szükséges információtípusok meghatározása érdekében, hogy miként hajtják végre az uniós jogot; |
| --- | --- |

33.

támogatja a Bizottság arra irányuló tervét, miszerint felkéri a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával hozzanak létre strukturált végrehajtási és információs keretrendszereket (SIIF) minden kulcsfontosságú uniós környezetvédelmi jogszabály tekintetében annak pontosítása érdekében, hogy melyek egy adott irányelv fő rendelkezései, valamint az annak bemutatásához szükséges információtípusok meghatározása érdekében, hogy miként hajtják végre az uniós jogot;

| 34. | megállapítja, hogy petíciók benyújtói gyakran számolnak be a környezetvédelmi politika számos területét, így például a hulladéklerakókat, a hulladékártalmatlanítást, a vadon élő állatok élőhelyeit, valamint a levegő- és vízminőséget érintő aggályaikról; üdvözli a petíció benyújtóinak a hatóságok elszámoltathatóságára irányuló erőfeszítéseit, valamint felhívja a tagállamokat, hogy nyitottak és együttműködők legyenek velük; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy petíciók benyújtói gyakran számolnak be a környezetvédelmi politika számos területét, így például a hulladéklerakókat, a hulladékártalmatlanítást, a vadon élő állatok élőhelyeit, valamint a levegő- és vízminőséget érintő aggályaikról; üdvözli a petíció benyújtóinak a hatóságok elszámoltathatóságára irányuló erőfeszítéseit, valamint felhívja a tagállamokat, hogy nyitottak és együttműködők legyenek velük;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti hatóságokkal együttműködésben és adott esetben az Európai Környezetvédelmi Ügynökség bevonásával hozzon létre egy panaszirodát, ahol a polgárok elmondhatják a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémáikat; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti hatóságokkal együttműködésben és adott esetben az Európai Környezetvédelmi Ügynökség bevonásával hozzon létre egy panaszirodát, ahol a polgárok elmondhatják a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problémáikat;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a hatékony ellenőrzések döntő fontosságúak, és sürgeti a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatokkal összhangban fokozzák az ellenőrzéshez szükséges kapacitásaikat; az ellenőrzés tekintetében közös minimumkövetelményeket szorgalmaz annak érdekében, hogy az Unió minden területén biztosítsák a tisztességes végrehajtást; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a hatékony ellenőrzések döntő fontosságúak, és sürgeti a tagállamokat, hogy a bevált gyakorlatokkal összhangban fokozzák az ellenőrzéshez szükséges kapacitásaikat; az ellenőrzés tekintetében közös minimumkövetelményeket szorgalmaz annak érdekében, hogy az Unió minden területén biztosítsák a tisztességes végrehajtást;

| 37. | szorgalmazza, hogy a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében az összes szereplő racionalizálja ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeit; e tekintetben kiemeli a kölcsönös felülvizsgálatok rendszeresebb alkalmazásának jelentőségét is, ahogy arra a Bizottság is rámutatott; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jelenlegi ellenőrzések kiegészítéseképpen fokozzák az ellenőrző hatóságok közötti együttműködést és e hatóságok körében kölcsönös felülvizsgálatokat végezzenek; ösztönzi, hogy a környezetvédelmi jog végrehajtásának és alkalmazásának elősegítésére létrehozott európai uniós hálózat (IMPEL) tegyen lépéseket ebbe az irányba; a Bizottságot is arra kéri, hogy a bírók és ügyészek hálózatának támogatásával mélyítse el az ismereteket és mozdítsa elő a kapacitásbővítést, valamint a Régiók Bizottságával folytatott szoros együttműködés keretében csökkentse a jogszabályok be nem tartásából fakadó környezetvédelmi és gazdasági költségeket, illetve biztosítson egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza, hogy a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében az összes szereplő racionalizálja ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeit; e tekintetben kiemeli a kölcsönös felülvizsgálatok rendszeresebb alkalmazásának jelentőségét is, ahogy arra a Bizottság is rámutatott; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jelenlegi ellenőrzések kiegészítéseképpen fokozzák az ellenőrző hatóságok közötti együttműködést és e hatóságok körében kölcsönös felülvizsgálatokat végezzenek; ösztönzi, hogy a környezetvédelmi jog végrehajtásának és alkalmazásának elősegítésére létrehozott európai uniós hálózat (IMPEL) tegyen lépéseket ebbe az irányba; a Bizottságot is arra kéri, hogy a bírók és ügyészek hálózatának támogatásával mélyítse el az ismereteket és mozdítsa elő a kapacitásbővítést, valamint a Régiók Bizottságával folytatott szoros együttműködés keretében csökkentse a jogszabályok be nem tartásából fakadó környezetvédelmi és gazdasági költségeket, illetve biztosítson egyenlő versenyfeltételeket;

| 38. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy környezetvédelmi jog ellenőrzésével foglalkozó osztályt, amelynek feladata a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának felügyelete és elősegítése lenne; kéri, hogy az ellenőrzéssel járó költségek alacsony szinten tartása érdekében ez az osztály használjon új technológiákat és működjön együtt a helyi hatóságokkal; úgy véli, hogy ennek az osztálynak költségalapon kell működnie, valamint a bevételeket az uniós költségvetésbe kell irányítani és a jobb végrehajtáshoz kapcsolódó szolgáltatásokra kell elkülöníteni; |
| --- | --- |

38.

sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy környezetvédelmi jog ellenőrzésével foglalkozó osztályt, amelynek feladata a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának felügyelete és elősegítése lenne; kéri, hogy az ellenőrzéssel járó költségek alacsony szinten tartása érdekében ez az osztály használjon új technológiákat és működjön együtt a helyi hatóságokkal; úgy véli, hogy ennek az osztálynak költségalapon kell működnie, valamint a bevételeket az uniós költségvetésbe kell irányítani és a jobb végrehajtáshoz kapcsolódó szolgáltatásokra kell elkülöníteni;

| 39. | ösztönzi a tagállamokat, hogy készítsenek és tegyenek közzé az uniós irányelvek nemzeti jogba való átültetését bemutató megfelelési táblázatokat annak érdekében, hogy javítsák a jogalkotási folyamat átláthatóságát és nyitottságát, valamint a Bizottság és a nemzeti parlamentek számára egyaránt megkönnyítsék az uniós jogszabályok helyes végrehajtásának ellenőrzését; |
| --- | --- |

39.

ösztönzi a tagállamokat, hogy készítsenek és tegyenek közzé az uniós irányelvek nemzeti jogba való átültetését bemutató megfelelési táblázatokat annak érdekében, hogy javítsák a jogalkotási folyamat átláthatóságát és nyitottságát, valamint a Bizottság és a nemzeti parlamentek számára egyaránt megkönnyítsék az uniós jogszabályok helyes végrehajtásának ellenőrzését;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a bírók és ügyészek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a környezetvédelmi jogszabályok érvényre juttatásában, és ezért létfontosságú, hogy e szakpolitikák tekintetében megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a bírók és ügyészek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a környezetvédelmi jogszabályok érvényre juttatásában, és ezért létfontosságú, hogy e szakpolitikák tekintetében megfelelő képzésben és tájékoztatásban részesüljenek;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a polgárok fontos szerepet töltenek be a végrehajtás folyamatában, továbbá sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy e folyamatba strukturált formában vonja be őket; e tekintetben megjegyzi a polgárok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének fontosságát; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a polgárok fontos szerepet töltenek be a végrehajtás folyamatában, továbbá sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy e folyamatba strukturált formában vonja be őket; e tekintetben megjegyzi a polgárok igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének fontosságát;

| 42. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kifejezetten állapítsanak meg egy konkrét időkeretet, amelyen belül a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos peres eljárásokat le kell zárni, annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és az elhúzódó peres eljárásokat ne lehessen kifogásként felhasználni a jogszabályok betartásának elkerülésére és a beruházások késleltetésére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hány beruházást tartottak vissza a környezetvédelmi jogszabályok szabálytalan végrehajtásával kapcsolatos, elhúzódó peres eljárások miatt; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kifejezetten állapítsanak meg egy konkrét időkeretet, amelyen belül a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos peres eljárásokat le kell zárni, annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását és az elhúzódó peres eljárásokat ne lehessen kifogásként felhasználni a jogszabályok betartásának elkerülésére és a beruházások késleltetésére; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hány beruházást tartottak vissza a környezetvédelmi jogszabályok szabálytalan végrehajtásával kapcsolatos, elhúzódó peres eljárások miatt;

| 43. | hangsúlyozza, hogy alapvető jelentőséggel bír, hogy a polgárokat és a nem kormányzati szervezeteket már a kezdeti szakaszban aktívan tájékoztassák az uniós környezetvédelmi politikákról annak érdekében, hogy bevonják őket e politikák kidolgozásába és megvalósításába; ezért – tekintettel az adminisztratív terhekkel foglalkozó, független érdekelt felekből álló magas szintű munkacsoport megállapításaira is – e tekintetben nagyobb erőfeszítéseket szorgalmaz, hogy fokozzák a lakosság uniós környezetvédelmi jogszabályokba vetett bizalmát, szem előtt tartva, hogy a társadalom segítsége nélkül az intézmények egyoldalúan nem képesek egy jobb életet szolgáló jobb környezetet teremteni; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy alapvető jelentőséggel bír, hogy a polgárokat és a nem kormányzati szervezeteket már a kezdeti szakaszban aktívan tájékoztassák az uniós környezetvédelmi politikákról annak érdekében, hogy bevonják őket e politikák kidolgozásába és megvalósításába; ezért – tekintettel az adminisztratív terhekkel foglalkozó, független érdekelt felekből álló magas szintű munkacsoport megállapításaira is – e tekintetben nagyobb erőfeszítéseket szorgalmaz, hogy fokozzák a lakosság uniós környezetvédelmi jogszabályokba vetett bizalmát, szem előtt tartva, hogy a társadalom segítsége nélkül az intézmények egyoldalúan nem képesek egy jobb életet szolgáló jobb környezetet teremteni;

| 44. | a határokon átnyúló lehetséges környezeti hatásokra tekintettel felhívja a tagállamokat, hogy az adott tagállamokban a lehető leggyorsabban nyújtsanak átfogó tájékoztatást az érintett állampolgárok és hatóságok számára, valamint hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően konzultáljanak velük; |
| --- | --- |

44.

a határokon átnyúló lehetséges környezeti hatásokra tekintettel felhívja a tagállamokat, hogy az adott tagállamokban a lehető leggyorsabban nyújtsanak átfogó tájékoztatást az érintett állampolgárok és hatóságok számára, valamint hogy tegyenek megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően konzultáljanak velük;

| 45. | sürgeti a tagállamokat, hogy a hatékonyság biztosítása mellett az uniós környezetvédelmi jogszabályokat a legegyértelműbb, legegyszerűbb és leginkább felhasználóbarát módon alkalmazzák; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a tagállamokat, hogy a hatékonyság biztosítása mellett az uniós környezetvédelmi jogszabályokat a legegyértelműbb, legegyszerűbb és leginkább felhasználóbarát módon alkalmazzák;

| 46. | felszólítja a tagállamokat, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program keretében még inkább mozdítsák elő az uniós környezetvédelmi jogszabályok, valamint az elfogadott szakpolitikák és stratégiák teljes körű és megfelelő végrehajtását, és hogy a megszorítások idején is biztosítsák a teljes körű végrehajtásukhoz szükséges megfelelő kapacitást és forrásokat, mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztása, illetve azok hiányos végrehajtása nemcsak jogellenes, hanem hosszú távon a társadalom számára sokkal költségesebb is; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a tagállamokat, hogy a 7. környezetvédelmi cselekvési program keretében még inkább mozdítsák elő az uniós környezetvédelmi jogszabályok, valamint az elfogadott szakpolitikák és stratégiák teljes körű és megfelelő végrehajtását, és hogy a megszorítások idején is biztosítsák a teljes körű végrehajtásukhoz szükséges megfelelő kapacitást és forrásokat, mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának elmulasztása, illetve azok hiányos végrehajtása nemcsak jogellenes, hanem hosszú távon a társadalom számára sokkal költségesebb is;

| 47. | kiemeli, hogy biztosítani kell, hogy a jogszabályok a célra alkalmasak legyenek és tükrözzék a legújabb tudományos kutatásokat; ezért felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék, vajon az európai környezetvédelmi jogszabályok eleget tesznek-e ezeknek a követelményeknek, és szükség esetén ennek megfelelően igazítsák ki azokat; |
| --- | --- |

47.

kiemeli, hogy biztosítani kell, hogy a jogszabályok a célra alkalmasak legyenek és tükrözzék a legújabb tudományos kutatásokat; ezért felszólítja az Uniót és a tagállamokat, hogy rendszeresen értékeljék, vajon az európai környezetvédelmi jogszabályok eleget tesznek-e ezeknek a követelményeknek, és szükség esetén ennek megfelelően igazítsák ki azokat;

| 48. | elismeri, hogy az első olvasatban elfogadott megállapodások a jogszabályok nem megfelelő végrehajtásához vezethetnek, ha a konkrét tartalom meghatározását a végrehajtó rendelkezésekre hagyják, ezért annak biztosítására kéri az összes szereplőt, hogy a döntést a politikai szándék egyértelmű kinyilvánítása alapján hozzák meg; hangsúlyozza, hogy egyértelmű, következetes környezetvédelmi jogszabályokra van szükség, amelyeket nyilvános szakpolitikai értékelések és visszajelzések alapján dolgoztak ki; |
| --- | --- |

48.

elismeri, hogy az első olvasatban elfogadott megállapodások a jogszabályok nem megfelelő végrehajtásához vezethetnek, ha a konkrét tartalom meghatározását a végrehajtó rendelkezésekre hagyják, ezért annak biztosítására kéri az összes szereplőt, hogy a döntést a politikai szándék egyértelmű kinyilvánítása alapján hozzák meg; hangsúlyozza, hogy egyértelmű, következetes környezetvédelmi jogszabályokra van szükség, amelyeket nyilvános szakpolitikai értékelések és visszajelzések alapján dolgoztak ki;

| 49. | úgy véli, hogy a Bizottságnak az uniós jogalkotáson belül továbbra is az irányelveket kell használnia arra, hogy lehetővé tegye a tagállamok, illetve a regionális és helyi hatóságok számára, hogy az európai jogszabályokat a saját helyzetüknek megfelelően hajtsák végre; mindazonáltal arra kéri a Bizottságot, hogy a javaslatában már körvonalazott támogatást további tanulmányokkal vagy a hatásvizsgálatban említett fellépésekkel támassza alá; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy a Bizottságnak az uniós jogalkotáson belül továbbra is az irányelveket kell használnia arra, hogy lehetővé tegye a tagállamok, illetve a regionális és helyi hatóságok számára, hogy az európai jogszabályokat a saját helyzetüknek megfelelően hajtsák végre; mindazonáltal arra kéri a Bizottságot, hogy a javaslatában már körvonalazott támogatást további tanulmányokkal vagy a hatásvizsgálatban említett fellépésekkel támassza alá;

| 50. | üdvözli a környezetvédelmi hatástanulmányok bevezetését, valamint felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az erre vonatkozó jogszabályok hatékonyabb végrehajtását, fokozottabban figyelembe véve a kis- és középvállalkozások és a lakosság, valamint az állat- és növényvilág szükségleteit; aggodalmát fejezi ki, hogy az említett hatástanulmányokat a tagállamok gyakran késedelmesen hajtják végre, és a pártatlanságra és objektivitásra vonatkozó garanciák bevezetését kéri az irányelv jövőbeni felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a környezetvédelmi hatástanulmányok bevezetését, valamint felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az erre vonatkozó jogszabályok hatékonyabb végrehajtását, fokozottabban figyelembe véve a kis- és középvállalkozások és a lakosság, valamint az állat- és növényvilág szükségleteit; aggodalmát fejezi ki, hogy az említett hatástanulmányokat a tagállamok gyakran késedelmesen hajtják végre, és a pártatlanságra és objektivitásra vonatkozó garanciák bevezetését kéri az irányelv jövőbeni felülvizsgálata során;

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0147.

(2)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(3)  HL C 15., 2011.1.18., 4. o.

(4)  HL C 17., 2013.1.19., 30. o.

(5)  HL C 103. E, 2004.4.29., 626. o.

(6)  BIOS-jelentés, COM(2012)0095.

(7)  Az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának „Az uniós környezetvédelmi vívmányok végrehajtásának elmulasztásából fakadó költségek” című végleges jelentése, ENV.G.1/FRA/2006/0073, 2011. szeptember.

(8)  Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentés (2001) (COM(2012)0714).

(9)  COM(2003)0624.

---

2013. március 13., szerda

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/49

---

P7_TA(2013)0078

Többéves pénzügyi keret

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2013. február 7–8-i következtetéseiről (2012/2803(RSP))

(2016/C 036/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló 2011. június 29-i bizottsági közleményre (COM(2011)0500),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra irányuló 2011. június 29-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0403), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásra irányuló 2011. június 29-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0403),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra és a 2012. július 6-i módosított bizottsági javaslatra (COM(2011)0398 és COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2011. június 29-i bizottsági javaslatra és a 2012. július 6-i módosított bizottsági javaslatra (COM(2011)0398 és COM(2012)0388),

| — | tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. június 8-i, „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves pénzügyi keretről és a saját forrásokról szóló 2012. június 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendő 2012. október 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendő 2012. október 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | tudomásul veszi az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó következtetéseit, amelyek csupán egy, az állam-, illetve kormányfők közötti politikai megállapodást testesítenek meg; a jelenlegi formájában elutasítja a megállapodást, mivel az nem tükrözi az Európai Parlament által – különösen 2012. október 23-i állásfoglalásában – kinyilvánított prioritásokat és megfontolásokat, valamint nem veszi figyelembe a Parlament Lisszaboni Szerződésben rögzített szerepét és hatásköreit; úgy véli, hogy ezt a megállapodást – amely az Unió számára kötelezettséget keletkeztet a következő hét évre – nem lehet bizonyos alapvető feltételek teljesülése nélkül elfogadni; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó következtetéseit, amelyek csupán egy, az állam-, illetve kormányfők közötti politikai megállapodást testesítenek meg; a jelenlegi formájában elutasítja a megállapodást, mivel az nem tükrözi az Európai Parlament által – különösen 2012. október 23-i állásfoglalásában – kinyilvánított prioritásokat és megfontolásokat, valamint nem veszi figyelembe a Parlament Lisszaboni Szerződésben rögzített szerepét és hatásköreit; úgy véli, hogy ezt a megállapodást – amely az Unió számára kötelezettséget keletkeztet a következő hét évre – nem lehet bizonyos alapvető feltételek teljesülése nélkül elfogadni;

| 2. | hangsúlyozza, hogy kész teljes körű tárgyalásokat kezdeni a Tanáccsal a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás összes rendelkezéséről annak biztosítása érdekében, hogy az Unió korszerű, előrelátó, rugalmas és átlátható uniós költségvetéssel rendelkezzen, amely serkenteni tudja a növekedést és a foglalkoztatást, és képes áthidalni az Unió politikai kötelezettségvállalásai és költségvetési eszközei közötti szakadékot; hangsúlyozza, hogy csak a Tanáccsal folytatott lényegi tárgyalások sikeres lezárása után fog szavazni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről és az intézményközi megállapodásról; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy kész teljes körű tárgyalásokat kezdeni a Tanáccsal a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás összes rendelkezéséről annak biztosítása érdekében, hogy az Unió korszerű, előrelátó, rugalmas és átlátható uniós költségvetéssel rendelkezzen, amely serkenteni tudja a növekedést és a foglalkoztatást, és képes áthidalni az Unió politikai kötelezettségvállalásai és költségvetési eszközei közötti szakadékot; hangsúlyozza, hogy csak a Tanáccsal folytatott lényegi tárgyalások sikeres lezárása után fog szavazni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről és az intézményközi megállapodásról;

| 3. | kinyilvánítja, hogy elkötelezett a Lisszaboni Szerződésben rögzített jogalkotási előjogainak maradéktalan gyakorlása mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács többéves pénzügyi keretről szóló következtetései, amelyek csupán a Tanács felé kinyilvánított politikai ajánlásoknak tekinthetők, nem előlegezhetik meg a rendes jogalkotási eljárás alá tartozó kérdésekre vonatkozó tárgyalásokat; |
| --- | --- |

3.

kinyilvánítja, hogy elkötelezett a Lisszaboni Szerződésben rögzített jogalkotási előjogainak maradéktalan gyakorlása mellett; ismételten hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács többéves pénzügyi keretről szóló következtetései, amelyek csupán a Tanács felé kinyilvánított politikai ajánlásoknak tekinthetők, nem előlegezhetik meg a rendes jogalkotási eljárás alá tartozó kérdésekre vonatkozó tárgyalásokat;

| 4. | ismételten kinyilvánítja azon álláspontját, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtását, és el kell látnia az Uniót a válságból való kilábaláshoz és a megerősödéshez szükséges eszközökkel; ezért hangsúlyozza az innovációba, a kutatásba és a fejlesztésbe, az infrastruktúrákba és az ifjúságba való beruházások jelentős növelésének, az EU éghajlat-változási és energiával kapcsolatos célkitűzései megvalósításának, az iskolázottsági szintek növelésének és a társadalmi integráció előmozdításának a fontosságát, a nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítése mellett; |
| --- | --- |

4.

ismételten kinyilvánítja azon álláspontját, hogy a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell az Európa 2020 stratégia sikeres végrehajtását, és el kell látnia az Uniót a válságból való kilábaláshoz és a megerősödéshez szükséges eszközökkel; ezért hangsúlyozza az innovációba, a kutatásba és a fejlesztésbe, az infrastruktúrákba és az ifjúságba való beruházások jelentős növelésének, az EU éghajlat-változási és energiával kapcsolatos célkitűzései megvalósításának, az iskolázottsági szintek növelésének és a társadalmi integráció előmozdításának a fontosságát, a nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítése mellett;

| 5. | kifogásolja az átláthatóság hiányát a tekintetben, hogy miként született meg az Európai Tanácson belüli megállapodás a többéves pénzügyi keret kiadási és bevételi oldalán; kitart amellett, hogy minden vonatkozó információt a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kohéziós politika és az agrárpolitika keretében megállapított nemzeti előirányzatok szintjére vonatkozóan, az egyes tagállamok számára engedélyezett mentességeket és egyedi juttatásokat is beleértve; emellett kéri minden arra vonatkozó információ rendelkezésre bocsátását, hogy milyen hatásokkal járnak az egyes tagállamokra nézve a többéves pénzügyi keret bevételi oldalát érintően hozott határozatok; |
| --- | --- |

5.

kifogásolja az átláthatóság hiányát a tekintetben, hogy miként született meg az Európai Tanácson belüli megállapodás a többéves pénzügyi keret kiadási és bevételi oldalán; kitart amellett, hogy minden vonatkozó információt a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani a kohéziós politika és az agrárpolitika keretében megállapított nemzeti előirányzatok szintjére vonatkozóan, az egyes tagállamok számára engedélyezett mentességeket és egyedi juttatásokat is beleértve; emellett kéri minden arra vonatkozó információ rendelkezésre bocsátását, hogy milyen hatásokkal járnak az egyes tagállamokra nézve a többéves pénzügyi keret bevételi oldalát érintően hozott határozatok;

| 6. | határozottan ellenzi az uniós költségvetésen belüli fennálló kifizetési igények jelenlegi felhalmozását és továbbgörgetését, és elutasítja az olyan pénzügyi keretet, amely strukturális hiányba sodorhatja az Uniót, a Szerződés rendelkezéseivel szemben (az EUMSZ 310. és 323. cikke); |
| --- | --- |

6.

határozottan ellenzi az uniós költségvetésen belüli fennálló kifizetési igények jelenlegi felhalmozását és továbbgörgetését, és elutasítja az olyan pénzügyi keretet, amely strukturális hiányba sodorhatja az Uniót, a Szerződés rendelkezéseivel szemben (az EUMSZ 310. és 323. cikke);

| 7. | ezért eltökélt szándéka, hogy megakadályozza a kifizetések 2013-ból a következő többéves pénzügyi keretbe történő minden további átvitelét; emlékeztet a 2013-as uniós költségvetéshez csatolt nyilatkozatra, amely felszólította a Bizottságot, hogy 2013 elején nyújtson be költségvetésmódosítás-tervezetet azzal az egyetlen céllal, hogy fedezze az összes 2012-re vonatkozó kifizetetlen kifizetési kérelmet; hangsúlyozza, hogy mindaddig nem fog tárgyalásokat kezdeni a többéves pénzügyi keretről, amíg a Bizottság nem terjeszt elő a politikai kötelezettségvállalásának megfelelő költségvetés-módosítást, és mindaddig nem fogja lezárni ezeket a tárgyalásokat, amíg a Tanács és a Parlament véglegesen el nem fogadja ezt a költségvetés-módosítást; továbbá politikai elkötelezettséget kér a Tanácstól arra vonatkozóan, hogy az év végéig az összes, 2013-ban esedékes jogi kötelezettség kifizetésre kerül; |
| --- | --- |

7.

ezért eltökélt szándéka, hogy megakadályozza a kifizetések 2013-ból a következő többéves pénzügyi keretbe történő minden további átvitelét; emlékeztet a 2013-as uniós költségvetéshez csatolt nyilatkozatra, amely felszólította a Bizottságot, hogy 2013 elején nyújtson be költségvetésmódosítás-tervezetet azzal az egyetlen céllal, hogy fedezze az összes 2012-re vonatkozó kifizetetlen kifizetési kérelmet; hangsúlyozza, hogy mindaddig nem fog tárgyalásokat kezdeni a többéves pénzügyi keretről, amíg a Bizottság nem terjeszt elő a politikai kötelezettségvállalásának megfelelő költségvetés-módosítást, és mindaddig nem fogja lezárni ezeket a tárgyalásokat, amíg a Tanács és a Parlament véglegesen el nem fogadja ezt a költségvetés-módosítást; továbbá politikai elkötelezettséget kér a Tanácstól arra vonatkozóan, hogy az év végéig az összes, 2013-ban esedékes jogi kötelezettség kifizetésre kerül;

| 8. | határozott megbízatást ad tárgyalócsoportja számára egy olyan átfogó csomag megtárgyalására, amely a többéves pénzügyi keret mellett magában foglalja a kötelező és átfogó felülvizsgálatot, a maximális mértékű általános rugalmasságot, a saját forrásokról való megállapodást, és biztosítja az uniós költségvetés egységét; megerősíti, hogy a tárgyalások alapját a 2012. október 23-i állásfoglalásában rögzített pontok fogják képezni, ideértve a tagállamoknak az uniós forrásokkal való gazdálkodásra vonatkozó, megfelelő politikai szinten vállalandó felelősségét; |
| --- | --- |

8.

határozott megbízatást ad tárgyalócsoportja számára egy olyan átfogó csomag megtárgyalására, amely a többéves pénzügyi keret mellett magában foglalja a kötelező és átfogó felülvizsgálatot, a maximális mértékű általános rugalmasságot, a saját forrásokról való megállapodást, és biztosítja az uniós költségvetés egységét; megerősíti, hogy a tárgyalások alapját a 2012. október 23-i állásfoglalásában rögzített pontok fogják képezni, ideértve a tagállamoknak az uniós forrásokkal való gazdálkodásra vonatkozó, megfelelő politikai szinten vállalandó felelősségét;

| 9. | szilárd meggyőződése, hogy a teljes körű demokratikus legitimitás biztosítása érdekében a következő – a 2014-es európai választások után hivatalba lépő – Európai Parlament és Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy megerősítse az Unió költségvetési alapelveit, és elvégezze a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát; ezért hangsúlyozza, hogy támogatja a többéves pénzügyi keret kötelező és átfogó felülvizsgálatát vagy egy esetleges, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés bevezetését; úgy véli, hogy a felülvizsgálatot jogilag kötelezővé kell tenni, bele kell foglalni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe, és a Tanácson belül minősített többséggel kell elfogadni, maradéktalanul érvényesítve az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében foglalt áthidaló klauzulát; |
| --- | --- |

9.

szilárd meggyőződése, hogy a teljes körű demokratikus legitimitás biztosítása érdekében a következő – a 2014-es európai választások után hivatalba lépő – Európai Parlament és Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy megerősítse az Unió költségvetési alapelveit, és elvégezze a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát; ezért hangsúlyozza, hogy támogatja a többéves pénzügyi keret kötelező és átfogó felülvizsgálatát vagy egy esetleges, hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés bevezetését; úgy véli, hogy a felülvizsgálatot jogilag kötelezővé kell tenni, bele kell foglalni a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletbe, és a Tanácson belül minősített többséggel kell elfogadni, maradéktalanul érvényesítve az EUMSZ 312. cikkének (2) bekezdésében foglalt áthidaló klauzulát;

| 10. | kéri, hogy az éves uniós költségvetések megállapításakor a legmesszemenőbben használják ki a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra vonatkozóan megállapított felső határait; ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben biztosítani kell a fejezetek és a pénzügyi évek közötti maximális mértékű általános rugalmasságot, és arról a Tanácsban minősített többséggel kell határozni; meggyőződése, hogy ennek a rugalmasságnak magában kell foglalnia annak lehetőségét, hogy teljes mértékben kihasználják az egyes fejezetek alatt az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló mozgástereket (a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében), valamint hogy a rendelkezésre álló mozgásterek automatikusan átvitelre kerüljenek a következő pénzügyi évre (a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok tekintetében egyaránt); emellett utal a 2012. október 23-i álláspontjában említett, rugalmassággal kapcsolatos részletes álláspontjára a rendkívüli tartalékot, az uniós költségvetési többlet újrafelhasználását, a jogalkotási rugalmasságot és a többéves pénzügyi keret felső határai feletti egyedi rugalmassági mechanizmusokat illetően; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy az éves uniós költségvetések megállapításakor a legmesszemenőbben használják ki a többéves pénzügyi keret kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra vonatkozóan megállapított felső határait; ezért úgy véli, hogy a következő többéves pénzügyi keretben biztosítani kell a fejezetek és a pénzügyi évek közötti maximális mértékű általános rugalmasságot, és arról a Tanácsban minősített többséggel kell határozni; meggyőződése, hogy ennek a rugalmasságnak magában kell foglalnia annak lehetőségét, hogy teljes mértékben kihasználják az egyes fejezetek alatt az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló mozgástereket (a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében), valamint hogy a rendelkezésre álló mozgásterek automatikusan átvitelre kerüljenek a következő pénzügyi évre (a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok tekintetében egyaránt); emellett utal a 2012. október 23-i álláspontjában említett, rugalmassággal kapcsolatos részletes álláspontjára a rendkívüli tartalékot, az uniós költségvetési többlet újrafelhasználását, a jogalkotási rugalmasságot és a többéves pénzügyi keret felső határai feletti egyedi rugalmassági mechanizmusokat illetően;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megállapodás szülessen a saját források rendszerének mélyreható reformjáról; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést – a Szerződésben előírtaknak megfelelően – valódi saját forrásokból kell finanszírozni; ezért kinyilvánítja egy olyan reform iránti elkötelezettségét, amely az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulások arányát 40 %-os maximumra korlátozza, és fokozatosan megszünteti az összes meglévő visszatérítést és kiigazító mechanizmust; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megállapodás szülessen a saját források rendszerének mélyreható reformjáról; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetést – a Szerződésben előírtaknak megfelelően – valódi saját forrásokból kell finanszírozni; ezért kinyilvánítja egy olyan reform iránti elkötelezettségét, amely az uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulások arányát 40 %-os maximumra korlátozza, és fokozatosan megszünteti az összes meglévő visszatérítést és kiigazító mechanizmust;

| 12. | ismételten kinyilvánítja, hogy támogatja a Bizottság saját forrásokra vonatkozó csomagról és kötelező erejű ütemtervről szóló jogalkotási javaslatait; emellett úgy véli, hogy amennyiben a Tanács felhígítja ezeket a javaslatokat, és azok nem eredményezik a tagállamok uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulásainak jelentős csökkenését, a Bizottságnak további javaslatokat kell előterjesztenie újabb, valódi saját források bevezetésére vonatkozóan; kitart amellett, hogy a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevételeket legalább részben az uniós költségvetésre kell fordítani, valódi saját forrásként; |
| --- | --- |

12.

ismételten kinyilvánítja, hogy támogatja a Bizottság saját forrásokra vonatkozó csomagról és kötelező erejű ütemtervről szóló jogalkotási javaslatait; emellett úgy véli, hogy amennyiben a Tanács felhígítja ezeket a javaslatokat, és azok nem eredményezik a tagállamok uniós költségvetéshez való, GNI-alapú hozzájárulásainak jelentős csökkenését, a Bizottságnak további javaslatokat kell előterjesztenie újabb, valódi saját források bevezetésére vonatkozóan; kitart amellett, hogy a pénzügyi tranzakciós adóból származó bevételeket legalább részben az uniós költségvetésre kell fordítani, valódi saját forrásként;

| 13. | kitart amellett, hogy az intézményközi megállapodásban meg kell említeni és egyértelműen meg kell határozni az uniós költségvetés egységének elvét; úgy véli, hogy az uniós intézmények által vagy azok nevében hozott határozatokból – köztük a kölcsönzési, hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletekből – adódó kiadásokat és bevételeket összesíteni kell egy, a költségvetési tervezethez évente csatolandó dokumentumban, amely átfogó képet nyújt az Unió tevékenységeinek pénzügyi és költségvetési következményeiről; reméli, hogy ez biztosítani fogja az állampolgárok teljes körű tájékoztatását és a megfelelő parlamenti ellenőrzést; |
| --- | --- |

13.

kitart amellett, hogy az intézményközi megállapodásban meg kell említeni és egyértelműen meg kell határozni az uniós költségvetés egységének elvét; úgy véli, hogy az uniós intézmények által vagy azok nevében hozott határozatokból – köztük a kölcsönzési, hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletekből – adódó kiadásokat és bevételeket összesíteni kell egy, a költségvetési tervezethez évente csatolandó dokumentumban, amely átfogó képet nyújt az Unió tevékenységeinek pénzügyi és költségvetési következményeiről; reméli, hogy ez biztosítani fogja az állampolgárok teljes körű tájékoztatását és a megfelelő parlamenti ellenőrzést;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokkal párhuzamosan a Parlamentnek és a Tanácsnak fel kell gyorsítania a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós programok és politikák egyedi jogalapjairól folytatott tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról és az Unió többéves programjairól szóló tárgyalások egyetlen csomagot alkotnak, és rámutat arra az elvre, hogy „mindaddig semmiről nincs megállapodás, amíg nincs mindenről megállapodás”; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalásokkal párhuzamosan a Parlamentnek és a Tanácsnak fel kell gyorsítania a 2014–2020 közötti időszakra szóló uniós programok és politikák egyedi jogalapjairól folytatott tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról és az Unió többéves programjairól szóló tárgyalások egyetlen csomagot alkotnak, és rámutat arra az elvre, hogy „mindaddig semmiről nincs megállapodás, amíg nincs mindenről megállapodás”;

| 15. | rámutat, hogy amennyiben 2013 végéig nem fogadnak el többéves pénzügyi keretet, a 2013-as évnek megfelelő felső határértékeket és egyéb előírásokat kell meghosszabbítani az új többéves pénzügyi keret elfogadásáig; jelzi, hogy ebben az esetben a Parlament kész lenne gyors megállapodásra jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal a többéves pénzügyi keret belső struktúrájának abból a célból történő kiigazításáról, hogy az tükrözze az Unió politikai prioritásait, valamint annak biztosításáról, hogy 2014 végére az összes uniós politika és program számára rendelkezésre álljanak a megfelelő jogalapok; |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy amennyiben 2013 végéig nem fogadnak el többéves pénzügyi keretet, a 2013-as évnek megfelelő felső határértékeket és egyéb előírásokat kell meghosszabbítani az új többéves pénzügyi keret elfogadásáig; jelzi, hogy ebben az esetben a Parlament kész lenne gyors megállapodásra jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal a többéves pénzügyi keret belső struktúrájának abból a célból történő kiigazításáról, hogy az tükrözze az Unió politikai prioritásait, valamint annak biztosításáról, hogy 2014 végére az összes uniós politika és program számára rendelkezésre álljanak a megfelelő jogalapok;

| 16. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó szavazások alapvető jelentőségére tekintettel és annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai parlamenti képviselők a 2014. évi európai parlamenti választásokon elszámoltathatóak legyenek választóik irányában, minden, a többéves pénzügyi keretre vonatkozó szavazást nyíltan és átláthatóan kell lefolytatni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozó szavazások alapvető jelentőségére tekintettel és annak lehetővé tétele érdekében, hogy az európai parlamenti képviselők a 2014. évi európai parlamenti választásokon elszámoltathatóak legyenek választóik irányában, minden, a többéves pénzügyi keretre vonatkozó szavazást nyíltan és átláthatóan kell lefolytatni;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az érintett egyéb intézményeknek és szerveknek.

---

(1)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o..

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0245.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/51

---

P7_TA(2013)0081

2014. évi költségvetési iránymutatások – III. szakasz

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a 2014. évi költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról, III. szakasz – Bizottság (2013/2010(BUD))

(2016/C 036/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312.,313. és 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312.,313. és 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (a továbbiakban: intézményközi megállapodás) (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2);

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről szóló, 2012. december 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének új tervezetéről szóló, 2012. december 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (4), és az ahhoz kapcsolódóan a Parlament, a Tanács és a Bizottság által kiadott három együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére (4), és az ahhoz kapcsolódóan a Parlament, a Tanács és a Bizottság által kiadott három együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére,

| — | tekintettel a Tanács Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló, 2012. június 29-i és 2012. október 19-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumról szóló, 2012. június 29-i és 2012. október 19-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0043/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0043/2013),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés jelentős új előjogokkal ruházza fel az Európai Uniót olyan területeken, mint a külső fellépés, a sport, az űrpolitika, az éghajlat-változási politika, a környezetvédelem, az idegenforgalom és a polgári védelem; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés jelentős új előjogokkal ruházza fel az Európai Uniót olyan területeken, mint a külső fellépés, a sport, az űrpolitika, az éghajlat-változási politika, a környezetvédelem, az idegenforgalom és a polgári védelem;

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikke értelmében a többéves pénzügyi keretről a Szerződés rendelkezik, és azt tanácsi rendelet formájában kell elfogadni, amelyről a Tanács az Európai Parlamentnek a tagjai többségével elfogadott egyetértését követően, egyhangúlag határoz; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikke értelmében a többéves pénzügyi keretről a Szerződés rendelkezik, és azt tanácsi rendelet formájában kell elfogadni, amelyről a Tanács az Európai Parlamentnek a tagjai többségével elfogadott egyetértését követően, egyhangúlag határoz;

| C. | mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2013 végén lezárul, és mivel 2014-nek már az új többéves pénzügyi keret alkalmazása első évének kell lennie; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenlegi többéves pénzügyi keret 2013 végén lezárul, és mivel 2014-nek már az új többéves pénzügyi keret alkalmazása első évének kell lennie;

| D. | mivel 2013 az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló új rendelet alkalmazásának első éve; |
| --- | --- |

D.

mivel 2013 az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló új rendelet alkalmazásának első éve;

Háttér

| 1. | tudomásul veszi az Európai Tanács következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. február 8-i következtetéseit; kitart amellett, hogy amennyiben az Európai Parlament még nem adta egyetértését az új többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez, az Európai Bizottságnak először is a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretre vonatkozó saját javaslatai alapján el kell készítenie a 2014-es költségvetés tervezetét, ezt követően pedig – amennyiben nem születik megállapodás az új többéves pénzügyi keretről – a Szerződés 312. cikke (4) bekezdésének és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló jelenlegi intézményközi megállapodás 30. cikkének megfelelően kell kiigazítania a javaslatát; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi az Európai Tanács következő többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. február 8-i következtetéseit; kitart amellett, hogy amennyiben az Európai Parlament még nem adta egyetértését az új többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez, az Európai Bizottságnak először is a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretre vonatkozó saját javaslatai alapján el kell készítenie a 2014-es költségvetés tervezetét, ezt követően pedig – amennyiben nem születik megállapodás az új többéves pénzügyi keretről – a Szerződés 312. cikke (4) bekezdésének és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló jelenlegi intézményközi megállapodás 30. cikkének megfelelően kell kiigazítania a javaslatát;

| 2. | emlékeztet rá, hogy amennyiben ez év végéig nem születik megállapodás a következő többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről, a Szerződés 312. cikkének (2) bekezdése (a többéves pénzügyi keretet a Tanács csak az Európai Parlament egyetértését követően fogadhatja el), 312. cikkének (4) bekezdése (az aktuális többéves pénzügyi keret utolsó évére meghatározott felső határ alkalmazásának előirányozása, amennyiben nem jön létre kellő időben megállapodás a következő többéves pénzügyi keretről) és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, jelenlegi intézményközi megállapodás 30. cikke alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy egy új rendelet elfogadásáig rögzített, évi 2 %-os deflátor alapján történő éves kiigazítás mellett a 2013-as felső határok maradnak érvényben; ismételten rámutat, hogy ebben az esetben kész gyors megállapodásra jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy legyenek érvényes jogalapok az uniós programok és szakpolitikák 2014-es végrehajtására; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy amennyiben ez év végéig nem születik megállapodás a következő többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről, a Szerződés 312. cikkének (2) bekezdése (a többéves pénzügyi keretet a Tanács csak az Európai Parlament egyetértését követően fogadhatja el), 312. cikkének (4) bekezdése (az aktuális többéves pénzügyi keret utolsó évére meghatározott felső határ alkalmazásának előirányozása, amennyiben nem jön létre kellő időben megállapodás a következő többéves pénzügyi keretről) és a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, jelenlegi intézményközi megállapodás 30. cikke alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy egy új rendelet elfogadásáig rögzített, évi 2 %-os deflátor alapján történő éves kiigazítás mellett a 2013-as felső határok maradnak érvényben; ismételten rámutat, hogy ebben az esetben kész gyors megállapodásra jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy legyenek érvényes jogalapok az uniós programok és szakpolitikák 2014-es végrehajtására;

| 3. | elismeri, hogy nehéz általános iránymutatásokat meghatározni a 2014. évi költségvetésre vonatkozóan, miközben még nagy a bizonytalanság a 2014-es kötelezettségvállalások felső határának szintjét illetően; hangsúlyozza, hogy ez a 2014-es árakon 142,540 milliárd eurótól (a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretnek az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetései alapján történő elfogadása esetén) 155,5 milliárd euróig terjedhet (amennyiben a 2013-as felső határ kerül meghosszabbításra); |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy nehéz általános iránymutatásokat meghatározni a 2014. évi költségvetésre vonatkozóan, miközben még nagy a bizonytalanság a 2014-es kötelezettségvállalások felső határának szintjét illetően; hangsúlyozza, hogy ez a 2014-es árakon 142,540 milliárd eurótól (a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretnek az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetései alapján történő elfogadása esetén) 155,5 milliárd euróig terjedhet (amennyiben a 2013-as felső határ kerül meghosszabbításra);

| 4. | megjegyzi, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt konszenzus alakult ki az európai politikai vezetők körében arra vonatkozóan, hogy fokozni kell a gazdasági, költségvetési, pénzügyi és banki integrációt és jobb kormányzásra van szükség, továbbá a válság rámutatott, hogy az államháztartások helyreállítása érdekében szükség van a növekedés ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés csökkentése ellentétben állna ezekkel a politikai célkitűzésekkel; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt konszenzus alakult ki az európai politikai vezetők körében arra vonatkozóan, hogy fokozni kell a gazdasági, költségvetési, pénzügyi és banki integrációt és jobb kormányzásra van szükség, továbbá a válság rámutatott, hogy az államháztartások helyreállítása érdekében szükség van a növekedés ösztönzésére; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés csökkentése ellentétben állna ezekkel a politikai célkitűzésekkel;

A kifizetések elégséges és reális szintje

| 5. | véleménye szerint a kifizetések elégséges és reális szinten történő meghatározása a költségvetési ciklus elején elkerülhetővé tenné a – különösen a 2012. évi költségvetés esetében tapasztalt – szükségtelen bonyodalmakat a költségvetés végrehajtása közben; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint a kifizetések elégséges és reális szinten történő meghatározása a költségvetési ciklus elején elkerülhetővé tenné a – különösen a 2012. évi költségvetés esetében tapasztalt – szükségtelen bonyodalmakat a költségvetés végrehajtása közben;

| 6. | emlékeztet rá, hogy a Tanács tárgyalásokon képviselt hajthatatlan álláspontja miatt a kifizetések 2013. évi költségvetésben meghatározott általános szintje 5 milliárd euróval alacsonyabb, mint a kifizetési szükségletekre vonatkozó becslések a Bizottság költségvetési tervezetében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslata a tagállamok által nyújtott 2013-as előrejelzések lefelé történő módosításán, valamint azon a feltételezésen alapult, hogy az összes, 2012-ben beérkező kifizetési igényt a 2012-es költségvetésből teljesítik; ezért mély aggodalmát fejezi ki a kifizetési előirányzatok 2013. évi költségvetésben szereplő szintje miatt, és úgy véli, hogy az előirányzatok e szintje nem lesz elegendő a 2013-ban felmerülő tényleges kifizetési igények fedezésére, mivel a 2013. évi költségvetésben a kifizetések többéves pénzügyi keret szerinti felső határa alatt rendelkezésre álló tartalék 11,2 milliárd eurót tesz ki, miközben a 2012-bõl átvitt további kifizetési igények önmagukban elérik a 16 milliárd eurót; figyelmeztet rá, hogy a kifizetések évenkénti folyamatos és túlzott mértékű elhalasztása jelentős problémákhoz fog vezetni a későbbi években; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet rá, hogy a Tanács tárgyalásokon képviselt hajthatatlan álláspontja miatt a kifizetések 2013. évi költségvetésben meghatározott általános szintje 5 milliárd euróval alacsonyabb, mint a kifizetési szükségletekre vonatkozó becslések a Bizottság költségvetési tervezetében; hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslata a tagállamok által nyújtott 2013-as előrejelzések lefelé történő módosításán, valamint azon a feltételezésen alapult, hogy az összes, 2012-ben beérkező kifizetési igényt a 2012-es költségvetésből teljesítik; ezért mély aggodalmát fejezi ki a kifizetési előirányzatok 2013. évi költségvetésben szereplő szintje miatt, és úgy véli, hogy az előirányzatok e szintje nem lesz elegendő a 2013-ban felmerülő tényleges kifizetési igények fedezésére, mivel a 2013. évi költségvetésben a kifizetések többéves pénzügyi keret szerinti felső határa alatt rendelkezésre álló tartalék 11,2 milliárd eurót tesz ki, miközben a 2012-bõl átvitt további kifizetési igények önmagukban elérik a 16 milliárd eurót; figyelmeztet rá, hogy a kifizetések évenkénti folyamatos és túlzott mértékű elhalasztása jelentős problémákhoz fog vezetni a későbbi években;

| 7. | a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 decemberében, a legmagasabb politikai szinten aláírt együttes nyilatkozatoknak, amelyek szerves részét képezik a költségvetési hatóság két ága között a 2013. évi költségvetés tekintetében elért megállapodásnak, és amelyek értelmében a 2013-as uniós költségvetésben biztosítani kell a szükséges kiegészítő kifizetési előirányzatokat annak érdekében, hogy az Unió ki tudja fizetni számláit és meg tudja őrizni politikai hitelességét és fizetőképességét; |
| --- | --- |

7.

a legnagyobb politikai jelentőséget tulajdonítja a Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012 decemberében, a legmagasabb politikai szinten aláírt együttes nyilatkozatoknak, amelyek szerves részét képezik a költségvetési hatóság két ága között a 2013. évi költségvetés tekintetében elért megállapodásnak, és amelyek értelmében a 2013-as uniós költségvetésben biztosítani kell a szükséges kiegészítő kifizetési előirányzatokat annak érdekében, hogy az Unió ki tudja fizetni számláit és meg tudja őrizni politikai hitelességét és fizetőképességét;

| 8. | emlékeztet rá, hogy a 2012. évi kifizetésekről szóló együttes nyilatkozattal összhangban a Bizottság 2013-ban mihamarabb költségvetés-módosítási tervezetet terjeszt elő, amelynek az lesz az egyetlen célja, hogy fedezze az összesen 2,9 milliárd euróra rúgó, felfüggesztett 2012-es kérelmeket és egyéb függőben lévő jogi kötelezettségeket, a 2013. évi költségvetés megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül; emlékeztet rá, hogy 2012 novemberében és decemberében a Bizottsághoz összesen 16 milliárd euró értékben érkeztek be megosztott irányítás keretében benyújtott kiegészítő kifizetési kérelmek, melyeket 2013-ban kell teljesíteni; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy – a 2014. évi költségvetési eljárással való ütközés elkerülése érdekében – haladéktalanul, legkésőbb 2013. március végéig terjessze elő ezt a költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy a 2012. évi kifizetésekről szóló együttes nyilatkozattal összhangban a Bizottság 2013-ban mihamarabb költségvetés-módosítási tervezetet terjeszt elő, amelynek az lesz az egyetlen célja, hogy fedezze az összesen 2,9 milliárd euróra rúgó, felfüggesztett 2012-es kérelmeket és egyéb függőben lévő jogi kötelezettségeket, a 2013. évi költségvetés megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül; emlékeztet rá, hogy 2012 novemberében és decemberében a Bizottsághoz összesen 16 milliárd euró értékben érkeztek be megosztott irányítás keretében benyújtott kiegészítő kifizetési kérelmek, melyeket 2013-ban kell teljesíteni; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy – a 2014. évi költségvetési eljárással való ütközés elkerülése érdekében – haladéktalanul, legkésőbb 2013. március végéig terjessze elő ezt a költségvetés-módosítási tervezetet;

| 9. | felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy építő módon működjenek együtt a Parlamenttel, hogy az előrejelzés pontosságának javítása és a valószerű és elegendő költségvetési becslésekben való megállapodás révén elkerüljék e helyzet megismétlődését a jövőbeni költségvetési ciklusok során, amely megállapodás világos és részletes információkat tartalmaz valamennyi kifizetési becslés jellegéről; |
| --- | --- |

9.

felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy építő módon működjenek együtt a Parlamenttel, hogy az előrejelzés pontosságának javítása és a valószerű és elegendő költségvetési becslésekben való megállapodás révén elkerüljék e helyzet megismétlődését a jövőbeni költségvetési ciklusok során, amely megállapodás világos és részletes információkat tartalmaz valamennyi kifizetési becslés jellegéről;

| 10. | ezzel összefüggésben ismételten kéri a Bizottságot, hogy havonta tegyen (tagállamonkénti és alaponkénti bontásban) jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által a strukturális alapok, a kohéziós alap, a vidékfejlesztési alap és a halászati alap tekintetében tett kifizetési igényekről; az intézmények által közösen megállapított kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzését az ezekben a havi jelentésekben található információkra kell alapozni; |
| --- | --- |

10.

ezzel összefüggésben ismételten kéri a Bizottságot, hogy havonta tegyen (tagállamonkénti és alaponkénti bontásban) jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok által a strukturális alapok, a kohéziós alap, a vidékfejlesztési alap és a halászati alap tekintetében tett kifizetési igényekről; az intézmények által közösen megállapított kötelezettségvállalások teljesítésének ellenőrzését az ezekben a havi jelentésekben található információkra kell alapozni;

| 11. | sürgeti továbbá, hogy mihamarabb hozzanak létre egy, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi munkacsoportot, amely a 2013-as költségvetési eljárás kapcsán tartott, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi megbeszélések tapasztalataira épít; határozott meggyőződése, hogy az ilyen találkozók politikai szinten hasznosak a kifizetési igényekre vonatkozó adatok és becslések pontosságával kapcsolatos lehetséges félreértések elkerüléséhez; meggyőződése, hogy a munkacsoportnak kiemelt kérdésként kell foglalkoznia a megosztott irányítás alá tartozó kiadások tekintetében a tagállamok hatóságai által adott előrejelzések és a kifizetési előirányzatoknak a Tanács által a költségvetési tárgyalások során kollektív módon előírt szintje közötti szakadékkal; kéri, hogy a kifizetésekkel foglalkozó első intézményközi megbeszélésre 2013 első felében kerüljön sor; |
| --- | --- |

11.

sürgeti továbbá, hogy mihamarabb hozzanak létre egy, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi munkacsoportot, amely a 2013-as költségvetési eljárás kapcsán tartott, a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi megbeszélések tapasztalataira épít; határozott meggyőződése, hogy az ilyen találkozók politikai szinten hasznosak a kifizetési igényekre vonatkozó adatok és becslések pontosságával kapcsolatos lehetséges félreértések elkerüléséhez; meggyőződése, hogy a munkacsoportnak kiemelt kérdésként kell foglalkoznia a megosztott irányítás alá tartozó kiadások tekintetében a tagállamok hatóságai által adott előrejelzések és a kifizetési előirányzatoknak a Tanács által a költségvetési tárgyalások során kollektív módon előírt szintje közötti szakadékkal; kéri, hogy a kifizetésekkel foglalkozó első intézményközi megbeszélésre 2013 első felében kerüljön sor;

| 12. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár 2012 végén 99 %-os volt a kifizetések végrehajtási szintje, az elmúlt évben 10 milliárd euróval nõtt és most elõször 217,3 milliárd eurót ért el a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintje; arra számít, hogy a fennálló kötelezettségvállalások szintje 2013 végére még magasabb lesz; óva int az ellen, hogy a fennálló kötelezettségvállalások problémáját a kötelezettségvállalások automatikus visszavonására vonatkozó szabály túl szigorú alkalmazásával próbálják megoldani, mivel ez ellentétes volna az Európai Tanács által 2012-ben elhatározott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktummal; úgy véli, hogy ebben az évben a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozók során mélyrehatóan meg kell vizsgálni a kötelezettségvállalási és a kifizetési elõirányzatok közötti különbséget, párbeszédet kell kialakítani a Bizottsággal a fennálló kötelezettségvállalások összetételének egyértelmű tisztázására, valamint fel kell mérni, hogy a fennálló kötelezettségvállalások terén elért jelenlegi csúcs főként a gazdasági válságnak tudható-e be vagy általánosabb strukturális problémákra utal; amennyiben ez utóbbira következtetnek, arra szólítja fel az intézményeket, hogy működjenek együtt és fogadjanak el megfelelő tervet a példátlan szintű fennálló kötelezettségvállalások kérdésének a következő többéves pénzügyi keret során való kezelésére; ragaszkodik ahhoz, hogy a Tanács tartózkodjon a kifizetési szintek tényleges igények és jogi kötelezettségek figyelembevétele nélkül történő, előzetes meghatározásától; megállapítja továbbá, hogy a fennálló kötelezettségvállalások időbeli elhatárolása valójában akadályozza azt, hogy az uniós költségvetés átlátható legyen, és egyértelműen bemutassa, hogyan kapcsolódnak egymáshoz a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok egy adott költségvetési évben; |
| --- | --- |

12.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár 2012 végén 99 %-os volt a kifizetések végrehajtási szintje, az elmúlt évben 10 milliárd euróval nõtt és most elõször 217,3 milliárd eurót ért el a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintje; arra számít, hogy a fennálló kötelezettségvállalások szintje 2013 végére még magasabb lesz; óva int az ellen, hogy a fennálló kötelezettségvállalások problémáját a kötelezettségvállalások automatikus visszavonására vonatkozó szabály túl szigorú alkalmazásával próbálják megoldani, mivel ez ellentétes volna az Európai Tanács által 2012-ben elhatározott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktummal; úgy véli, hogy ebben az évben a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozók során mélyrehatóan meg kell vizsgálni a kötelezettségvállalási és a kifizetési elõirányzatok közötti különbséget, párbeszédet kell kialakítani a Bizottsággal a fennálló kötelezettségvállalások összetételének egyértelmű tisztázására, valamint fel kell mérni, hogy a fennálló kötelezettségvállalások terén elért jelenlegi csúcs főként a gazdasági válságnak tudható-e be vagy általánosabb strukturális problémákra utal; amennyiben ez utóbbira következtetnek, arra szólítja fel az intézményeket, hogy működjenek együtt és fogadjanak el megfelelő tervet a példátlan szintű fennálló kötelezettségvállalások kérdésének a következő többéves pénzügyi keret során való kezelésére; ragaszkodik ahhoz, hogy a Tanács tartózkodjon a kifizetési szintek tényleges igények és jogi kötelezettségek figyelembevétele nélkül történő, előzetes meghatározásától; megállapítja továbbá, hogy a fennálló kötelezettségvállalások időbeli elhatárolása valójában akadályozza azt, hogy az uniós költségvetés átlátható legyen, és egyértelműen bemutassa, hogyan kapcsolódnak egymáshoz a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok egy adott költségvetési évben;

| 13. | emlékeztet rá, hogy 2014 átmeneti év két többéves pénzügyi keret között, és elvárja, hogy a Bizottság a 2014-re vonatkozó pénzügyi programozásával egyidejűleg mélyrehatóan és realista módon értékelje a kötelezettségvállalások szintjét, szem előtt tartva, hogy még ha a többéves pénzügyi keret végrehajtása az első évben lassabban is halad, mint a végén, és következésképpen a többéves pénzügyi keret első időszakában kevesebb kifizetésre van szükség, mint a végén, 2013 végén mindenképpen nyomatékosan foglalkozni kell a fennálló kötelezettségvállalások kérdésével; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet rá, hogy 2014 átmeneti év két többéves pénzügyi keret között, és elvárja, hogy a Bizottság a 2014-re vonatkozó pénzügyi programozásával egyidejűleg mélyrehatóan és realista módon értékelje a kötelezettségvállalások szintjét, szem előtt tartva, hogy még ha a többéves pénzügyi keret végrehajtása az első évben lassabban is halad, mint a végén, és következésképpen a többéves pénzügyi keret első időszakában kevesebb kifizetésre van szükség, mint a végén, 2013 végén mindenképpen nyomatékosan foglalkozni kell a fennálló kötelezettségvállalások kérdésével;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy a 2014-es költségvetési tervezet elfogadásakor biztosítson világos és tényszerű bizonyítékokat az előirányzatok általa javasolt szintje és az Európai Tanács által 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtása közötti összefüggésre vonatkozóan; kéri az intézményeket, hogy tökéletesítsék a pénzügyi válság által különösen sújtott egyes tagállamok tekintetében meglévő előírásokat, hogy tovább javuljon a strukturális és kohéziós alapok felhasználására való képességük, és megelőzhető legyen a kötelezettségvállalások várhatóan hatalmas mértékű visszavonása; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy a 2014-es költségvetési tervezet elfogadásakor biztosítson világos és tényszerű bizonyítékokat az előirányzatok általa javasolt szintje és az Európai Tanács által 2012 júniusában elfogadott Növekedési és Munkahely-teremtési Paktum végrehajtása közötti összefüggésre vonatkozóan; kéri az intézményeket, hogy tökéletesítsék a pénzügyi válság által különösen sújtott egyes tagállamok tekintetében meglévő előírásokat, hogy tovább javuljon a strukturális és kohéziós alapok felhasználására való képességük, és megelőzhető legyen a kötelezettségvállalások várhatóan hatalmas mértékű visszavonása;

| 15. | kitart amellett, hogy a 2013. évi költségvetési tárgyalások ismételten bebizonyították, hogy az uniós költségvetés finanszírozása – ahol is a nemzeti hozzájárulások az uniós bevételek több mint 75 %-át adják – ellentétes a Szerződés betűjével és szellemével, és teljesen függővé teszi az uniós költségvetést a nemzeti költségvetésektől, ami különösen káros lehet akkor, amikor a nemzeti költségvetésekben megszorításokkal élnek; sürgeti az uniós bevételek szerkezetének reformját olyan új, tényleges saját források bevezetése révén, mint például a pénzügyi tranzakciós adó és az új uniós héa; emlékeztet rá, hogy támogatja a saját bevételek rendszerének reformjára vonatkozó bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

15.

kitart amellett, hogy a 2013. évi költségvetési tárgyalások ismételten bebizonyították, hogy az uniós költségvetés finanszírozása – ahol is a nemzeti hozzájárulások az uniós bevételek több mint 75 %-át adják – ellentétes a Szerződés betűjével és szellemével, és teljesen függővé teszi az uniós költségvetést a nemzeti költségvetésektől, ami különösen káros lehet akkor, amikor a nemzeti költségvetésekben megszorításokkal élnek; sürgeti az uniós bevételek szerkezetének reformját olyan új, tényleges saját források bevezetése révén, mint például a pénzügyi tranzakciós adó és az új uniós héa; emlékeztet rá, hogy támogatja a saját bevételek rendszerének reformjára vonatkozó bizottsági javaslatot;

Az uniós költségvetés szerepe az Európa 2020 stratégia megvalósításában, valamint a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés biztosításában

| 16. | emlékeztet rá, hogy a tervek szerint 2014 az új többéves pénzügyi keret megvalósításának első éve, ezért az új programozási időszak sikeres elindítása szempontjából fontos év; ezért úgy gondolja, hogy 2014-ben az uniós költségvetésnek elsősorban a gazdasági növekedés és a versenyképesség fenntartására, a foglalkoztatás fellendítésére, valamint a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre kell összpontosítania; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet rá, hogy a tervek szerint 2014 az új többéves pénzügyi keret megvalósításának első éve, ezért az új programozási időszak sikeres elindítása szempontjából fontos év; ezért úgy gondolja, hogy 2014-ben az uniós költségvetésnek elsősorban a gazdasági növekedés és a versenyképesség fenntartására, a foglalkoztatás fellendítésére, valamint a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre kell összpontosítania;

| 17. | emlékeztet az uniós költségvetés sajátos jellegére, amely az EU GDP-jének mindössze 1 %-át teszi ki, és amely magas tőkeáttételi hatást gyakorló beruházási költségvetés; kiemeli, hogy annak 94 %-a az Unió politikáin és programjain keresztül visszakerül a tagállamokhoz és az uniós polgárokhoz, ezért nem plusz teherként kell rá tekinteni, hanem mint az európai beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésének eszközére; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása nélkül a közberuházások a régiók és a tagállamok számára minimálisra csökkennének vagy lehetetlenné válnának; úgy véli, hogy az uniós költségvetés bárminemű csökkenése elkerülhetetlen módon növelné az egyenlőtlenségeket és gátolná a teljes uniós gazdaság növekedését, versenyképességét és kohézióját, valamint aláásná a szolidaritás alapvető uniós értékének elvét; úgy véli, hogy a „több Európát” kérésnek nincs értelme olyankor, amikor azt az európai uniós alapok drasztikus csökkentésére irányuló javaslatok kísérik; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet az uniós költségvetés sajátos jellegére, amely az EU GDP-jének mindössze 1 %-át teszi ki, és amely magas tőkeáttételi hatást gyakorló beruházási költségvetés; kiemeli, hogy annak 94 %-a az Unió politikáin és programjain keresztül visszakerül a tagállamokhoz és az uniós polgárokhoz, ezért nem plusz teherként kell rá tekinteni, hanem mint az európai beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés fellendítésének eszközére; hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés hozzájárulása nélkül a közberuházások a régiók és a tagállamok számára minimálisra csökkennének vagy lehetetlenné válnának; úgy véli, hogy az uniós költségvetés bárminemű csökkenése elkerülhetetlen módon növelné az egyenlőtlenségeket és gátolná a teljes uniós gazdaság növekedését, versenyképességét és kohézióját, valamint aláásná a szolidaritás alapvető uniós értékének elvét; úgy véli, hogy a „több Európát” kérésnek nincs értelme olyankor, amikor azt az európai uniós alapok drasztikus csökkentésére irányuló javaslatok kísérik;

| 18. | elismeri a nemzeti szintű, folyamatos gazdasági és költségvetési megszorításokat és a tagállamok által a költségvetésük konszolidációjára tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az uniós költségvetés a beruházások és a szolidaritás megteremtésének hatékony eszköze, amely európai és nemzeti szinten is bizonyítottan hozzáadott értékkel bír; meggyőződése szerint gazdasági nehézségek idején még fontosabb az, hogy a költségvetés képes fellendíteni a gazdasági növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést, mivel ezzel megteremti a konszolidációra irányuló erőfeszítések sikerének feltételeit, az uniós költségvetésre pedig úgy kell tekinteni, mint a válságból való kilábalás lényeges eszközére; |
| --- | --- |

18.

elismeri a nemzeti szintű, folyamatos gazdasági és költségvetési megszorításokat és a tagállamok által a költségvetésük konszolidációjára tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az uniós költségvetés a beruházások és a szolidaritás megteremtésének hatékony eszköze, amely európai és nemzeti szinten is bizonyítottan hozzáadott értékkel bír; meggyőződése szerint gazdasági nehézségek idején még fontosabb az, hogy a költségvetés képes fellendíteni a gazdasági növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést, mivel ezzel megteremti a konszolidációra irányuló erőfeszítések sikerének feltételeit, az uniós költségvetésre pedig úgy kell tekinteni, mint a válságból való kilábalás lényeges eszközére;

| 19. | hangsúlyozza az olyan, magas színvonalú oktatási rendszerek bevezetéséhez kapcsolódó pénzügyi támogatások és tevékenységek fellendítésének szükségességét, amelyek ötvözik a gyakorlati képzést és a szakképzést; a fiatalok munkanélkülisége elleni hatékony küzdelem érdekében a szakképzés terén a tagállamok közötti együttműködés fokozását kéri; emlékeztet ezzel kapcsolatosan az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (5); |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza az olyan, magas színvonalú oktatási rendszerek bevezetéséhez kapcsolódó pénzügyi támogatások és tevékenységek fellendítésének szükségességét, amelyek ötvözik a gyakorlati képzést és a szakképzést; a fiatalok munkanélkülisége elleni hatékony küzdelem érdekében a szakképzés terén a tagállamok közötti együttműködés fokozását kéri; emlékeztet ezzel kapcsolatosan az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (5);

| 20. | emlékeztet arra, hogy a 2008 óta hozott makrogazdasági pénzügyi stabilizációs intézkedések egyelőre nem vetettek véget a gazdasági és pénzügyi válságnak; úgy véli ezért, hogy Európában a növekedéshez való visszatéréshez és a munkahelyteremtéshez a tagállamoknak tovább kell folytatniuk a fenntartható és inkluzív növekedési potenciál kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseiket, többek között az oktatás, az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás előmozdítása révén; a megoldás részét kell képeznie egy jól célzott, szilárd és elégséges uniós költségvetésnek, amelyre szükség van ahhoz, hogy további segítséget lehessen nyújtani a nemzeti erőfeszítések koordinálásához és kibővítéséhez; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a 2008 óta hozott makrogazdasági pénzügyi stabilizációs intézkedések egyelőre nem vetettek véget a gazdasági és pénzügyi válságnak; úgy véli ezért, hogy Európában a növekedéshez való visszatéréshez és a munkahelyteremtéshez a tagállamoknak tovább kell folytatniuk a fenntartható és inkluzív növekedési potenciál kibontakoztatására irányuló erőfeszítéseiket, többek között az oktatás, az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás előmozdítása révén; a megoldás részét kell képeznie egy jól célzott, szilárd és elégséges uniós költségvetésnek, amelyre szükség van ahhoz, hogy további segítséget lehessen nyújtani a nemzeti erőfeszítések koordinálásához és kibővítéséhez;

| 21. | felhívja ennélfogva a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a nemzeti konszolidációs erőfeszítés és a megfelelő prioritások szerint kialakított uniós költségvetés hozzáadott értéke közötti szinergiákat, lehetővé téve a legmagasabb szinten már vállalt politikai kötelezettségek végrehajtását; emlékeztet rá, hogy a politikai kötelezettségvállalások és prioritások végrehajtása sokkal hatékonyabb, ha szinergia alakul ki a nemzeti és az uniós költségvetések között, és hangsúlyozza a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterével foglalkozó európai parlamenti hét keretében a tagállamok és az Unió közös gazdasági és költségvetési irányvonalairól folytatott, parlamentközi viták jelentőségét; |
| --- | --- |

21.

felhívja ennélfogva a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a nemzeti konszolidációs erőfeszítés és a megfelelő prioritások szerint kialakított uniós költségvetés hozzáadott értéke közötti szinergiákat, lehetővé téve a legmagasabb szinten már vállalt politikai kötelezettségek végrehajtását; emlékeztet rá, hogy a politikai kötelezettségvállalások és prioritások végrehajtása sokkal hatékonyabb, ha szinergia alakul ki a nemzeti és az uniós költségvetések között, és hangsúlyozza a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterével foglalkozó európai parlamenti hét keretében a tagállamok és az Unió közös gazdasági és költségvetési irányvonalairól folytatott, parlamentközi viták jelentőségét;

| 22. | felkéri a Bizottságot, hogy a 2014-es költségvetési tervezet benyújtásakor foglalkozzon kellőképpen az uniós költségvetés európai szemeszter folyamatában betöltött szerepével; különösen felhívja a Bizottságot, hogy szolgáltasson tényszerű és konkrét adatokat arról, hogy az általa javasolt uniós költségvetési tervezet miképpen játszhat folyamatindító, katalizátor, szinergia-előmozdító és kiegészítő szerepet az európai szemeszter keretében meghatározott prioritások végrehajtására indított helyi, regionális és nemzeti szintű beruházások vonatkozásában; |
| --- | --- |

22.

felkéri a Bizottságot, hogy a 2014-es költségvetési tervezet benyújtásakor foglalkozzon kellőképpen az uniós költségvetés európai szemeszter folyamatában betöltött szerepével; különösen felhívja a Bizottságot, hogy szolgáltasson tényszerű és konkrét adatokat arról, hogy az általa javasolt uniós költségvetési tervezet miképpen játszhat folyamatindító, katalizátor, szinergia-előmozdító és kiegészítő szerepet az európai szemeszter keretében meghatározott prioritások végrehajtására indított helyi, regionális és nemzeti szintű beruházások vonatkozásában;

| 23. | úgy véli, hogy az uniós kiadások többsége rendelkezik méretgazdaságosságot létrehozó potenciállal, és nemzeti szinten automatikusan a lehetséges megtakarítások megfontolásához kell vezetniük, melyek jelentősen könnyítenének a tagállamok államháztartásain; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az uniós kiadások többsége rendelkezik méretgazdaságosságot létrehozó potenciállal, és nemzeti szinten automatikusan a lehetséges megtakarítások megfontolásához kell vezetniük, melyek jelentősen könnyítenének a tagállamok államháztartásain;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió rendelkezésére álló összes eszközt és fellépést ki kell használni a tagállamok válságból való kilábalásának elősegítése és jövőbeni válságok megakadályozása érdekében; hangsúlyozza a három európai felügyeleti hatóságnak a költségvetési rendeletre vonatkozó menetrend és a felügyeleti struktúrák átfogó megvalósítása terén betöltött központi szerepét; felhívja a Bizottságot, hogy 2014. évi költségvetési tervezetében elegendő finanszírozást javasoljon e három ügynökség számára, és a vonatkozó rendeletek 2014 januárjára végrehajtandó értékelése és felülvizsgálata során olyan új finanszírozási modellt irányozzon elő számukra, amely fokozza a függetlenségüket, ugyanakkor megóvja az uniós költségvetés egységességét; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió rendelkezésére álló összes eszközt és fellépést ki kell használni a tagállamok válságból való kilábalásának elősegítése és jövőbeni válságok megakadályozása érdekében; hangsúlyozza a három európai felügyeleti hatóságnak a költségvetési rendeletre vonatkozó menetrend és a felügyeleti struktúrák átfogó megvalósítása terén betöltött központi szerepét; felhívja a Bizottságot, hogy 2014. évi költségvetési tervezetében elegendő finanszírozást javasoljon e három ügynökség számára, és a vonatkozó rendeletek 2014 januárjára végrehajtandó értékelése és felülvizsgálata során olyan új finanszírozási modellt irányozzon elő számukra, amely fokozza a függetlenségüket, ugyanakkor megóvja az uniós költségvetés egységességét;

| 25. | felhívja a figyelmet a 2014. évi prioritások kiválasztásának stratégiai hatására, minthogy az lesz a következő többéves pénzügyi keret első éve; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a munkahelyteremtés érdekében sürgősen elő kell mozdítania a növekedést és a versenyképességet, különös tekintettel a fiatalokra; |
| --- | --- |

25.

felhívja a figyelmet a 2014. évi prioritások kiválasztásának stratégiai hatására, minthogy az lesz a következő többéves pénzügyi keret első éve; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a munkahelyteremtés érdekében sürgősen elő kell mozdítania a növekedést és a versenyképességet, különös tekintettel a fiatalokra;

| 26. | ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégiának az új (2014 és 2020 közötti) többéves pénzügyi keret középpontjában kell állnia, és sürgeti a Bizottságot, hogy a 2014. évi költségvetésben soroljon a prioritások közé és egyértelműen jelenítsen meg valamennyi kapcsolódó beruházást, hangsúlyt fektetve a tudásháromszöggel (oktatás, kutatás, innováció), az infrastruktúrákkal, a kkv-kkal, a megújuló energiaforrásokkal, a fenntartható fejlődéssel, a vállalkozói készséggel, a foglalkoztatással – különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására –, a készségekkel, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézióval kapcsolatos beruházásokra; |
| --- | --- |

26.

ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégiának az új (2014 és 2020 közötti) többéves pénzügyi keret középpontjában kell állnia, és sürgeti a Bizottságot, hogy a 2014. évi költségvetésben soroljon a prioritások közé és egyértelműen jelenítsen meg valamennyi kapcsolódó beruházást, hangsúlyt fektetve a tudásháromszöggel (oktatás, kutatás, innováció), az infrastruktúrákkal, a kkv-kkal, a megújuló energiaforrásokkal, a fenntartható fejlődéssel, a vállalkozói készséggel, a foglalkoztatással – különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására –, a készségekkel, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézióval kapcsolatos beruházásokra;

| 27. | helyteleníti a Tanács szokásos horizontális csökkentéseit, és figyelmezteti a Tanácsot, hogy álljon ellen az efféle mesterséges csökkentések kísértésének; különleges figyelmet fog fordítani arra, hogy a növekedést és a versenyképességet előmozdító politikák és programok számára megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat biztosítsanak; |
| --- | --- |

27.

helyteleníti a Tanács szokásos horizontális csökkentéseit, és figyelmezteti a Tanácsot, hogy álljon ellen az efféle mesterséges csökkentések kísértésének; különleges figyelmet fog fordítani arra, hogy a növekedést és a versenyképességet előmozdító politikák és programok számára megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat biztosítsanak;

| 28. | folytatni kívánja a Bizottság azon szándékának mélyreható vizsgálatát, mely szerint csökkenti az uniós intézmények személyzetének létszámát, és emlékeztet arra, hogy ezt általános célnak kell tekinteni; megjegyzi, hogy ezek az intézkedések káros hatással járhatnak az uniós fellépések és programok gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására; úgy véli, hogy az igazgatás hatékonyságát biztosítani, sõt, fokozni kell; úgy véli, hogy a személyzet létszámának rövid vagy hosszú távú felülvizsgálatakor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell építeni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett számú feladataira; emlékeztet a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatra, különösen a mellékletében szereplő közös megközelítésre és az új feladatokkal megbízott ügynökségekre vonatkozó kitételeire; |
| --- | --- |

28.

folytatni kívánja a Bizottság azon szándékának mélyreható vizsgálatát, mely szerint csökkenti az uniós intézmények személyzetének létszámát, és emlékeztet arra, hogy ezt általános célnak kell tekinteni; megjegyzi, hogy ezek az intézkedések káros hatással járhatnak az uniós fellépések és programok gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására; úgy véli, hogy az igazgatás hatékonyságát biztosítani, sõt, fokozni kell; úgy véli, hogy a személyzet létszámának rövid vagy hosszú távú felülvizsgálatakor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell építeni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, valamint az intézmények Szerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett számú feladataira; emlékeztet a decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatra, különösen a mellékletében szereplő közös megközelítésre és az új feladatokkal megbízott ügynökségekre vonatkozó kitételeire;

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0486.

(4)  HL L 66., 2013.3.8.

(5)  COM(2012)0729.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/56

---

P7_TA(2013)0082

Az Európai Parlament összetétele a 2014-es választások fényében

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása az Európai Parlament összetételéről tekintettel a 2014-es választásokra (2012/2309(INL))

(2016/C 036/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 14. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 14. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 41., 48. és 74f. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 41., 48. és 74f. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló 2007. október 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament összetételéről szóló 2007. október 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0041/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0041/2013),

| A. | mivel a 36. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) és (2) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályát veszti; |
| --- | --- |

A.

mivel a 36. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) és (2) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályát veszti;

| B. | mivel a Horvát Köztársaság Uniós csatlakozása 2014 tavaszán sorra kerülő európai parlamenti választások előtt esedékes, és mivel a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 19. cikkének (1) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végével hatályát veszti; |
| --- | --- |

B.

mivel a Horvát Köztársaság Uniós csatlakozása 2014 tavaszán sorra kerülő európai parlamenti választások előtt esedékes, és mivel a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 19. cikkének (1) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végével hatályát veszti;

| C. | mivel tekintetbe kell venni a legutóbbi európai parlamenti választások óta lezajlott demográfiai változásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel tekintetbe kell venni a legutóbbi európai parlamenti választások óta lezajlott demográfiai változásokat;

| D. | mivel az Európai Parlamenti képviselői helyek elosztását szolgáló rendszer létrehozását a Tanács szavazási rendszerének felülvizsgálatával együtt kell mérlegelni, az uniós intézmények azon általános reformjának keretében, amelyet az EUSZ 48. cikke (3) bekezdésének megfelelően összehívott konvent határoz meg, és mivel egy ilyen reformnak tekintetbe kell vennie, hogy a Szerződések szerint az Unió demokráciájának alapja mind a polgárok, mind a tagállamok képviselete; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlamenti képviselői helyek elosztását szolgáló rendszer létrehozását a Tanács szavazási rendszerének felülvizsgálatával együtt kell mérlegelni, az uniós intézmények azon általános reformjának keretében, amelyet az EUSZ 48. cikke (3) bekezdésének megfelelően összehívott konvent határoz meg, és mivel egy ilyen reformnak tekintetbe kell vennie, hogy a Szerződések szerint az Unió demokráciájának alapja mind a polgárok, mind a tagállamok képviselete;

| E. | mivel a következő parlamenti ciklus képviselői helyeinek kiosztása nem történhet önkényes módon, hanem objektív, pragmatikus módon alkalmazott feltételek alapján kell zajlania, és mivel a kiosztás során úgy kell kompenzálni a nyert helyeket a vesztett helyekből, hogy minden tagállam legfeljebb egy képviselői helyet veszítsen; |
| --- | --- |

E.

mivel a következő parlamenti ciklus képviselői helyeinek kiosztása nem történhet önkényes módon, hanem objektív, pragmatikus módon alkalmazott feltételek alapján kell zajlania, és mivel a kiosztás során úgy kell kompenzálni a nyert helyeket a vesztett helyekből, hogy minden tagállam legfeljebb egy képviselői helyet veszítsen;

| 1. | benyújtja az Európai Tanács részére a mellékelt, az Európai Parlament 2014–2019-es jogalkotási ciklus alatti összetételének meghatározására irányuló európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot, az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt kezdeményezési joga alapján; |
| --- | --- |

1.

benyújtja az Európai Tanács részére a mellékelt, az Európai Parlament 2014–2019-es jogalkotási ciklus alatti összetételének meghatározására irányuló európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot, az EUSZ 14. cikkének (2) bekezdésében foglalt kezdeményezési joga alapján;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a határozatot – amelyhez szükséges az egyetértése – sürgősen el kell fogadni, amint hatályba lép a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés, annak érdekében, hogy a tagállamok kellő időben meghozhassák hazai intézkedéseiket a 2014–2019-es európai parlamenti ciklus választásainak megszervezésére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a határozatot – amelyhez szükséges az egyetértése – sürgősen el kell fogadni, amint hatályba lép a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés, annak érdekében, hogy a tagállamok kellő időben meghozhassák hazai intézkedéseiket a 2014–2019-es európai parlamenti ciklus választásainak megszervezésére;

| 3. | elkötelezi magát, hogy rövidesen javaslatot nyújt be a 2014-es választások szervezése gyakorlati vonatkozásainak javításáról; |
| --- | --- |

3.

elkötelezi magát, hogy rövidesen javaslatot nyújt be a 2014-es választások szervezése gyakorlati vonatkozásainak javításáról;

| 4. | vállalja, hogy 2015 végéig új európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot nyújt be, egy olyan hosszú távú és átlátható rendszernek a 2019–2024-es parlamenti ciklus kezdete előtt kellő időben történő létrehozása céljából, amely a jövőben minden európai parlamenti választás előtt lehetővé tenné a képviselői helyek elosztását a tagállamok között, objektív módon, a mellékelt határozatra irányuló javaslat 1. cikkében meghatározott csökkenő arányosság elve alapján, figyelembe véve a tagállamok számának esetleges növekedését, valamint a körültekintően megállapított demográfiai változásokat, nem kizárva a helyek fenntartásának lehetőségét a transznacionális listán megválasztott képviselők számára; |
| --- | --- |

4.

vállalja, hogy 2015 végéig új európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot nyújt be, egy olyan hosszú távú és átlátható rendszernek a 2019–2024-es parlamenti ciklus kezdete előtt kellő időben történő létrehozása céljából, amely a jövőben minden európai parlamenti választás előtt lehetővé tenné a képviselői helyek elosztását a tagállamok között, objektív módon, a mellékelt határozatra irányuló javaslat 1. cikkében meghatározott csökkenő arányosság elve alapján, figyelembe véve a tagállamok számának esetleges növekedését, valamint a körültekintően megállapított demográfiai változásokat, nem kizárva a helyek fenntartásának lehetőségét a transznacionális listán megválasztott képviselők számára;

| 5. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament képviselõi helyeit kiosztó új rendszer létrehozását össze kell kötni a Tanács szavazási rendszerének felülvizsgálatával, a Szerzõdések szükségszerû felülvizsgálatának keretében; úgy dönt, hogy javaslatokat tesz ennek megvalósítása érdekében az EUSZ 48. cikke (3) bekezdésének értelmében összehívott következõ konventen; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament képviselõi helyeit kiosztó új rendszer létrehozását össze kell kötni a Tanács szavazási rendszerének felülvizsgálatával, a Szerzõdések szükségszerû felülvizsgálatának keretében; úgy dönt, hogy javaslatokat tesz ennek megvalósítása érdekében az EUSZ 48. cikke (3) bekezdésének értelmében összehívott következõ konventen;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást és a mellékelt európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot, Alkotmányügyi Bizottságának említett jelentésével együtt az Európai Tanácsnak, a Horvát Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást és a mellékelt európai tanácsi határozatra irányuló javaslatot, Alkotmányügyi Bizottságának említett jelentésével együtt az Európai Tanácsnak, a Horvát Köztársaság kormányának és parlamentjének, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 227. E, 2008.9.4., 132. o., (Lamassoure-Severin jelentés)

---

MELLÉKLET AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSFOGLALÁSÁHOZ

Európai tanácsi határozatra irányuló javaslat az Európai Parlament összetételének megállapításáról

AZ EURÓPAI TANÁCS,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 2. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament kezdeményezésére,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | Az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) és (2) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályukat veszti. |
| --- | --- |

(1)

Az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 2. cikkének (1) és (2) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályukat veszti.

| (2) | A Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 19. cikkének (1) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályát veszti. |
| --- | --- |

(2)

A Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 19. cikkének (1) bekezdése a 2009–2014-es parlamenti ciklus végén hatályát veszti.

| (3) | Szükséges késlekedés nélkül eleget tenni a 36. jegyzőkönyv 2. cikke (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek, vagyis elfogadni az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt határozatot, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy kellő időben meghozzák a szükséges hazai intézkedéseket az Európai Parlament 2014–2019-es ciklusára vonatkozó választások megtartására. |
| --- | --- |

(3)

Szükséges késlekedés nélkül eleget tenni a 36. jegyzőkönyv 2. cikke (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek, vagyis elfogadni az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében előírt határozatot, lehetővé téve a tagállamok számára, hogy kellő időben meghozzák a szükséges hazai intézkedéseket az Európai Parlament 2014–2019-es ciklusára vonatkozó választások megtartására.

| (4) | E határozat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott feltételeknek, vagyis az Unió polgárait képviselők összlétszáma nem haladhatja meg a hétszázötven képviselőt, az elnököt nem számolva, e képviseletnek továbbá meg kell felelnie a csökkenõ arányosság elvének, tagállamonként legalább hat képviselői hely biztosítása mellett, de egyetlen tagállam sem juthat kilencvenhatnál több képviselői helyhez, |
| --- | --- |

(4)

E határozat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott feltételeknek, vagyis az Unió polgárait képviselők összlétszáma nem haladhatja meg a hétszázötven képviselőt, az elnököt nem számolva, e képviseletnek továbbá meg kell felelnie a csökkenõ arányosság elvének, tagállamonként legalább hat képviselői hely biztosítása mellett, de egyetlen tagállam sem juthat kilencvenhatnál több képviselői helyhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A csökkenő arányosság elvének az Európai Unióról szóló szerződés 14. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében foglalt elvét alkalmazva, a következő elvek kerülnek alkalmazásra:

| — | az európai parlamenti helyek számszerű elosztásának teljes mértékben fel kell használnia az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott alsó és felső határértékeket annak érdekében, hogy a lehető legjobban tükrözze az egyes tagállamok népességének számát; |
| --- | --- |

—

az európai parlamenti helyek számszerű elosztásának teljes mértékben fel kell használnia az Európai Unióról szóló szerződésben meghatározott alsó és felső határértékeket annak érdekében, hogy a lehető legjobban tükrözze az egyes tagállamok népességének számát;

| — | az egyes tagállamok népessége és képviselői helyeinek száma közötti arány az egész számra kerekítés előtt az adott tagállam népessége tekintetében annak függvényében változik, hogy egy népesebb tagállam parlamenti képviselője több polgárt képvisel, mint egy kevésbé népes tagállam képviselője, és fordítva, minél népesebb egy tagállam, annál nagyobb a jogosultsága a képviselői helyek nagy számára; |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamok népessége és képviselői helyeinek száma közötti arány az egész számra kerekítés előtt az adott tagállam népessége tekintetében annak függvényében változik, hogy egy népesebb tagállam parlamenti képviselője több polgárt képvisel, mint egy kevésbé népes tagállam képviselője, és fordítva, minél népesebb egy tagállam, annál nagyobb a jogosultsága a képviselői helyek nagy számára;

2. cikk

A tagállamok teljes népességét a Bizottság (az Eurostat) számítja ki a tagállamok által szolgáltatott adatok alapján, egy európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott módszernek megfelelően.

3. cikk

Az 1. cikk alkalmazásában az egyes tagállamokban megválasztott európai parlamenti képviselők száma a 2014–2019-es parlamenti ciklus elejétől kezdődő hatállyal:

| Belgium | 21 |
| --- | --- |
| Bulgária | 17 |
| Cseh Köztársaság | 21 |
| Dánia | 13 |
| Németország | 96 |
| Észtország | 6 |
| Írország | 11 |
| Görögország | 21 |
| Spanyolország | 54 |
| Franciaország | 74 |
| Horvátország | 11 |
| Olaszország | 73 |
| Ciprus | 6 |
| Lettország | 8 |
| Litvánia | 11 |
| Luxemburg | 6 |
| Magyarország | 21 |
| Málta | 6 |
| Hollandia | 26 |
| Ausztria | 18 |
| Lengyelország | 51 |
| Portugália | 21 |
| Románia | 32 |
| Szlovénia | 8 |
| Szlovákia | 13 |
| Finnország | 13 |
| Svédország | 20 |
| Egyesült Királyság | 73 |

Belgium

21

Bulgária

17

Cseh Köztársaság

21

Dánia

13

Németország

96

Észtország

6

Írország

11

Görögország

21

Spanyolország

54

Franciaország

74

Horvátország

11

Olaszország

73

Ciprus

6

Lettország

8

Litvánia

11

Luxemburg

6

Magyarország

21

Málta

6

Hollandia

26

Ausztria

18

Lengyelország

51

Portugália

21

Románia

32

Szlovénia

8

Szlovákia

13

Finnország

13

Svédország

20

Egyesült Királyság

73

4. cikk

E határozatot a 2019–2024-es parlamenti ciklus kezdete előtt megfelelő időben felül kell vizsgálni egy olyan rendszer létrehozása céljából, amely segítségével a jövőben minden egyes európai parlamenti választás előtt igazságos, időtálló és átlátható módon oszthatók el a képviselői helyek a tagállamok között, az 1. cikkben meghatározott csökkenő arányosság elve alapján, figyelembe véve a tagállamok számának esetleges változását, a körültekintően megállapított demográfiai változásokat, valamint a Tanács szavazási rendszerét.

5. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt ...

az Európai Tanács részéről

az elnök

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/59

---

P7_TA(2013)0083

A szeszes italok meghatározása, megnevezése, kiszerelése, címkézése és földrajzi árujelzőinek oltalma

Az Európai Parlament 2013. március 13-i állásfoglalása a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetről (2013/2524(RPS))

(2016/C 036/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikkére,

| — | tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D 024615/02) (a továbbiakban: a bizottsági rendelettervezet); |
| --- | --- |

—

tekintettel a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezetre (D 024615/02) (a továbbiakban: a bizottsági rendelettervezet);

| — | tekintettel az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló 2008. december 16-i 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerekben és azok felületén használható aromákról és egyes, aroma tulajdonságokkal rendelkező élelmiszer-összetevőkről, valamint az 1601/91/EGK tanácsi rendelet, a 2232/96/EK és a 110/2008/EK rendelet, valamint a 2000/13/EK irányelv módosításáról szóló 2008. december 16-i 1334/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által összeállított, az élelmiszerekben és étrend-kiegészítőkben való felhasználás esetén az emberi egészséget esetleg veszélyeztető természetes összetevőket tartalmazó növényi anyagok jegyzékére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által összeállított, az élelmiszerekben és étrend-kiegészítőkben való felhasználás esetén az emberi egészséget esetleg veszélyeztető természetes összetevőket tartalmazó növényi anyagok jegyzékére (3),

| — | tekintettel a Bizottság élelmiszerügyi tudományos bizottsága által a tujonról kiadott 2002. február 2-i véleményre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság élelmiszerügyi tudományos bizottsága által a tujonról kiadott 2002. február 2-i véleményre (4),

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (5) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (5) 5a. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint (4) bekezdése c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) és (3) bekezdésére, valamint (4) bekezdése c) pontjára,

| A. | mivel a szeszes italok a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében rögzített meghatározások szerinti kategóriákba sorolhatók; |
| --- | --- |

A.

mivel a szeszes italok a 110/2008/EK rendelet II. mellékletében rögzített meghatározások szerinti kategóriákba sorolhatók;

| B. | mivel a 110/2008/EK rendelet mellékletei a rendelet 26. cikke értelmében a Bizottság által ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében meghozott intézkedések révén módosíthatók; |
| --- | --- |

B.

mivel a 110/2008/EK rendelet mellékletei a rendelet 26. cikke értelmében a Bizottság által ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás keretében meghozott intézkedések révén módosíthatók;

| C. | mivel a 110/2008/EK rendelet (2) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok ágazatára vonatkozó intézkedéseknek a szeszes italok Európai Unióban és a világpiacon megszerzett hírnevének megőrzésére kell törekedniük azzal, hogy továbbra is figyelembe veszik a szeszes italok gyártása során alkalmazott hagyományos gyakorlatokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a 110/2008/EK rendelet (2) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok ágazatára vonatkozó intézkedéseknek a szeszes italok Európai Unióban és a világpiacon megszerzett hírnevének megőrzésére kell törekedniük azzal, hogy továbbra is figyelembe veszik a szeszes italok gyártása során alkalmazott hagyományos gyakorlatokat;

| D. | mivel a 110/2008/EK rendelet (6) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok meghatározásainak akkor is tiszteletben kell tartaniuk a minőséget biztosító hagyományos módszereket, ha például a meghatározások hiánya vagy elégtelensége miatt kiegészítik vagy naprakésszé teszik azokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a 110/2008/EK rendelet (6) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok meghatározásainak akkor is tiszteletben kell tartaniuk a minőséget biztosító hagyományos módszereket, ha például a meghatározások hiánya vagy elégtelensége miatt kiegészítik vagy naprakésszé teszik azokat;

| E. | mivel a hagyományosan több tagállamban is gyártott abszintot mindmáig nem minősítették a 110/2008/EK rendelet II. melléklete szerinti kategóriának; |
| --- | --- |

E.

mivel a hagyományosan több tagállamban is gyártott abszintot mindmáig nem minősítették a 110/2008/EK rendelet II. melléklete szerinti kategóriának;

| F. | mivel a rendelettervezet 1. cikkének c) pontjában a Bizottság azt javasolja, hogy a 110/2008/EK rendelet II. mellékletébe illesszék be az abszint meghatározását, amely literenként 0,5 grammban írná elő a minimális anetoltartalmat; |
| --- | --- |

F.

mivel a rendelettervezet 1. cikkének c) pontjában a Bizottság azt javasolja, hogy a 110/2008/EK rendelet II. mellékletébe illesszék be az abszint meghatározását, amely literenként 0,5 grammban írná elő a minimális anetoltartalmat;

| G. | mivel az abszintról köztudott, hogy olyan mezőgazdasági eredetű etil-alkohol vagy mezőgazdasági eredetű párlat, amelyet fehér ürömmel (Artemisia absinthium L.), bárányürömmel (Artemisia pontica L.), ánizzsal (Pimpinella anisum L.), édesköménnyel (Foeniculum vulgare Mill.) vagy más gyógynövényekkel ízesítenek attól függően, hogy az adott régióban melyik áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

G.

mivel az abszintról köztudott, hogy olyan mezőgazdasági eredetű etil-alkohol vagy mezőgazdasági eredetű párlat, amelyet fehér ürömmel (Artemisia absinthium L.), bárányürömmel (Artemisia pontica L.), ánizzsal (Pimpinella anisum L.), édesköménnyel (Foeniculum vulgare Mill.) vagy más gyógynövényekkel ízesítenek attól függően, hogy az adott régióban melyik áll rendelkezésre;

| H. | mivel a gyógynövények elterjedésétől és a különféle fogyasztói preferenciáktól függően az egyes tagállamok hagyományos abszintgyártási szokásai bizonyos mértékig eltérnek egymástól, így nem minden hagyományos recept ír elő minimális anetoltartalmat, és a jelenleg forgalmazott termékek közül soknak az anetoltartalma nem éri el a Bizottság által javasolt 0,5 g/l-es szintet; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyógynövények elterjedésétől és a különféle fogyasztói preferenciáktól függően az egyes tagállamok hagyományos abszintgyártási szokásai bizonyos mértékig eltérnek egymástól, így nem minden hagyományos recept ír elő minimális anetoltartalmat, és a jelenleg forgalmazott termékek közül soknak az anetoltartalma nem éri el a Bizottság által javasolt 0,5 g/l-es szintet;

| I. | mivel a bizottsági rendelettervezet hatálybalépését követően ezen abszintváltozatok gyártói az újonnan bevezetett meghatározás miatt vagy nem használhatnák tovább az „abszint” megnevezést, vagy kénytelenek lennének megváltoztatni régóta alkalmazott receptúrájukat, illetve akár hagyományos előállítási módszereiket is; |
| --- | --- |

I.

mivel a bizottsági rendelettervezet hatálybalépését követően ezen abszintváltozatok gyártói az újonnan bevezetett meghatározás miatt vagy nem használhatnák tovább az „abszint” megnevezést, vagy kénytelenek lennének megváltoztatni régóta alkalmazott receptúrájukat, illetve akár hagyományos előállítási módszereiket is;

| J. | mivel a belső termékjellemzők ily módon történő megváltoztatása zavarhatja a fogyasztókat, és ezáltal alááshatja a fogyasztói bizalmat; |
| --- | --- |

J.

mivel a belső termékjellemzők ily módon történő megváltoztatása zavarhatja a fogyasztókat, és ezáltal alááshatja a fogyasztói bizalmat;

| K. | mivel az abszint termékkategóriaként történő meghatározása biztosíthatná a regionális különbségek tiszteletben tartását ahelyett, hogy a hagyományos gyártási eljárások megváltoztatására kötelezné a gyártókat; |
| --- | --- |

K.

mivel az abszint termékkategóriaként történő meghatározása biztosíthatná a regionális különbségek tiszteletben tartását ahelyett, hogy a hagyományos gyártási eljárások megváltoztatására kötelezné a gyártókat;

| L. | mivel az abszintgyártók arra is kötelezhetők lennének, hogy az összetevők között feltüntessék az anetolmennyiséget is; |
| --- | --- |

L.

mivel az abszintgyártók arra is kötelezhetők lennének, hogy az összetevők között feltüntessék az anetolmennyiséget is;

| M. | mivel továbbá a 110/2008/EK rendelet (2) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok ágazatára vonatkozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához; |
| --- | --- |

M.

mivel továbbá a 110/2008/EK rendelet (2) preambulumbekezdése értelmében a szeszes italok ágazatára vonatkozó intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításához;

| N. | mivel ezen túlmenően a rendelettervezet 1. cikkének c) pontjában a Bizottság azt javasolja, hogy az abszint meghatározása írja elő a literenként 5 és 35 mg közötti (alfa- és béta-) tujontartalmat; |
| --- | --- |

N.

mivel ezen túlmenően a rendelettervezet 1. cikkének c) pontjában a Bizottság azt javasolja, hogy az abszint meghatározása írja elő a literenként 5 és 35 mg közötti (alfa- és béta-) tujontartalmat;

| O. | mivel az EFSA által összeállított, az élelmiszerekben és étrend-kiegészítőkben való felhasználás esetén az emberi egészséget esetleg veszélyeztető természetes összetevőket tartalmazó növényi anyagok jegyzékében szerepel az Artemisia absinthium L. fajban megtalálható tujon; |
| --- | --- |

O.

mivel az EFSA által összeállított, az élelmiszerekben és étrend-kiegészítőkben való felhasználás esetén az emberi egészséget esetleg veszélyeztető természetes összetevőket tartalmazó növényi anyagok jegyzékében szerepel az Artemisia absinthium L. fajban megtalálható tujon;

| P. | mivel a 2002. február 2-i véleményében a Bizottság élelmiszerügyi tudományos bizottsága nem tartotta helyesnek kémiailag azonosított aromaanyagként használni a tujont, és élelmiszerek és italok esetén támogatta a vélemény elfogadásakor érvényben lévő felső határok további alkalmazását, amely határok az 1334/2008/EK rendelet III. melléklete értelmében mindmáig hatályban vannak; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2002. február 2-i véleményében a Bizottság élelmiszerügyi tudományos bizottsága nem tartotta helyesnek kémiailag azonosított aromaanyagként használni a tujont, és élelmiszerek és italok esetén támogatta a vélemény elfogadásakor érvényben lévő felső határok további alkalmazását, amely határok az 1334/2008/EK rendelet III. melléklete értelmében mindmáig hatályban vannak;

| Q. | mivel egyes abszintgyártók elkezdtek tujonmentes vagy igen kis tujontartalmú Artemisia növényeket használni; |
| --- | --- |

Q.

mivel egyes abszintgyártók elkezdtek tujonmentes vagy igen kis tujontartalmú Artemisia növényeket használni;

| R. | mivel a tujon minimális szintjének az abszint meghatározásának keretében történő előírása tehát ellentétes azzal, ahogyan jelenleg ezt a potenciálisan káros anyagot kezelik; |
| --- | --- |

R.

mivel a tujon minimális szintjének az abszint meghatározásának keretében történő előírása tehát ellentétes azzal, ahogyan jelenleg ezt a potenciálisan káros anyagot kezelik;

| S. | mivel az abszintban található tujon minimális szintjének előírása nem jelent újabb nélkülözhetetlen jellemzőt e szeszes ital meghatározása tekintetében; |
| --- | --- |

S.

mivel az abszintban található tujon minimális szintjének előírása nem jelent újabb nélkülözhetetlen jellemzőt e szeszes ital meghatározása tekintetében;

| 1. | úgy ítéli meg, hogy a bizottsági rendelettervezet nem egyeztethető össze a 2008/110/EK rendelet céljával és tartalmával; |
| --- | --- |

1.

úgy ítéli meg, hogy a bizottsági rendelettervezet nem egyeztethető össze a 2008/110/EK rendelet céljával és tartalmával;

| 2. | ellenzi a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet elfogadását; |
| --- | --- |

2.

ellenzi a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletének módosítására irányuló bizottsági végrehajtási rendelettervezet elfogadását;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

(2)  HL L 354., 2008.12.31., 34. o.

(3)  EFSA Journal 2012; 10(5): 2663.

(4)  A Bizottság élelmiszerügyi tudományos bizottsága 2003-ig, az EFSA létrehozásáig létezett. A bizottság 2002. december 2-án véleményt fogadott el a tujonnal kapcsolatban, ezt a véleményt 2003. február 6-án tették közzé „SCF/CS/FLAV/FLAVOUR/23 ADD 2 végleges” referenciaszám alatt.

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

2013. március 14., csütörtök

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/62

---

P7_TA(2013)0088

A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervről: egy energiagazdag jövő (2012/2103(INI))

(2016/C 036/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című közleményére és az ahhoz kapcsolódó munkadokumentumokra (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című közleményére és az ahhoz kapcsolódó munkadokumentumokra (COM(2011)0885),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelvre (1),

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című dokumentumról szóló, 2012. június 12-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló (4), valamint a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásáról szóló (5)2012. november 21-én elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló (4), valamint a palagáz- és palaolaj-kitermelésnek a környezetre gyakorolt hatásáról szóló (5)2012. november 21-én elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0035/2013),

| A. | mivel emlékeztetni kell arra, hogy az EU energiapolitikájának pillérei a fenntarthatóság, az ellátás biztonsága és a versenyképesség; |
| --- | --- |

A.

mivel emlékeztetni kell arra, hogy az EU energiapolitikájának pillérei a fenntarthatóság, az ellátás biztonsága és a versenyképesség;

| B. | mivel a megfelelő politikákkal és eszközökkel, valamint az EU gazdaságát újraiparosító folyamathoz való alkalmazkodással kell figyelembe venni az európai ipar versenyképességét; |
| --- | --- |

B.

mivel a megfelelő politikákkal és eszközökkel, valamint az EU gazdaságát újraiparosító folyamathoz való alkalmazkodással kell figyelembe venni az európai ipar versenyképességét;

| C. | mivel a tagállamok érdeke a volatilis árak által jellemzett energiabehozataltól való függőség csökkentése és az energiaellátás diverzifikálása; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok érdeke a volatilis árak által jellemzett energiabehozataltól való függőség csökkentése és az energiaellátás diverzifikálása;

| D. | mivel az energiabiztonság kihívása az államok között feszültségeket okozó bizonytalanságok mérséklésében, valamint mind a szállítók, mind a fogyasztók szempontjából a kereskedelem hasznait gátló nem hatékony piaci működés csökkentésében rejlik; |
| --- | --- |

D.

mivel az energiabiztonság kihívása az államok között feszültségeket okozó bizonytalanságok mérséklésében, valamint mind a szállítók, mind a fogyasztók szempontjából a kereskedelem hasznait gátló nem hatékony piaci működés csökkentésében rejlik;

| E. | mivel fontos korai jelzést kapni arról, hogy az ütemterv kihívást jelentő céljai elérhetők-e, fontos továbbá felülvizsgálni az EU gazdaságára gyakorolt hatást, ideértve a globális versenyképességet, a foglalkoztatást és a szociális biztonságot is; |
| --- | --- |

E.

mivel fontos korai jelzést kapni arról, hogy az ütemterv kihívást jelentő céljai elérhetők-e, fontos továbbá felülvizsgálni az EU gazdaságára gyakorolt hatást, ideértve a globális versenyképességet, a foglalkoztatást és a szociális biztonságot is;

| F. | mivel a tagállamoknak, az energiavállalatoknak és a nyilvánosságnak világos képet kell kapniuk az EU energiapolitikájának irányáról, amelyet biztosabban – többek között 2030-ra vonatkozó mérföldkövekkel és célokkal – kell alátámasztani annak érdekében, hogy ösztönzőket teremtsenek és csökkentsék a hosszú távú befektetések kockázatait; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamoknak, az energiavállalatoknak és a nyilvánosságnak világos képet kell kapniuk az EU energiapolitikájának irányáról, amelyet biztosabban – többek között 2030-ra vonatkozó mérföldkövekkel és célokkal – kell alátámasztani annak érdekében, hogy ösztönzőket teremtsenek és csökkentsék a hosszú távú befektetések kockázatait;

A 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv célkitűzései

| 1. | elismeri, hogy a tagállamok számára előnyös, ha közösen munkálkodnak az energiarendszer átalakítása érdekében; ezért támogatja a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervét az energiapolitikai vonatkozású jogalkotási és egyéb kezdeményezésekre irányuló javaslatok alapjaként, amelyek célja egy szakpolitikai keret kialakítása a 2030-ig terjedő időszakra, mérföldköveket és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó célokat is beleértve, annak érdekében, hogy egyszerre ambiciózus és stabil szabályozási és jogi keretet hozzon létre; megjegyzi, hogy a 2050-ig és a közbenső időszakban elérendő energiaügyi célok megállapítása páneurópai irányítást feltételez; javasolja a szolidaritás szellemében egy olyan stratégia elfogadását, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ütemterv értelmében a szolidaritás szellemében együttműködjenek az Európai Energiaközösség létrehozása érdekében; ösztönzi a 2030-ra szóló politikai keret meghatározására irányuló munkát a befektetői biztonság biztosításához megfelelő időkereten belül; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a tagállamok számára előnyös, ha közösen munkálkodnak az energiarendszer átalakítása érdekében; ezért támogatja a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervét az energiapolitikai vonatkozású jogalkotási és egyéb kezdeményezésekre irányuló javaslatok alapjaként, amelyek célja egy szakpolitikai keret kialakítása a 2030-ig terjedő időszakra, mérföldköveket és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó célokat is beleértve, annak érdekében, hogy egyszerre ambiciózus és stabil szabályozási és jogi keretet hozzon létre; megjegyzi, hogy a 2050-ig és a közbenső időszakban elérendő energiaügyi célok megállapítása páneurópai irányítást feltételez; javasolja a szolidaritás szellemében egy olyan stratégia elfogadását, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ütemterv értelmében a szolidaritás szellemében együttműködjenek az Európai Energiaközösség létrehozása érdekében; ösztönzi a 2030-ra szóló politikai keret meghatározására irányuló munkát a befektetői biztonság biztosításához megfelelő időkereten belül;

| 2. | megjegyzi, hogy 2050-ig terjedő időszakra javasolt forgatókönyvek nem determinisztikus jellegűek, hanem sokkal inkább egy konstruktív párbeszéd alapjául szolgálnak arra vonatkozóan, hogy miként alakítsák át Európa energiarendszerét annak érdekében, hogy teljesítsék azt a hosszú távú célt, hogy 2050-re az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás; hangsúlyozza, hogy minden energiával kapcsolatos előrejelzés – köztük az energiaügyi ütemterv – a technológiai és gazdasági fejlődésre vonatkozó bizonyos feltételezéseken alapul; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy rendszeresen frissítse az ütemtervet, rámutat, hogy a Bizottság hatásvizsgálata nem ad részletes elemzést a különböző tagállamok, tagállami csoportosulások vagy regionális klaszterek 2050-ig lehetséges alternatíváiról; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy 2050-ig terjedő időszakra javasolt forgatókönyvek nem determinisztikus jellegűek, hanem sokkal inkább egy konstruktív párbeszéd alapjául szolgálnak arra vonatkozóan, hogy miként alakítsák át Európa energiarendszerét annak érdekében, hogy teljesítsék azt a hosszú távú célt, hogy 2050-re az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás; hangsúlyozza, hogy minden energiával kapcsolatos előrejelzés – köztük az energiaügyi ütemterv – a technológiai és gazdasági fejlődésre vonatkozó bizonyos feltételezéseken alapul; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy rendszeresen frissítse az ütemtervet, rámutat, hogy a Bizottság hatásvizsgálata nem ad részletes elemzést a különböző tagállamok, tagállami csoportosulások vagy regionális klaszterek 2050-ig lehetséges alternatíváiról;

| 3. | üdvözli, hogy a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemterve különböző forgatókönyveket vázol fel; hangsúlyozza, hogy mind a jelenlegi tendenciákon, mind pedig a szén-dioxid-mentesítésen alapuló forgatókönyvek csupán előrejelzések; megjegyzi, hogy ily módon ezek minden bizonnyal nem vesznek figyelembe valamennyi előre nem látott eseményt és így csak támpontokat nyújthatnak Európa jövőbeni energiaellátási szerkezetére vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemterve különböző forgatókönyveket vázol fel; hangsúlyozza, hogy mind a jelenlegi tendenciákon, mind pedig a szén-dioxid-mentesítésen alapuló forgatókönyvek csupán előrejelzések; megjegyzi, hogy ily módon ezek minden bizonnyal nem vesznek figyelembe valamennyi előre nem látott eseményt és így csak támpontokat nyújthatnak Európa jövőbeni energiaellátási szerkezetére vonatkozóan;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv tekintetében kidolgozott előrejelzéseket a PRIMES modelltől eltérő egyéb modellek alapján is tovább kell fejleszteni, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó további forgatókönyvek révén ki kell azokat egészíteni az azzal kapcsolatos jobb megértés kialakítása érdekében, hogy Európa jövőbeni biztonságos, költséghatékony és alacsony kibocsátású energiaellátása számára mely alternatív fejlesztési lehetőségek állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv tekintetében kidolgozott előrejelzéseket a PRIMES modelltől eltérő egyéb modellek alapján is tovább kell fejleszteni, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátáshoz kapcsolódó további forgatókönyvek révén ki kell azokat egészíteni az azzal kapcsolatos jobb megértés kialakítása érdekében, hogy Európa jövőbeni biztonságos, költséghatékony és alacsony kibocsátású energiaellátása számára mely alternatív fejlesztési lehetőségek állnak rendelkezésre;

| 5. | elismeri, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású forrásokból származó villamos energia elengedhetetlen a szén-dioxid-mentesítéshez, ami 2050-ig szinte teljesen szén-dioxid-mentes uniós villamosenergia-ágazatot követel meg; |
| --- | --- |

5.

elismeri, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású forrásokból származó villamos energia elengedhetetlen a szén-dioxid-mentesítéshez, ami 2050-ig szinte teljesen szén-dioxid-mentes uniós villamosenergia-ágazatot követel meg;

| 6. | rámutat az Unió energiapolitikájának fontosságára a gazdasági és pénzügyi válság közepette; hangsúlyozza az energia által az uniós növekedés és gazdasági versenyképesség, valamint a munkahelyteremtés ösztönzésében betöltött szerepet; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 2020 utáni időszakra szóló stratégiákra, és hamarosan ismertesse az európai energiapolitika 2030-ig szóló szakpolitikai keretét; úgy véli, hogy ennek a szakpolitikai keretnek összegyeztethetőnek kell lennie a 2050-ig tartó uniós szén-dioxid-mentesítési ütemtervvel és figyelembe kell vennie az ütemtervben azonosított „no regrets” opciókat; cselekvésre szólít fel annak érdekében, hogy minimalizálják az energiaágazat környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásait, figyelembe véve egyúttal a meghozott intézkedéseknek a nemzetgazdaságokra és az uniós gazdaságra, valamint a polgárok energiaellátásának biztonságára gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

6.

rámutat az Unió energiapolitikájának fontosságára a gazdasági és pénzügyi válság közepette; hangsúlyozza az energia által az uniós növekedés és gazdasági versenyképesség, valamint a munkahelyteremtés ösztönzésében betöltött szerepet; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 2020 utáni időszakra szóló stratégiákra, és hamarosan ismertesse az európai energiapolitika 2030-ig szóló szakpolitikai keretét; úgy véli, hogy ennek a szakpolitikai keretnek összegyeztethetőnek kell lennie a 2050-ig tartó uniós szén-dioxid-mentesítési ütemtervvel és figyelembe kell vennie az ütemtervben azonosított „no regrets” opciókat; cselekvésre szólít fel annak érdekében, hogy minimalizálják az energiaágazat környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásait, figyelembe véve egyúttal a meghozott intézkedéseknek a nemzetgazdaságokra és az uniós gazdaságra, valamint a polgárok energiaellátásának biztonságára gyakorolt hatásait;

| 7. | felhívja a figyelmet a 2013 első hónapjaiban Bulgáriában kialakult aggasztó helyzetre, és arra, hogy alacsony villamosenergia-árak biztosítására van szükség olyan uniós energiapolitika révén, amely szavatolja a tagállamok versenyképességét a globális piacon; ezt a szempontot különösen a gazdasági válság idején kell figyelembe venni, mielőtt uniós szinten újabb terheket helyeznének a tagállamokra; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet a 2013 első hónapjaiban Bulgáriában kialakult aggasztó helyzetre, és arra, hogy alacsony villamosenergia-árak biztosítására van szükség olyan uniós energiapolitika révén, amely szavatolja a tagállamok versenyképességét a globális piacon; ezt a szempontot különösen a gazdasági válság idején kell figyelembe venni, mielőtt uniós szinten újabb terheket helyeznének a tagállamokra;

| 8. | megállapítja, hogy a környezetvédelmi és éghajlatváltozási politikáknak például az energiabiztonság jelentette kihívások figyelmen kívül hagyásával történő végrehajtása nem helyettesítheti a fenntartható fejlődés elvének megfelelően megvalósított energiapolitikát, amely a jelenlegi és jövőbeli generációk számára egyaránt garantálja az energiaforrásokhoz való méltányos, egyetemes és versenyen alapuló hozzáférést, egyúttal tiszteletben tartva a természeti környezetet is; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy a környezetvédelmi és éghajlatváltozási politikáknak például az energiabiztonság jelentette kihívások figyelmen kívül hagyásával történő végrehajtása nem helyettesítheti a fenntartható fejlődés elvének megfelelően megvalósított energiapolitikát, amely a jelenlegi és jövőbeli generációk számára egyaránt garantálja az energiaforrásokhoz való méltányos, egyetemes és versenyen alapuló hozzáférést, egyúttal tiszteletben tartva a természeti környezetet is;

| 9. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák az Unió energiapolitikája terén 2020-ig elérendő jelenlegi célokra irányuló folyamatos erőfeszítéseiket, külön hangsúlyt helyezve a 20 %-os energiahatékonysági célra, amelynek megvalósítása jelenleg elmaradásban van; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló irányelv (6) valamennyi rendelkezésének megfelelő idejű és teljes körű végrehajtása létfontosságú ahhoz, hogy 2020-ig elérjék az EU legalább 20 %-os kötelező célját; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák az Unió energiapolitikája terén 2020-ig elérendő jelenlegi célokra irányuló folyamatos erőfeszítéseiket, külön hangsúlyt helyezve a 20 %-os energiahatékonysági célra, amelynek megvalósítása jelenleg elmaradásban van; hangsúlyozza e tekintetben, hogy a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló irányelv (6) valamennyi rendelkezésének megfelelő idejű és teljes körű végrehajtása létfontosságú ahhoz, hogy 2020-ig elérjék az EU legalább 20 %-os kötelező célját;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy fogadja el a regionális energetikai specializáció stratégiáját, hogy a régiók fejleszthessék azokat az energiaforrásokat, amelyek a leghatékonyabbak a 2050-es célok eléréséhez, mint amilyen délen a napenergia, északon pedig a szélenergia; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy fogadja el a regionális energetikai specializáció stratégiáját, hogy a régiók fejleszthessék azokat az energiaforrásokat, amelyek a leghatékonyabbak a 2050-es célok eléréséhez, mint amilyen délen a napenergia, északon pedig a szélenergia;

| 11. | véleménye szerint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és energiahatékony gazdaságra való átállás a fenntarthatóság mellett az energiaellátás biztonsága és a versenyképesség európai megteremtéséhez is lehetőséget teremt, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése versenyelőnyt jelenthet az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán; kiemeli, hogy ez lehetőséget teremt a megújuló energiaforrások piacán tevékenykedő európai kkv-k számára, illetve amellett, hogy kiváló ösztönzést nyújt a vállalkozói szellem és az innováció fejlesztéséhez, a munkahelyteremtés fontos forrásának is tekinthető; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és energiahatékony gazdaságra való átállás a fenntarthatóság mellett az energiaellátás biztonsága és a versenyképesség európai megteremtéséhez is lehetőséget teremt, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése versenyelőnyt jelenthet az energiához kapcsolódó termékek és szolgáltatások növekvő világpiacán; kiemeli, hogy ez lehetőséget teremt a megújuló energiaforrások piacán tevékenykedő európai kkv-k számára, illetve amellett, hogy kiváló ösztönzést nyújt a vállalkozói szellem és az innováció fejlesztéséhez, a munkahelyteremtés fontos forrásának is tekinthető;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az egyértelmű, koherens és következetes szakpolitika és szabályozási keret kiemelkedő fontossággal bír a tekintetben, hogy az ütemtervben meghatározottak szerint gazdaságilag hatékony és fenntartható módon segíti serkenteni a „no regrets” technológiákhoz kapcsolódó befektetéseket; hangsúlyozza az „Európa 2020: A foglalkoztatást és növekedést célzó új európai stratégia” által meghatározott kiemelt célokat és kéri az ilyen jellegű politikai megközelítés folytatását 2020 után is; megállapítja, hogy a 2020 utáni stratégiákkal kapcsolatos megalapozott és kiegyensúlyozott döntések meghozatalához felül kell vizsgálni a 2020-ig szóló jelenlegi stratégiákat; nyomatékosítja az Unió energiabiztonságának, gazdasági és ipari versenyképességének, munkahelyteremtésének, társadalmi aspektusainak és környezeti fenntarthatóságának növelésére összpontosító energiastratégia fontosságát, mindezt olyan intézkedések révén megvalósítva, mint például a megújuló energiaforrások fokozott alkalmazása, az ellátási útvonalak, szállítók és források diverzifikálása, többek között a tagállamok jobb összekapcsolása, valamint a villamosenergia-termelő rendszer hatékonyabb és optimalizált kialakítása a fenntartható energiatermelésbe és a tartalék-előállításra és kiegyenlítésre irányuló technológiákba való beruházások ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az egyértelmű, koherens és következetes szakpolitika és szabályozási keret kiemelkedő fontossággal bír a tekintetben, hogy az ütemtervben meghatározottak szerint gazdaságilag hatékony és fenntartható módon segíti serkenteni a „no regrets” technológiákhoz kapcsolódó befektetéseket; hangsúlyozza az „Európa 2020: A foglalkoztatást és növekedést célzó új európai stratégia” által meghatározott kiemelt célokat és kéri az ilyen jellegű politikai megközelítés folytatását 2020 után is; megállapítja, hogy a 2020 utáni stratégiákkal kapcsolatos megalapozott és kiegyensúlyozott döntések meghozatalához felül kell vizsgálni a 2020-ig szóló jelenlegi stratégiákat; nyomatékosítja az Unió energiabiztonságának, gazdasági és ipari versenyképességének, munkahelyteremtésének, társadalmi aspektusainak és környezeti fenntarthatóságának növelésére összpontosító energiastratégia fontosságát, mindezt olyan intézkedések révén megvalósítva, mint például a megújuló energiaforrások fokozott alkalmazása, az ellátási útvonalak, szállítók és források diverzifikálása, többek között a tagállamok jobb összekapcsolása, valamint a villamosenergia-termelő rendszer hatékonyabb és optimalizált kialakítása a fenntartható energiatermelésbe és a tartalék-előállításra és kiegyenlítésre irányuló technológiákba való beruházások ösztönzése érdekében;

| 13. | megállapítja, hogy a szén-dioxid piacok működése és az energiaforrások ára fontos szerepet játszik a piaci szereplők – köztük az ipar és a fogyasztók – magatartásának meghatározásában; felszólít egy 2020 utáni időszakra szóló szakpolitikai keretre, amelyre a „szennyező fizet” elv és hosszú távú szabályok az irányadók, hogy garantálják a biztonságot a piaci szereplők számára; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a szén-dioxid piacok működése és az energiaforrások ára fontos szerepet játszik a piaci szereplők – köztük az ipar és a fogyasztók – magatartásának meghatározásában; felszólít egy 2020 utáni időszakra szóló szakpolitikai keretre, amelyre a „szennyező fizet” elv és hosszú távú szabályok az irányadók, hogy garantálják a biztonságot a piaci szereplők számára;

| 14. | emlékeztet arra, hogy saját energiaszerkezetük meghatározása az egyes tagállamok hatáskörét képezi; elismeri, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kiegészíti az energiaellátás korszerűsítésére irányuló nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket; elismeri ezért a tagállamok közös célkitűzések alapján történő együttműködésének szükségességét; hangsúlyozza továbbá, hogy ahhoz, hogy képes legyen elérni egy jól koordinált, egész Unióra kiterjedő, összekapcsolt és fenntartható energetikai átalakulást, az EU-nak nagyon fontos szerepet kell betöltenie, többek között annak biztosítása terén, hogy a nemzeti politikák összhangban álljanak az Európai Unió céljaival és jogával; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a továbbiakban is törekedjenek olyan opciók megvalósítására, amelyek révén a globális erőfeszítések részeként technológiailag sokoldalú, fenntartható, gazdaságilag hatékony, versenyképes és biztonságos módon, a piac lehető legkisebb torzulása mellett teljesíthetők a hosszú távú éghajlat-változási és energiaügyi célok (amelyeket a Tanács is elfogadott), valamint – nemzeti szinten – folytassák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy teljes körűen kiaknázzák a költséghatékony energiamegtakarításban rejlő lehetőségeket, amit többek között a rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközök is támogatnak; ugyanakkor elismeri egy összehangolt és – adott esetben – közös európai megközelítés kialakításának előnyeit, aminek lehetővé kell tennie a kisléptékű energiarendszerek sajátos jellemzőinek és a rugalmasság ebből eredő szükségességének figyelembevételét; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy saját energiaszerkezetük meghatározása az egyes tagállamok hatáskörét képezi; elismeri, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kiegészíti az energiaellátás korszerűsítésére irányuló nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket; elismeri ezért a tagállamok közös célkitűzések alapján történő együttműködésének szükségességét; hangsúlyozza továbbá, hogy ahhoz, hogy képes legyen elérni egy jól koordinált, egész Unióra kiterjedő, összekapcsolt és fenntartható energetikai átalakulást, az EU-nak nagyon fontos szerepet kell betöltenie, többek között annak biztosítása terén, hogy a nemzeti politikák összhangban álljanak az Európai Unió céljaival és jogával; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a továbbiakban is törekedjenek olyan opciók megvalósítására, amelyek révén a globális erőfeszítések részeként technológiailag sokoldalú, fenntartható, gazdaságilag hatékony, versenyképes és biztonságos módon, a piac lehető legkisebb torzulása mellett teljesíthetők a hosszú távú éghajlat-változási és energiaügyi célok (amelyeket a Tanács is elfogadott), valamint – nemzeti szinten – folytassák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy teljes körűen kiaknázzák a költséghatékony energiamegtakarításban rejlő lehetőségeket, amit többek között a rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközök is támogatnak; ugyanakkor elismeri egy összehangolt és – adott esetben – közös európai megközelítés kialakításának előnyeit, aminek lehetővé kell tennie a kisléptékű energiarendszerek sajátos jellemzőinek és a rugalmasság ebből eredő szükségességének figyelembevételét;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az uniós energiabiztonság létfontosságú pillérének minősül, hogy az uniós tagállamok energiarendszere saját energiaforrásaikon és az azokhoz való hozzáférésükön alapul; ezért úgy véli, hogy e tekintetben az lenne a legracionálisabb lépés a tagállamok részéről, ha azon energiatechnológiákat fejlesztenék, amelyek lehetősége számukra adott, illetve amelyek terén tapasztalatokkal rendelkeznek, továbbá amelyek folyamatos és megbízható energiaellátást garantálnak számukra, egyúttal tiszteletben tartva a környezetvédelemhez és éghajlatváltozáshoz fűződő normákat; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az uniós energiabiztonság létfontosságú pillérének minősül, hogy az uniós tagállamok energiarendszere saját energiaforrásaikon és az azokhoz való hozzáférésükön alapul; ezért úgy véli, hogy e tekintetben az lenne a legracionálisabb lépés a tagállamok részéről, ha azon energiatechnológiákat fejlesztenék, amelyek lehetősége számukra adott, illetve amelyek terén tapasztalatokkal rendelkeznek, továbbá amelyek folyamatos és megbízható energiaellátást garantálnak számukra, egyúttal tiszteletben tartva a környezetvédelemhez és éghajlatváltozáshoz fűződő normákat;

| 16. | rámutat arra, hogy a tervezett cselekvések fő csapásirányának nem a csökkentési célok fentről lefelé építkező forgatókönyveinek megvalósítására kell összpontosítania – ahogy azt jelenleg teszi –, hanem sokkal inkább olyan intézkedési forgatókönyvek végrehajtására, amelyek figyelembe vesznek olyan kérdéseket, mint például a tagállamokban fennálló lehetőségek, a gazdasági szempontból hatékony új technológiák fejlesztésének kilátásai, valamint a javasolt szakpolitika végrehajtásának globális hatásai, annak érdekében, hogy azután csökkentési célokra tehessenek javaslatot a következő évekre vonatkozóan (alulról felfelé építkező megközelítés); |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy a tervezett cselekvések fő csapásirányának nem a csökkentési célok fentről lefelé építkező forgatókönyveinek megvalósítására kell összpontosítania – ahogy azt jelenleg teszi –, hanem sokkal inkább olyan intézkedési forgatókönyvek végrehajtására, amelyek figyelembe vesznek olyan kérdéseket, mint például a tagállamokban fennálló lehetőségek, a gazdasági szempontból hatékony új technológiák fejlesztésének kilátásai, valamint a javasolt szakpolitika végrehajtásának globális hatásai, annak érdekében, hogy azután csökkentési célokra tehessenek javaslatot a következő évekre vonatkozóan (alulról felfelé építkező megközelítés);

| 17. | elismeri az energiaügyi ütemtervben foglalt következtetéseket, amelyek szerint a fenntartható energiaágazatra való uniós léptékű átállás technikai és gazdasági szempontból is megvalósítható, hosszú távon pedig – a Bizottság elemzései szerint – kevesebb költséggel jár, mint a jelenlegi szakpolitikák folytatása; ugyanakkor rámutat arra, hogy figyelembe kell venni a tagállamok körében esetelegesen jelentősen eltérő nemzeti kontextust; |
| --- | --- |

17.

elismeri az energiaügyi ütemtervben foglalt következtetéseket, amelyek szerint a fenntartható energiaágazatra való uniós léptékű átállás technikai és gazdasági szempontból is megvalósítható, hosszú távon pedig – a Bizottság elemzései szerint – kevesebb költséggel jár, mint a jelenlegi szakpolitikák folytatása; ugyanakkor rámutat arra, hogy figyelembe kell venni a tagállamok körében esetelegesen jelentősen eltérő nemzeti kontextust;

| 18. | úgy véli, hogy a 2050-es célokat sohasem érik el, ha az EU nem vállalja feladatait, és nem tölti be kulcsszerepét az átmenetben; különösen a nagyléptékű projektek, mint például az északi-tengeri offshore szélerőműparkok építése esetében; úgy véli, hogy a több vagy az összes tagállamot érintő határokon átnyúló infrastrukturális projektek esetében az EU-nak fel kell vázolnia a kiemelt projekteket és fő befektetőként kell működnie, ezzel ösztönözve a magánbefektetéseket; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a 2050-es célokat sohasem érik el, ha az EU nem vállalja feladatait, és nem tölti be kulcsszerepét az átmenetben; különösen a nagyléptékű projektek, mint például az északi-tengeri offshore szélerőműparkok építése esetében; úgy véli, hogy a több vagy az összes tagállamot érintő határokon átnyúló infrastrukturális projektek esetében az EU-nak fel kell vázolnia a kiemelt projekteket és fő befektetőként kell működnie, ezzel ösztönözve a magánbefektetéseket;

| 19. | elismeri, hogy a jövő energiaszerkezetében a villamos energia növekvő jelentősége megköveteli azt, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-előállítás valamennyi módját (átalakítás hatékonysága, megújuló energiaforrások, szén-dioxid-leválasztás és -tárolás [CCS] és atomenergia) ki kell használni, ha a versenyképesség és az ellátásbiztonság veszélyeztetése nélkül el akarják érni az éghajlati célokat; |
| --- | --- |

19.

elismeri, hogy a jövő energiaszerkezetében a villamos energia növekvő jelentősége megköveteli azt, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-előállítás valamennyi módját (átalakítás hatékonysága, megújuló energiaforrások, szén-dioxid-leválasztás és -tárolás [CCS] és atomenergia) ki kell használni, ha a versenyképesség és az ellátásbiztonság veszélyeztetése nélkül el akarják érni az éghajlati célokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a teljesen kifejlesztett, határokon átnyúló infrastruktúra és az Unión belüli információcsere-mechanizmus az ütemterv sikerének előfeltételei; hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamok közötti szoros koordinációra, valamint közös fellépésre, szolidaritásra és átláthatóságra van szükség a külső energiapolitika, az energiabiztonság és az új energetikai infrastrukturális beruházások terén; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a teljesen kifejlesztett, határokon átnyúló infrastruktúra és az Unión belüli információcsere-mechanizmus az ütemterv sikerének előfeltételei; hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamok közötti szoros koordinációra, valamint közös fellépésre, szolidaritásra és átláthatóságra van szükség a külső energiapolitika, az energiabiztonság és az új energetikai infrastrukturális beruházások terén;

| 21. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem hajtotta végre a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervre vonatkozóan a saját szakértői tanácsadó csoportja által készített ajánlásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy adja ki az energiaügyi ütemterv frissített változatát, amely ezeket az ajánlásokat is figyelembe veszi; |
| --- | --- |

21.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem hajtotta végre a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervre vonatkozóan a saját szakértői tanácsadó csoportja által készített ajánlásokat; felszólítja a Bizottságot, hogy adja ki az energiaügyi ütemterv frissített változatát, amely ezeket az ajánlásokat is figyelembe veszi;

Egy hosszú távú stratégia alapvető elemei

| 22. | tudomásul veszi a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben foglalt következtetéseket, amelyek szerint hasonlóságok figyelhetők meg a vizsgált forgatókönyvek keretében az Unió energiarendszerének átalakítása érdekében meghozandó intézkedések között; üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság arra vonatkozó következtetéseit, hogy a megújuló energiaforrások fokozott alkalmazása, az energiahatékonyság és az energiainfrastruktúra, többek között az intelligens hálózatok „no regrets” opciók, különösen ha azok piaci mechanizmusokon alapulnak, függetlenül attól, hogy konkrétan melyik útvonal kiválasztására kerül sor a szén-dioxid-mentes energiarendszer 2050-ig történő eléréséhez;; felkéri a Bizottságot, hogy tárjon fel olyan forgatókönyvet, amely a magas energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások magas arányának együttes fennállásán alapul; úgy véli, hogy a követendő út megválasztása segítené a befektetési biztonság növelését; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben foglalt következtetéseket, amelyek szerint hasonlóságok figyelhetők meg a vizsgált forgatókönyvek keretében az Unió energiarendszerének átalakítása érdekében meghozandó intézkedések között; üdvözli ebben az összefüggésben a Bizottság arra vonatkozó következtetéseit, hogy a megújuló energiaforrások fokozott alkalmazása, az energiahatékonyság és az energiainfrastruktúra, többek között az intelligens hálózatok „no regrets” opciók, különösen ha azok piaci mechanizmusokon alapulnak, függetlenül attól, hogy konkrétan melyik útvonal kiválasztására kerül sor a szén-dioxid-mentes energiarendszer 2050-ig történő eléréséhez;; felkéri a Bizottságot, hogy tárjon fel olyan forgatókönyvet, amely a magas energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások magas arányának együttes fennállásán alapul; úgy véli, hogy a követendő út megválasztása segítené a befektetési biztonság növelését;

| 23. | úgy véli, hogy a pénzügyi válságból lehetőséget kellene kovácsolni arra, hogy az EU társadalmi modellje egy rendkívül energiahatékony, teljes mértékben megújuló energiaforrásokon alapuló és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasággá alakuljon; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a pénzügyi válságból lehetőséget kellene kovácsolni arra, hogy az EU társadalmi modellje egy rendkívül energiahatékony, teljes mértékben megújuló energiaforrásokon alapuló és az éghajlatváltozással szemben ellenálló gazdasággá alakuljon;

| 24. | elismeri, hogy a megújuló energiaforrások magasabb részaránya a 2020 utáni energiaszerkezetben egy fenntarthatóbb energiarendszer kulcsfontosságú szempontját képezi; továbbá elismeri, hogy a bizottsági közleményben vizsgált valamennyi forgatókönyv a teljes bruttó energiafogyasztást tekintve az uniós energiaszerkezeten belül a megújuló energia részarányának mintegy 30 %-os növekedését feltételezi 2030-ra és legalább 55 %-ost 2050-re; hangsúlyozza, hogy egy jobb energiahatékonysági politika irányába történő elmozdulás elősegítheti a megújuló energia részarányának növelését; kéri a Bizottságot, hogy a decentralizált energiatermelés hangsúlyozottan jelenjen meg a jövőbeli becslésekben; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy egyértelműen térképezze fel azokat a pénzügyi, műszaki és infrastrukturális akadályokat, amelyek a tagállamokban a decentralizált energiatermelés bővülésének útjában állnak; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a megújuló energiaforrások magasabb részaránya a 2020 utáni energiaszerkezetben egy fenntarthatóbb energiarendszer kulcsfontosságú szempontját képezi; továbbá elismeri, hogy a bizottsági közleményben vizsgált valamennyi forgatókönyv a teljes bruttó energiafogyasztást tekintve az uniós energiaszerkezeten belül a megújuló energia részarányának mintegy 30 %-os növekedését feltételezi 2030-ra és legalább 55 %-ost 2050-re; hangsúlyozza, hogy egy jobb energiahatékonysági politika irányába történő elmozdulás elősegítheti a megújuló energia részarányának növelését; kéri a Bizottságot, hogy a decentralizált energiatermelés hangsúlyozottan jelenjen meg a jövőbeli becslésekben; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy egyértelműen térképezze fel azokat a pénzügyi, műszaki és infrastrukturális akadályokat, amelyek a tagállamokban a decentralizált energiatermelés bővülésének útjában állnak;

Energiahatékonyság

| 25. | hangsúlyozza, hogy a fokozott energiahatékonyság és energiamegtakarítás elengedhetetlen szerepet játszik majd az energiarendszer átalakításában, valamint hogy a 2020-ig szóló célkitűzések elérése előfeltétel a 2050-ig terjedő időszak további előrehaladásához; e tekintetben azt ajánlja, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket a nemrégiben elfogadott energiahatékonysági irányelv teljes körű végrehajtása érdekében, továbbá ajánlja, hogy a figyelemfelhívó kampányokat és az energiahatékonyságot foglalják bele a tagállamok nemzeti oktatási tanterveibe; ajánlja a tagállamoknak és a Bizottságnak, hogy fokozottan vonják be a nemzeti elgondolásokat és fejlesztési bankokat, és támogassák a bevált módszerek cseréjét; emlékeztet, hogy az energiahatékonyság, ha azt megfelelően hajtják végre, költséghatékony módja annak, hogy Európa elérje hosszú távú céljait az energiamegtakarítás, az éghajlatváltozás, valamint a gazdasági és energiabiztonság területén; elismeri, hogy az energiahatékonyabb gazdaságra való áttérés felgyorsíthatja az innovatív technológiai megoldások elterjedését, a fosszilis tüzelőanyagok behozatalának csökkenését, valamint javíthatja az uniós ipar versenyképességét és növekedését; úgy véli, hogy a jobb energiahatékonysági politika felé történő elmozdulás során a teljes energiakeresleti és kínálati láncot – többek között az energiaátalakítást, -szállítást, -elosztást és -szolgáltatást, az ipari és háztartási fogyasztás és az épületek fogyasztása mellett – kell a figyelem középpontjába állítani; hangsúlyozza, hogy az EU hosszú távú energiahatékonysági politikájának központi elemként figyelembe kell vennie az épületek energiafelhasználásának csökkentését, tekintve, hogy a meglévő épületek felújítása hatalmas energiamegtakarítási potenciált jelent; hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az épületfelújítások jelenlegi arányát és minőségét annak érdekében, hogy az EU a meglévő épületállomány energiafogyasztását 2050-re a 2010-es szinthez képest 80 %-kal csökkenthesse; e tekintetben felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el ambiciózus hosszú távú épületfelújítási stratégiákat az energiahatékonysági irányelv által megkívánt módon; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a fokozott energiahatékonyság és energiamegtakarítás elengedhetetlen szerepet játszik majd az energiarendszer átalakításában, valamint hogy a 2020-ig szóló célkitűzések elérése előfeltétel a 2050-ig terjedő időszak további előrehaladásához; e tekintetben azt ajánlja, hogy a tagállamok fokozzák erőfeszítéseiket a nemrégiben elfogadott energiahatékonysági irányelv teljes körű végrehajtása érdekében, továbbá ajánlja, hogy a figyelemfelhívó kampányokat és az energiahatékonyságot foglalják bele a tagállamok nemzeti oktatási tanterveibe; ajánlja a tagállamoknak és a Bizottságnak, hogy fokozottan vonják be a nemzeti elgondolásokat és fejlesztési bankokat, és támogassák a bevált módszerek cseréjét; emlékeztet, hogy az energiahatékonyság, ha azt megfelelően hajtják végre, költséghatékony módja annak, hogy Európa elérje hosszú távú céljait az energiamegtakarítás, az éghajlatváltozás, valamint a gazdasági és energiabiztonság területén; elismeri, hogy az energiahatékonyabb gazdaságra való áttérés felgyorsíthatja az innovatív technológiai megoldások elterjedését, a fosszilis tüzelőanyagok behozatalának csökkenését, valamint javíthatja az uniós ipar versenyképességét és növekedését; úgy véli, hogy a jobb energiahatékonysági politika felé történő elmozdulás során a teljes energiakeresleti és kínálati láncot – többek között az energiaátalakítást, -szállítást, -elosztást és -szolgáltatást, az ipari és háztartási fogyasztás és az épületek fogyasztása mellett – kell a figyelem középpontjába állítani; hangsúlyozza, hogy az EU hosszú távú energiahatékonysági politikájának központi elemként figyelembe kell vennie az épületek energiafelhasználásának csökkentését, tekintve, hogy a meglévő épületek felújítása hatalmas energiamegtakarítási potenciált jelent; hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az épületfelújítások jelenlegi arányát és minőségét annak érdekében, hogy az EU a meglévő épületállomány energiafogyasztását 2050-re a 2010-es szinthez képest 80 %-kal csökkenthesse; e tekintetben felszólítja a tagállamokat, hogy fogadjanak el ambiciózus hosszú távú épületfelújítási stratégiákat az energiahatékonysági irányelv által megkívánt módon;

| 26. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van új, modern, intelligens és rugalmas energia-infrastruktúrára, különösen a rugalmasabb kiegyenlítő és kiegyensúlyozó kapacitást, többek között egyéni villamosenergia-termelő mikroegységeket és tárolási rendszereket lehetővé tevő intelligens hálózatokra, új villamosenergia-felhasználásokra (például elektromos járművekre) és a keresletre reagáló programokra (többek között intelligens fogyasztásmérőkre), valamint egy teljes mértékben integrált európai hálózati rendszerre többek között azért, hogy valamennyi energiaforrást Unió-szerte integrálni lehessen, ahogy az már szükségesnek bizonyult; emlékeztet arra, hogy a költségoptimalizált szakpolitikák a keresleti minták, az ellátási potenciál, a földrajzi jellemzők és a helyi szintű gazdasági kontextus szerint változnak; hangsúlyozza továbbá, hogy a rugalmasabb kapacitásfelhasználás és tárolás ösztönzése érdekében sürgős szükség van stabil és kiszámítható szabályozási keretek és uniós piaci mechanizmusok létrehozására, továbbá az energia-infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokkal és az európai összekapcsolódási eszközzel összhangban levő közös érdekű infrastrukturális projektek uniós társfinanszírozására; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van új, modern, intelligens és rugalmas energia-infrastruktúrára, különösen a rugalmasabb kiegyenlítő és kiegyensúlyozó kapacitást, többek között egyéni villamosenergia-termelő mikroegységeket és tárolási rendszereket lehetővé tevő intelligens hálózatokra, új villamosenergia-felhasználásokra (például elektromos járművekre) és a keresletre reagáló programokra (többek között intelligens fogyasztásmérőkre), valamint egy teljes mértékben integrált európai hálózati rendszerre többek között azért, hogy valamennyi energiaforrást Unió-szerte integrálni lehessen, ahogy az már szükségesnek bizonyult; emlékeztet arra, hogy a költségoptimalizált szakpolitikák a keresleti minták, az ellátási potenciál, a földrajzi jellemzők és a helyi szintű gazdasági kontextus szerint változnak; hangsúlyozza továbbá, hogy a rugalmasabb kapacitásfelhasználás és tárolás ösztönzése érdekében sürgős szükség van stabil és kiszámítható szabályozási keretek és uniós piaci mechanizmusok létrehozására, továbbá az energia-infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokkal és az európai összekapcsolódási eszközzel összhangban levő közös érdekű infrastrukturális projektek uniós társfinanszírozására;

| 27. | megállapítja, hogy a nemzeti és uniós finanszírozási eszközök, többek között az uniós költségvetési és befektetési politika előfeltételei az új energiainfrastruktúra kiépítésének Európában, miközben figyelembe veszi mind az újonnan épített épületek költségeit, mind pedig az elavult létesítmények leszerelésének költségeit, valamint az érintett régiók környezeti és társadalmi rehabilitációjára irányuló programok költségeit is; |
| --- | --- |

27.

megállapítja, hogy a nemzeti és uniós finanszírozási eszközök, többek között az uniós költségvetési és befektetési politika előfeltételei az új energiainfrastruktúra kiépítésének Európában, miközben figyelembe veszi mind az újonnan épített épületek költségeit, mind pedig az elavult létesítmények leszerelésének költségeit, valamint az érintett régiók környezeti és társadalmi rehabilitációjára irányuló programok költségeit is;

| 28. | kéri a Bizottságot, hogy holisztikusan vizsgálja meg az energiatárolás potenciálját és különféle lehetséges technológiáit az EU-ban, az EU belső energiapiaca, az energetikai hálózati kapacitások, az energetikai és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák fogyasztóvédelmi érdekekkel együtt történő integrálása révén, hogy elérhetők legyenek az EU energetikai és éghajlati céljai, csökkenjen az EU-n kívüli energiától való függőség, és valódi egységes piac és egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre az energia területén, a jövőre nézve az energiaellátás lehető legnagyobb biztonsága mellett; |
| --- | --- |

28.

kéri a Bizottságot, hogy holisztikusan vizsgálja meg az energiatárolás potenciálját és különféle lehetséges technológiáit az EU-ban, az EU belső energiapiaca, az energetikai hálózati kapacitások, az energetikai és éghajlatváltozással kapcsolatos politikák fogyasztóvédelmi érdekekkel együtt történő integrálása révén, hogy elérhetők legyenek az EU energetikai és éghajlati céljai, csökkenjen az EU-n kívüli energiától való függőség, és valódi egységes piac és egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre az energia területén, a jövőre nézve az energiaellátás lehető legnagyobb biztonsága mellett;

Megújuló energia

| 29. | hangsúlyozza, hogy a megújulóenergia-politika fokozottan európai megközelítése közép- és hosszú távon kulcsfontosságú; arra ösztönzi a tagállamokat és régióikat, hogy javítsák az együttműködést, többek között fokozottabban használják ki a megújuló energiáról szóló irányelvben rögzített együttműködési mechanizmusokat annak érdekében, hogy optimalizálják a megújuló energiaforrások bővítésének hatékonyságát, csökkentsék a megújuló energiaforrások költségeit és biztosítsák, hogy az EU-ban több befektetés irányuljon olyan területekre, ahol a legnagyobb eredményesség és hatékonyság érhető el, a tagállamok egyéni sajátosságainak figyelembevételével; hangsúlyozza a célok meghatározásának fontosságát; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a Bizottság fontos szerepét abban, hogy elősegíti a megújuló energiaforrások és az ehhez fűződő tagállami lehetőségek megfelelő elemzéseinek koordinálását, pénzügyi támogatását és kidolgozását, és üdvözli a megújuló energia kereskedelméről szóló iránymutatások Bizottság által történő bejelentett kidolgozását; rámutat arra, hogy a megújuló energiaforrások hosszú távon központi helyre kerülnek majd az európai energiaszerkezeten belül, ahogy a technológiai fejlesztések szakaszából áttérnek a tömegtermelésre és a tömeges bevezetésre, a kisebb léptéktől a nagyobb felé haladnak – a helyi és a távolabbi források egyesítésével –, a támogatásoktól pedig a verseny felé mozdulnak el; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások növekvő bevezetése szakpolitikai és energiapiac-szerkezeti kiigazításokat tesz szükségessé a piacoknak e realitáshoz való hozzáigazítása és a nagyobb fokú piaci integráció elérése érdekében, különös tekintettel a rugalmasság és a hálózati rendszer stabilitására irányuló szolgáltatások jutalmazására; hangsúlyozza a stabil szabályozási keret fontosságát a befektetések ösztönzésében mind uniós, mind pedig tagállami szinten; nyomatékosítja az egyszerűsített adminisztratív eljárások és a stabil és hatékony támogatási rendszerek szükségességét, amelyek idővel kiigazíthatók és fokozatosan megszüntethetők, amikor a technológiák és ellátási láncok fejlettebbé és versenyképessé válnak, és sikerül orvosolni a piaci hibákat; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatási rendszerek visszamenőleges hatályú megváltoztatása hátrányosan érinti a befektetői bizalmat, és ezzel növeli a befektetések kockázatát és költségeit; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a megújulóenergia-politika fokozottan európai megközelítése közép- és hosszú távon kulcsfontosságú; arra ösztönzi a tagállamokat és régióikat, hogy javítsák az együttműködést, többek között fokozottabban használják ki a megújuló energiáról szóló irányelvben rögzített együttműködési mechanizmusokat annak érdekében, hogy optimalizálják a megújuló energiaforrások bővítésének hatékonyságát, csökkentsék a megújuló energiaforrások költségeit és biztosítsák, hogy az EU-ban több befektetés irányuljon olyan területekre, ahol a legnagyobb eredményesség és hatékonyság érhető el, a tagállamok egyéni sajátosságainak figyelembevételével; hangsúlyozza a célok meghatározásának fontosságát; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a Bizottság fontos szerepét abban, hogy elősegíti a megújuló energiaforrások és az ehhez fűződő tagállami lehetőségek megfelelő elemzéseinek koordinálását, pénzügyi támogatását és kidolgozását, és üdvözli a megújuló energia kereskedelméről szóló iránymutatások Bizottság által történő bejelentett kidolgozását; rámutat arra, hogy a megújuló energiaforrások hosszú távon központi helyre kerülnek majd az európai energiaszerkezeten belül, ahogy a technológiai fejlesztések szakaszából áttérnek a tömegtermelésre és a tömeges bevezetésre, a kisebb léptéktől a nagyobb felé haladnak – a helyi és a távolabbi források egyesítésével –, a támogatásoktól pedig a verseny felé mozdulnak el; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrások növekvő bevezetése szakpolitikai és energiapiac-szerkezeti kiigazításokat tesz szükségessé a piacoknak e realitáshoz való hozzáigazítása és a nagyobb fokú piaci integráció elérése érdekében, különös tekintettel a rugalmasság és a hálózati rendszer stabilitására irányuló szolgáltatások jutalmazására; hangsúlyozza a stabil szabályozási keret fontosságát a befektetések ösztönzésében mind uniós, mind pedig tagállami szinten; nyomatékosítja az egyszerűsített adminisztratív eljárások és a stabil és hatékony támogatási rendszerek szükségességét, amelyek idővel kiigazíthatók és fokozatosan megszüntethetők, amikor a technológiák és ellátási láncok fejlettebbé és versenyképessé válnak, és sikerül orvosolni a piaci hibákat; hangsúlyozza azonban, hogy a támogatási rendszerek visszamenőleges hatályú megváltoztatása hátrányosan érinti a befektetői bizalmat, és ezzel növeli a befektetések kockázatát és költségeit;

| 30. | elismeri, hogy a megújuló energiára vonatkozó célok sikeresek lettek, és felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a 2020-as céljaik eléréséhez szükséges stabil politikákat; |
| --- | --- |

30.

elismeri, hogy a megújuló energiára vonatkozó célok sikeresek lettek, és felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a 2020-as céljaik eléréséhez szükséges stabil politikákat;

| 31. | emlékeztet a Desertec-hez hasonló projektek és a megújuló energiaforrások felhasználásának szerepére a szomszédos országokban; kiemeli a „Helios” projekt kilátásait a Délkelet-Európában megtermelt villamos energia Közép-Európába történő szállítását illetően, valamint a szélenergia további bővítésének kilátásait az Északi-tengeren és a szomszédos régiókban; hangsúlyozza, hogy a szomszédos régiókban megújuló forrásokból előállított villamos energia behozatalának lehetőségét ki kell egészíteni a megújuló energiaforrások ösztönözésével és elősegítésével, például a Földközi-tenger déli térségében és az északi-tengeri térségben, továbbá az európai hálózatokon belüli több összekapcsolással; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet a Desertec-hez hasonló projektek és a megújuló energiaforrások felhasználásának szerepére a szomszédos országokban; kiemeli a „Helios” projekt kilátásait a Délkelet-Európában megtermelt villamos energia Közép-Európába történő szállítását illetően, valamint a szélenergia további bővítésének kilátásait az Északi-tengeren és a szomszédos régiókban; hangsúlyozza, hogy a szomszédos régiókban megújuló forrásokból előállított villamos energia behozatalának lehetőségét ki kell egészíteni a megújuló energiaforrások ösztönözésével és elősegítésével, például a Földközi-tenger déli térségében és az északi-tengeri térségben, továbbá az európai hálózatokon belüli több összekapcsolással;

| 32. | hangsúlyozza, hogy számos megújuló energiaforrás esetében pillanatnyilag lehetetlen garantálni a megbízható energiaellátást a jelenlegi technológiai feltételek mellett, ami szükségessé teszi a hagyományos energiaforrások bármikor elérhető tartalékainak fenntartását; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arra vonatkozóan, hogy a megújuló energiaforrások miként fejleszthetők fenntartható módon, és hogyan lehet támogatni mindenek előtt a megújuló energia megbízható forrásait; úgy véli, hogy a kevésbé megbízható energiaforrások esetében elemzéseket kell végezni – amelyek keretében megvizsgálják a tartalékenergia biztosításának költséghatékonyságát –, valamint energiatárolási technológiákat kell kialakítani; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy számos megújuló energiaforrás esetében pillanatnyilag lehetetlen garantálni a megbízható energiaellátást a jelenlegi technológiai feltételek mellett, ami szükségessé teszi a hagyományos energiaforrások bármikor elérhető tartalékainak fenntartását; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arra vonatkozóan, hogy a megújuló energiaforrások miként fejleszthetők fenntartható módon, és hogyan lehet támogatni mindenek előtt a megújuló energia megbízható forrásait; úgy véli, hogy a kevésbé megbízható energiaforrások esetében elemzéseket kell végezni – amelyek keretében megvizsgálják a tartalékenergia biztosításának költséghatékonyságát –, valamint energiatárolási technológiákat kell kialakítani;

| 33. | kiemeli, hogy a EU villamosenergia-ellátásának hosszú távú szén-dioxid-mentesítése érdekében szorosabb integrációra kell törekedni a szomszédos országokkal és régiókkal, például Norvégiával, Svájccal és a Földközi-tenger déli térségével; hangsúlyozza, hogy Európa hasznot húzhat e régiók jelentős megújuló energiaforrásainak fejlesztéséből, hogy kielégítse mind a helyi keresletet, mind pedig – a nagy távolságú hálózatok összekapcsolásának fejlesztésén keresztül – az uniós kereslet egy korlátozott százalékát; megállapítja, hogy a nagyobb fokú összekapcsolás lehetővé teszi a tagállamok számára a megújuló villamos energia exportját és importját a megbízható energiaellátás biztosítása és a változó villamosenergia-termelés, például a szélenergia kiegyensúlyozása érdekében; ennek fényében rámutat arra, hogy a Norvégiával való összekapcsolás különös előnyt kínál az EU számára, mivel az megnyitja a hozzáférést a norvég vízerőművek jelentős villamosenergia-tárolási képességeihez; |
| --- | --- |

33.

kiemeli, hogy a EU villamosenergia-ellátásának hosszú távú szén-dioxid-mentesítése érdekében szorosabb integrációra kell törekedni a szomszédos országokkal és régiókkal, például Norvégiával, Svájccal és a Földközi-tenger déli térségével; hangsúlyozza, hogy Európa hasznot húzhat e régiók jelentős megújuló energiaforrásainak fejlesztéséből, hogy kielégítse mind a helyi keresletet, mind pedig – a nagy távolságú hálózatok összekapcsolásának fejlesztésén keresztül – az uniós kereslet egy korlátozott százalékát; megállapítja, hogy a nagyobb fokú összekapcsolás lehetővé teszi a tagállamok számára a megújuló villamos energia exportját és importját a megbízható energiaellátás biztosítása és a változó villamosenergia-termelés, például a szélenergia kiegyensúlyozása érdekében; ennek fényében rámutat arra, hogy a Norvégiával való összekapcsolás különös előnyt kínál az EU számára, mivel az megnyitja a hozzáférést a norvég vízerőművek jelentős villamosenergia-tárolási képességeihez;

| 34. | hangsúlyozza a villamosenergia-termelő mikroegységek fontosságát a megújuló energiaforrások részarányának növelésében; emellett kiemeli a villamosenergia-termelő mikroegységek fontosságát az energiahatékonyság növelésében, az energiaellátás biztosításában, valamint abban, hogy a polgárokat bevonják saját energiafogyasztásukba és az éghajlatváltozás elleni küzdelembe; e tekintetben hangsúlyozza, hogy koherens uniós stratégiára van szükség a villamosenergia-termelő mikroegységekkel kapcsolatban, amely intézkedéseket tartalmaz az energiainfrastruktúra korszerűsítésére, a jogalkotási korlátok csökkentésére és a fiskális ösztönzőkkel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza a villamosenergia-termelő mikroegységek fontosságát a megújuló energiaforrások részarányának növelésében; emellett kiemeli a villamosenergia-termelő mikroegységek fontosságát az energiahatékonyság növelésében, az energiaellátás biztosításában, valamint abban, hogy a polgárokat bevonják saját energiafogyasztásukba és az éghajlatváltozás elleni küzdelembe; e tekintetben hangsúlyozza, hogy koherens uniós stratégiára van szükség a villamosenergia-termelő mikroegységekkel kapcsolatban, amely intézkedéseket tartalmaz az energiainfrastruktúra korszerűsítésére, a jogalkotási korlátok csökkentésére és a fiskális ösztönzőkkel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjére;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a megújuló energiával kapcsolatos technológiák tekintetében 2020 után kellően erőteljes szakpolitikai keretre van szükség, amelyek még nem érték el az arra a célra kialakított hálózati paritást, hogy közelítsék egymáshoz, egy későbbi szakaszban pedig fokozatosan megszüntessék a támogatásokat; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a megújuló energiával kapcsolatos technológiák tekintetében 2020 után kellően erőteljes szakpolitikai keretre van szükség, amelyek még nem érték el az arra a célra kialakított hálózati paritást, hogy közelítsék egymáshoz, egy későbbi szakaszban pedig fokozatosan megszüntessék a támogatásokat;

| 36. | megállapítja, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv forgatókönyvei a bioüzemanyagok magasabb részarányát feltételezték; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a bioüzemanyagoknak az élelmiszernövények melléktermékein alapuló 3. generációjára való átállást, és hasonló feltételeket kell szabnia az importált bioüzemanyagokkal szemben is; |
| --- | --- |

36.

megállapítja, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv forgatókönyvei a bioüzemanyagok magasabb részarányát feltételezték; e tekintetben úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a bioüzemanyagoknak az élelmiszernövények melléktermékein alapuló 3. generációjára való átállást, és hasonló feltételeket kell szabnia az importált bioüzemanyagokkal szemben is;

| 37. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot arra vonatkozóan, hogy a megújuló energiaforrások használata terén hogyan lehet növelni a hatékonyságot az Európai Unióban és annak régióiban; úgy véli, hogy középtávon regionális csoportokat lehetne létrehozni a megújuló energiák piacán; |
| --- | --- |

37.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot arra vonatkozóan, hogy a megújuló energiaforrások használata terén hogyan lehet növelni a hatékonyságot az Európai Unióban és annak régióiban; úgy véli, hogy középtávon regionális csoportokat lehetne létrehozni a megújuló energiák piacán;

| 38. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a megújuló energián alapuló áruk tekintetében támogassák és mozdítsák elő a globális nyitott piacok politikáját, és biztosítsák valamennyi kereskedelmi akadály felszámolását, hogy a megújuló energiával kapcsolatos technológiaexport előmozdításával növeljék az EU versenyképességét; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a megújuló energián alapuló áruk tekintetében támogassák és mozdítsák elő a globális nyitott piacok politikáját, és biztosítsák valamennyi kereskedelmi akadály felszámolását, hogy a megújuló energiával kapcsolatos technológiaexport előmozdításával növeljék az EU versenyképességét;

| 39. | elismeri, hogy a megújuló energiára vonatkozó célok sikeresek voltak, és ezeket 2030-ig meg kell hosszabbítani; felszólítja a tagállamokat, hogy maradjanak ezen a pályán a 2020-as céljaik teljesítése érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok egyre gyakrabban hirtelen módosítják a megújuló energia támogatási mechanizmusait, különös tekintettel a visszamenőleges hatályú változtatásokra és a támogatások befagyasztására; felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a megújuló energiáról szóló irányelv végrehajtását, és szükség esetén lépjen fel; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak stabil keretet a megújuló energiával kapcsolatos befektetések számára, ideértve az állandó és rendszeresen felülvizsgált támogatási rendszereket és az ésszerűsített adminisztratív eljárásokat is; |
| --- | --- |

39.

elismeri, hogy a megújuló energiára vonatkozó célok sikeresek voltak, és ezeket 2030-ig meg kell hosszabbítani; felszólítja a tagállamokat, hogy maradjanak ezen a pályán a 2020-as céljaik teljesítése érdekében; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok egyre gyakrabban hirtelen módosítják a megújuló energia támogatási mechanizmusait, különös tekintettel a visszamenőleges hatályú változtatásokra és a támogatások befagyasztására; felszólítja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon a megújuló energiáról szóló irányelv végrehajtását, és szükség esetén lépjen fel; felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsanak stabil keretet a megújuló energiával kapcsolatos befektetések számára, ideértve az állandó és rendszeresen felülvizsgált támogatási rendszereket és az ésszerűsített adminisztratív eljárásokat is;

| 40. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keretben jelentősen növeljék meg az energetikai hatékonyságot célzó intézkedésekre elkülönített összegeket; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a következő többéves pénzügyi keretben jelentősen növeljék meg az energetikai hatékonyságot célzó intézkedésekre elkülönített összegeket;

Infrastruktúra és belső energiapiac

| 41. | hangsúlyozza, hogy miközben az EU az energiabiztonsághoz és energiafüggetlenséghez kapcsolódó célt követi, a hangsúlynak egy kölcsönös energiafüggőségi modell irányába kell eltolódnia azáltal, hogy biztosítják az Unió belső energiapiacának, valamint az észak–déli, illetve kelet–nyugati irányú összeköttetést kínáló uniós intelligens és szuperhálózat infrastruktúrájának gyors kiteljesítését a tagállamok komparatív előnyeinek legjobb kihasználása érdekében és a tagállamokban a decentralizált és mikroléptékű energiatermelésben és az intelligens energia-infrastruktúrában rejlő teljes potenciál kihasználása mellett; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok szakpolitikai és szabályozási fejleményei teljes mértékben összhangban álljanak a három liberalizációs csomag rendelkezéseivel, megszüntessék az infrastruktúra terén fennmaradó „szűk keresztmetszeteket” és piaci hibákat, valamint ne emeljenek új akadályokat a villamosenergia- és földgázpiaci integráció előtt; továbbá hangsúlyozza, hogy az egyes nemzeti rendszerek keretében hozott energiapolitikai döntéseknek azt is figyelembe kell venniük, hogy az ilyen döntések milyen hatással járhatnak más tagállamokra nézve; azt javasolja, hogy kívánatos lenne annak meghatározása, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) szakértelmét és létesítményeit a fenti feladatok elvégzésére lehet-e, illetve miként lehet felhasználni; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy miközben az EU az energiabiztonsághoz és energiafüggetlenséghez kapcsolódó célt követi, a hangsúlynak egy kölcsönös energiafüggőségi modell irányába kell eltolódnia azáltal, hogy biztosítják az Unió belső energiapiacának, valamint az észak–déli, illetve kelet–nyugati irányú összeköttetést kínáló uniós intelligens és szuperhálózat infrastruktúrájának gyors kiteljesítését a tagállamok komparatív előnyeinek legjobb kihasználása érdekében és a tagállamokban a decentralizált és mikroléptékű energiatermelésben és az intelligens energia-infrastruktúrában rejlő teljes potenciál kihasználása mellett; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok szakpolitikai és szabályozási fejleményei teljes mértékben összhangban álljanak a három liberalizációs csomag rendelkezéseivel, megszüntessék az infrastruktúra terén fennmaradó „szűk keresztmetszeteket” és piaci hibákat, valamint ne emeljenek új akadályokat a villamosenergia- és földgázpiaci integráció előtt; továbbá hangsúlyozza, hogy az egyes nemzeti rendszerek keretében hozott energiapolitikai döntéseknek azt is figyelembe kell venniük, hogy az ilyen döntések milyen hatással járhatnak más tagállamokra nézve; azt javasolja, hogy kívánatos lenne annak meghatározása, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) szakértelmét és létesítményeit a fenti feladatok elvégzésére lehet-e, illetve miként lehet felhasználni;

| 42. | elismeri, hogy az energetikai infrastrukturális projekteket hatalmas előzetes beruházások és 20–60 éves működési élettartam jellemzik, és azokat jelentősen csökkenteni fogja az energiamegtakarítási lehetőségek teljes körű kihasználása; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi piaci környezet rendkívül kiszámíthatatlan, és így a befektetők haboznak az energiainfrastruktúra fejlesztésével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az új stratégiákat beleértve az „energiamegtakarítás először” stratégiát is, és az innovatív eszközöket, hogy csökkenteni lehessen az infrastrukturális befektetések iránti igényt, lehetővé téve a gyorsan változó környezethez való gyors alkalmazkodást; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy az energetikai infrastrukturális projekteket hatalmas előzetes beruházások és 20–60 éves működési élettartam jellemzik, és azokat jelentősen csökkenteni fogja az energiamegtakarítási lehetőségek teljes körű kihasználása; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi piaci környezet rendkívül kiszámíthatatlan, és így a befektetők haboznak az energiainfrastruktúra fejlesztésével kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy támogatni kell az új stratégiákat beleértve az „energiamegtakarítás először” stratégiát is, és az innovatív eszközöket, hogy csökkenteni lehessen az infrastrukturális befektetések iránti igényt, lehetővé téve a gyorsan változó környezethez való gyors alkalmazkodást;

| 43. | hangsúlyozza a jelenlegi szakpolitikák és rendeletek végrehajtásának szükségességét, hogy a meglévő energia-infrastruktúrát jobban kihasználják az uniós fogyasztó javára; felhívja a Bizottságot és az ACER-t, hogy szigorúbban ellenőrizze az olyan szabályok nemzeti végrehajtását, mint a „használd vagy elveszíted” elvre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza a jelenlegi szakpolitikák és rendeletek végrehajtásának szükségességét, hogy a meglévő energia-infrastruktúrát jobban kihasználják az uniós fogyasztó javára; felhívja a Bizottságot és az ACER-t, hogy szigorúbban ellenőrizze az olyan szabályok nemzeti végrehajtását, mint a „használd vagy elveszíted” elvre vonatkozó szabályok;

| 44. | hangsúlyozza a teljes mértékben integrált európai energiapiac 2014-ig történő megvalósításának szükségességét; megjegyzi, hogy fontos lenne a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályok teljes körű végrehajtása valamennyi tagállamban, továbbá hogy szükség van annak biztosítására, hogy 2015 után egyetlen tagállam vagy régió se szigetelődjön el az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól; kiemeli a társadalmi hatás és az energiaköltségek figyelembevételének szükségességét, miközben gondoskodni kell arról, hogy az energiaárak átláthatóbbak legyenek és jobban tükrözzék a költségeket, beleértve környezeti költségeket is, ha azokat nem veszik teljes mértékben figyelembe; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a teljes mértékben integrált európai energiapiac 2014-ig történő megvalósításának szükségességét; megjegyzi, hogy fontos lenne a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályok teljes körű végrehajtása valamennyi tagállamban, továbbá hogy szükség van annak biztosítására, hogy 2015 után egyetlen tagállam vagy régió se szigetelődjön el az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól; kiemeli a társadalmi hatás és az energiaköltségek figyelembevételének szükségességét, miközben gondoskodni kell arról, hogy az energiaárak átláthatóbbak legyenek és jobban tükrözzék a költségeket, beleértve környezeti költségeket is, ha azokat nem veszik teljes mértékben figyelembe;

| 45. | tudomásul veszi az uniós tagállamok és harmadik országok közötti, az energiapolitikára vonatkozó kormányközi megállapodások tekintetében létrehozott információcsere-mechanizmust, mivel e mechanizmus célja az energiapolitika átláthatóságának, koordinálásának és hatékonyságának növelése az EU egész területén; felszólítja a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy ne kössenek a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes megállapodásokat; úgy véli, lehetővé kellene tenni a Bizottság számára, hogy megvizsgálhassa, hogy a megállapodások tervezetei összhangban állnak-e e jogszabályokkal, valamint adott esetben részt vehessen a tárgyalásokon; úgy véli, hogy az információcserét szolgáló mechanizmus előrelépést jelent az Unión kívülről történő energiavásárlás koordinálása felé, ami a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv céljainak elérése szempontjából alapvető jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi az uniós tagállamok és harmadik országok közötti, az energiapolitikára vonatkozó kormányközi megállapodások tekintetében létrehozott információcsere-mechanizmust, mivel e mechanizmus célja az energiapolitika átláthatóságának, koordinálásának és hatékonyságának növelése az EU egész területén; felszólítja a tagállamokat, hogy törekedjenek annak biztosítására, hogy ne kössenek a belső energiapiacra vonatkozó jogszabályokkal ellentétes megállapodásokat; úgy véli, lehetővé kellene tenni a Bizottság számára, hogy megvizsgálhassa, hogy a megállapodások tervezetei összhangban állnak-e e jogszabályokkal, valamint adott esetben részt vehessen a tárgyalásokon; úgy véli, hogy az információcserét szolgáló mechanizmus előrelépést jelent az Unión kívülről történő energiavásárlás koordinálása felé, ami a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv céljainak elérése szempontjából alapvető jelentőséggel bír;

| 46. | kiemeli, hogy az energiapiaci beruházókat célzó ösztönzők erősítésére van szükség, a jövedelmezőség növelése és a bürokratikus eljárások – enyhítés nélküli – megkönnyítése révén; |
| --- | --- |

46.

kiemeli, hogy az energiapiaci beruházókat célzó ösztönzők erősítésére van szükség, a jövedelmezőség növelése és a bürokratikus eljárások – enyhítés nélküli – megkönnyítése révén;

| 47. | elismeri, hogy a pénzügyi válság megnehezítette az energiarendszer átalakításának finanszírozásához szükséges beruházások vonzását; felhívja a figyelmet az új kihívásokra, így például a rugalmas tartalék és kiegyensúlyozó erőforrások szükségességére a villamosenergia-termelő rendszeren belül (pl. rugalmas energiatermelés, megbízható átviteli hálózat, tárolás és igénykezelés, villamosenergia-termelő mikroegységek és összekapcsolás) elősegítendő a megújuló forrásokból történő, változó villamosenergia-termelés várható növekedésének kezelését; hangsúlyozza az infrastruktúra fontosságát az elosztás szintjén, és kiemeli azt a fontos szerepet, amelyet a proaktív fogyasztók és az elosztórendszer-üzemeltetők játszanak a decentralizált energiatermékeknek és a keresleti oldali hatékonysági intézkedéseknek a rendszerbe történő integrálásában; hangsúlyozza, hogy az Európában rendelkezésre álló kapacitás megfelelő felmérésére, valamint elegendő összekapcsolásra és rugalmas és kiegyensúlyozó tartalékkapacitásra van szükség, hogy megfelelő kapacitás álljon rendelkezésre a kínálat és a kereslet összeegyeztetéséhez, ezáltal biztosítva a villamosenergia- és földgázellátás biztonságát; kiemeli, hogy ha nagyobb prioritást kapna a keresleti oldal irányítása és a keresleti oldal energiatermelése, az jelentősen erősítené a decentralizált energiaforrások integrációját, és hozzájárulna az általános energiapolitikai célkitűzések eléréséhez; |
| --- | --- |

47.

elismeri, hogy a pénzügyi válság megnehezítette az energiarendszer átalakításának finanszírozásához szükséges beruházások vonzását; felhívja a figyelmet az új kihívásokra, így például a rugalmas tartalék és kiegyensúlyozó erőforrások szükségességére a villamosenergia-termelő rendszeren belül (pl. rugalmas energiatermelés, megbízható átviteli hálózat, tárolás és igénykezelés, villamosenergia-termelő mikroegységek és összekapcsolás) elősegítendő a megújuló forrásokból történő, változó villamosenergia-termelés várható növekedésének kezelését; hangsúlyozza az infrastruktúra fontosságát az elosztás szintjén, és kiemeli azt a fontos szerepet, amelyet a proaktív fogyasztók és az elosztórendszer-üzemeltetők játszanak a decentralizált energiatermékeknek és a keresleti oldali hatékonysági intézkedéseknek a rendszerbe történő integrálásában; hangsúlyozza, hogy az Európában rendelkezésre álló kapacitás megfelelő felmérésére, valamint elegendő összekapcsolásra és rugalmas és kiegyensúlyozó tartalékkapacitásra van szükség, hogy megfelelő kapacitás álljon rendelkezésre a kínálat és a kereslet összeegyeztetéséhez, ezáltal biztosítva a villamosenergia- és földgázellátás biztonságát; kiemeli, hogy ha nagyobb prioritást kapna a keresleti oldal irányítása és a keresleti oldal energiatermelése, az jelentősen erősítené a decentralizált energiaforrások integrációját, és hozzájárulna az általános energiapolitikai célkitűzések eléréséhez;

| 48. | hangsúlyozza, hogy mivel a jelenlegi infrastruktúra elavult, a 2050-ig szóló ütemtervvel foglalkozó bizottsági közlemény valamennyi forgatókönyve esetén óriási beruházásokra lesz szükség; rámutat, hogy ez 2030-ig az energiaárak emelkedését fogja eredményezni mindegyik forgatókönyv esetében; ezenfelül megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az emelkedés legnagyobb része már most zajlik a referencia-forgatókönyv szerint, és abból adódik, hogy az elkövetkező 20 évben lecserélésre kerül a régi, már teljesen leírt energiatermelési kapacitás; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy mivel a jelenlegi infrastruktúra elavult, a 2050-ig szóló ütemtervvel foglalkozó bizottsági közlemény valamennyi forgatókönyve esetén óriási beruházásokra lesz szükség; rámutat, hogy ez 2030-ig az energiaárak emelkedését fogja eredményezni mindegyik forgatókönyv esetében; ezenfelül megjegyzi, hogy a Bizottság szerint az emelkedés legnagyobb része már most zajlik a referencia-forgatókönyv szerint, és abból adódik, hogy az elkövetkező 20 évben lecserélésre kerül a régi, már teljesen leírt energiatermelési kapacitás;

| 49. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió energiabiztonságához a behozatali forrásokat is diverzifikálni kell; ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak tevékenyen fokoznia kell az együttműködést partnereivel; megállapítja a Déli Gázfolyosó befejezését érintő késedelmeket; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az energiaellátás diverzifikálása révén valósítsák meg az energiabiztonságot; emlékeztet arra, hogy a cseppfolyósított földgáz (LNG) és az LNG-flották jelentősen hozzájárulnak az EU energiaellátásához, valamint kiemeli egy kiegészítő kelet-mediterrán és fekete-tenger LNG-folyosóban rejlő lehetőséget arra, hogy rugalmas energiahordozóként, valamint az Unió belső energiapiacán megvalósuló fokozott verseny ösztönzőjeként szolgáljon; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió energiabiztonságához a behozatali forrásokat is diverzifikálni kell; ezért hangsúlyozza, hogy az Uniónak tevékenyen fokoznia kell az együttműködést partnereivel; megállapítja a Déli Gázfolyosó befejezését érintő késedelmeket; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az energiaellátás diverzifikálása révén valósítsák meg az energiabiztonságot; emlékeztet arra, hogy a cseppfolyósított földgáz (LNG) és az LNG-flották jelentősen hozzájárulnak az EU energiaellátásához, valamint kiemeli egy kiegészítő kelet-mediterrán és fekete-tenger LNG-folyosóban rejlő lehetőséget arra, hogy rugalmas energiahordozóként, valamint az Unió belső energiapiacán megvalósuló fokozott verseny ösztönzőjeként szolgáljon;

| 50. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak a termelő és tranzitországokkal – különösen az európai szomszédságpolitikához tartozó országokkal – fenntartott stratégiai partnerségei megfelelő eszközöket, kiszámíthatóságot, stabilitást és hosszú távú befektetéseket igényelnek; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében az Unió éghajlati célkitűzéseinek támogatniuk kell az infrastruktúrába történő befektetésekre irányuló, az ellátási útvonalak diverzifikálását és az Unió energiabiztonságának növelését célzó olyan uniós projekteket, mint a Nabucco; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy az Uniónak a termelő és tranzitországokkal – különösen az európai szomszédságpolitikához tartozó országokkal – fenntartott stratégiai partnerségei megfelelő eszközöket, kiszámíthatóságot, stabilitást és hosszú távú befektetéseket igényelnek; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében az Unió éghajlati célkitűzéseinek támogatniuk kell az infrastruktúrába történő befektetésekre irányuló, az ellátási útvonalak diverzifikálását és az Unió energiabiztonságának növelését célzó olyan uniós projekteket, mint a Nabucco;

| 51. | emlékeztet arra, hogy a belső piaci csomaggal összhangban a piaci szereplőknek főszerepet kell vállalniuk az energetikai infrastrukturális beruházások finanszírozásában; elismeri, hogy az ellátás biztonsága, a szolidaritás és a fenntarthatóság szempontjából indokolt, de elegendő piaci finanszírozást nem vonzó bizonyos innovatív vagy stratégiailag fontos projektek esetleg korlátozott köztámogatást igényelnek a magánfinanszírozás mozgósításához; hangsúlyozza, hogy az ilyen projektek kiválasztásának világos és átlátható kritériumokon kell alapulniuk, elkerülve a verseny torzulását, figyelembe kell venniük a fogyasztók érdekeit, és teljes mértékben összhangban kell állniuk az EU energiaügyi és éghajlat-változási céljaival; |
| --- | --- |

51.

emlékeztet arra, hogy a belső piaci csomaggal összhangban a piaci szereplőknek főszerepet kell vállalniuk az energetikai infrastrukturális beruházások finanszírozásában; elismeri, hogy az ellátás biztonsága, a szolidaritás és a fenntarthatóság szempontjából indokolt, de elegendő piaci finanszírozást nem vonzó bizonyos innovatív vagy stratégiailag fontos projektek esetleg korlátozott köztámogatást igényelnek a magánfinanszírozás mozgósításához; hangsúlyozza, hogy az ilyen projektek kiválasztásának világos és átlátható kritériumokon kell alapulniuk, elkerülve a verseny torzulását, figyelembe kell venniük a fogyasztók érdekeit, és teljes mértékben összhangban kell állniuk az EU energiaügyi és éghajlat-változási céljaival;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv legtöbb forgatókönyvét nem lehet megvalósítani a helyi intelligens villamosenergia- és gázhálózatok fejlesztése nélkül; úgy véli, hogy a határokon átnyúló projektek mellett az Uniónak a helyi hálózatok létrehozását vagy felújítását támogató intézkedéseket kellene hoznia, különösen a védett fogyasztók hozzáférése tekintetében; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv legtöbb forgatókönyvét nem lehet megvalósítani a helyi intelligens villamosenergia- és gázhálózatok fejlesztése nélkül; úgy véli, hogy a határokon átnyúló projektek mellett az Uniónak a helyi hálózatok létrehozását vagy felújítását támogató intézkedéseket kellene hoznia, különösen a védett fogyasztók hozzáférése tekintetében;

| 53. | hangsúlyozza az európai hálózatfinanszírozási eszköz fontosságát, amelyben számottevő finanszírozási összeget tartanak fenn az EU energia-infrastruktúrájának átalakítására és továbbfejlesztésére; hangsúlyozza a fenntartható projektek azonosításának és támogatásának fontosságát, nagy és kis léptékben egyaránt; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza az európai hálózatfinanszírozási eszköz fontosságát, amelyben számottevő finanszírozási összeget tartanak fenn az EU energia-infrastruktúrájának átalakítására és továbbfejlesztésére; hangsúlyozza a fenntartható projektek azonosításának és támogatásának fontosságát, nagy és kis léptékben egyaránt;

| 54. | hangsúlyozza az „egyablakos” megközelítés szerepét a bürokrácia csökkentésére irányuló uniós egyszerűsítési célkitűzések kiegészítéseként, ezáltal felgyorsítva az engedélyezési eljárásokat, és csökkentve az olyan társaságokra háruló adminisztratív terheket, amelyek energetikai infrastrukturális fejlesztésre vonatkozó engedélyt kívánnak szerezni, mindeközben garantálva az alkalmazandó szabályok és rendeletek kellő tiszteletben tartását; felkéri a tagállamokat, hogy e tekintetben vizsgálják felül eljárásaikat; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza az „egyablakos” megközelítés szerepét a bürokrácia csökkentésére irányuló uniós egyszerűsítési célkitűzések kiegészítéseként, ezáltal felgyorsítva az engedélyezési eljárásokat, és csökkentve az olyan társaságokra háruló adminisztratív terheket, amelyek energetikai infrastrukturális fejlesztésre vonatkozó engedélyt kívánnak szerezni, mindeközben garantálva az alkalmazandó szabályok és rendeletek kellő tiszteletben tartását; felkéri a tagállamokat, hogy e tekintetben vizsgálják felül eljárásaikat;

| 55. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az intézményi beruházók számára a harmadik energiaügyi csomag értelmezése tekintetében fennálló szabályozási bizonytalanságokkal, amikor akár az átviteli, akár a termelési kapacitás terén passzív beruházóként járnak el; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az intézményi beruházók számára a harmadik energiaügyi csomag értelmezése tekintetében fennálló szabályozási bizonytalanságokkal, amikor akár az átviteli, akár a termelési kapacitás terén passzív beruházóként járnak el;

| 56. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az intelligens hálózatokkal kapcsolatos, az információs és kommunikációs technológiákba (IKT) és a meglevő hálózat jobb és nagyobb mértékű kihasználását elősegítő, más innovatív technológiákba történő beruházások terén az elosztórendszer-üzemeltetőket és átvitelirendszer-üzemeltetőket célzó ösztönzők hiányának kérdésével; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az intelligens hálózatokkal kapcsolatos, az információs és kommunikációs technológiákba (IKT) és a meglevő hálózat jobb és nagyobb mértékű kihasználását elősegítő, más innovatív technológiákba történő beruházások terén az elosztórendszer-üzemeltetőket és átvitelirendszer-üzemeltetőket célzó ösztönzők hiányának kérdésével;

Társadalmi dimenzió

| 57. | üdvözli a szociális ütemtervnek a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervbe való beépítését; úgy véli, hogy e tekintetben külön figyelmet kell fordítani az energiaszegénységre és a foglalkoztatásra; az energiaszegénységet illetően hangsúlyozza, hogy az energiának mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, a helyi hatóságokat és az illetékes társadalmi szerveket, hogy működjenek együtt egyéni megoldások kidolgozásában a villamosenergia- és fűtési szegénységhez hasonló problémák kezelése érdekében, különös hangsúlyt helyezve az alacsony jövedelmű, sérülékeny háztartásokra, amelyeket a legjobban sújtanak a magasabb energiaárak; úgy véli ezért, hogy egy ilyen stratégia előmozdítja az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot, mivel ez az energiaszámlák csökkentésének egyik leghatékonyabb módja, és elemezni kell az olyan nemzeti intézkedéseket, mint adózás, közbeszerzés, fűtési árak stb., különösen akkor, ha azok akadályozzák az energiahatékonysági beruházásokat vagy a hőtermelés és -felhasználás optimalizálását, továbbá ajánlásokat kell tenni a bevált és rossz gyakorlatokról; hangsúlyozza, hogy fontos még több energiahatékonysági intézkedést kifejleszteni és azokat kommunikálni, keresleti és kínálati oldali fellépéseket ösztönözni, valamint figyelemfelhívó kampányokat folytatni a szükséges magatartásbeli változások elérése érdekében; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek rendszeresen jelentést azokról a fellépésekről, amelyeket azért hoztak, hogy megvédjék a háztartásokat a növekvő energiaszámláktól és az energiaszegénységtől; a foglalkoztatással kapcsolatosan kéri a Bizottságot, hogy mozdítson elő intézkedéseket az oktatás, az átképzés és az átminősítések kiigazítására, hogy a tagállamok az energetikai átállásban részt vállaló, magasan képzett munkaerőt tudjanak kiképezni; felkéri a Bizottságot, hogy 2013 végére adjon több tájékoztatást a Parlamentnek az átállás által az energetikai, ipari és szolgáltatási ágazatok foglalkoztatására gyakorolt hatásokról, és dolgozzon ki konkrét mechanizmusokat a munkavállalók és az érintett ágazatok támogatására; javasolja, hogy a tagállamok vegyék figyelembe az energiatermelés és -fogyasztás külső költségeit és előnyeit, mint például a levegőminőség javulásából eredő egészségügyi előnyöket; úgy véli, hogy az energiaügyi ütemterv következményeiről szóló szociális párbeszéd, amelybe az összes érintett érdekelt félet be kell vonni, az átállási időszak során is kulcsfontosságú tényező marad; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a szociális ütemtervnek a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervbe való beépítését; úgy véli, hogy e tekintetben külön figyelmet kell fordítani az energiaszegénységre és a foglalkoztatásra; az energiaszegénységet illetően hangsúlyozza, hogy az energiának mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat, a helyi hatóságokat és az illetékes társadalmi szerveket, hogy működjenek együtt egyéni megoldások kidolgozásában a villamosenergia- és fűtési szegénységhez hasonló problémák kezelése érdekében, különös hangsúlyt helyezve az alacsony jövedelmű, sérülékeny háztartásokra, amelyeket a legjobban sújtanak a magasabb energiaárak; úgy véli ezért, hogy egy ilyen stratégia előmozdítja az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot, mivel ez az energiaszámlák csökkentésének egyik leghatékonyabb módja, és elemezni kell az olyan nemzeti intézkedéseket, mint adózás, közbeszerzés, fűtési árak stb., különösen akkor, ha azok akadályozzák az energiahatékonysági beruházásokat vagy a hőtermelés és -felhasználás optimalizálását, továbbá ajánlásokat kell tenni a bevált és rossz gyakorlatokról; hangsúlyozza, hogy fontos még több energiahatékonysági intézkedést kifejleszteni és azokat kommunikálni, keresleti és kínálati oldali fellépéseket ösztönözni, valamint figyelemfelhívó kampányokat folytatni a szükséges magatartásbeli változások elérése érdekében; kéri a tagállamokat, hogy tegyenek rendszeresen jelentést azokról a fellépésekről, amelyeket azért hoztak, hogy megvédjék a háztartásokat a növekvő energiaszámláktól és az energiaszegénységtől; a foglalkoztatással kapcsolatosan kéri a Bizottságot, hogy mozdítson elő intézkedéseket az oktatás, az átképzés és az átminősítések kiigazítására, hogy a tagállamok az energetikai átállásban részt vállaló, magasan képzett munkaerőt tudjanak kiképezni; felkéri a Bizottságot, hogy 2013 végére adjon több tájékoztatást a Parlamentnek az átállás által az energetikai, ipari és szolgáltatási ágazatok foglalkoztatására gyakorolt hatásokról, és dolgozzon ki konkrét mechanizmusokat a munkavállalók és az érintett ágazatok támogatására; javasolja, hogy a tagállamok vegyék figyelembe az energiatermelés és -fogyasztás külső költségeit és előnyeit, mint például a levegőminőség javulásából eredő egészségügyi előnyöket; úgy véli, hogy az energiaügyi ütemterv következményeiről szóló szociális párbeszéd, amelybe az összes érintett érdekelt félet be kell vonni, az átállási időszak során is kulcsfontosságú tényező marad;

| 58. | rámutat arra, hogy egy olyan szén-dioxid-mentesítési stratégia elfogadása, amely nem veszi figyelembe az egyes tagállamokban fennálló helyzetet, az energiaszegénység súlyos növekedéséhez vezethet, azaz olyan helyzethez, amelyben néhány tagállam meghatározása szerint a háztartások költségvetésének több mint 10 %-át energiára költik; |
| --- | --- |

58.

rámutat arra, hogy egy olyan szén-dioxid-mentesítési stratégia elfogadása, amely nem veszi figyelembe az egyes tagállamokban fennálló helyzetet, az energiaszegénység súlyos növekedéséhez vezethet, azaz olyan helyzethez, amelyben néhány tagállam meghatározása szerint a háztartások költségvetésének több mint 10 %-át energiára költik;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat védeni kell a magas energiaáraktól, és a vállalkozások számára védelmet kell nyújtani az EU-n kívüli társaságok részéről tapasztalható tisztességtelen verseny, valamint mesterségesen alacsony árak ellen, a Rio+20 csúcstalálkozón a WTO megerősített szerepét illetően kifejezett felszólításokkal összhangban; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat védeni kell a magas energiaáraktól, és a vállalkozások számára védelmet kell nyújtani az EU-n kívüli társaságok részéről tapasztalható tisztességtelen verseny, valamint mesterségesen alacsony árak ellen, a Rio+20 csúcstalálkozón a WTO megerősített szerepét illetően kifejezett felszólításokkal összhangban;

| 60. | sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy támogassák azon oktatási intézményeket, amelyek képzett munkaerőt, valamint a kutatók és innovátorok új generációját biztosítják a biztonságos energiaellátás és -felhasználás, az energiabiztonság és az energiahatékonyság területén; e tekintetben emlékeztet a Horizont 2020 és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontos szerepére az oktatás, a kutatás és az energiaágazatban történő megvalósítás közötti szakadék áthidalásában; |
| --- | --- |

60.

sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy támogassák azon oktatási intézményeket, amelyek képzett munkaerőt, valamint a kutatók és innovátorok új generációját biztosítják a biztonságos energiaellátás és -felhasználás, az energiabiztonság és az energiahatékonyság területén; e tekintetben emlékeztet a Horizont 2020 és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontos szerepére az oktatás, a kutatás és az energiaágazatban történő megvalósítás közötti szakadék áthidalásában;

| 61. | hangsúlyozni kívánja, hogy az árak átláthatósága és a fogyasztók tájékoztatása központi szerepet tölt be; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak a lehető legpontosabban számszerűsítenie kell, hogy ezek a tényezők a különféle kiválasztott forgatókönyvekben milyen hatást gyakorolnak a magánszemélyek és a vállalkozások által fizetett energiaárra; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozni kívánja, hogy az árak átláthatósága és a fogyasztók tájékoztatása központi szerepet tölt be; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak a lehető legpontosabban számszerűsítenie kell, hogy ezek a tényezők a különféle kiválasztott forgatókönyvekben milyen hatást gyakorolnak a magánszemélyek és a vállalkozások által fizetett energiaárra;

Az egyes energiaforrások szerepe

| 62. | úgy gondolja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológia valamennyi típusára szükség lesz általánosságban az EU energiarendszerének, különösen pedig a villamosenergia-ágazatnak a szén-dioxid-mentessé tételére irányuló, nagyra törő cél eléréséhez; elismeri, hogy továbbra is bizonytalan, hogy mely technológiák fognak technikai és kereskedelmi szempontból beválni az előírt időbeli kereteken belül; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a rugalmasságot, hogy lehetővé váljon az alkalmazkodás a fellépő technológiai és társadalmi-gazdasági változásokhoz; |
| --- | --- |

62.

úgy gondolja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológia valamennyi típusára szükség lesz általánosságban az EU energiarendszerének, különösen pedig a villamosenergia-ágazatnak a szén-dioxid-mentessé tételére irányuló, nagyra törő cél eléréséhez; elismeri, hogy továbbra is bizonytalan, hogy mely technológiák fognak technikai és kereskedelmi szempontból beválni az előírt időbeli kereteken belül; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a rugalmasságot, hogy lehetővé váljon az alkalmazkodás a fellépő technológiai és társadalmi-gazdasági változásokhoz;

| 63. | elismeri, hogy a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok valószínűleg az energiarendszer részei maradnak, legalábbis az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való átállás ideje alatt; |
| --- | --- |

63.

elismeri, hogy a hagyományos fosszilis tüzelőanyagok valószínűleg az energiarendszer részei maradnak, legalábbis az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerre való átállás ideje alatt;

| 64. | elismeri, hogy az atomenergiát jelenleg fontos alacsony kibocsátású energiaforrásként használják; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2011-es fukusimai balesetből levonható tanulságok fényében javítsák az atomenergia biztonságát, hasznosítva a legutóbbi nukleáris stressztesztek eredményeit; |
| --- | --- |

64.

elismeri, hogy az atomenergiát jelenleg fontos alacsony kibocsátású energiaforrásként használják; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a 2011-es fukusimai balesetből levonható tanulságok fényében javítsák az atomenergia biztonságát, hasznosítva a legutóbbi nukleáris stressztesztek eredményeit;

| 65. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az atomenergia fontos tényező marad, mivel néhány tagállam az atomenergiát továbbra is az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamosenergia-termelés biztonságos, megbízható és megfizethető forrásának tekinti; elismeri, hogy a forgatókönyv-elemzés azt mutatja, hogy a nukleáris energia hozzájárulhat az alacsonyabb rendszerköltségekhez és az alacsony villamosenergia-árakhoz; |
| --- | --- |

65.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az atomenergia fontos tényező marad, mivel néhány tagállam az atomenergiát továbbra is az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó villamosenergia-termelés biztonságos, megbízható és megfizethető forrásának tekinti; elismeri, hogy a forgatókönyv-elemzés azt mutatja, hogy a nukleáris energia hozzájárulhat az alacsonyabb rendszerköltségekhez és az alacsony villamosenergia-árakhoz;

| 66. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a földgáz rövid és középtávon fontos szerepet fog kapni az energiarendszer átalakítása szempontjából, mivel aránylag gyors és költséghatékony módja az erősebb szennyezést okozó fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió gázellátási útvonalainak diverzifikálására van szükség; óva int minden olyan beruházástól, amely hosszú távon fosszilis tüzelőanyagtól és nukleáris fűtőanyagtól való, technológiai bezáródást eredményező függőséghez vezethet; |
| --- | --- |

66.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a földgáz rövid és középtávon fontos szerepet fog kapni az energiarendszer átalakítása szempontjából, mivel aránylag gyors és költséghatékony módja az erősebb szennyezést okozó fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió gázellátási útvonalainak diverzifikálására van szükség; óva int minden olyan beruházástól, amely hosszú távon fosszilis tüzelőanyagtól és nukleáris fűtőanyagtól való, technológiai bezáródást eredményező függőséghez vezethet;

| 67. | elismeri, hogy a villamosenergia-tárolás, az összekapcsolás és a keresletre reagáló rendszerek mellett a földgázpotenciál rugalmas tartalék lehet az ingadozó megújulóenergia-ellátás kiegyensúlyozásában; úgy véli, hogy nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a földgáznak, különösen abban az esetben, ha a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák megfelelően rendelkezésre állnak; úgy véli ugyanis, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének az ezzel a kérdéssel kapcsolatos összes elgondolás középpontjában kell állnia, és elsősorban ennek kell vezérelnie az energiaügyi döntéseket; |
| --- | --- |

67.

elismeri, hogy a villamosenergia-tárolás, az összekapcsolás és a keresletre reagáló rendszerek mellett a földgázpotenciál rugalmas tartalék lehet az ingadozó megújulóenergia-ellátás kiegyensúlyozásában; úgy véli, hogy nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani a földgáznak, különösen abban az esetben, ha a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák megfelelően rendelkezésre állnak; úgy véli ugyanis, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének az ezzel a kérdéssel kapcsolatos összes elgondolás középpontjában kell állnia, és elsősorban ennek kell vezérelnie az energiaügyi döntéseket;

| 68. | véleménye szerint nem szabad elhanyagolni a cseppfolyós propán-bután gáznak a hiányos infrastruktúrájú helyeken energiaforrásként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

68.

véleménye szerint nem szabad elhanyagolni a cseppfolyós propán-bután gáznak a hiányos infrastruktúrájú helyeken energiaforrásként betöltött szerepét;

| 69. | hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztosítása érdekében rövid és középtávon kezelni kell a harmadik országokból az EU-ba érkező földgáz- és villamosenergia-import előrelátható növekedését; megismétli, hogy egyes régiók és tagállamok esetében ez a kihívás szorosan összefügg azzal, hogy egyetlen harmadik országból származó földgáz- és olajimporttól függenek; elismeri, hogy e kihívás leküzdéséhez szükség van többek között a versenyképesség és az ellátás biztonságának garantálásához nélkülözhetetlen hazai és megújuló energiaforrások szerepének erősítésére, valamint az energiaszolgáltatók, az ellátási útvonalak és az energiaforrások diverzifikálását célzó fellépésekre; elismeri, hogy e tekintetben az egyik stratégiai célkitűzés a déli földgázfolyosó megvalósítására való törekvés, valamint az EU földgázszükségletének nagyjából 10–20 %-át biztosító ellátási útvonal 2020-ig történő megvalósítása annak érdekében, hogy minden európai régiónak fizikai hozzáférése legyen legalább két különböző földgázforráshoz; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztosítása érdekében rövid és középtávon kezelni kell a harmadik országokból az EU-ba érkező földgáz- és villamosenergia-import előrelátható növekedését; megismétli, hogy egyes régiók és tagállamok esetében ez a kihívás szorosan összefügg azzal, hogy egyetlen harmadik országból származó földgáz- és olajimporttól függenek; elismeri, hogy e kihívás leküzdéséhez szükség van többek között a versenyképesség és az ellátás biztonságának garantálásához nélkülözhetetlen hazai és megújuló energiaforrások szerepének erősítésére, valamint az energiaszolgáltatók, az ellátási útvonalak és az energiaforrások diverzifikálását célzó fellépésekre; elismeri, hogy e tekintetben az egyik stratégiai célkitűzés a déli földgázfolyosó megvalósítására való törekvés, valamint az EU földgázszükségletének nagyjából 10–20 %-át biztosító ellátási útvonal 2020-ig történő megvalósítása annak érdekében, hogy minden európai régiónak fizikai hozzáférése legyen legalább két különböző földgázforráshoz;

| 70. | megállapítja, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS) szerepet játszhat a szén-dioxid-mentesítés 2050-re történő elérése irányába; megjegyzi azonban, a CCS jelenleg még kutatás és fejlesztés tárgyát képezi; megjegyzi, hogy a CCS-fejlesztés továbbra is nagyon bizonytalan olyan megoldatlan problémák miatt, mint a meg nem határozott késlekedések, a magas költségek és a hatékonysággal kapcsolatos aggodalmak; hangsúlyozza, hogy a gazdasági szempontból hatékony, biztonságos és fenntartható módon kifejlesztett CCS-t amint lehet, kereskedelmi léptékben kell alkalmazni; kiemeli, hogy a CCS több energiaigényes ágazat szén-dioxid-mentesítése szempontjából is lényeges opció, mint például az olajfinomítás, az alumíniumkohászat és a cementgyártás; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen félidős értékelő jelentést a széntüzelésű erőművekre vonatkozó, európai uniós finanszírozású kísérleti projektek eredményeiről; |
| --- | --- |

70.

megállapítja, hogy a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CCS) szerepet játszhat a szén-dioxid-mentesítés 2050-re történő elérése irányába; megjegyzi azonban, a CCS jelenleg még kutatás és fejlesztés tárgyát képezi; megjegyzi, hogy a CCS-fejlesztés továbbra is nagyon bizonytalan olyan megoldatlan problémák miatt, mint a meg nem határozott késlekedések, a magas költségek és a hatékonysággal kapcsolatos aggodalmak; hangsúlyozza, hogy a gazdasági szempontból hatékony, biztonságos és fenntartható módon kifejlesztett CCS-t amint lehet, kereskedelmi léptékben kell alkalmazni; kiemeli, hogy a CCS több energiaigényes ágazat szén-dioxid-mentesítése szempontjából is lényeges opció, mint például az olajfinomítás, az alumíniumkohászat és a cementgyártás; felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen félidős értékelő jelentést a széntüzelésű erőművekre vonatkozó, európai uniós finanszírozású kísérleti projektek eredményeiről;

| 71. | hangsúlyozza a politikai beavatkozás, a közfinanszírozás és a megfelelő szén-dioxid-ár fontosságát a CCS-technológia Európában történő, 2020-tól kezdődő korai alkalmazásának demonstrálásához és biztosításához; hangsúlyozza az EU demonstrációs programjának fontos szerepét, amelyet a CCS mint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését szolgáló fontos technológia lakossági elfogadásának és támogatásának kiépítése terén játszik; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza a politikai beavatkozás, a közfinanszírozás és a megfelelő szén-dioxid-ár fontosságát a CCS-technológia Európában történő, 2020-tól kezdődő korai alkalmazásának demonstrálásához és biztosításához; hangsúlyozza az EU demonstrációs programjának fontos szerepét, amelyet a CCS mint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését szolgáló fontos technológia lakossági elfogadásának és támogatásának kiépítése terén játszik;

| 72. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé és mozdítsa elő a tudásmegosztást és az együttműködést az EU-n belül és nemzetközi szinten, a CCS demonstrációs projektek szintjén a legjobb tervezési érték biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a csővezeték-infrastruktúrába történő korai beruházást és hangolja össze a határokon átnyúló tervezést a CO2-elnyelőkhöz való hozzáférés 2020-tól kezdődő biztosítása érdekében, és végezzen kutatást az európai tározók jellemzése céljából; felhívja a Bizottságot, hogy aktívan működjön együtt a tagállamokkal és az iparággal a CCS előnyeiről és biztonságáról folytatott kommunikáció érdekében, hogy kiépítsék a lakosság bizalmát e technológiával kapcsolatban; |
| --- | --- |

72.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye lehetővé és mozdítsa elő a tudásmegosztást és az együttműködést az EU-n belül és nemzetközi szinten, a CCS demonstrációs projektek szintjén a legjobb tervezési érték biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a csővezeték-infrastruktúrába történő korai beruházást és hangolja össze a határokon átnyúló tervezést a CO2-elnyelőkhöz való hozzáférés 2020-tól kezdődő biztosítása érdekében, és végezzen kutatást az európai tározók jellemzése céljából; felhívja a Bizottságot, hogy aktívan működjön együtt a tagállamokkal és az iparággal a CCS előnyeiről és biztonságáról folytatott kommunikáció érdekében, hogy kiépítsék a lakosság bizalmát e technológiával kapcsolatban;

| 73. | megállapítja, hogy a hazai és regionális energiaforrások optimális, biztonságos és fenntartható fejlesztése és felhasználása, valamint a kiegyensúlyozott belföldi vagy importált energiaellátáshoz szükséges infrastruktúra versenyképessége hozzájárulhat a fokozott energiabiztonsághoz, és ezért az EU energiapolitikájának kialakításakor prioritásként kell kezelni; |
| --- | --- |

73.

megállapítja, hogy a hazai és regionális energiaforrások optimális, biztonságos és fenntartható fejlesztése és felhasználása, valamint a kiegyensúlyozott belföldi vagy importált energiaellátáshoz szükséges infrastruktúra versenyképessége hozzájárulhat a fokozott energiabiztonsághoz, és ezért az EU energiapolitikájának kialakításakor prioritásként kell kezelni;

| 74. | megjegyzi, hogy amíg a nyersolajon alapuló termékek iránti kereslet fennáll, fontos az európai jelenlétet fenntartani a finomító ágazatban, segítendő az ellátás biztonságának garantálását, támogatandó a feldolgozó iparágak, például a petrolkémiai ágazat versenyképességét, meghatározandó a tüzelőanyag-finomítás minőségére vonatkozó világszintű szabványokat, bizosítandó a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelést és megőrzendő a foglalkoztatást ezen ágazatokban; kiemeli továbbá az energiaügyi ütemterv megállapítását, miszerint a kőolaj feltehetően még 2050-ben is az energiaszerkezet részét fogja képezni – igaz, a mainál sokkal kisebb arányban –, és főként a nagy távolságra történő személy- és áruszállításban fogják használni; |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy amíg a nyersolajon alapuló termékek iránti kereslet fennáll, fontos az európai jelenlétet fenntartani a finomító ágazatban, segítendő az ellátás biztonságának garantálását, támogatandó a feldolgozó iparágak, például a petrolkémiai ágazat versenyképességét, meghatározandó a tüzelőanyag-finomítás minőségére vonatkozó világszintű szabványokat, bizosítandó a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelést és megőrzendő a foglalkoztatást ezen ágazatokban; kiemeli továbbá az energiaügyi ütemterv megállapítását, miszerint a kőolaj feltehetően még 2050-ben is az energiaszerkezet részét fogja képezni – igaz, a mainál sokkal kisebb arányban –, és főként a nagy távolságra történő személy- és áruszállításban fogják használni;

| 75. | úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a tagállami régiókra, ahol jelenleg a szén az uralkodó energiaforrás, és/vagy ahol a széntermelés és a szénalapú villamosenergia-termelés regionális szinten alapvető fontosságú munkalehetőséget kínál; úgy véli, hogy további uniós szociális támogatásokra lesz szükség, ha a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben felvázolt célokat az ezekben a régiókban élő embereknek el kell fogadniuk; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani azokra a tagállami régiókra, ahol jelenleg a szén az uralkodó energiaforrás, és/vagy ahol a széntermelés és a szénalapú villamosenergia-termelés regionális szinten alapvető fontosságú munkalehetőséget kínál; úgy véli, hogy további uniós szociális támogatásokra lesz szükség, ha a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben felvázolt célokat az ezekben a régiókban élő embereknek el kell fogadniuk;

Globális kihívások az energiaügy terén

| 76. | elismeri, hogy az EU globális kontextusban működik, és az egyedül végzett fellépés esetleg nem hoz meg minden várt kedvező hatást, ugyanakkor emlékeztet a TTE Tanácsnak az uniós energiapolitika külső dimenziójának megerősítéséről szóló, 2011. novemberi következtetéseire, amelyben a Tanács hangsúlyozta, hogy a nemzetközi energiaügyi kapcsolatokra vonatkozóan tágabb és összehangoltabb uniós megközelítésre van szükség ahhoz, hogy kezelni tudják a globális energiaügyi és éghajlat-változási kihívásokat, valamint válaszolni kell a versenyképességi és kibocsátás-áthelyezési problémákra, illetve fenn kell tartani és elő kell mozdítani a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírásokat, egyúttal garantálva a biztonságos, megbízható és diverzifikált energiaellátást; |
| --- | --- |

76.

elismeri, hogy az EU globális kontextusban működik, és az egyedül végzett fellépés esetleg nem hoz meg minden várt kedvező hatást, ugyanakkor emlékeztet a TTE Tanácsnak az uniós energiapolitika külső dimenziójának megerősítéséről szóló, 2011. novemberi következtetéseire, amelyben a Tanács hangsúlyozta, hogy a nemzetközi energiaügyi kapcsolatokra vonatkozóan tágabb és összehangoltabb uniós megközelítésre van szükség ahhoz, hogy kezelni tudják a globális energiaügyi és éghajlat-változási kihívásokat, valamint válaszolni kell a versenyképességi és kibocsátás-áthelyezési problémákra, illetve fenn kell tartani és elő kell mozdítani a legmagasabb szintű nukleáris biztonsági előírásokat, egyúttal garantálva a biztonságos, megbízható és diverzifikált energiaellátást;

| 77. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell az Unió energiabiztonságát és későbbi önellátását, amely elsősorban az energiahatékonyság és -takarékosság, valamint a megújuló energiaforrások előmozdítása révén érhető el, ez pedig más alternatív energiaforrásokkal együtt csökkenteni fogja az importfüggőséget; tudomásul veszi a földközi-tengeri és fekete-tengeri kőolaj- és földgázmezők feltárásával kapcsolatos, felmerülő érdekeket; úgy véli, hogy sürgős szükség van a tengeri kőolaj- és földgázfúrásra vonatkozó, átfogó uniós szakpolitika létrehozására; úgy véli, hogy a hangsúlyt a lehetséges veszélyekre kell helyezni, valamint az érintett tagállamok és a vonatkozó harmadik országok kizárólagos gazdasági övezeteinek az ENSZ Tengerjogi Egyezményével (UNCLOS-egyezmény) összhangban való kijelölésére, amelynek valamennyi tagállam és az EU – mint olyan – részes fele; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy garantálni kell az Unió energiabiztonságát és későbbi önellátását, amely elsősorban az energiahatékonyság és -takarékosság, valamint a megújuló energiaforrások előmozdítása révén érhető el, ez pedig más alternatív energiaforrásokkal együtt csökkenteni fogja az importfüggőséget; tudomásul veszi a földközi-tengeri és fekete-tengeri kőolaj- és földgázmezők feltárásával kapcsolatos, felmerülő érdekeket; úgy véli, hogy sürgős szükség van a tengeri kőolaj- és földgázfúrásra vonatkozó, átfogó uniós szakpolitika létrehozására; úgy véli, hogy a hangsúlyt a lehetséges veszélyekre kell helyezni, valamint az érintett tagállamok és a vonatkozó harmadik országok kizárólagos gazdasági övezeteinek az ENSZ Tengerjogi Egyezményével (UNCLOS-egyezmény) összhangban való kijelölésére, amelynek valamennyi tagállam és az EU – mint olyan – részes fele;

| 78. | hangsúlyozza, hogy a fúrási tevékenységekhez és a kizárólagos gazdasági övezetek kijelöléséhez fűződő engedélyezési jogok odaítélése feszültséghez vezet a harmadik országokkal, az Uniónak pedig e tekintetben továbbra is határozott álláspontot kell képviselnie a politikai színtéren és törekednie kell arra, hogy elejét vegye a nemzetközi nézeteltéréseknek; hangsúlyozza, hogy az energiát fel kell használni a béke, a környezeti integritás, az együttműködés és a stabilitás ösztönzésére; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy a fúrási tevékenységekhez és a kizárólagos gazdasági övezetek kijelöléséhez fűződő engedélyezési jogok odaítélése feszültséghez vezet a harmadik országokkal, az Uniónak pedig e tekintetben továbbra is határozott álláspontot kell képviselnie a politikai színtéren és törekednie kell arra, hogy elejét vegye a nemzetközi nézeteltéréseknek; hangsúlyozza, hogy az energiát fel kell használni a béke, a környezeti integritás, az együttműködés és a stabilitás ösztönzésére;

| 79. | szorgalmazza, hogy az EU és Oroszország közötti energiaügyi ütemterv vegye figyelembe a kölcsönös tisztelet és a viszonosság elveit, és a Kereskedelmi Világszervezet, az Energia Charta Egyezmény és a harmadik energiacsomag szabályain alapuljon; felszólítja a Bizottságot, hogy az Unió területén működő valamennyi energiaágazati vállalkozás tekintetében alkalmazza és hatékonyan hajtsa végre az uniós belső piaci és versenyszabályokat; ennek kapcsán üdvözli a Gazprom és annak európai leányvállalatai versenyellenes magatartásának közelmúltbeli vizsgálatát, és sajnálatát fejezi ki az Oroszországi Föderáció elnökének politikai indíttatású rendelkezését illetően, amely megakadályozza az ország energiavállalatait abban, hogy együttműködjenek az uniós intézményekkel; ragaszkodik ahhoz, hogy az energiaágazatban működő valamennyi vállalkozás működjön teljes körűen együtt a vizsgálóhatóságokkal; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő válaszlépést erre a rendelkezésre, és biztosítsa a vizsgálat folytatását; |
| --- | --- |

79.

szorgalmazza, hogy az EU és Oroszország közötti energiaügyi ütemterv vegye figyelembe a kölcsönös tisztelet és a viszonosság elveit, és a Kereskedelmi Világszervezet, az Energia Charta Egyezmény és a harmadik energiacsomag szabályain alapuljon; felszólítja a Bizottságot, hogy az Unió területén működő valamennyi energiaágazati vállalkozás tekintetében alkalmazza és hatékonyan hajtsa végre az uniós belső piaci és versenyszabályokat; ennek kapcsán üdvözli a Gazprom és annak európai leányvállalatai versenyellenes magatartásának közelmúltbeli vizsgálatát, és sajnálatát fejezi ki az Oroszországi Föderáció elnökének politikai indíttatású rendelkezését illetően, amely megakadályozza az ország energiavállalatait abban, hogy együttműködjenek az uniós intézményekkel; ragaszkodik ahhoz, hogy az energiaágazatban működő valamennyi vállalkozás működjön teljes körűen együtt a vizsgálóhatóságokkal; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon megfelelő válaszlépést erre a rendelkezésre, és biztosítsa a vizsgálat folytatását;

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az Unió számára a szomszédaival folytatott kapcsolataiban alkalmazható rövid, közép- és hosszú távú energiapolitikai prioritások átfogó körét, a belső energiapiac uniós vívmányokhoz kapcsolódó elvein és normáin alapuló, közös jogi térség létrehozása céljából; hangsúlyozza az Energiaközösség további – nevezetesen a tagjelölt országokkal, valamint a keleti partnerség, Közép-Ázsia és a földközi-tengeri térség országaival történő – bővítésének, valamint a vívmányok nem megfelelő alkalmazásának vizsgálatára irányuló jogi ellenőrző mechanizmusok létrehozásának jelentőségét; felszólítja az Uniót, hogy mutasson szolidaritást az Energiaközösség részét képező partnereivel szemben; ezzel kapcsolatban elítéli, hogy az Oroszországi Föderáció a közelmúltban megfenyegette Moldovát; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az Unió számára a szomszédaival folytatott kapcsolataiban alkalmazható rövid, közép- és hosszú távú energiapolitikai prioritások átfogó körét, a belső energiapiac uniós vívmányokhoz kapcsolódó elvein és normáin alapuló, közös jogi térség létrehozása céljából; hangsúlyozza az Energiaközösség további – nevezetesen a tagjelölt országokkal, valamint a keleti partnerség, Közép-Ázsia és a földközi-tengeri térség országaival történő – bővítésének, valamint a vívmányok nem megfelelő alkalmazásának vizsgálatára irányuló jogi ellenőrző mechanizmusok létrehozásának jelentőségét; felszólítja az Uniót, hogy mutasson szolidaritást az Energiaközösség részét képező partnereivel szemben; ezzel kapcsolatban elítéli, hogy az Oroszországi Föderáció a közelmúltban megfenyegette Moldovát;

| 81. | hangsúlyozza, hogy az EU energiapolitikája semmiképpen sem lehet ellentétes azokkal az alapelvekkel, amelyekre az EU épül, különös tekintettel a demokráciára és az emberi jogokra; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy energiaügyi kapcsolatai terén az ugyanezen értékeket osztó és támogató termelő és tranzitországokat részesítse előnyben; |
| --- | --- |

81.

hangsúlyozza, hogy az EU energiapolitikája semmiképpen sem lehet ellentétes azokkal az alapelvekkel, amelyekre az EU épül, különös tekintettel a demokráciára és az emberi jogokra; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy energiaügyi kapcsolatai terén az ugyanezen értékeket osztó és támogató termelő és tranzitországokat részesítse előnyben;

| 82. | hangsúlyozza a többi stratégiai energiapartnerrel folytatott együttműködés és párbeszéd megerősítésének fontosságát; úgy véli, hogy a feltörekvő gazdaságok egyre növekvő befolyása a globális energiapiacokon, valamint energiaigényük növekedése elengedhetetlenné teszi az EU számára, hogy az energia valamennyi területén, átfogó módon párbeszédet kezdjen ezekkel a partnerekkel; megállapítja, hogy az Európai Uniónak hosszú távon fokoznia kell a koordinációt a harmadik országokból beszerzett energia tekintetében; szorosabb együttműködésre szólít fel a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) között, hogy az EU az energiapolitikai kérdésekben egységes álláspontot képviselhessen, ahogyan azt az uniós jogszabályok és a Bizottság Energiaügyi Főigazgatóságának iránymutatásai meghatározzák; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentet folyamatosan tájékoztatni kell az e területen történt fejleményekről. |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza a többi stratégiai energiapartnerrel folytatott együttműködés és párbeszéd megerősítésének fontosságát; úgy véli, hogy a feltörekvő gazdaságok egyre növekvő befolyása a globális energiapiacokon, valamint energiaigényük növekedése elengedhetetlenné teszi az EU számára, hogy az energia valamennyi területén, átfogó módon párbeszédet kezdjen ezekkel a partnerekkel; megállapítja, hogy az Európai Uniónak hosszú távon fokoznia kell a koordinációt a harmadik országokból beszerzett energia tekintetében; szorosabb együttműködésre szólít fel a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) között, hogy az EU az energiapolitikai kérdésekben egységes álláspontot képviselhessen, ahogyan azt az uniós jogszabályok és a Bizottság Energiaügyi Főigazgatóságának iránymutatásai meghatározzák; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlamentet folyamatosan tájékoztatni kell az e területen történt fejleményekről.

| 83. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés által szorgalmazott, tagállamok közötti szolidaritásnak a belső és a külső energiapolitikával kapcsolatos mindennapi munkában és a válságkezelésben egyaránt meg kell mutatkoznia; kéri a Bizottságot, hogy egyértelműen határozza meg az „energiaszolidaritás” fogalmát, biztosítva ezzel, hogy azt valamennyi tagállam tiszteletben tartsa; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés által szorgalmazott, tagállamok közötti szolidaritásnak a belső és a külső energiapolitikával kapcsolatos mindennapi munkában és a válságkezelésben egyaránt meg kell mutatkoznia; kéri a Bizottságot, hogy egyértelműen határozza meg az „energiaszolidaritás” fogalmát, biztosítva ezzel, hogy azt valamennyi tagállam tiszteletben tartsa;

| 84. | hangsúlyozza, hogy sem a hagyományos (pl. nukleáris), sem az új energiaforrások (pl. nem szokványos olaj- és gázforrások) biztonságossága és biztonsága tekintetében nem lesz kompromisszum, és úgy gondolja, hogy az EU-nak folytatnia kell a biztonsági és a védelmi keret megerősítésére irányuló erőfeszítéseit, és az e területet érintő nemzetközi törekvésekben vezető szerepet kell vállalnia; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy sem a hagyományos (pl. nukleáris), sem az új energiaforrások (pl. nem szokványos olaj- és gázforrások) biztonságossága és biztonsága tekintetében nem lesz kompromisszum, és úgy gondolja, hogy az EU-nak folytatnia kell a biztonsági és a védelmi keret megerősítésére irányuló erőfeszítéseit, és az e területet érintő nemzetközi törekvésekben vezető szerepet kell vállalnia;

| 85. | hangsúlyozza, hogy mivel a tagállamok infrastrukturális beruházások és közös szabályozás jóváhagyása révén törekszenek nemzeti piacaik összekapcsolására és integrálására, folyamatos erőfeszítéseket kell tenni az Oroszországgal való együttműködés terén, hogy a két energiapiac közötti eltérések csökkentésére irányuló kreatív és kölcsönösen elfogadható intézkedéseket határozzanak meg; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy mivel a tagállamok infrastrukturális beruházások és közös szabályozás jóváhagyása révén törekszenek nemzeti piacaik összekapcsolására és integrálására, folyamatos erőfeszítéseket kell tenni az Oroszországgal való együttműködés terén, hogy a két energiapiac közötti eltérések csökkentésére irányuló kreatív és kölcsönösen elfogadható intézkedéseket határozzanak meg;

| 86. | hangsúlyozza, hogy mivel az energiaellátás a fejlődő gazdaságok felé mozdul el, az EU-nak intenzív párbeszédet és együttműködést kell kezdenie a BRICS-országokkal az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások, a tiszta szén, a CCS, az intelligens hálózatok, a fúziós kutatás és a nukleáris biztonság tekintetében; az EU-nak egyértelmű politikát is ki kell alakítania az említett országokkal az energiaágazatban folytatandó kutatási és innovációs együttműködés érdekében; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy mivel az energiaellátás a fejlődő gazdaságok felé mozdul el, az EU-nak intenzív párbeszédet és együttműködést kell kezdenie a BRICS-országokkal az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások, a tiszta szén, a CCS, az intelligens hálózatok, a fúziós kutatás és a nukleáris biztonság tekintetében; az EU-nak egyértelmű politikát is ki kell alakítania az említett országokkal az energiaágazatban folytatandó kutatási és innovációs együttműködés érdekében;

| 87. | felszólítja az Európai Uniót, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet a globális klímaegyezmény nemzetközi tárgyalásaiban; hangsúlyozza, hogy az Uniónak tisztában kell lennie azzal, hogy milyen következményekkel járna egy éghajlatváltozással kapcsolatos globális megállapodás elérésének sikertelensége; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ütemterv nem ismertet forgatókönyvet arra az esetre, ha nem születne ilyen megállapodás; hangsúlyozza, hogy egy jogilag kötelező erővel bíró kibocsátáscsökkentési megállapodás elérése és a legnagyobb kibocsátók, mint például Kína, India, az USA és Brazília e folyamatba való bevonása növeli annak esélyeit, hogy sikerüljön elérni az üvegházhatásúgáz-kibocsátások valódi csökkenését; rámutat arra, hogy választ kell adni a kibocsátásáthelyezés okozta kihívásra az energiaintenzív iparágak EU-n kívülre történő áthelyezésének elkerülésével; |
| --- | --- |

87.

felszólítja az Európai Uniót, hogy továbbra is játsszon aktív szerepet a globális klímaegyezmény nemzetközi tárgyalásaiban; hangsúlyozza, hogy az Uniónak tisztában kell lennie azzal, hogy milyen következményekkel járna egy éghajlatváltozással kapcsolatos globális megállapodás elérésének sikertelensége; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ütemterv nem ismertet forgatókönyvet arra az esetre, ha nem születne ilyen megállapodás; hangsúlyozza, hogy egy jogilag kötelező erővel bíró kibocsátáscsökkentési megállapodás elérése és a legnagyobb kibocsátók, mint például Kína, India, az USA és Brazília e folyamatba való bevonása növeli annak esélyeit, hogy sikerüljön elérni az üvegházhatásúgáz-kibocsátások valódi csökkenését; rámutat arra, hogy választ kell adni a kibocsátásáthelyezés okozta kihívásra az energiaintenzív iparágak EU-n kívülre történő áthelyezésének elkerülésével;

Kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS)

| 88. | elismeri, hogy jelenleg az ETS az ipari üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének és a biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló beruházások előmozdításának elsődleges – bár nem az egyetlen – eszköze; megjegyzi, hogy az ETS-t strukturálisan tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy a rendszer képesebb legyen a gazdasági hanyatlás és fellendülés kezelésére, a befektetői biztonság helyreállítására és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokkal és e technológiák használatával kapcsolatos, piaci alapú ösztönzők megerősítésére; megállapítja, hogy az ETS strukturális változásai szükségessé tennék a környezeti, gazdasági és társadalmi hatások, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású befektetésekre, a villamosenergia-árakra és az energiaintenzív iparágak versenyképességére gyakorolt hatások átfogó vizsgálatát, különös tekintettel a kibocsátásáthelyezés kockázatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós iparágak számára segítsék elő és ösztönözzék az innovatív, biztonságos és fenntartható technológiai megoldások kifejlesztését; |
| --- | --- |

88.

elismeri, hogy jelenleg az ETS az ipari üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésének és a biztonságos és fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló beruházások előmozdításának elsődleges – bár nem az egyetlen – eszköze; megjegyzi, hogy az ETS-t strukturálisan tovább kell fejleszteni annak érdekében, hogy a rendszer képesebb legyen a gazdasági hanyatlás és fellendülés kezelésére, a befektetői biztonság helyreállítására és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházásokkal és e technológiák használatával kapcsolatos, piaci alapú ösztönzők megerősítésére; megállapítja, hogy az ETS strukturális változásai szükségessé tennék a környezeti, gazdasági és társadalmi hatások, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású befektetésekre, a villamosenergia-árakra és az energiaintenzív iparágak versenyképességére gyakorolt hatások átfogó vizsgálatát, különös tekintettel a kibocsátásáthelyezés kockázatára; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós iparágak számára segítsék elő és ösztönözzék az innovatív, biztonságos és fenntartható technológiai megoldások kifejlesztését;

| 89. | kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb álljon elő további értékeléssel, javaslatokat téve az ajánlott fellépésekre, amelyek megelőzik a termelés EU-n kívülre telepítése által okozott kibocsátásáthelyezés kockázatát, különösen további forgatókönyvekre összpontosítva a szén-dioxid-kibocsátást csökkentő további globális fellépés korlátozottsága vagy hiánya esetére; |
| --- | --- |

89.

kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb álljon elő további értékeléssel, javaslatokat téve az ajánlott fellépésekre, amelyek megelőzik a termelés EU-n kívülre telepítése által okozott kibocsátásáthelyezés kockázatát, különösen további forgatókönyvekre összpontosítva a szén-dioxid-kibocsátást csökkentő további globális fellépés korlátozottsága vagy hiánya esetére;

| 90. | hangsúlyozza, hogy az ETS körébe nem tartozó ágazat az EU üvegházhatásúgáz-kibocsátásának mintegy 55 %-áért felel, és elengedhetetlen biztosítani, hogy az ETS mellett az ETS körébe nem tartozó ágazatok is felelősséget vállaljanak a kibocsátások csökkentéséért; hangsúlyozza, hogy uniós szintű szakpolitikai iránymutatásra és kézzelfogható fellépésre van szükség e kérdés kezeléséhez; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy az ETS körébe nem tartozó ágazat az EU üvegházhatásúgáz-kibocsátásának mintegy 55 %-áért felel, és elengedhetetlen biztosítani, hogy az ETS mellett az ETS körébe nem tartozó ágazatok is felelősséget vállaljanak a kibocsátások csökkentéséért; hangsúlyozza, hogy uniós szintű szakpolitikai iránymutatásra és kézzelfogható fellépésre van szükség e kérdés kezeléséhez;

| 91. | elismeri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer eredetileg előre nem látható problémákkal szembesül, és hogy a felhalmozódó kibocsátásiegység-többlet több évre előre visszaszorítja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetések előmozdításának ösztönzését; megjegyzi, hogy ez oly módon veszélyezteti a kibocsátáskereskedelmi rendszer – mint az EU fő kibocsátáscsökkentési mechanizmusa – hatékonyságát, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremt versengő technológiáknak, rugalmasságot biztosít a vállalatoknak saját enyhítési stratégiáik kidolgozásához és konkrét intézkedéseket határoz meg a kibocsátásáthelyezés leküzdésére; felhívja a Bizottságot, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer hibáinak korrekciója, valamint annak érdekében, hogy az eredetileg tervezettek szerint működhessen, fogadjon el intézkedéseket: javasolja az alábbi intézkedések belefoglalását:






  a) | a lehető leghamarabb jelentés benyújtása a Parlamentnek és a Tanácsnak, amely többek között megvizsgálja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetésekre irányuló ösztönzőkre gyakorolt hatásokat, illetve a kibocsátásáthelyezés kockázatát; a harmadik szakasz megkezdése előtt a Bizottság adott esetben módosítja a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében említett rendeletet olyan megfelelő intézkedések végrehajtása érdekében, amelyek magukban foglalhatják a kibocsátási egységek szükséges összegének visszatartását; |
| --- | --- | --- |

91.

elismeri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer eredetileg előre nem látható problémákkal szembesül, és hogy a felhalmozódó kibocsátásiegység-többlet több évre előre visszaszorítja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetések előmozdításának ösztönzését; megjegyzi, hogy ez oly módon veszélyezteti a kibocsátáskereskedelmi rendszer – mint az EU fő kibocsátáscsökkentési mechanizmusa – hatékonyságát, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremt versengő technológiáknak, rugalmasságot biztosít a vállalatoknak saját enyhítési stratégiáik kidolgozásához és konkrét intézkedéseket határoz meg a kibocsátásáthelyezés leküzdésére; felhívja a Bizottságot, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer hibáinak korrekciója, valamint annak érdekében, hogy az eredetileg tervezettek szerint működhessen, fogadjon el intézkedéseket: javasolja az alábbi intézkedések belefoglalását:

a)

a lehető leghamarabb jelentés benyújtása a Parlamentnek és a Tanácsnak, amely többek között megvizsgálja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő befektetésekre irányuló ösztönzőkre gyakorolt hatásokat, illetve a kibocsátásáthelyezés kockázatát; a harmadik szakasz megkezdése előtt a Bizottság adott esetben módosítja a 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (4) bekezdésében említett rendeletet olyan megfelelő intézkedések végrehajtása érdekében, amelyek magukban foglalhatják a kibocsátási egységek szükséges összegének visszatartását;

| b) | jogszabály előterjesztése a lehető legkorábbi időpontban a 2050. évi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési cél követelményeinek teljesítéséhez az 1,74 %-os éves lineáris csökkentési követelmény módosítsa érdekében; |
| --- | --- |

b)

jogszabály előterjesztése a lehető legkorábbi időpontban a 2050. évi szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési cél követelményeinek teljesítéséhez az 1,74 %-os éves lineáris csökkentési követelmény módosítsa érdekében;

| c) | a kibocsátási egységek árverésére vonatkozó legalacsonyabb ár megállapításának értékéről szóló vizsgálat elvégzése és közzététele; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátási egységek árverésére vonatkozó legalacsonyabb ár megállapításának értékéről szóló vizsgálat elvégzése és közzététele;

| d) | intézkedések a lényeges információk bevitelének fokozására és a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke átláthatóságának növelésére a hatékonyabb nyomon követés és értékelés lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

d)

intézkedések a lényeges információk bevitelének fokozására és a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke átláthatóságának növelésére a hatékonyabb nyomon követés és értékelés lehetővé tétele érdekében;

Kutatás, emberi erőforrások, új technológiák és alternatív tüzelőanyagok

| 92. | úgy véli, hogy az árak kulcsfontosságú szerepet játszanak az energetikai vonatkozású beruházások és az energiatermelés terén; megjegyzi, hogy a megújuló energia előmozdítására irányuló különféle tagállami szakpolitikákat betanulási szakasznak kell tekinteni; azon a véleményen van, hogy a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi, aránylag magas ára elő fogja mozdítani a megújuló energia fejlesztését, feltéve, hogy kiküszöbölik a szakpolitikai és piaci hiányosságokat; javasolja, hogy a tagállamok mozdítsanak elő és támogassanak a megújuló energiára irányuló hatékonyabb támogatási rendszereket az energiaárak növekedésének minimalizálása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megújuló energiaforrásokhoz nyújtott támogatások összehangoltabb, konvergens, integrált európai rendszerének lehetőségét; |
| --- | --- |

92.

úgy véli, hogy az árak kulcsfontosságú szerepet játszanak az energetikai vonatkozású beruházások és az energiatermelés terén; megjegyzi, hogy a megújuló energia előmozdítására irányuló különféle tagállami szakpolitikákat betanulási szakasznak kell tekinteni; azon a véleményen van, hogy a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi, aránylag magas ára elő fogja mozdítani a megújuló energia fejlesztését, feltéve, hogy kiküszöbölik a szakpolitikai és piaci hiányosságokat; javasolja, hogy a tagállamok mozdítsanak elő és támogassanak a megújuló energiára irányuló hatékonyabb támogatási rendszereket az energiaárak növekedésének minimalizálása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a megújuló energiaforrásokhoz nyújtott támogatások összehangoltabb, konvergens, integrált európai rendszerének lehetőségét;

| 93. | úgy véli, hogy az EU-ban az elmúlt években megnövekedett összegű energiaszámlák egy bölcs, józan gondolkodáson alapuló megközelítés kialakulását eredményezték az energiafelhasználás energiahatékonyság és energiatakarékosság révén történő csökkentésére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a magatartás e természetes, mégis elégtelen változásához megfelelő politikai intézkedéseknek és pénzügyi támogatásnak kell társulnia a további energiatakarékosság támogatása érdekében, hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat ösztönözni kell saját felhasználású energiájuk előállítására; hangsúlyozza, hogy az IKT-k szerepe és azok végrehajtása az intelligens hálózatok egészében egyre fontosabb a hatékony energiafogyasztás kialakításához és különösen a keresletre reagáló programok (többek között intelligens fogyasztásmérők) kifejlesztéséhez, amelyek segítik a fogyasztókat, hogy az energiahatékonyságban aktív érdekelt felekké váljanak azáltal, hogy a háztartások és vállalkozások tényleges energiafogyasztásáról, valamint a hálózatba visszajuttatott többletről szóló, könnyen érthető, valós idejű adatokat biztosítanak számukra, illetve tájékoztatják őket az energiahatékonysági intézkedésekkel és lehetőségekkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

93.

úgy véli, hogy az EU-ban az elmúlt években megnövekedett összegű energiaszámlák egy bölcs, józan gondolkodáson alapuló megközelítés kialakulását eredményezték az energiafelhasználás energiahatékonyság és energiatakarékosság révén történő csökkentésére; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a magatartás e természetes, mégis elégtelen változásához megfelelő politikai intézkedéseknek és pénzügyi támogatásnak kell társulnia a további energiatakarékosság támogatása érdekében, hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat ösztönözni kell saját felhasználású energiájuk előállítására; hangsúlyozza, hogy az IKT-k szerepe és azok végrehajtása az intelligens hálózatok egészében egyre fontosabb a hatékony energiafogyasztás kialakításához és különösen a keresletre reagáló programok (többek között intelligens fogyasztásmérők) kifejlesztéséhez, amelyek segítik a fogyasztókat, hogy az energiahatékonyságban aktív érdekelt felekké váljanak azáltal, hogy a háztartások és vállalkozások tényleges energiafogyasztásáról, valamint a hálózatba visszajuttatott többletről szóló, könnyen érthető, valós idejű adatokat biztosítanak számukra, illetve tájékoztatják őket az energiahatékonysági intézkedésekkel és lehetőségekkel kapcsolatosan;

| 94. | úgy véli, hogy az energiainfrastruktúráknak egyre végfelhasználó-orientáltabbá kell válniuk, nagyobb hangsúlyt fektetve az elosztórendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti kölcsönhatásra, és hangsúlyozza, hogy valós idejű, kétirányú energia- és információáramlásra van szükség; rámutat továbbá az új technológiák fogyasztókat érintő előnyeire, úgy mint a keresletoldali energiagazdálkodásra és a keresleti-válaszadási rendszerekre, amelyek javítják a kínálat és a kereslet energiahatékonyságát; |
| --- | --- |

94.

úgy véli, hogy az energiainfrastruktúráknak egyre végfelhasználó-orientáltabbá kell válniuk, nagyobb hangsúlyt fektetve az elosztórendszer-kapacitások és a fogyasztás közötti kölcsönhatásra, és hangsúlyozza, hogy valós idejű, kétirányú energia- és információáramlásra van szükség; rámutat továbbá az új technológiák fogyasztókat érintő előnyeire, úgy mint a keresletoldali energiagazdálkodásra és a keresleti-válaszadási rendszerekre, amelyek javítják a kínálat és a kereslet energiahatékonyságát;

| 95. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok telepítése sürgős ügy, ezek nélkül ugyanis nem lehetséges a felosztott megújulóenergia-termelés integrációja, fejlesztése és az energiafogyasztás hatékonyságának javítása, amelyek alapvető fontosságúak a „20-20-20” éghajlati és energiaügyi csomag célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok telepítése sürgős ügy, ezek nélkül ugyanis nem lehetséges a felosztott megújulóenergia-termelés integrációja, fejlesztése és az energiafogyasztás hatékonyságának javítása, amelyek alapvető fontosságúak a „20-20-20” éghajlati és energiaügyi csomag célkitűzéseinek eléréséhez;

| 96. | hangsúlyozza a villamosáram-termelők és a fogyasztók közötti kétirányú kommunikációt lehetővé tevő intelligens hálózatok szerepét, és rámutat, hogy e hálózatok révén a fogyasztók nyomon követhetik és kiigazíthatják villamosenergia-fogyasztásukat; rámutat, hogy erőteljes adatvédelmi és a fogyasztók oktatására irányuló programok – például az iskolákban és egyetemeken folyó tájékoztató kampányok – rendkívül fontosak ahhoz, hogy az intelligens fogyasztásmérők kézzelfogható hatást gyakoroljanak; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a fogyasztóvédelmi weblapokon rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó információkat, illetve valamennyi érintett szereplőnek – például építőknek, építészeknek és a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket szolgáltatóknak – naprakész információkat kell kapniuk, hogy összehasonlíthassák az árakat és szolgáltatásokat, illetve ez alapján a céljaiknak legmegfelelőbb szolgáltatót választhassák ki; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza a villamosáram-termelők és a fogyasztók közötti kétirányú kommunikációt lehetővé tevő intelligens hálózatok szerepét, és rámutat, hogy e hálózatok révén a fogyasztók nyomon követhetik és kiigazíthatják villamosenergia-fogyasztásukat; rámutat, hogy erőteljes adatvédelmi és a fogyasztók oktatására irányuló programok – például az iskolákban és egyetemeken folyó tájékoztató kampányok – rendkívül fontosak ahhoz, hogy az intelligens fogyasztásmérők kézzelfogható hatást gyakoroljanak; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a fogyasztóvédelmi weblapokon rendelkezésre kell bocsátaniuk a vonatkozó információkat, illetve valamennyi érintett szereplőnek – például építőknek, építészeknek és a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket szolgáltatóknak – naprakész információkat kell kapniuk, hogy összehasonlíthassák az árakat és szolgáltatásokat, illetve ez alapján a céljaiknak legmegfelelőbb szolgáltatót választhassák ki;

| 97. | felhívja a Bizottságot, hogy az EU versenyképességének ösztönzése, az álláslehetőségek előmozdítása és az energia felelősségteljes kezelésének ösztönzése érdekében biztosítsa, hogy a Horizont 2020 és az Innovációs Unió égisze alatt működő európai innovációs partnerségek előtérbe helyezzék az energiarendszer optimalizálását és a különféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésének szükségességét; e tekintetben támogatja az EU stratégiai energiatechnológiai terve és a kapcsolódó európai ipari kezdeményezések céljait; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság előmozdításának és a megújulóenergia-költségek technológiai fejlesztések és innováció révén történő csökkentésének a legnagyobb prioritást kell kapnia egyebek közt azáltal, hogy a közfinanszírozású kutatások költségvetéséből nagyobb részt fordítanak a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság kutatására, különösen a Horizont 2020-ban és az SET-tervben; |
| --- | --- |

97.

felhívja a Bizottságot, hogy az EU versenyképességének ösztönzése, az álláslehetőségek előmozdítása és az energia felelősségteljes kezelésének ösztönzése érdekében biztosítsa, hogy a Horizont 2020 és az Innovációs Unió égisze alatt működő európai innovációs partnerségek előtérbe helyezzék az energiarendszer optimalizálását és a különféle alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák kifejlesztésének szükségességét; e tekintetben támogatja az EU stratégiai energiatechnológiai terve és a kapcsolódó európai ipari kezdeményezések céljait; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság előmozdításának és a megújulóenergia-költségek technológiai fejlesztések és innováció révén történő csökkentésének a legnagyobb prioritást kell kapnia egyebek közt azáltal, hogy a közfinanszírozású kutatások költségvetéséből nagyobb részt fordítanak a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság kutatására, különösen a Horizont 2020-ban és az SET-tervben;

| 98. | fenntartja, hogy az új, alternatív fűtőanyagok kutatása létfontosságú a hosszú távú környezeti és éghajlati célok eléréséhez, és ennek érdekében a Horizont 2020 programtól várja a szükséges ösztönzést; |
| --- | --- |

98.

fenntartja, hogy az új, alternatív fűtőanyagok kutatása létfontosságú a hosszú távú környezeti és éghajlati célok eléréséhez, és ennek érdekében a Horizont 2020 programtól várja a szükséges ösztönzést;

| 99. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az állami intézmények és az iparág további kutatásokat és fejlesztéseket végezzenek az energiahatékonyság javítása és növelése érdekében, valamint a megújuló energia és földgáz közúti, tengeri közlekedési és repülési ágazatban történő felhasználása terén; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az állami intézmények és az iparág további kutatásokat és fejlesztéseket végezzenek az energiahatékonyság javítása és növelése érdekében, valamint a megújuló energia és földgáz közúti, tengeri közlekedési és repülési ágazatban történő felhasználása terén;

Fűtés és hűtés

| 100. | felszólít, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak a fűtési és hűtési ágazatra; felszólítja az EU-t, hogy vizsgálja meg a fűtési és hűtési szektornak az energiarendszer átalakításába történő integrálását; megállapítja, hogy ez az ágazat ma a végső energiafogyasztás körülbelül 45 %-át adja Európában, és jobban meg kell ismerni a fűtés és hűtés fontos szerepét; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a szükséges adatokat a fűtés és hűtés energiaforrásairól és felhasználásairól, valamint a hő különböző végső fogyasztói csoportok (pl. lakossági, ipari, szolgáltatóipar) közötti elosztásáról; ösztönzi a megújuló vagy visszanyert hőt és hulladékhőt használó kombinált hűtő és energiatermelő erőművek fejlesztését, és támogatja a hűtő- és fűtőrendszerekkel kapcsolatos további kutatásokat az Unió nagyra törő politikájának megvalósítása érdekében; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyék naprakésszé a 2050-es kilátások szerinti előrejelzéseket, és végezzenek regionális földfelszín alatti viszonyokra vonatkozó hatásvizsgálatokat a források elosztásának optimalizálása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között a K+F és az innovatív finanszírozási eszközök keretében – rendeljenek több forrást a helyi energiainfrastruktúrához, például a távfűtéshez és -hűtéshez, ami olyan hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldásokat eredményez, amelyek felváltják majd a behozatalt és az egész Európára kiterjedő energiacserét/-szállítást; megállapítja, hogy az azonnal rendelkezésre álló, megújuló energiaforrásokon alapuló megoldások (geotermikus energia, biomassza, beleértve a biológiailag lebomló hulladékokat is, a naphőenergia, valamint a hidrotermikus és légtermikus energia) az energiahatékonysági intézkedésekkel összekapcsolva képesek arra, hogy 2050-ig költséghatékonyabb módon mentesítsék a szén-dioxidtól a hőszükségletet, miközben kezelik az energiaszegénység problémáját; |
| --- | --- |

100.

felszólít, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak a fűtési és hűtési ágazatra; felszólítja az EU-t, hogy vizsgálja meg a fűtési és hűtési szektornak az energiarendszer átalakításába történő integrálását; megállapítja, hogy ez az ágazat ma a végső energiafogyasztás körülbelül 45 %-át adja Európában, és jobban meg kell ismerni a fűtés és hűtés fontos szerepét; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a szükséges adatokat a fűtés és hűtés energiaforrásairól és felhasználásairól, valamint a hő különböző végső fogyasztói csoportok (pl. lakossági, ipari, szolgáltatóipar) közötti elosztásáról; ösztönzi a megújuló vagy visszanyert hőt és hulladékhőt használó kombinált hűtő és energiatermelő erőművek fejlesztését, és támogatja a hűtő- és fűtőrendszerekkel kapcsolatos további kutatásokat az Unió nagyra törő politikájának megvalósítása érdekében; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyék naprakésszé a 2050-es kilátások szerinti előrejelzéseket, és végezzenek regionális földfelszín alatti viszonyokra vonatkozó hatásvizsgálatokat a források elosztásának optimalizálása érdekében; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – többek között a K+F és az innovatív finanszírozási eszközök keretében – rendeljenek több forrást a helyi energiainfrastruktúrához, például a távfűtéshez és -hűtéshez, ami olyan hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású megoldásokat eredményez, amelyek felváltják majd a behozatalt és az egész Európára kiterjedő energiacserét/-szállítást; megállapítja, hogy az azonnal rendelkezésre álló, megújuló energiaforrásokon alapuló megoldások (geotermikus energia, biomassza, beleértve a biológiailag lebomló hulladékokat is, a naphőenergia, valamint a hidrotermikus és légtermikus energia) az energiahatékonysági intézkedésekkel összekapcsolva képesek arra, hogy 2050-ig költséghatékonyabb módon mentesítsék a szén-dioxidtól a hőszükségletet, miközben kezelik az energiaszegénység problémáját;

Záró megjegyzések

| 101. | üdvözli a CCS-ről, a belső piacról, az energiahatékonyságról és az energiatechnológiákról szóló, közelgő bizottsági közleményt, azzal a céllal, hogy további előrelépés történjen a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben azonosított politikai lehetőségek terén; |
| --- | --- |

101.

üdvözli a CCS-ről, a belső piacról, az energiahatékonyságról és az energiatechnológiákról szóló, közelgő bizottsági közleményt, azzal a céllal, hogy további előrelépés történjen a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben azonosított politikai lehetőségek terén;

| 102. | úgy véli, hogy az energiaellátás biztonságának biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani az Unió külső határ menti régióira új energetikai infrastruktúrák – a szomszédos országokkal együttműködésben történő – hálózatépítésének és fejlesztésének támogatása révén; |
| --- | --- |

102.

úgy véli, hogy az energiaellátás biztonságának biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani az Unió külső határ menti régióira új energetikai infrastruktúrák – a szomszédos országokkal együttműködésben történő – hálózatépítésének és fejlesztésének támogatása révén;

| 103. | megjegyzi, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni; úgy véli, hogy – az együttes fellépésre vonatkozó kritériumok ellenére és tudatában annak, hogy meg kell felelni az uniós politikai kereteknek – minden európai régió számára lehetővé kellene tenni, hogy az elhelyezkedésének és gazdasági helyzetének megfelelő egyéni tervet kövessen, azokat az energiaforrásokat fejlesztve, amelyek segítségével a leghatékonyabban lehet megvalósítani a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv céljait, és emlékeztet arra, hogy különösen a megújulóenergia-termelésnek kulcsfontosságú szerepe van a fejlesztésben és a foglalkoztatásban a vidéki és a nem vidéki területeken egyaránt; felszólít ezért minden régiót, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre energiaügyi stratégiákat, és vegyék fontolóra az energiaügy felvételét az intelligens energiaszakosodásra irányuló kutatási és innovációs stratégiáikba; |
| --- | --- |

103.

megjegyzi, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni; úgy véli, hogy – az együttes fellépésre vonatkozó kritériumok ellenére és tudatában annak, hogy meg kell felelni az uniós politikai kereteknek – minden európai régió számára lehetővé kellene tenni, hogy az elhelyezkedésének és gazdasági helyzetének megfelelő egyéni tervet kövessen, azokat az energiaforrásokat fejlesztve, amelyek segítségével a leghatékonyabban lehet megvalósítani a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv céljait, és emlékeztet arra, hogy különösen a megújulóenergia-termelésnek kulcsfontosságú szerepe van a fejlesztésben és a foglalkoztatásban a vidéki és a nem vidéki területeken egyaránt; felszólít ezért minden régiót, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre energiaügyi stratégiákat, és vegyék fontolóra az energiaügy felvételét az intelligens energiaszakosodásra irányuló kutatási és innovációs stratégiáikba;

| 104. | hangsúlyozza a harmadik országokhoz fűződő energiaügyi kapcsolatok terén az átláthatóság, a demokratikus felügyelet és a civil társadalom bevonásának fontosságát; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza a harmadik országokhoz fűződő energiaügyi kapcsolatok terén az átláthatóság, a demokratikus felügyelet és a civil társadalom bevonásának fontosságát;

| 105. | hangsúlyozza, hogy fontos a teljes energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése a közlekedési ágazatban, köztük a közlekedési tervezésben és a tömegközlekedés tagállami szintű támogatásában; hangsúlyozza továbbá, hogy fel kell gyorsítani a transzeurópai közlekedési és energiahálózati programok (TEN-T és TEN-E) keretében folyó megújulóenergia-projekteket; |
| --- | --- |

105.

hangsúlyozza, hogy fontos a teljes energiafogyasztás csökkentése és az energiahatékonyság növelése a közlekedési ágazatban, köztük a közlekedési tervezésben és a tömegközlekedés tagállami szintű támogatásában; hangsúlyozza továbbá, hogy fel kell gyorsítani a transzeurópai közlekedési és energiahálózati programok (TEN-T és TEN-E) keretében folyó megújulóenergia-projekteket;

| 106. | úgy véli, hogy az átfogó szén-dioxid-mentesítési cél szükségessé teszi a közlekedésből származó kibocsátások jelentős csökkentését, ami az alternatív üzemanyagok további fejlesztését, a közlekedési módok hatékonyságának javítását, valamint a villamos energia felhasználásának jelentős növekedését, ezáltal a villamosenergia-infrastruktúrába, a hálózatirányításba és az energiatárolásba történő magas szintű beruházást von maga után; megállapítja, hogy gyors fellépésre van szükség annak elkerülése érdekében, hogy az infrastruktúra hosszú életciklusa miatt egy magasabb kibocsátással jellemzett haladási irány rögzüljön. |
| --- | --- |

106.

úgy véli, hogy az átfogó szén-dioxid-mentesítési cél szükségessé teszi a közlekedésből származó kibocsátások jelentős csökkentését, ami az alternatív üzemanyagok további fejlesztését, a közlekedési módok hatékonyságának javítását, valamint a villamos energia felhasználásának jelentős növekedését, ezáltal a villamosenergia-infrastruktúrába, a hálózatirányításba és az energiatárolásba történő magas szintű beruházást von maga után; megállapítja, hogy gyors fellépésre van szükség annak elkerülése érdekében, hogy az infrastruktúra hosszú életciklusa miatt egy magasabb kibocsátással jellemzett haladási irány rögzüljön.

| 107. | határozottan támogatja a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentum azzal kapcsolatos következtetéseinek beépítésére vonatkozó elképzelést, hogy fontos figyelembe venni a legkülső és a kevésbé fejlett régióknak az energiaellátás terén az elkövetkező években fennálló potenciálját is; |
| --- | --- |

107.

határozottan támogatja a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című bizottsági munkadokumentum azzal kapcsolatos következtetéseinek beépítésére vonatkozó elképzelést, hogy fontos figyelembe venni a legkülső és a kevésbé fejlett régióknak az energiaellátás terén az elkövetkező években fennálló potenciálját is;

| 108. | felhívja a figyelmet az energia, az élelmiszer-ellátás, valamint a biztonsági fejlesztések közötti összetett kapcsolatra, különös tekintettel a nem fenntartható, elsőgenerációs bioüzemanyagokra, amelyek kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatást gyakorolhatnak a fejlődő országokra; ezért javasolja a mezőgazdasági melléktermékekből és algából előállított fenntartható, fejlettebb bioüzemanyagokba való befektetések és azok fejlesztésének fokozását; |
| --- | --- |

108.

felhívja a figyelmet az energia, az élelmiszer-ellátás, valamint a biztonsági fejlesztések közötti összetett kapcsolatra, különös tekintettel a nem fenntartható, elsőgenerációs bioüzemanyagokra, amelyek kedvezőtlen társadalmi és környezeti hatást gyakorolhatnak a fejlődő országokra; ezért javasolja a mezőgazdasági melléktermékekből és algából előállított fenntartható, fejlettebb bioüzemanyagokba való befektetések és azok fejlesztésének fokozását;

| 109. | emlékeztet az energiatermelés környezeti integritásának fontosságára; felhívja a tagállamokat, hogy minden típusú energiatermelés, így például a nem konvencionális gáz esetében is szigorúan alkalmazzák a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

109.

emlékeztet az energiatermelés környezeti integritásának fontosságára; felhívja a tagállamokat, hogy minden típusú energiatermelés, így például a nem konvencionális gáz esetében is szigorúan alkalmazzák a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó követelményeket;

| 110. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a termelő és tranzitországokkal létrejövő kereskedelmi, társulási, illetve partnerségi és együttműködési megállapodásokban szerepeltetendő, úgynevezett „energiabiztonsági záradékot”, amely magatartási kódexet állapítana meg, és egyértelműen megfogalmazná a partnerek egyike által egyoldalúan elvégzett feltételmódosítás esetén teendő intézkedéseket; |
| --- | --- |

110.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a termelő és tranzitországokkal létrejövő kereskedelmi, társulási, illetve partnerségi és együttműködési megállapodásokban szerepeltetendő, úgynevezett „energiabiztonsági záradékot”, amely magatartási kódexet állapítana meg, és egyértelműen megfogalmazná a partnerek egyike által egyoldalúan elvégzett feltételmódosítás esetén teendő intézkedéseket;

| 111. | megállapítja, hogy a sarkvidéki régióban fontos a széles körű együttműködés – többek között egy egyedi rendszerről szóló megállapodás –, különösen az euroatlanti térségbe tartozó országok között; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy készítse el az Unió sarkvidéki szerepvállalásához fűződő előnyök és kockázatok átfogó értékelését, és ezen belül készítsen környezeti kockázati elemzést is, tekintettel az erősen sérülékeny és nélkülözhetetlen területekre, különösen az Északi-sarkvidék legészakibb részén; |
| --- | --- |

111.

megállapítja, hogy a sarkvidéki régióban fontos a széles körű együttműködés – többek között egy egyedi rendszerről szóló megállapodás –, különösen az euroatlanti térségbe tartozó országok között; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy készítse el az Unió sarkvidéki szerepvállalásához fűződő előnyök és kockázatok átfogó értékelését, és ezen belül készítsen környezeti kockázati elemzést is, tekintettel az erősen sérülékeny és nélkülözhetetlen területekre, különösen az Északi-sarkvidék legészakibb részén;

| 112. | megjegyzi, hogy a sarkvidéki tengerek rendkívül fontos szomszédos tengeri területek az Európai Unió számára, és fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében; hangsúlyozza, hogy a sarkvidéki tengerekkel kapcsolatos komoly környezetvédelmi aggályok különös figyelmet érdemelnek a környezet védelmének biztosítása érdekében a sarkvidéken a nyílttengeri olaj- és gázipari tevékenységek vonatkozásában, beleértve a feltárást is, tekintettel a jelentős balesetek kockázatára és a hatékony válaszadás szükségességére; arra buzdítja azon tagállamokat, amelyek tagjai az Északi-sarkvidéki Tanácsnak, hogy aktívan támogassák azon erőfeszítéseket, amelyek a lehető legszigorúbb környezetvédelmi előírások fenntartására irányulnak e sérülékeny és egyedi ökoszisztémában, többek között nemzetközi eszközök létrehozása révén a sarkvidéki tengeri olajszennyezések megelőzése és az azok kezelésére való felkészülés terén, és különösen arra, hogy aktívan olyan politikákat javasoljanak a kormányok számára, amelyek alapján megtagadják a nyílttengeri olaj- és gázkitermelés engedélyezését, beleértve a feltárást is, amíg az ilyen balesetek következményeit nem tudják hatékonyan kezelni; |
| --- | --- |

112.

megjegyzi, hogy a sarkvidéki tengerek rendkívül fontos szomszédos tengeri területek az Európai Unió számára, és fontos szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében; hangsúlyozza, hogy a sarkvidéki tengerekkel kapcsolatos komoly környezetvédelmi aggályok különös figyelmet érdemelnek a környezet védelmének biztosítása érdekében a sarkvidéken a nyílttengeri olaj- és gázipari tevékenységek vonatkozásában, beleértve a feltárást is, tekintettel a jelentős balesetek kockázatára és a hatékony válaszadás szükségességére; arra buzdítja azon tagállamokat, amelyek tagjai az Északi-sarkvidéki Tanácsnak, hogy aktívan támogassák azon erőfeszítéseket, amelyek a lehető legszigorúbb környezetvédelmi előírások fenntartására irányulnak e sérülékeny és egyedi ökoszisztémában, többek között nemzetközi eszközök létrehozása révén a sarkvidéki tengeri olajszennyezések megelőzése és az azok kezelésére való felkészülés terén, és különösen arra, hogy aktívan olyan politikákat javasoljanak a kormányok számára, amelyek alapján megtagadják a nyílttengeri olaj- és gázkitermelés engedélyezését, beleértve a feltárást is, amíg az ilyen balesetek következményeit nem tudják hatékonyan kezelni;

o

o o

| 113. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

113.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0238.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0086.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0444.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0443.

(6)  2009. április 23-i 2009/28/EK irányelv (HL L 140., 2009.6.5., 16. o.). A COM(2012)0595 módosító javaslatról jelenleg folynak a tárgyalások.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/76

---

P7_TA(2013)0089

Az Európai Unión belüli atomerőművek kockázat- és biztonsági értékelése (stressztesztek) és kapcsolódó tevékenységek

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az Európai Unión belüli atomerőművek kockázat- és biztonsági értékeléséről (ellenálló-képességi próbák) és kapcsolódó tevékenységekről (2012/2830(RSP))

(2016/C 036/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióban található atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről („ellenálló-képességi próbák”) és a kapcsolódó tevékenységekről szóló a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2012. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2012)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban található atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről („ellenálló-képességi próbák”) és a kapcsolódó tevékenységekről szóló a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2012. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2012)0571),

| — | tekintettel az ellenálló-képességi próbák áttekintésére irányuló folyamat befejezését követően az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (ENSREG) által szervezett nyomonkövetési tényfeltáró helyszíni látogatásokra, a helyi szinten meghozott, tervezett vagy vizsgált azon intézkedésekkel kapcsolatos információcsere érdekében, amelyek célja egyrészt a biztonság javítása az ellenálló-képességi próbák eredményeként, másrészt a helyes gyakorlatok, figyelemreméltó sikerek, illetve a levont tanulságok vagy az intézkedések végrehajtása során felmerült nehézségek meghatározása, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ellenálló-képességi próbák áttekintésére irányuló folyamat befejezését követően az Európai Nukleáris Biztonsági Szabályozó Hatóságok Csoportja (ENSREG) által szervezett nyomonkövetési tényfeltáró helyszíni látogatásokra, a helyi szinten meghozott, tervezett vagy vizsgált azon intézkedésekkel kapcsolatos információcsere érdekében, amelyek célja egyrészt a biztonság javítása az ellenálló-képességi próbák eredményeként, másrészt a helyes gyakorlatok, figyelemreméltó sikerek, illetve a levont tanulságok vagy az intézkedések végrehajtása során felmerült nehézségek meghatározása,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i ülésének következtetéseire, különösen az uniós független nemzeti hatóságokhoz intézett felhívására, hogy végezzék el az Unión belüli atomerőművek átfogó és átlátható kockázat- és biztonsági értékelését a japán Fukusima-1 atomerőmű-balesetből levont tanulságok fényében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. március 24–25-i ülésének következtetéseire, különösen az uniós független nemzeti hatóságokhoz intézett felhívására, hogy végezzék el az Unión belüli atomerőművek átfogó és átlátható kockázat- és biztonsági értékelését a japán Fukusima-1 atomerőmű-balesetből levont tanulságok fényében,

| — | mivel 2012. augusztus 1-jén elfogadták az ENSREG cselekvési tervet, amely biztosítja, hogy az ellenálló-képességi próbák szakértői vizsgálatai nyomán elfogadott ajánlásokat és javaslatokat a nemzeti szabályozók és az ENSREG egységes módon kezeljék, |
| --- | --- |

—

mivel 2012. augusztus 1-jén elfogadták az ENSREG cselekvési tervet, amely biztosítja, hogy az ellenálló-képességi próbák szakértői vizsgálatai nyomán elfogadott ajánlásokat és javaslatokat a nemzeti szabályozók és az ENSREG egységes módon kezeljék,

| — | tekintettel a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom tanácsi irányelvre (1), amely hangsúlyozza, hogy a tagállamok nukleáris létesítményei biztonságával kapcsolatos nemzeti felelősség alapvető elv, és hogy a nukleáris létesítmények biztonságának felügyeletéért elsődlegesen a tagállami szabályozók felelősek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom tanácsi irányelvre (1), amely hangsúlyozza, hogy a tagállamok nukleáris létesítményei biztonságával kapcsolatos nemzeti felelősség alapvető elv, és hogy a nukleáris létesítmények biztonságának felügyeletéért elsődlegesen a tagállami szabályozók felelősek,

| — | tekintettel az ellenálló-képességi próbák szakértői vizsgálatairól az ENSREG és a Bizottság által elfogadott ENSREG jelentésre, valamint az ENSREG és a Bizottság 2012. április 26-i kapcsolódó együttes nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ellenálló-képességi próbák szakértői vizsgálatairól az ENSREG és a Bizottság által elfogadott ENSREG jelentésre, valamint az ENSREG és a Bizottság 2012. április 26-i kapcsolódó együttes nyilatkozatára;

| — | tekintettel a japán Fukusima-1 atomerőben 2011-ben bekövetkezett nukleáris katasztrófára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a japán Fukusima-1 atomerőben 2011-ben bekövetkezett nukleáris katasztrófára,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, és különösen a tagállamokhoz intézett felhívásra, hogy biztosítsák a nukleáris ellenálló-képességi próbák befejezését követően az ENSREG által közzétett jelentésben foglalt ajánlások maradéktalan és időben történő végrehajtását, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésének következtetéseire, és különösen a tagállamokhoz intézett felhívásra, hogy biztosítsák a nukleáris ellenálló-képességi próbák befejezését követően az ENSREG által közzétett jelentésben foglalt ajánlások maradéktalan és időben történő végrehajtását,

| — | tekintettel a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 2. és 30. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 2. és 30. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióban található atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről („ellenálló-képességi próbák”) és a kapcsolódó tevékenységekről szóló Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000183/2012 – B7-0108/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban található atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről („ellenálló-képességi próbák”) és a kapcsolódó tevékenységekről szóló Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000183/2012 – B7-0108/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságának a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletjavaslatra vonatkozó, 2012. október 16-i jelentése (A7-0327/2012) felhív arra, hogy a harmadik országokbeli nukleáris biztonság tükrözze az európai biztonsági előírásokat; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságának a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletjavaslatra vonatkozó, 2012. október 16-i jelentése (A7-0327/2012) felhív arra, hogy a harmadik országokbeli nukleáris biztonság tükrözze az európai biztonsági előírásokat;

| B. | mivel „az Európai Unióban található atomerőművek és a kapcsolódó tevékenységek átfogó kockázat- és biztonsági értékelését (»ellenálló-képességi próbák«)” elvégezték az atomerőművek számos szélsőséges körülményre való felkészültségének vizsgálata céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel „az Európai Unióban található atomerőművek és a kapcsolódó tevékenységek átfogó kockázat- és biztonsági értékelését (»ellenálló-képességi próbák«)” elvégezték az atomerőművek számos szélsőséges körülményre való felkészültségének vizsgálata céljából;

| 1. | tudomásul veszi a fukusimai baleset nyomán elvégzett ellenálló-képességi próbákról és ezek eredményeiről szóló bizottsági közleményt; üdvözli a Bizottság – különösen az ENSREG révén – és a nemzeti szabályozó hatóságok által tett arra irányuló erőfeszítéseit, hogy ellenálló-képességi próbának vessen alá 145 reaktort az EU-ban és 20 reaktort az EU-n kívül; hangsúlyozza az eljárás hasznosságát, illetve azt, hogy ilyen fellépésre világszerte nem volt példa; azt várja, hogy az ellenálló-képességi próbák eredményei hozzájárulnak az európai nukleáris biztonsági kultúra javításához, és így nemzetközileg követendő példát állítanak; nagyra értékeli az ellenálló-képességi próbák lehető legátláthatóbb módon történő elvégzésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a fukusimai baleset nyomán elvégzett ellenálló-képességi próbákról és ezek eredményeiről szóló bizottsági közleményt; üdvözli a Bizottság – különösen az ENSREG révén – és a nemzeti szabályozó hatóságok által tett arra irányuló erőfeszítéseit, hogy ellenálló-képességi próbának vessen alá 145 reaktort az EU-ban és 20 reaktort az EU-n kívül; hangsúlyozza az eljárás hasznosságát, illetve azt, hogy ilyen fellépésre világszerte nem volt példa; azt várja, hogy az ellenálló-képességi próbák eredményei hozzájárulnak az európai nukleáris biztonsági kultúra javításához, és így nemzetközileg követendő példát állítanak; nagyra értékeli az ellenálló-képességi próbák lehető legátláthatóbb módon történő elvégzésére irányuló erőfeszítéseket;

| 2. | tudomásul veszi a szakértői vizsgálatokról szóló jelentés főbb következtetéseire, amely négy fő fejlesztésre szoruló területre hívja fel a figyelmet: 1) a Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége (WENRA) iránymutatásainak kiadása a természeti kockázatok és biztonsági határok értékeléséről a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) iránymutatásainak figyelembevételével, 2) a rendszeres biztonsági felülvizsgálat fontosságának hangsúlyozása, 3) bevált intézkedések végrehajtása a szigetelés épségének védelme érdekében, és 4) a természeti kockázatokból adódó balesetek minimálisra csökkentése és következményeik korlátozása; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a szakértői vizsgálatokról szóló jelentés főbb következtetéseire, amely négy fő fejlesztésre szoruló területre hívja fel a figyelmet: 1) a Nyugat-európai Nukleáris Hatóságok Szövetsége (WENRA) iránymutatásainak kiadása a természeti kockázatok és biztonsági határok értékeléséről a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) iránymutatásainak figyelembevételével, 2) a rendszeres biztonsági felülvizsgálat fontosságának hangsúlyozása, 3) bevált intézkedések végrehajtása a szigetelés épségének védelme érdekében, és 4) a természeti kockázatokból adódó balesetek minimálisra csökkentése és következményeik korlátozása;

| 3. | elismeri, hogy az ellenálló-képességi próbákat követően az érintett országok megkezdték az erőműveik biztonságának javítására vonatkozó intézkedések végrehajtását vagy kidolgozását a fukusimai katasztrófából levont tanulságok fényében; üdvözli azt a tényt, hogy ENSREG és a Bizottság cselekvési tervet fogadott el az ajánlások nyomon követésére, illetve, hogy a nukleáris biztonság szintjének javítására irányuló valamennyi intézkedést európai szinten megosztják; kiemeli azt a tényt, hogy a szakértői vizsgálat alapján a Bizottság meghatározott uniós szinten mérlegelendő intézkedéseket; felszólítja az összes érintett szereplőt, hogy az abban szereplő valamennyi észrevétel és ajánlás – ideértve a beazonosított helyes gyakorlatot – tekintetében megfelelő módon és késedelem nélkül biztosítsa nyomonkövetési intézkedések meghozását; ebben a tekintetben javasolja az ENSREG vezető szerepének megerősítését a szakértői felülvizsgálat ajánlásainak nemzeti cselekvési tervek alapján történő végrehajtásának felügyeletében; felkéri az ENSREG-et, hogy rendszeresen tájékoztassa a Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot a megtett előrelépésekről, illetve, hogy évente tájékoztassák az Európai Parlamentet és folytassanak vele konzultációt a nukleáris biztonság területén elért eredményekről, intézkedésekről és tervekről; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az ellenálló-képességi próbákat követően az érintett országok megkezdték az erőműveik biztonságának javítására vonatkozó intézkedések végrehajtását vagy kidolgozását a fukusimai katasztrófából levont tanulságok fényében; üdvözli azt a tényt, hogy ENSREG és a Bizottság cselekvési tervet fogadott el az ajánlások nyomon követésére, illetve, hogy a nukleáris biztonság szintjének javítására irányuló valamennyi intézkedést európai szinten megosztják; kiemeli azt a tényt, hogy a szakértői vizsgálat alapján a Bizottság meghatározott uniós szinten mérlegelendő intézkedéseket; felszólítja az összes érintett szereplőt, hogy az abban szereplő valamennyi észrevétel és ajánlás – ideértve a beazonosított helyes gyakorlatot – tekintetében megfelelő módon és késedelem nélkül biztosítsa nyomonkövetési intézkedések meghozását; ebben a tekintetben javasolja az ENSREG vezető szerepének megerősítését a szakértői felülvizsgálat ajánlásainak nemzeti cselekvési tervek alapján történő végrehajtásának felügyeletében; felkéri az ENSREG-et, hogy rendszeresen tájékoztassa a Bizottságot, a Parlamentet és a Tanácsot a megtett előrelépésekről, illetve, hogy évente tájékoztassák az Európai Parlamentet és folytassanak vele konzultációt a nukleáris biztonság területén elért eredményekről, intézkedésekről és tervekről;

| 4. | emlékeztet azonban arra, hogy a Bizottság és az ENSREG által kezdeményezett ellenálló-képességi próbák alkalmazási köre korlátozott volt és elsődlegesen az atomerőművek megbízhatóságának és felkészültségének értékelésére irányultak szélsőségesen súlyos külső események esetén; ezért úgy ítéli meg, hogy az ellenálló-képességi próbák elsődlegesen az atomerőművek ilyen súlyos külső események esetén való megbízhatóságának és felkészültségének értékelésére irányultak és nem tudják helyettesíteni és nem is helyettesíthetik az atomerőművek részletes biztonsági felülvizsgálatát, amelyet a tagállamok nemzeti hatáskörükben hajtanak végre az atomerőművek nukleáris biztonságának értékelésére; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőbeli ellenálló-képességi próbák közé illesszék be konkrét kritériumként az atomerőművek átfogó megbízhatóságát (különös tekintettel a nyomástartályokon keletkező lehetséges repedésekre); |
| --- | --- |

4.

emlékeztet azonban arra, hogy a Bizottság és az ENSREG által kezdeményezett ellenálló-képességi próbák alkalmazási köre korlátozott volt és elsődlegesen az atomerőművek megbízhatóságának és felkészültségének értékelésére irányultak szélsőségesen súlyos külső események esetén; ezért úgy ítéli meg, hogy az ellenálló-képességi próbák elsődlegesen az atomerőművek ilyen súlyos külső események esetén való megbízhatóságának és felkészültségének értékelésére irányultak és nem tudják helyettesíteni és nem is helyettesíthetik az atomerőművek részletes biztonsági felülvizsgálatát, amelyet a tagállamok nemzeti hatáskörükben hajtanak végre az atomerőművek nukleáris biztonságának értékelésére; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a jövőbeli ellenálló-képességi próbák közé illesszék be konkrét kritériumként az atomerőművek átfogó megbízhatóságát (különös tekintettel a nyomástartályokon keletkező lehetséges repedésekre);

| 5. | hangsúlyozza, hogy az ellenálló-képességi próbák nem teljes körűek és nem vesznek számításba olyan kockázatokat, amelyek másodlagos eseményekből, anyagromlásból, emberi hibákból, reaktortartályokon belüli speciális hibákból és sok egyéb hiányosságból adódnak; hangsúlyozza ezért, hogy még a sikeres ellenálló-képességi próbák sem garantálják az atomerőművek biztonságát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az ellenálló-képességi próbák nem teljes körűek és nem vesznek számításba olyan kockázatokat, amelyek másodlagos eseményekből, anyagromlásból, emberi hibákból, reaktortartályokon belüli speciális hibákból és sok egyéb hiányosságból adódnak; hangsúlyozza ezért, hogy még a sikeres ellenálló-képességi próbák sem garantálják az atomerőművek biztonságát;

| 6. | megjegyzi, hogy a jelenlegi eredmények számos nem uniós ország részvételével alakultak ki, habár egyes esetekben eltérő módszertant és menetrendet alkalmazva; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a jelenlegi eredmények számos nem uniós ország részvételével alakultak ki, habár egyes esetekben eltérő módszertant és menetrendet alkalmazva;

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az atomerőművel rendelkező nem uniós országokat – különösen a szomszédos országokat –, hogy hajtsák végre az ellenálló-képességi próbát és osszák meg ennek eredményeit; kiemeli a nemzetközi nukleáris biztonsági és védelmi előírások szigorításának és megfelelő végrehajtásának jelentőségét; ösztönzi az EU-t, hogy folytassa tovább a nemzetközi szintű szoros együttműködést, különösen a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség keretében; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az atomerőművel rendelkező nem uniós országokat – különösen a szomszédos országokat –, hogy hajtsák végre az ellenálló-képességi próbát és osszák meg ennek eredményeit; kiemeli a nemzetközi nukleáris biztonsági és védelmi előírások szigorításának és megfelelő végrehajtásának jelentőségét; ösztönzi az EU-t, hogy folytassa tovább a nemzetközi szintű szoros együttműködést, különösen a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség keretében;

| 8. | megjegyzi, hogy a nukleáris biztonságról szóló egyezmény jogi eszköz, amelynek célja különösen a nukleáris biztonság világszintű előmozdítása, és amely a részes feleket (beleértve az Euratomot) arra kötelezi, hogy jelentéseket nyújtsanak be a szerződő feleknek a NAÜ égisze alatt tartott rendszeres ülései során tartandó szakértői vizsgálatokra vonatkozó kötelezettségeik végrehajtásáról; ösztönzi a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz igénybevételét az ellenálló-képességi próbák végrehajtásának az európai tapasztalatok alapján való nemzetközi elősegítése céljából; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a nukleáris biztonságról szóló egyezmény jogi eszköz, amelynek célja különösen a nukleáris biztonság világszintű előmozdítása, és amely a részes feleket (beleértve az Euratomot) arra kötelezi, hogy jelentéseket nyújtsanak be a szerződő feleknek a NAÜ égisze alatt tartott rendszeres ülései során tartandó szakértői vizsgálatokra vonatkozó kötelezettségeik végrehajtásáról; ösztönzi a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz igénybevételét az ellenálló-képességi próbák végrehajtásának az európai tapasztalatok alapján való nemzetközi elősegítése céljából;

| 9. | emlékeztet, hogy a fukusimai nukleáris baleset újfent felhívta a figyelmet a radioaktív hulladék veszélyeire; megjegyzi, hogy az olyan természeti katasztrófák, mint a földrengés vagy a szökőár, hatással lehetnek az uniós és a szomszédos – földrengés és szökőár szempontjából magas kockázatot képviselő – országok meglévő, vagy építés alatt álló nukleáris létesítményeinek biztonságára, mint például a törökországi Akkuyuban; úgy véli, hogy az atomerőművek esetében végrehajtandó intézkedéseken kívül, minden kellő intézkedést meg kell tenni uniós és tagállami szinten a radioaktív hulladékoknak a magas kockázatúnak minősített területeken való végleges elhelyezésének megakadályozására; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a radioaktív hulladékok lehető legbiztonságosabb tárolását biztosító legjobb tároló létesítmények nyílt és elfogulatlan azonosítását; sürgeti a szomszédos és tagjelölt országokat, hogy csatlakozzanak az Európai Közösség radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcseréjéről szóló megállapodáshoz (Ecurie); |
| --- | --- |

9.

emlékeztet, hogy a fukusimai nukleáris baleset újfent felhívta a figyelmet a radioaktív hulladék veszélyeire; megjegyzi, hogy az olyan természeti katasztrófák, mint a földrengés vagy a szökőár, hatással lehetnek az uniós és a szomszédos – földrengés és szökőár szempontjából magas kockázatot képviselő – országok meglévő, vagy építés alatt álló nukleáris létesítményeinek biztonságára, mint például a törökországi Akkuyuban; úgy véli, hogy az atomerőművek esetében végrehajtandó intézkedéseken kívül, minden kellő intézkedést meg kell tenni uniós és tagállami szinten a radioaktív hulladékoknak a magas kockázatúnak minősített területeken való végleges elhelyezésének megakadályozására; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa a radioaktív hulladékok lehető legbiztonságosabb tárolását biztosító legjobb tároló létesítmények nyílt és elfogulatlan azonosítását; sürgeti a szomszédos és tagjelölt országokat, hogy csatlakozzanak az Európai Közösség radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcseréjéről szóló megállapodáshoz (Ecurie);

| 10. | felhívja a tagállamokat és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy hajtsák végre az ENSREG szakértői felülvizsgálati jelentésben foglalt ajánlásokat és javaslatokat, beleértve a meghatározott legjobb gyakorlatot, és adott esetben igazítsák ki jogszabályaikat, figyelembe véve a Fukusima-1 balesetéből levont tanulságokat; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat és a nemzeti szabályozó hatóságokat, hogy hajtsák végre az ENSREG szakértői felülvizsgálati jelentésben foglalt ajánlásokat és javaslatokat, beleértve a meghatározott legjobb gyakorlatot, és adott esetben igazítsák ki jogszabályaikat, figyelembe véve a Fukusima-1 balesetéből levont tanulságokat;

| 11. | sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az Unió területén működő, leszerelés alatt álló vagy már leszerelt atomerőművekre vonatkozó nukleáris biztonsági szabályozás elveinek meghatározására; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az Unió területén működő, leszerelés alatt álló vagy már leszerelt atomerőművekre vonatkozó nukleáris biztonsági szabályozás elveinek meghatározására;

| 12. | szorgalmazza, hogy a lehető legmagasabb fokú prioritásként biztosítsák a felügyeleti hatóságok függetlenségét és átláthatóságát mindaddig, amíg léteznek működő atomerőművek; |
| --- | --- |

12.

szorgalmazza, hogy a lehető legmagasabb fokú prioritásként biztosítsák a felügyeleti hatóságok függetlenségét és átláthatóságát mindaddig, amíg léteznek működő atomerőművek;

| 13. | úgy véli, hogy különféle nemzeti megközelítések léteznek a légijármű-becsapódások által az atomerőművek biztonságára kifejtett hatások értékelésére; megjegyzi, hogy a „légijármű-becsapódásokat nem vették külön figyelembe kezdőeseményként a biztonsági értékelés során”, illetve, hogy az ellenálló-képességi próba előírásai kizárólag a hatásokat ismertetik; sajnálatát fejezi ki azonban, hogy csak négy tagállam ellenálló-képességi próbára vonatkozó jelentése tartalmazott ilyen értékeléseket; megjegyzi mindazonáltal, hogy az ellenálló-képességi próbák előírásai kimondják, hogy „a biztonsági funkciók megszűnésével kapcsolatos következmények értékelése még akkor is fontos szempont, ha a helyzetet olyan közvetett esemény idézi elő, mint például [...] légi jármű becsapódása”; megjegyzi, hogy ez a kockázat elsődlegesen a tagállamok nemzetbiztonságának és ebből következően szuverenitásának hatáskörébe tartozik, illetve, hogy nukleáris védettséggel foglalkozó ad hoc munkacsoportot (AHGNS) hoztak létre, amelynek feladata a kérdés részletes vizsgálata és következtetéseinek közzététele; tudatában van annak, hogy a témában a tagállamok közötti további információcseréket terveznek olyan megfelelő fórumokon, mint az európai nukleáris biztonsági szabályozók szövetsége (ENSRA); felkéri az összes érdekelt felet – ideértve a tagállamokat, a Bizottságot, az ENSREG-et, az ENSRA-t és az atomerőművek üzemeltetőit –, hogy működjenek együtt a légijármű-becsapódások kockázatának előrejelzése és a kockázatkezelésre vonatkozó közös megközelítés elfogadása érdekében, annak elismerése mellett, hogy ez a kockázat a tagállamok nemzetbiztonsági és szuverenitási hatókörébe tartozik; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy különféle nemzeti megközelítések léteznek a légijármű-becsapódások által az atomerőművek biztonságára kifejtett hatások értékelésére; megjegyzi, hogy a „légijármű-becsapódásokat nem vették külön figyelembe kezdőeseményként a biztonsági értékelés során”, illetve, hogy az ellenálló-képességi próba előírásai kizárólag a hatásokat ismertetik; sajnálatát fejezi ki azonban, hogy csak négy tagállam ellenálló-képességi próbára vonatkozó jelentése tartalmazott ilyen értékeléseket; megjegyzi mindazonáltal, hogy az ellenálló-képességi próbák előírásai kimondják, hogy „a biztonsági funkciók megszűnésével kapcsolatos következmények értékelése még akkor is fontos szempont, ha a helyzetet olyan közvetett esemény idézi elő, mint például [...] légi jármű becsapódása”; megjegyzi, hogy ez a kockázat elsődlegesen a tagállamok nemzetbiztonságának és ebből következően szuverenitásának hatáskörébe tartozik, illetve, hogy nukleáris védettséggel foglalkozó ad hoc munkacsoportot (AHGNS) hoztak létre, amelynek feladata a kérdés részletes vizsgálata és következtetéseinek közzététele; tudatában van annak, hogy a témában a tagállamok közötti további információcseréket terveznek olyan megfelelő fórumokon, mint az európai nukleáris biztonsági szabályozók szövetsége (ENSRA); felkéri az összes érdekelt felet – ideértve a tagállamokat, a Bizottságot, az ENSREG-et, az ENSRA-t és az atomerőművek üzemeltetőit –, hogy működjenek együtt a légijármű-becsapódások kockázatának előrejelzése és a kockázatkezelésre vonatkozó közös megközelítés elfogadása érdekében, annak elismerése mellett, hogy ez a kockázat a tagállamok nemzetbiztonsági és szuverenitási hatókörébe tartozik;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az EU-ban a 111 atomreaktort tartalmazó 47 atomerőmű 30 km-es körzetében több, mint 100 000-en élnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ellenálló-képességi próbák hatókörét nem terjesztették ki az atomerőművek területén kívüli veszélyhelyzeti felkészültségre, e tényezőnek a lehetséges nukleáris balesetek lakosságra kifejtett hatásának korlátozásában betöltött jelentős szerepe ellenére; üdvözli az ENSREG támogatásával indított bizottsági kezdeményezést, amelynek keretében olyan vizsgálatot kezdtek, amely az EU határrégióira és kapcsolódó ajánlások készítésére összpontosít; felkéri a Bizottságot, hogy – a közelgő nukleáris biztonságról szóló irányelv keretében – fogalmazzon meg az atomerőművek területén kívüli, országon belüli és határokon átnyúló veszélyhelyzeti megelőző intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat; e tekintetben azt javasolja, hogy biztosítsák a tagállamok felelős hatóságainak határokon átnyúló bevonását nemzeti és regionális szinten a védelmi cselekvési tervek, valamint a tájékoztatási és kommunikációs folyamatok során szerzett tapasztalatok kapcsán, amennyiben az atomerőmű közvetlenül nemzeti határok mellett helyezkedik el; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az EU-ban a 111 atomreaktort tartalmazó 47 atomerőmű 30 km-es körzetében több, mint 100 000-en élnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ellenálló-képességi próbák hatókörét nem terjesztették ki az atomerőművek területén kívüli veszélyhelyzeti felkészültségre, e tényezőnek a lehetséges nukleáris balesetek lakosságra kifejtett hatásának korlátozásában betöltött jelentős szerepe ellenére; üdvözli az ENSREG támogatásával indított bizottsági kezdeményezést, amelynek keretében olyan vizsgálatot kezdtek, amely az EU határrégióira és kapcsolódó ajánlások készítésére összpontosít; felkéri a Bizottságot, hogy – a közelgő nukleáris biztonságról szóló irányelv keretében – fogalmazzon meg az atomerőművek területén kívüli, országon belüli és határokon átnyúló veszélyhelyzeti megelőző intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat; e tekintetben azt javasolja, hogy biztosítsák a tagállamok felelős hatóságainak határokon átnyúló bevonását nemzeti és regionális szinten a védelmi cselekvési tervek, valamint a tájékoztatási és kommunikációs folyamatok során szerzett tapasztalatok kapcsán, amennyiben az atomerőmű közvetlenül nemzeti határok mellett helyezkedik el;

| 15. | felszólít arra, hogy az EU polgárait az Unión belüli nukleáris biztonság tekintetében teljes mértékben tájékoztassák és velük konzultációt folytassanak; |
| --- | --- |

15.

felszólít arra, hogy az EU polgárait az Unión belüli nukleáris biztonság tekintetében teljes mértékben tájékoztassák és velük konzultációt folytassanak;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a képzett és tapasztalt munkaerő rendelkezésre állása kulcsfontosságú a nukleáris biztonsági kultúra kialakulása szempontjából; ragaszkodik tehát ahhoz, hogy az összes szükséges intézkedést hozzák meg uniós és tagállami szinten a nukleáris biztonsági, hulladékgazdálkodási, sugárzásvédelmi és vészhelyzeti felkészültségi szakképzettség magas szintjének elősegítése és fenntartása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a szakértelem és a bevált gyakorlatok határokon átnyúló cseréjét, valamint hangsúlyozza a megfelelő munkakörülmények – különösen a munkaidő – biztosításának jelentőségét a nukleáris biztonság veszélyeztetésének elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a képzett és tapasztalt munkaerő rendelkezésre állása kulcsfontosságú a nukleáris biztonsági kultúra kialakulása szempontjából; ragaszkodik tehát ahhoz, hogy az összes szükséges intézkedést hozzák meg uniós és tagállami szinten a nukleáris biztonsági, hulladékgazdálkodási, sugárzásvédelmi és vészhelyzeti felkészültségi szakképzettség magas szintjének elősegítése és fenntartása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a szakértelem és a bevált gyakorlatok határokon átnyúló cseréjét, valamint hangsúlyozza a megfelelő munkakörülmények – különösen a munkaidő – biztosításának jelentőségét a nukleáris biztonság veszélyeztetésének elkerülése érdekében;

| 17. | ajánlja, hogy az EU támogassa a lehető legmagasabb szintű, szigorúan alkalmazandó és a tudományos haladással párhuzamosan kidolgozandó és a lakosság jogos aggályait tükröző biztonsági előírások kidolgozására irányuló nemzetközi lépéseket; kiemeli ebben az összefüggésben az EU nukleáris biztonsági együttműködési eszközként betöltött szerepét a szomszédsági politikában; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy közösen vállaljanak felelősséget a nemzetközi nukleáris biztonsági előírások szigorítására és megfelelő végrehajtásukra, szorosan együttműködve a NAÜ-vel, az espoo-i egyezmény titkárságával, valamint a többi érintett nemzetközi szervezettel; felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a NAÜ Fukusima utáni cselekvési tervét és nyújtson be részletes cselekvési tervet, valamint a végrehajtására vonatkozó konkrét megoldásokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a NAÜ-vel együttműködve – folytassanak konstruktív munkát az átlátható nukleáris ellenálló-képességi próbák elvégzését elmulasztó országokkal – például Belarusszal, Oroszországgal és Törökországgal –, továbbá sürgessék őket, hogy tartsák be a nemzetközi biztonsági előírásokat és működjenek együtt a nemzetközi szakértőkkel az atomerőművek előkészítésének, megépítésének, üzemeltetésének és leszerelésének valamennyi fázisában; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az EU-nak teljes mértékben ki kell aknáznia a nemzetközi szervezetek és testületek szakértelmét; |
| --- | --- |

17.

ajánlja, hogy az EU támogassa a lehető legmagasabb szintű, szigorúan alkalmazandó és a tudományos haladással párhuzamosan kidolgozandó és a lakosság jogos aggályait tükröző biztonsági előírások kidolgozására irányuló nemzetközi lépéseket; kiemeli ebben az összefüggésben az EU nukleáris biztonsági együttműködési eszközként betöltött szerepét a szomszédsági politikában; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy közösen vállaljanak felelősséget a nemzetközi nukleáris biztonsági előírások szigorítására és megfelelő végrehajtásukra, szorosan együttműködve a NAÜ-vel, az espoo-i egyezmény titkárságával, valamint a többi érintett nemzetközi szervezettel; felkéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a NAÜ Fukusima utáni cselekvési tervét és nyújtson be részletes cselekvési tervet, valamint a végrehajtására vonatkozó konkrét megoldásokat; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – a NAÜ-vel együttműködve – folytassanak konstruktív munkát az átlátható nukleáris ellenálló-képességi próbák elvégzését elmulasztó országokkal – például Belarusszal, Oroszországgal és Törökországgal –, továbbá sürgessék őket, hogy tartsák be a nemzetközi biztonsági előírásokat és működjenek együtt a nemzetközi szakértőkkel az atomerőművek előkészítésének, megépítésének, üzemeltetésének és leszerelésének valamennyi fázisában; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az EU-nak teljes mértékben ki kell aknáznia a nemzetközi szervezetek és testületek szakértelmét;

| 18. | azon a véleményen van, hogy az EU-nak az Euratom-Szerződéssel összhangban szoros együttműködést kellene folytatnia a NAÜ-vel a nukleáris biztonság tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendelet azt kell eredményeznie, hogy segítséget nyújtanak többek között Japánnak a Fukusima-1 atomerőmű stabilizálásában és helyreállításában, illetve a sugárvédelem és a nemzeti szintű élelmiszerbiztonság terén; |
| --- | --- |

18.

azon a véleményen van, hogy az EU-nak az Euratom-Szerződéssel összhangban szoros együttműködést kellene folytatnia a NAÜ-vel a nukleáris biztonság tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendelet azt kell eredményeznie, hogy segítséget nyújtanak többek között Japánnak a Fukusima-1 atomerőmű stabilizálásában és helyreállításában, illetve a sugárvédelem és a nemzeti szintű élelmiszerbiztonság terén;

| 19. | megjegyzi, hogy az ellenálló-képességi próbák alapján a nemzeti szabályozó hatóságok arra következtetésre jutottak, hogy az EU-ban nincs olyan atomerőmű, amelyet műszaki okokból le kellene állítani; kiemeli azonban, hogy a próbák rámutattak arra, hogy szinte valamennyi atomerőmű esetében erőmű-specifikus biztonsági fejlesztésre van szükség, mivel jelentős számú műszaki korszerűsítési intézkedést azonosítottak be, illetve, hogy a korábbi intézkedések végrehajtása még mindig függőben van; felszólít a szükséges korszerűsítési intézkedések sürgős végrehajtására, illetve rámutat, hogy a nukleáris védelemmel és biztonsággal kapcsolatos intézkedésekre nem lehetnek hatással a tagállamok megszorító intézkedései; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az ellenálló-képességi próbák alapján a nemzeti szabályozó hatóságok arra következtetésre jutottak, hogy az EU-ban nincs olyan atomerőmű, amelyet műszaki okokból le kellene állítani; kiemeli azonban, hogy a próbák rámutattak arra, hogy szinte valamennyi atomerőmű esetében erőmű-specifikus biztonsági fejlesztésre van szükség, mivel jelentős számú műszaki korszerűsítési intézkedést azonosítottak be, illetve, hogy a korábbi intézkedések végrehajtása még mindig függőben van; felszólít a szükséges korszerűsítési intézkedések sürgős végrehajtására, illetve rámutat, hogy a nukleáris védelemmel és biztonsággal kapcsolatos intézkedésekre nem lehetnek hatással a tagállamok megszorító intézkedései;

| 20. | kéri, hogy a hatékony politikai döntéshozatal és az átlátható nyilvános vita érdekében az EU-ban üzemelő 132 reaktor ellenálló-képességi próbájából következően ajánlott szükségszerű intézkedések kezdeti becsült összköltségét (10-25 milliárd euró az elkövetkező évek során) jobban támasszák alá a nemzeti szabályozó hatóságok által az atomerőmű-üzemeltetőkkel együttműködésében – és lehetőleg a meghatározott ajánlásokhoz igazítva – végrehajtandó részletesebb költségelemzéssel; úgy véli, hogy bármi legyen is az ilyen fejlesztések költsége, azokat nem az adófizetőknek, hanem az atomerőmű-üzemeltetőknek kell viselniük; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a kérdést szorosan kövesse nyomon, többek között versenypolitikai hatásköreinek összefüggésében; |
| --- | --- |

20.

kéri, hogy a hatékony politikai döntéshozatal és az átlátható nyilvános vita érdekében az EU-ban üzemelő 132 reaktor ellenálló-képességi próbájából következően ajánlott szükségszerű intézkedések kezdeti becsült összköltségét (10-25 milliárd euró az elkövetkező évek során) jobban támasszák alá a nemzeti szabályozó hatóságok által az atomerőmű-üzemeltetőkkel együttműködésében – és lehetőleg a meghatározott ajánlásokhoz igazítva – végrehajtandó részletesebb költségelemzéssel; úgy véli, hogy bármi legyen is az ilyen fejlesztések költsége, azokat nem az adófizetőknek, hanem az atomerőmű-üzemeltetőknek kell viselniük; felhívja a Bizottságot, hogy ezt a kérdést szorosan kövesse nyomon, többek között versenypolitikai hatásköreinek összefüggésében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy egy átfogó nukleáris biztonsági és védelmi politikának ki kell terjednie valamennyi nukleáris telephelyre, a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékgazdálkodásra és a leszerelésre, az üzembiztonságra, a megfelelő emberi erőforrásra, ezen ágazat munkásai biztonsági feltételeinek folyamatos javítására és a vészhelyzeti készenlétre, beleértve az atomerőművek területén kívüli veszélyhelyzeti tervek kidolgozását, valamint garantálnia kell a független és erős szabályozó hatóságok létrejöttét is; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy egy átfogó nukleáris biztonsági és védelmi politikának ki kell terjednie valamennyi nukleáris telephelyre, a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékgazdálkodásra és a leszerelésre, az üzembiztonságra, a megfelelő emberi erőforrásra, ezen ágazat munkásai biztonsági feltételeinek folyamatos javítására és a vészhelyzeti készenlétre, beleértve az atomerőművek területén kívüli veszélyhelyzeti tervek kidolgozását, valamint garantálnia kell a független és erős szabályozó hatóságok létrejöttét is;

| 22. | úgy véli, hogy amíg a meglévő atomerőművek üzemben maradnak, illetve máshol újakat építenek, a nukleáris biztonság szintjének az EU-ban és a szomszédos harmadik országokban fő prioritásként a világszerte rendelkezésre álló legmagasabb biztonsági és védelmi gyakorlatokat és előírásokat kell tükrözniük; ragaszkodik ahhoz, hogy szükséges biztosítani, hogy az ezzel kapcsolatos aggályokra az atomerőművek teljes életciklusa alatt reagáljanak, akár az erőmű végleges leszerelése révén is; mindenekfelett hangsúlyozza, hogy az életciklus (helyszínválasztás, kialakítás, megépítés, aktiválás, üzemeltetés és leszerelés) során felmerülő költségeket figyelembe kell venni, amikor értékelik az egyes atomerőművek biztonsági szempontjait emlékeztet arra, hogy a költségek és kockázatok elemzése kiemelkedő szerepet tölt be az erőművek folyamatos üzemeltetésében; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy amíg a meglévő atomerőművek üzemben maradnak, illetve máshol újakat építenek, a nukleáris biztonság szintjének az EU-ban és a szomszédos harmadik országokban fő prioritásként a világszerte rendelkezésre álló legmagasabb biztonsági és védelmi gyakorlatokat és előírásokat kell tükrözniük; ragaszkodik ahhoz, hogy szükséges biztosítani, hogy az ezzel kapcsolatos aggályokra az atomerőművek teljes életciklusa alatt reagáljanak, akár az erőmű végleges leszerelése révén is; mindenekfelett hangsúlyozza, hogy az életciklus (helyszínválasztás, kialakítás, megépítés, aktiválás, üzemeltetés és leszerelés) során felmerülő költségeket figyelembe kell venni, amikor értékelik az egyes atomerőművek biztonsági szempontjait emlékeztet arra, hogy a költségek és kockázatok elemzése kiemelkedő szerepet tölt be az erőművek folyamatos üzemeltetésében;

| 23. | úgy véli, hogy a NAÜ – minimumkövetelménynek tekintendő – iránymutatásaival összhangban álló értékelési folyamatot az összes külső veszély kezelésének kell követnie, amelynek nem szabad alábecsülnie a nem műszaki aspektusokat sem; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a NAÜ – minimumkövetelménynek tekintendő – iránymutatásaival összhangban álló értékelési folyamatot az összes külső veszély kezelésének kell követnie, amelynek nem szabad alábecsülnie a nem műszaki aspektusokat sem;

| 24. | megjegyzi, hogy a tagállamok közötti különbségek a nukleáris biztonsági szabályozás eltérő megközelítéseit eredményezhetik, azonban megjegyzi, hogy valamennyi tagállam részes fél a NAÜ nukleáris biztonsági előírásainak végrehajtásában, valamint hogy valamennyien kötelesek tiszteletben tartani és végrehajtani az EU nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályaiban foglalt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a tagállamok közötti különbségek a nukleáris biztonsági szabályozás eltérő megközelítéseit eredményezhetik, azonban megjegyzi, hogy valamennyi tagállam részes fél a NAÜ nukleáris biztonsági előírásainak végrehajtásában, valamint hogy valamennyien kötelesek tiszteletben tartani és végrehajtani az EU nukleáris biztonságra vonatkozó jogszabályaiban foglalt rendelkezéseket;

| 25. | elismeri, hogy a Bizottság közleménye és az ENSREG szakértői vizsgálatokról szóló jelentése szerint az ellenálló-képességi próbák bizonyítják, hogy a rendszeres biztonsági felülvizsgálat hatékony eszközként kedvezően járul hozzá az atomerőművek biztonságának és megbízhatóságának fenntartásához és javításához; tudomásul veszi többek között az ENSREG nézetét, amely szerint a természeti veszélyek kockázatainak és a vonatkozó létesítményi rendelkezések újraértékelését legalább öt vagy tízévente meg kellene ismételni; ajánlja, hogy a rendszeres felülvizsgálatoknak a közös biztonsági előírásokra kell alapulniuk és a nukleáris biztonságra vonatozó jogi keretek felülvizsgálatának magában kell foglalnia a megfelelő rendelkezéseket; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy a Bizottság közleménye és az ENSREG szakértői vizsgálatokról szóló jelentése szerint az ellenálló-képességi próbák bizonyítják, hogy a rendszeres biztonsági felülvizsgálat hatékony eszközként kedvezően járul hozzá az atomerőművek biztonságának és megbízhatóságának fenntartásához és javításához; tudomásul veszi többek között az ENSREG nézetét, amely szerint a természeti veszélyek kockázatainak és a vonatkozó létesítményi rendelkezések újraértékelését legalább öt vagy tízévente meg kellene ismételni; ajánlja, hogy a rendszeres felülvizsgálatoknak a közös biztonsági előírásokra kell alapulniuk és a nukleáris biztonságra vonatozó jogi keretek felülvizsgálatának magában kell foglalnia a megfelelő rendelkezéseket;

| 26. | üdvözli a nukleáris biztonságról szóló irányelv közelgő felülvizsgálatát, amelynek nagyratörőnek kell lennie és lehetőséget kell nyújtania komolyabb fejlesztések bevezetésére olyan területeken, mint a biztonsági eljárások és keretek – különösen a technikai, szabályozási és üzemeltetési tekintetben az EU-ban rendelkezésre álló legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző, kötelező erejű nukleáris biztonsági előírások meghatározása és végrehajtása révén –, a nukleáris szabályozó hatóságok szerepe és erőforrásai, és különösen növelnie kell ez utóbbi függetlenségét, nyitottságát és átláthatóságát, miközben fokozza a nyomon követést és szakmai vizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a nukleáris biztonságra vonatozó jogi keretek felülvizsgálata során tekintetbe kell venni a folyamatban lévő nemzetközi – például NAÜ szintjén folyó – együttműködést; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a nukleáris biztonságról szóló irányelv közelgő felülvizsgálatát, amelynek nagyratörőnek kell lennie és lehetőséget kell nyújtania komolyabb fejlesztések bevezetésére olyan területeken, mint a biztonsági eljárások és keretek – különösen a technikai, szabályozási és üzemeltetési tekintetben az EU-ban rendelkezésre álló legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző, kötelező erejű nukleáris biztonsági előírások meghatározása és végrehajtása révén –, a nukleáris szabályozó hatóságok szerepe és erőforrásai, és különösen növelnie kell ez utóbbi függetlenségét, nyitottságát és átláthatóságát, miközben fokozza a nyomon követést és szakmai vizsgálatot; hangsúlyozza, hogy a nukleáris biztonságra vonatozó jogi keretek felülvizsgálata során tekintetbe kell venni a folyamatban lévő nemzetközi – például NAÜ szintjén folyó – együttműködést;

| 27. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a nemzeti nukleáris szabályozó hatóságoknak bármilyen, atomenergiát felhasználó vagy atomenergia felhasználást ösztönző szervtől vagy intézménytől való tényleges funkcionális függetlenségének garantálására; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot a nemzeti nukleáris szabályozó hatóságoknak bármilyen, atomenergiát felhasználó vagy atomenergia felhasználást ösztönző szervtől vagy intézménytől való tényleges funkcionális függetlenségének garantálására;

| 28. | elismeri az ajánlások nukleáris biztonsági hatóságokkal szoros együttműködésben történő végrehajtásának és annak meghatározásának fontosságát, hogy milyen mértékben kell a rendszeres biztonsági felülvizsgálat hatályát kiterjeszteni; megismétli, hogy e kérdésekben szükség van a határokon átnyúló szoros együttműködésre, a bevált gyakorlatok cseréjére, illetve az információcsere koordinációjára; úgy véli, hogy ezzel egy időben biztosítani kell a határokon átnyúló biztonságot és felügyeleti garanciákat; úgy ítéli meg, hogy e tekintetben az atomerőművek 50 km-es körzetében élő lakosságot kell figyelembe venni, és amennyiben egy szomszédos tagállamban élő lakosság többsége érintett, a szomszédos tagállam illetékes hatóságát is be kell vonni valamennyi döntés meghozatalába; |
| --- | --- |

28.

elismeri az ajánlások nukleáris biztonsági hatóságokkal szoros együttműködésben történő végrehajtásának és annak meghatározásának fontosságát, hogy milyen mértékben kell a rendszeres biztonsági felülvizsgálat hatályát kiterjeszteni; megismétli, hogy e kérdésekben szükség van a határokon átnyúló szoros együttműködésre, a bevált gyakorlatok cseréjére, illetve az információcsere koordinációjára; úgy véli, hogy ezzel egy időben biztosítani kell a határokon átnyúló biztonságot és felügyeleti garanciákat; úgy ítéli meg, hogy e tekintetben az atomerőművek 50 km-es körzetében élő lakosságot kell figyelembe venni, és amennyiben egy szomszédos tagállamban élő lakosság többsége érintett, a szomszédos tagállam illetékes hatóságát is be kell vonni valamennyi döntés meghozatalába;

| 29. | úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak a Közösség részvételével elő kell segíteniük a megfelelő információs és tudatosságnövelő kampányok végrehajtását a polgároknak az ellenálló-képességi próbák szükségességéről és hasznáról való tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

29.

úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak a Közösség részvételével elő kell segíteniük a megfelelő információs és tudatosságnövelő kampányok végrehajtását a polgároknak az ellenálló-képességi próbák szükségességéről és hasznáról való tájékoztatása érdekében;

| 30. | ebben az összefüggésben üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy jogalkotási és nem jogalkotási eszközökre vonatkozó javaslatot nyújt be a nukleáris biztosítás és felelősségvállalás terén; emlékeztet arra, hogy a nukleáris polgári jogi felelősségvállalásra már jelenleg is vonatkoznak nemzetközi (párizsi és bécsi) egyezmények; úgy véli azonban, hogy az hogy az atomerőmű-üzemeltetőktől és a hulladékgazdálkodási engedélyesektől meg kell követelni, hogy rendelkezzenek a megfelelő pénzügyi háttérrel – biztosítás és egyéb pénzügyi eszközök révén – annak érdekében, hogy minden olyan költséget fedezni tudjanak, amelyért baleset esetén az embereknek és a természetnek okozott károk kapcsán felelősek; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 végéig nyújtson be erre irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

30.

ebben az összefüggésben üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy jogalkotási és nem jogalkotási eszközökre vonatkozó javaslatot nyújt be a nukleáris biztosítás és felelősségvállalás terén; emlékeztet arra, hogy a nukleáris polgári jogi felelősségvállalásra már jelenleg is vonatkoznak nemzetközi (párizsi és bécsi) egyezmények; úgy véli azonban, hogy az hogy az atomerőmű-üzemeltetőktől és a hulladékgazdálkodási engedélyesektől meg kell követelni, hogy rendelkezzenek a megfelelő pénzügyi háttérrel – biztosítás és egyéb pénzügyi eszközök révén – annak érdekében, hogy minden olyan költséget fedezni tudjanak, amelyért baleset esetén az embereknek és a természetnek okozott károk kapcsán felelősek; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 végéig nyújtson be erre irányuló javaslatot;

| 31. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a demokrácia, az Európai Parlament bevonása, az átláthatóság és az információhoz való teljes és nyilvános hozzáférés érdekében az atomenergiát ugyanolyan módon az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerint kezeljék, mint a többi energiaforrást; |
| --- | --- |

31.

felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a demokrácia, az Európai Parlament bevonása, az átláthatóság és az információhoz való teljes és nyilvános hozzáférés érdekében az atomenergiát ugyanolyan módon az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerint kezeljék, mint a többi energiaforrást;

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Tanácsnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 172., 2009.7.2., 18. o.

(2)  HL L 199., 2011.8.2., 48. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/81

---

P7_TA(2013)0090

A rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelem megerősítése

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről (2013/2543(RSP))

(2016/C 036/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a megkülönböztetést tiltó nemzetközi emberi jogi eszközökre, nevezetesen a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (UNCERD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megkülönböztetést tiltó nemzetközi emberi jogi eszközökre, nevezetesen a faji megkülönböztetés valamennyi formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményre (UNCERD),

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, nevezetesen annak 14. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, nevezetesen annak 14. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkére, amely megtilt minden megkülönböztetést, így különösen a faj, etnikai származás vagy nyelv, vallás vagy nemzeti kisebbséghez tartozás alapján történő bármilyen megkülönböztetést, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkére, amely megtilt minden megkülönböztetést, így különösen a faj, etnikai származás vagy nyelv, vallás vagy nemzeti kisebbséghez tartozás alapján történő bármilyen megkülönböztetést,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely megállapítja: „Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely megállapítja: „Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikkére, amely megállapítja: „Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió küzd mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 10. cikkére, amely megállapítja: „Politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió küzd mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen”,

| — | tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, amely politikai felhatalmazást ad az EU-nak, hogy „megfelelő intézkedéseket tehet a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 19. cikkére, amely politikai felhatalmazást ad az EU-nak, hogy „megfelelő intézkedéseket tehet a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésére”,

| — | tekintettel az EUMSZ 67. cikkére, amely megállapítja, hogy „Az Unió [...] a rasszizmus és az idegengyűlölet megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel [...] a biztonság magas szintjének garantálásán munkálkodik”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 67. cikkére, amely megállapítja, hogy „Az Unió [...] a rasszizmus és az idegengyűlölet megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel [...] a biztonság magas szintjének garantálásán munkálkodik”,

| — | tekintettel az EUMSZ 83. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 83. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti irányelvre (1),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2) (faji megkülönböztetés elleni irányelv); |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (2) (faji megkülönböztetés elleni irányelv);

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3) (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv); |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (3) (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv);

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (4) (a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni kerethatározat); |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (4) (a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni kerethatározat);

| — | tekintettel a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszerére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszerére;

| — | tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia, a transzfóbia és minden más előítéleten alapuló erőszakról, illetve a büntetőjog uniós megközelítéséről szóló 2012. május 22-i állásfoglalásaira (5); |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia, a transzfóbia és minden más előítéleten alapuló erőszakról, illetve a büntetőjog uniós megközelítéséről szóló 2012. május 22-i állásfoglalásaira (5);

| — | tekintettel az Alapjogi Ügynökségre (FRA) és annak a megkülönböztetésmentesség, a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia ehhez kapcsolódó formái és előítéleten alapuló erőszak terén folytatott munkájára (6); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alapjogi Ügynökségre (FRA) és annak a megkülönböztetésmentesség, a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia ehhez kapcsolódó formái és előítéleten alapuló erőszak terén folytatott munkájára (6);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2013. január 17–18-i informális ülésén az ír elnökség vitát kezdeményezett a gyűlölet-bűncselekmények, a rasszizmus, az antiszemitizmus, az idegengyűlölet és a homofóbia elleni európai uniós fellépésről, és rámutatott arra, hogy hatékonyabb védelemre és adatgyűjtésre, továbbá a vezetők részéről határozottabb elkötelezettségre van szükség „az európai értékek aktív védelme és a különböző vallási vagy etnikai háttérrel, illetve szexuális irányultsággal rendelkező személyek iránti kölcsönös tisztelet és befogadás légkörének előmozdítása mellett”; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bel- és Igazságügyi Tanács 2013. január 17–18-i informális ülésén az ír elnökség vitát kezdeményezett a gyűlölet-bűncselekmények, a rasszizmus, az antiszemitizmus, az idegengyűlölet és a homofóbia elleni európai uniós fellépésről, és rámutatott arra, hogy hatékonyabb védelemre és adatgyűjtésre, továbbá a vezetők részéről határozottabb elkötelezettségre van szükség „az európai értékek aktív védelme és a különböző vallási vagy etnikai háttérrel, illetve szexuális irányultsággal rendelkező személyek iránti kölcsönös tisztelet és befogadás légkörének előmozdítása mellett”;

| B. | mivel a faji megkülönböztetés elleni küzdelem nemzetközi napja minden évben március 21., annak emlékére, hogy 1960-ban Dél-Afrikában 69 apartheidellenes tüntetőt gyilkoltak meg ezen a napon; |
| --- | --- |

B.

mivel a faji megkülönböztetés elleni küzdelem nemzetközi napja minden évben március 21., annak emlékére, hogy 1960-ban Dél-Afrikában 69 apartheidellenes tüntetőt gyilkoltak meg ezen a napon;

| C. | mivel alapvető fontosságú, hogy megemlékezzünk az Európa történelmét beszennyező, rasszizmuson és idegengyűlöleten alapuló vérfürdőkre, és életben tartsuk az emléküket; |
| --- | --- |

C.

mivel alapvető fontosságú, hogy megemlékezzünk az Európa történelmét beszennyező, rasszizmuson és idegengyűlöleten alapuló vérfürdőkre, és életben tartsuk az emléküket;

| D. | mivel az Európai Unió a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletére épül, és alaposzlopa a tolerancia nagyobb fokú előmozdítása; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletére épül, és alaposzlopa a tolerancia nagyobb fokú előmozdítása;

| E. | mivel a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia, a transzfóbia és az intolerancia ehhez kapcsolódó formái olyan hitet, előítéletet és magatartást vonnak magukkal, amely legitimizálja a bizonyos tényezők, például külső jellemzők vagy társadalmi státus alapján történő megkülönböztetést, előítéleten alapuló erőszakot és gyűlöletet; |
| --- | --- |

E.

mivel a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia, a transzfóbia és az intolerancia ehhez kapcsolódó formái olyan hitet, előítéletet és magatartást vonnak magukkal, amely legitimizálja a bizonyos tényezők, például külső jellemzők vagy társadalmi státus alapján történő megkülönböztetést, előítéleten alapuló erőszakot és gyűlöletet;

| F. | mivel az egyenlőség előmozdítása érdekében ugyan minden tagállam bevezette nemzeti jogába a megkülönböztetés tilalmát, az EU-ban növekszik a megkülönböztetés és a gyűlölet-bűncselekmények, azaz a rasszizmus, idegengyűlölet, cigányellenesség, antiszemitizmus vagy vallási intolerancia, illetve a szexuális irányultság, nemi identitás, egy kisebbségi csoporthoz való tartozás vagy az Alapjogi Charta 21. cikkében nem kimerítően felsorolt indokok alapján történő erőszak és bűncselekmények; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyenlőség előmozdítása érdekében ugyan minden tagállam bevezette nemzeti jogába a megkülönböztetés tilalmát, az EU-ban növekszik a megkülönböztetés és a gyűlölet-bűncselekmények, azaz a rasszizmus, idegengyűlölet, cigányellenesség, antiszemitizmus vagy vallási intolerancia, illetve a szexuális irányultság, nemi identitás, egy kisebbségi csoporthoz való tartozás vagy az Alapjogi Charta 21. cikkében nem kimerítően felsorolt indokok alapján történő erőszak és bűncselekmények;

| G. | mivel az Alapjogi Ügynökség szerint a kisebbségi csoportokba tartozó személyek közül minden negyedik átélt már faji alapú bűncselekményeket, és a bevándorlók vagy az etnikai kisebbségek tagjai sérelmére elkövetett támadások vagy fenyegetések 90 %-át nem jelentik a rendőrségnek; mivel csak négy uniós tagállam gyűjt és tesz közzé adatokat a cigányellenes bűncselekményekről és csak nyolc tartja nyilván az áldozat (feltételezett) szexuális irányultsága okán elkövetett bűncselekményeket; |
| --- | --- |

G.

mivel az Alapjogi Ügynökség szerint a kisebbségi csoportokba tartozó személyek közül minden negyedik átélt már faji alapú bűncselekményeket, és a bevándorlók vagy az etnikai kisebbségek tagjai sérelmére elkövetett támadások vagy fenyegetések 90 %-át nem jelentik a rendőrségnek; mivel csak négy uniós tagállam gyűjt és tesz közzé adatokat a cigányellenes bűncselekményekről és csak nyolc tartja nyilván az áldozat (feltételezett) szexuális irányultsága okán elkövetett bűncselekményeket;

| H. | mivel fontos, hogy az EU és tagállamai fellépjenek a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen, megelőzve azokat az oktatás, illetve a tisztelet és a tolerancia kultúrájának elősegítése és annak biztosítása révén, hogy az áldozatok bejelentsék a bűncselekményeket, a bűnüldözési hatóságok kivizsgálják, az igazságszolgáltatási rendszer pedig szankcionálja azokat; |
| --- | --- |

H.

mivel fontos, hogy az EU és tagállamai fellépjenek a rasszizmus és az idegengyűlölet ellen, megelőzve azokat az oktatás, illetve a tisztelet és a tolerancia kultúrájának elősegítése és annak biztosítása révén, hogy az áldozatok bejelentsék a bűncselekményeket, a bűnüldözési hatóságok kivizsgálják, az igazságszolgáltatási rendszer pedig szankcionálja azokat;

| I. | mivel a jelenlegi gazdasági válság próbára teszi a szolidaritás elvét, és mivel a tagállamoknak ébereknek kell maradniuk a gazdasági válság idején, hogy senki ne engedjen a növekvő intolerancia és a bűnbakkeresés csábításának; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi gazdasági válság próbára teszi a szolidaritás elvét, és mivel a tagállamoknak ébereknek kell maradniuk a gazdasági válság idején, hogy senki ne engedjen a növekvő intolerancia és a bűnbakkeresés csábításának;

| J. | mivel az EU egész sor eszközt fogadott el az ilyen cselekmények és a megkülönböztetés elleni küzdelem érdekében, nevezetesen a személyek közötti faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK tanácsi irányelvet (faji megkülönböztetés elleni irányelv), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelvet (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv), a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot (a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni kerethatározat), a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszerét és a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU egész sor eszközt fogadott el az ilyen cselekmények és a megkülönböztetés elleni küzdelem érdekében, nevezetesen a személyek közötti faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2000/43/EK tanácsi irányelvet (faji megkülönböztetés elleni irányelv), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelvet (a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv), a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008/913/IB tanácsi kerethatározatot (a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni kerethatározat), a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszerét és a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet;

| K. | mivel a munkahelyen kívüli, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól vagy szexuális irányultságtól független egyenlő bánásmód védelméről szóló tanácsi irányelvre (egyenlőségi irányelv) irányuló 2008-as bizottsági javaslatot a Tanács néhány tagállam rendíthetetlen ellenállása miatt ötévi vitát követően sem fogadta még el; |
| --- | --- |

K.

mivel a munkahelyen kívüli, vallástól vagy meggyőződéstől, fogyatékosságtól, életkortól vagy szexuális irányultságtól független egyenlő bánásmód védelméről szóló tanácsi irányelvre (egyenlőségi irányelv) irányuló 2008-as bizottsági javaslatot a Tanács néhány tagállam rendíthetetlen ellenállása miatt ötévi vitát követően sem fogadta még el;

| L. | mivel a Parlament többször felszólította a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy erősítsék az olyan előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelmet, mint a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia és a transzfóbia; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament többször felszólította a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy erősítsék az olyan előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelmet, mint a rasszizmus, az idegengyűlölet, az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia és a transzfóbia;

| M. | mivel a Bizottság a közelmúltban figyelmeztetett a rasszista, szélsőséges és populista politikai érvelés veszélyeire, amely az erőszakos szélsőségesség terjedésével arra késztethet egyes „magányos farkasokat”, hogy válogatás nélküli gyilkosságokat hajtsanak végre; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság a közelmúltban figyelmeztetett a rasszista, szélsőséges és populista politikai érvelés veszélyeire, amely az erőszakos szélsőségesség terjedésével arra késztethet egyes „magányos farkasokat”, hogy válogatás nélküli gyilkosságokat hajtsanak végre;

| N. | mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ) részt vevő államok, köztük valamennyi uniós tagállam elismerte, hogy a gyűlölet-bűncselekmények ellen – amelyek a meghatározás szerint előítéleten alapuló bűncselekmények – büntető jogszabályokkal és egyedi, testre szabott politikák révén kell fellépni; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (EBESZ) részt vevő államok, köztük valamennyi uniós tagállam elismerte, hogy a gyűlölet-bűncselekmények ellen – amelyek a meghatározás szerint előítéleten alapuló bűncselekmények – büntető jogszabályokkal és egyedi, testre szabott politikák révén kell fellépni;

| 1. | hangsúlyozza, hogy soha nem szabad elfogadni az Európai Unióban az intolerancia és a megkülönböztetés bármilyen formáját; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy soha nem szabad elfogadni az Európai Unióban az intolerancia és a megkülönböztetés bármilyen formáját;

| 2. | felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy fokozzák a gyűlölet-bűncselekmények és diszkriminatív magatartások elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy fokozzák a gyűlölet-bűncselekmények és diszkriminatív magatartások elleni küzdelmet;

| 3. | átfogó stratégia létrehozására hív fel a gyűlölet-bűncselekmények, valamint az előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

3.

átfogó stratégia létrehozására hív fel a gyűlölet-bűncselekmények, valamint az előítéleten alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni küzdelem terén;

| 4. | hangsúlyozza, hogy mindenki számára fontos, hogy megfelelően tudatában legyen a jogainak a gyűlölet-bűncselekmények elleni védelem vonatkozásában, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a gyűlölet-bűncselekmények, illetve minden rasszista és idegengyűlöletből fakadó bűncselekmény bejelentésének bátorítására, valamint hogy biztosítsanak megfelelő védelmet a bűncselekményeket bejelentő személyeknek és a rasszista és idegengyűlöletből fakadó bűncselekmények áldozatainak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy mindenki számára fontos, hogy megfelelően tudatában legyen a jogainak a gyűlölet-bűncselekmények elleni védelem vonatkozásában, és felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a gyűlölet-bűncselekmények, illetve minden rasszista és idegengyűlöletből fakadó bűncselekmény bejelentésének bátorítására, valamint hogy biztosítsanak megfelelő védelmet a bűncselekményeket bejelentő személyeknek és a rasszista és idegengyűlöletből fakadó bűncselekmények áldozatainak;

| 5. | emlékeztet korábbi, a 2008/913/IB kerethatározat felülvizsgálatára irányuló kéréseire, különösen ami az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia és a transzfóbia megnyilvánulásait és tetteit illeti; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet korábbi, a 2008/913/IB kerethatározat felülvizsgálatára irányuló kéréseire, különösen ami az antiszemitizmus, a vallási intolerancia, a cigányellenesség, a homofóbia és a transzfóbia megnyilvánulásait és tetteit illeti;

| 6. | felhívja a Tanácsot és a tagállamokat az egyenlőségi irányelv haladéktalan elfogadására, amely az egyik legfontosabb uniós eszköz a valódi egyenlőség EU-ban történő előmozdítására és biztosítására, valamint az előítéletek és a megkülönböztetés felszámolására; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot és a tagállamokat az egyenlőségi irányelv haladéktalan elfogadására, amely az egyik legfontosabb uniós eszköz a valódi egyenlőség EU-ban történő előmozdítására és biztosítására, valamint az előítéletek és a megkülönböztetés felszámolására;

| 7. | a romák társadalmi befogadását célzó nemzeti stratégiák végrehajtását biztosító intézkedések meghozatalára hív fel időszakos felülvizsgálatok, ellenőrzés és támogatás révén, hogy a helyi és regionális hatóságok hatékony és az emberi jogi követelményeknek megfelelő politikákat, programokat és fellépéseket dolgozhassanak ki és hajthassanak végre a romák befogadása érdekében, a rendelkezésre álló, többek között uniós források felhasználásával, az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogról szóló 2004/38/EK irányelv végrehajtásának szigorú ellenőrzésével egy időben; |
| --- | --- |

7.

a romák társadalmi befogadását célzó nemzeti stratégiák végrehajtását biztosító intézkedések meghozatalára hív fel időszakos felülvizsgálatok, ellenőrzés és támogatás révén, hogy a helyi és regionális hatóságok hatékony és az emberi jogi követelményeknek megfelelő politikákat, programokat és fellépéseket dolgozhassanak ki és hajthassanak végre a romák befogadása érdekében, a rendelkezésre álló, többek között uniós források felhasználásával, az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogról szóló 2004/38/EK irányelv végrehajtásának szigorú ellenőrzésével egy időben;

| 8. | felhív a Parlament arra vonatkozó ismételt kérésének végrehajtására, hogy dolgozzanak ki ütemtervet a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független egyenlőség megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felhív a Parlament arra vonatkozó ismételt kérésének végrehajtására, hogy dolgozzanak ki ütemtervet a szexuális irányultságtól vagy a nemi identitástól független egyenlőség megvalósítása érdekében;

| 9. | felhívja az EU-t, hogy írja alá az UNCERD-et, mivel már minden tagállama ratifikálta azt; |
| --- | --- |

9.

felhívja az EU-t, hogy írja alá az UNCERD-et, mivel már minden tagállama ratifikálta azt;

| 10. | intézkedések meghozatalára hív fel annak biztosítása, hogy valamennyi uniós büntetőjogi eszköz, beleértve a kerethatározatot is, fokozatos szankciók szélesebb körét foglalja magában, adott esetben például olyan alternatív büntetéseket, mint a közösségi munka, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják az alapvető jogokat, beleértve a szólásszabadságot is; |
| --- | --- |

10.

intézkedések meghozatalára hív fel annak biztosítása, hogy valamennyi uniós büntetőjogi eszköz, beleértve a kerethatározatot is, fokozatos szankciók szélesebb körét foglalja magában, adott esetben például olyan alternatív büntetéseket, mint a közösségi munka, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják az alapvető jogokat, beleértve a szólásszabadságot is;

| 11. | a megkülönböztetés elleni küzdelemért felelős nemzeti hatóságok szerepének megerősítésére hív fel a gyűlöletbeszéd támogatása és a gyűlölet-bűncselekményekre való buzdítás fokozottabb elszámoltathatósága érdekében; |
| --- | --- |

11.

a megkülönböztetés elleni küzdelemért felelős nemzeti hatóságok szerepének megerősítésére hív fel a gyűlöletbeszéd támogatása és a gyűlölet-bűncselekményekre való buzdítás fokozottabb elszámoltathatósága érdekében;

| 12. | képzési programok támogatására hív fel a bűnüldözési és igazságszolgáltatási hatóságok és a megfelelő uniós ügynökségek számára a diszkriminatív gyakorlatok és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzésére és csökkentésére; |
| --- | --- |

12.

képzési programok támogatására hív fel a bűnüldözési és igazságszolgáltatási hatóságok és a megfelelő uniós ügynökségek számára a diszkriminatív gyakorlatok és a gyűlölet-bűncselekmények megelőzésére és csökkentésére;

| 13. | átfogóbb, megbízható adatokat gyűjtésére hív fel a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatosan, amelyek mutatják legalább a lakosság által jelentett és a hatóságok által nyilvántartásba vett esetek számát, az elmarasztaló ítéletek számát, az elítélt cselekmény indítékát képező megkülönböztetés jellegét és a kiszabott szankciókat, valamint viktimizációval kapcsolatos felmérések elkészítésére hív fel a be nem jelentett bűncselekmények jellegéről és gyakoriságáról, az áldozatok bűnüldözéssel kapcsolatos tapasztalatairól, a be nem jelentés okairól és arról, hogy a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai mennyire vannak tisztában jogaikkal; |
| --- | --- |

13.

átfogóbb, megbízható adatokat gyűjtésére hív fel a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatosan, amelyek mutatják legalább a lakosság által jelentett és a hatóságok által nyilvántartásba vett esetek számát, az elmarasztaló ítéletek számát, az elítélt cselekmény indítékát képező megkülönböztetés jellegét és a kiszabott szankciókat, valamint viktimizációval kapcsolatos felmérések elkészítésére hív fel a be nem jelentett bűncselekmények jellegéről és gyakoriságáról, az áldozatok bűnüldözéssel kapcsolatos tapasztalatairól, a be nem jelentés okairól és arról, hogy a gyűlölet-bűncselekmények áldozatai mennyire vannak tisztában jogaikkal;

| 14. | a gyűlölet-bűncselekmények az Unióban történő láthatóvá tételére irányuló mechanizmusok létrehozására hív fel annak biztosítása révén, hogy az előítéleten alapuló bűncselekmények büntethetők legyenek, és így ezeket megfelelően nyilvántartásba vegyék és hatékonyan kivizsgálják, hogy az elkövetőket büntetőeljárás alá vonják és megbüntessék, valamint hogy az áldozatoknak megfelelő segítséget, védelmet és kártérítést nyújtsanak, ezzel bátorítva a gyűlölet-bűncselekmények áldozatait és tanúit, hogy jelentsék be ezeket az eseteket; |
| --- | --- |

14.

a gyűlölet-bűncselekmények az Unióban történő láthatóvá tételére irányuló mechanizmusok létrehozására hív fel annak biztosítása révén, hogy az előítéleten alapuló bűncselekmények büntethetők legyenek, és így ezeket megfelelően nyilvántartásba vegyék és hatékonyan kivizsgálják, hogy az elkövetőket büntetőeljárás alá vonják és megbüntessék, valamint hogy az áldozatoknak megfelelő segítséget, védelmet és kártérítést nyújtsanak, ezzel bátorítva a gyűlölet-bűncselekmények áldozatait és tanúit, hogy jelentsék be ezeket az eseteket;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(2)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(3)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(4)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(5)  Elfogadott szöveg, P7_TA(2012)0208.

(6)  Például: A gyűlölet-bűncselekmények láthatóvá tétele az Európai Unióban: az áldozatok jogainak elismerése, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2012_hate-crime.pdf

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/85 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/85

---

P7_TA(2013)0091

A közegészség védelme az endokrin rendszert károsító tényezőkkel szemben

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a közegészség védelméről az endokrin rendszert károsító tényezőkkel szemben (2012/2066(INI))

(2016/C 036/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a REACH-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a REACH-rendelet),

| — | tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („vízügyi keretirányelv”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) („vízügyi keretirányelv”),

| — | tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel az endokrinromboló anyagok tesztelésére és értékelésére szolgáló OECD-alapelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az endokrinromboló anyagok tesztelésére és értékelésére szolgáló OECD-alapelvekre,

| — | tekintettel a vegyi anyagok endokrinromboló hatás tekintetében történő értékelésével kapcsolatos harmonizált tesztelési iránymutatásokról szóló dokumentumtervezetre (2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok endokrinromboló hatás tekintetében történő értékelésével kapcsolatos harmonizált tesztelési iránymutatásokról szóló dokumentumtervezetre (2011),

| — | tekintettel „A tudomány állása az endokrinromboló anyagok értékelésére szolgáló új in vitro és in vivo szűrési és tesztelési módszereik és e módszerek eredményei tekintetében” című részletes felülvizsgálati dokumentum tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tudomány állása az endokrinromboló anyagok értékelésére szolgáló új in vitro és in vivo szűrési és tesztelési módszereik és e módszerek eredményei tekintetében” című részletes felülvizsgálati dokumentum tervezetére,

| — | tekintettel az európai vízkincs megőrzésére irányuló tervre vonatkozó, küszöbön álló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai vízkincs megőrzésére irányuló tervre vonatkozó, küszöbön álló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó közösségi stratégia végrehajtása – az emberek és a vadvilág hormonrendszerére vélhetően kiható anyagok köre” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (COM(1999)0706), (COM(2001)0262 és (SEC(2004)1372), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó közösségi stratégia végrehajtása – az emberek és a vadvilág hormonrendszerére vélhetően kiható anyagok köre” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (COM(1999)0706), (COM(2001)0262 és (SEC(2004)1372),

| — | tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó közösségi stratégia végrehajtásáról szóló 4. jelentés – az emberek és a vadvilág hormonrendszerére vélhetően kiható anyagok köre” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (COM(1999)0706), (SEC(2011)1001), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó közösségi stratégia végrehajtásáról szóló 4. jelentés – az emberek és a vadvilág hormonrendszerére vélhetően kiható anyagok köre” című bizottsági személyzeti munkadokumentumra (COM(1999)0706), (SEC(2011)1001),

| — | tekintettel az európai környezeti és egészségügyi stratégiára és a 2004–2010 közötti időszakra vonatkozó európai uniós környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervre, amely többek között elismeri, hogy a kockázatértékelésben figyelembe kell venni a vegyi anyagoknak történő kombinált expozíciót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai környezeti és egészségügyi stratégiára és a 2004–2010 közötti időszakra vonatkozó európai uniós környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervre, amely többek között elismeri, hogy a kockázatértékelésben figyelembe kell venni a vegyi anyagoknak történő kombinált expozíciót,

| — | tekintettel az elővigyázatosság elvéről szóló, a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2000)0001), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elővigyázatosság elvéről szóló, a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2000)0001),

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2/2012. számú, „Az endokrin zavarokat okozó anyagok vadvilágra, emberekre és azok környezetére gyakorolt hatása” című technikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) 2/2012. számú, „Az endokrin zavarokat okozó anyagok vadvilágra, emberekre és azok környezetére gyakorolt hatása” című technikai jelentésére,

| — | tekintettel az endokrin zavarokat okozó vegyi anyagokról szóló, 1998. október 20-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az endokrin zavarokat okozó vegyi anyagokról szóló, 1998. október 20-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalására a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról – egészségesebb környezet egy jobb életért (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalására a 6. környezetvédelmi cselekvési program felülvizsgálatáról és a 7. környezetvédelmi cselekvési program prioritásainak meghatározásáról – egészségesebb környezet egy jobb életért (10),

| — | tekintettel a „Tizenkét anyag tudományos értékelése az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó intézkedések elsőbbségi listájának összefüggésében” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tizenkét anyag tudományos értékelése az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó intézkedések elsőbbségi listájának összefüggésében” című tanulmányra,

| — | tekintettel a DHI Water and Environment tanulmányára az endokrin zavarokat okozó anyagok elsőbbségi listájának bővítéséről, amely a kis mennyiségben gyártott vegyi anyagokat helyezi a középpontba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a DHI Water and Environment tanulmányára az endokrin zavarokat okozó anyagok elsőbbségi listájának bővítéséről, amely a kis mennyiségben gyártott vegyi anyagokat helyezi a középpontba,

| — | tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagok naprakész értékelése” című dokumentumra (a projektszerződés száma: 070307/2009/550687/SER/D3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagok naprakész értékelése” című dokumentumra (a projektszerződés száma: 070307/2009/550687/SER/D3),

| — | tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagok vadvilágra, emberekre és azok környezetére gyakorolt hatása – a Weybridge+15 (1996–2011) jelentés” című dokumentumra (ISSN 1725-2237), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az endokrin zavarokat okozó anyagok vadvilágra, emberekre és azok környezetére gyakorolt hatása – a Weybridge+15 (1996–2011) jelentés” című dokumentumra (ISSN 1725-2237),

| — | tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az endokrinromboló vegyi anyagoknak az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Nemzetközi Vegyi Biztonsági Program (IPCS) által kidolgozott meghatározására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az endokrinromboló vegyi anyagoknak az Egészségügyi Világszervezet (WHO) és a Nemzetközi Vegyi Biztonsági Program (IPCS) által kidolgozott meghatározására (11),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0027/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0027/2013),

| A. | mivel az elmúlt húsz évben megemelkedett az endokrin rendszert érintő zavarok és betegségek száma az emberek körében; mivel a spermiumminőség romlása, a pubertáskor korábbra tolódása, a rendellenesen kifejlett nemi szervek gyakoribb előfordulása, bizonyos ráktípusok gyakoribbá válása, és az anyagcserével kapcsolatos betegségek elterjedése ennek néhány példája; mivel egy idegi rendellenességek és neurodegeneratív betegségek, valamint az idegrendszer fejlődésére, az immunrendszerre és az epigenetikára gyakorolt hatások kapcsolatban állhatnak az endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagoknak való kitettséggel; mivel további kutatásokra van szükség e betegségek okainak jobb megértéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt húsz évben megemelkedett az endokrin rendszert érintő zavarok és betegségek száma az emberek körében; mivel a spermiumminőség romlása, a pubertáskor korábbra tolódása, a rendellenesen kifejlett nemi szervek gyakoribb előfordulása, bizonyos ráktípusok gyakoribbá válása, és az anyagcserével kapcsolatos betegségek elterjedése ennek néhány példája; mivel egy idegi rendellenességek és neurodegeneratív betegségek, valamint az idegrendszer fejlődésére, az immunrendszerre és az epigenetikára gyakorolt hatások kapcsolatban állhatnak az endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagoknak való kitettséggel; mivel további kutatásokra van szükség e betegségek okainak jobb megértéséhez;

| B. | mivel az endokrinromboló vegyi anyagok ösztrogén-, illetve antiösztrogén hatást is kifejthetnek, ami kihat a női reprodukciós rendszerre, megváltoztatva a hormonkoncentrációt és a nők menstruációs ciklusát és termékenységét, fokozza a méhbetegségek (például a fibroidok és az endometriózis) kockázatát, illetve befolyásolja az emlők növekedését és az anyatejképződést; mivel az ilyen anyagokat a lányok korai pubertásáért, a mellrákért, a vetélésért, valamint a csökkent termékenységért és a meddőségért felelős kockázati tényezők egyikeként azonosították; |
| --- | --- |

B.

mivel az endokrinromboló vegyi anyagok ösztrogén-, illetve antiösztrogén hatást is kifejthetnek, ami kihat a női reprodukciós rendszerre, megváltoztatva a hormonkoncentrációt és a nők menstruációs ciklusát és termékenységét, fokozza a méhbetegségek (például a fibroidok és az endometriózis) kockázatát, illetve befolyásolja az emlők növekedését és az anyatejképződést; mivel az ilyen anyagokat a lányok korai pubertásáért, a mellrákért, a vetélésért, valamint a csökkent termékenységért és a meddőségért felelős kockázati tényezők egyikeként azonosították;

| C. | mivel egyre több tudományos tanulmány enged arra következtetni, hogy az endokrinromboló vegyi anyagok, és különösen azok kombinációi szerepet játszanak a krónikus betegségek, köztük a hormonrendszerrel kapcsolatos rákos megbetegedések, az elhízás, a cukorbetegség, a szív- és érrendszeri betegségek, illetve a reprodukciós problémák kialakulásában; |
| --- | --- |

C.

mivel egyre több tudományos tanulmány enged arra következtetni, hogy az endokrinromboló vegyi anyagok, és különösen azok kombinációi szerepet játszanak a krónikus betegségek, köztük a hormonrendszerrel kapcsolatos rákos megbetegedések, az elhízás, a cukorbetegség, a szív- és érrendszeri betegségek, illetve a reprodukciós problémák kialakulásában;

| D. | mivel immár jelentős tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy a vadon élő növények és állatok endokrin rendszerét érintő zavarok, többek között bizonyos reproduktív rendellenességek, a csigák maszkulinizációja, egyes halfajok feminizációja vagy a világ számos puhatestű-populációjának hanyatlása az endokrinromboló tulajdonságokkal bíró vegyi anyagok hatásainak tudhatók be; |
| --- | --- |

D.

mivel immár jelentős tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy a vadon élő növények és állatok endokrin rendszerét érintő zavarok, többek között bizonyos reproduktív rendellenességek, a csigák maszkulinizációja, egyes halfajok feminizációja vagy a világ számos puhatestű-populációjának hanyatlása az endokrinromboló tulajdonságokkal bíró vegyi anyagok hatásainak tudhatók be;

| E. | mivel az emberek endokrin rendszerét érintő zavarok gyakoribbá válása több lehetséges okra vezethető vissza; mivel mára jelentőssé vált annak a nézetnek a tudományos megalapozottsága, hogy ez részben endokrinromboló tulajdonságokkal bíró vegyi anyagoknak köszönhető; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberek endokrin rendszerét érintő zavarok gyakoribbá válása több lehetséges okra vezethető vissza; mivel mára jelentőssé vált annak a nézetnek a tudományos megalapozottsága, hogy ez részben endokrinromboló tulajdonságokkal bíró vegyi anyagoknak köszönhető;

| F. | mivel nagy nehézségeket jelent az ok-okozati összefüggés kimutatása az egyes vegyi anyagoknak való expozíció és az egészségügyi hatások kockázatát hordozó endokrin egyensúlyzavarok kialakulása között; |
| --- | --- |

F.

mivel nagy nehézségeket jelent az ok-okozati összefüggés kimutatása az egyes vegyi anyagoknak való expozíció és az egészségügyi hatások kockázatát hordozó endokrin egyensúlyzavarok kialakulása között;

| G. | mivel endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagok esetén többek között az alábbi okok nehezítik meg az ok-okozati összefüggés kimutatását:






  — | az expozíció és az epigenetikai hatások megjelenése között eltelt idő nagyon hosszú lehet, és az endokrinromboló anyagok több későbbi generációra is negatív hatást gyakorolhatnak; |
| --- | --- | --- |

G.

mivel endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagok esetén többek között az alábbi okok nehezítik meg az ok-okozati összefüggés kimutatását:

—

az expozíció és az epigenetikai hatások megjelenése között eltelt idő nagyon hosszú lehet, és az endokrinromboló anyagok több későbbi generációra is negatív hatást gyakorolhatnak;

| — | a negatív hatás kialakulásának kockázata különböző fejlettségi szinteken különböző mértékű: a magzat fejlődése során például nagyon rövid lehet az az időablak, amikor ennek fennáll a lehetősége; |
| --- | --- |

—

a negatív hatás kialakulásának kockázata különböző fejlettségi szinteken különböző mértékű: a magzat fejlődése során például nagyon rövid lehet az az időablak, amikor ennek fennáll a lehetősége;

| — | az emberekre életük során számos vegyi anyag összetett keveréke gyakorol hatást. |
| --- | --- |

—

az emberekre életük során számos vegyi anyag összetett keveréke gyakorol hatást.

| — | az endokrinromboló anyagok kölcsönhatásba léphetnek egymással is, és az emberi test saját endokrin rendszerével is; |
| --- | --- |

—

az endokrinromboló anyagok kölcsönhatásba léphetnek egymással is, és az emberi test saját endokrin rendszerével is;

| — | az endokrinromboló anyagok szélsőségesen kis koncentrációban is képesek hatni, így már alacsony dózisban is káros hatásokat idézhetnek elő; tovább nehezíti az előre jelezhetőséget, hogy a dózis és a hatás közötti összefüggés nem monotonikus; |
| --- | --- |

—

az endokrinromboló anyagok szélsőségesen kis koncentrációban is képesek hatni, így már alacsony dózisban is káros hatásokat idézhetnek elő; tovább nehezíti az előre jelezhetőséget, hogy a dózis és a hatás közötti összefüggés nem monotonikus;

| — | az emberek és állatok endokrin rendszerével kapcsolatos ismereteink továbbra is korlátozottak; |
| --- | --- |

—

az emberek és állatok endokrin rendszerével kapcsolatos ismereteink továbbra is korlátozottak;

| H. | mivel az uniós jogszabályok tartalmaznak az endokrinromboló anyagokra vonatkozó rendelkezéseket, azonban nem rögzítenek kritériumokat annak meghatározását illetően, hogy egy adott anyag endokrinrombolónak minősül-e, és ez aláássa a jogszabályi rendelkezések megfelelő alkalmazását; mivel menetrendet kell rögzíteni a jövőbeni kritériumok gyors alkalmazásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós jogszabályok tartalmaznak az endokrinromboló anyagokra vonatkozó rendelkezéseket, azonban nem rögzítenek kritériumokat annak meghatározását illetően, hogy egy adott anyag endokrinrombolónak minősül-e, és ez aláássa a jogszabályi rendelkezések megfelelő alkalmazását; mivel menetrendet kell rögzíteni a jövőbeni kritériumok gyors alkalmazásának biztosítása érdekében;

| I. | mivel külön az endokrinromboló anyagokra vonatkozóan nincsenek uniós szinten koordinált vagy kombinált nyomon követési programok; |
| --- | --- |

I.

mivel külön az endokrinromboló anyagokra vonatkozóan nincsenek uniós szinten koordinált vagy kombinált nyomon követési programok;

| J. | mivel a különféle nyomon követési programok között alig van vagy egyáltalán nincs koordináció az adatok begyűjtését, kezelését, feldolgozását és közzétételét illetően; |
| --- | --- |

J.

mivel a különféle nyomon követési programok között alig van vagy egyáltalán nincs koordináció az adatok begyűjtését, kezelését, feldolgozását és közzétételét illetően;

| K. | mivel a jelenlegi helyzetben jogilag nem is lehetséges a különböző jogszabályok által szabályozott termékekből és árukból származó, endokrinromboló anyagok kombinált hatásának vizsgálata; |
| --- | --- |

K.

mivel a jelenlegi helyzetben jogilag nem is lehetséges a különböző jogszabályok által szabályozott termékekből és árukból származó, endokrinromboló anyagok kombinált hatásának vizsgálata;

| L. | mivel az EU vegyi anyagokról szóló jogszabályaiban szereplő adatkövetelmények nem elégségesek az endokrinromboló tulajdonságok megfelelő azonosításához; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU vegyi anyagokról szóló jogszabályaiban szereplő adatkövetelmények nem elégségesek az endokrinromboló tulajdonságok megfelelő azonosításához;

| M. | mivel több uniós jogszabály is törekszik az állampolgárok káros vegyi anyagokkal szembeni védelmére; mivel a jelenlegi uniós szabályozás azonban valamennyi expozíciót egyedileg értékeli, és nem biztosítja a kumulatív hatások átfogó és integrált értékelését, amely figyelembe venné a különféle expozíciós útvonalakat és terméktípusokat; |
| --- | --- |

M.

mivel több uniós jogszabály is törekszik az állampolgárok káros vegyi anyagokkal szembeni védelmére; mivel a jelenlegi uniós szabályozás azonban valamennyi expozíciót egyedileg értékeli, és nem biztosítja a kumulatív hatások átfogó és integrált értékelését, amely figyelembe venné a különféle expozíciós útvonalakat és terméktípusokat;

| 1. | a jelenlegi ismeretek átfogó megítélése alapján úgy véli, hogy az elővigyázatossági elve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (2) bekezdésének megfelelően megköveteli a Bizottságtól és a jogalkotóktól, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy szükség esetén csökkenjen az emberek endokrinromboló anyagoknak való rövid és hosszú távú kitettsége, miközben sokkal nagyobb kutatási erőfeszítéseket tesznek az endokrinromboló anyagok emberi egészségre gyakorolt hatásával kapcsolatos tudományos ismeretek bővítése érdekében; |
| --- | --- |

1.

a jelenlegi ismeretek átfogó megítélése alapján úgy véli, hogy az elővigyázatossági elve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (2) bekezdésének megfelelően megköveteli a Bizottságtól és a jogalkotóktól, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak annak érdekében, hogy szükség esetén csökkenjen az emberek endokrinromboló anyagoknak való rövid és hosszú távú kitettsége, miközben sokkal nagyobb kutatási erőfeszítéseket tesznek az endokrinromboló anyagok emberi egészségre gyakorolt hatásával kapcsolatos tudományos ismeretek bővítése érdekében;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az elővigyázatosság elvének kell érvényesülnie olyan tudományos bizonytalanság esetén, amikor az adott kockázat csak tökéletlen – nem kőbe vésett és nem is megkérdőjelezhetetlen – ismeretek alapján értékelhető, ám intézkedésekre van szükség az emberi egészségre és/vagy a környezetre nézve súlyos és visszafordíthatatlan következmények elhárítása vagy enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az elővigyázatosság elvének kell érvényesülnie olyan tudományos bizonytalanság esetén, amikor az adott kockázat csak tökéletlen – nem kőbe vésett és nem is megkérdőjelezhetetlen – ismeretek alapján értékelhető, ám intézkedésekre van szükség az emberi egészségre és/vagy a környezetre nézve súlyos és visszafordíthatatlan következmények elhárítása vagy enyhítése érdekében;

| 3. | úgy véli, hogy amennyiben megalapozottan lehet következtetni az endokrinromboló hatásra, intézkedéseket kell tenni az emberek egészsége védelmében; hangsúlyozza, hogy tekintettel arra, hogy az endokrinromboló anyagok káros és visszafordíthatatlan hatásokat okozhatnak, a pontos ismeretek hiánya, például az ok-okozati összefüggések végleges bizonyítottságának hiánya nem akadályozhatja az emberek egészségének védelmében, az elővigyázatosság elvével összhangban hozandó és az arányosság elvét is szem előtt tartó intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy amennyiben megalapozottan lehet következtetni az endokrinromboló hatásra, intézkedéseket kell tenni az emberek egészsége védelmében; hangsúlyozza, hogy tekintettel arra, hogy az endokrinromboló anyagok káros és visszafordíthatatlan hatásokat okozhatnak, a pontos ismeretek hiánya, például az ok-okozati összefüggések végleges bizonyítottságának hiánya nem akadályozhatja az emberek egészségének védelmében, az elővigyázatosság elvével összhangban hozandó és az arányosság elvét is szem előtt tartó intézkedéseket;

| 4. | úgy véli, hogy elsődleges fontosságú a nők védelme az endokrinromboló anyagok miatt a reproduktív egészségüket fenyegető potenciális kockázatokkal szemben; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagok által a nők egészségére gyakorolt hatásokra vonatkozó tudományos kutatások finanszírozását tekintse prioritásnak, és támogassa a nők egészségének hosszú távú nyomon követését célzó tanulmányokat, ezáltal lehetővé téve az endokrinromboló anyagoknak való kitettség hosszú távú és több generációra kiterjedő, bizonyítékokon alapuló értékelését; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy elsődleges fontosságú a nők védelme az endokrinromboló anyagok miatt a reproduktív egészségüket fenyegető potenciális kockázatokkal szemben; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagok által a nők egészségére gyakorolt hatásokra vonatkozó tudományos kutatások finanszírozását tekintse prioritásnak, és támogassa a nők egészségének hosszú távú nyomon követését célzó tanulmányokat, ezáltal lehetővé téve az endokrinromboló anyagoknak való kitettség hosszú távú és több generációra kiterjedő, bizonyítékokon alapuló értékelését;

| 5. | ezért felszólítja a Bizottságot, hogy minél előbb terjesszen elő az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Vegyi Biztonsági Programja (WHO/IPCS) által az endokrinromboló vegyi anyagok vonatkozásában kidolgozott meghatározásokra alapuló átfogó kritériumokra és az azokhoz kapcsolódó vizsgálati és információs követelményekre vonatkozó javaslatokat a kereskedelmi forgalomban lévő vegyi anyagok tekintetében, valamint arra, hogy pontosítsa az uniós jogszabályokban, hogy mely anyagok tekintendők endokrinromboló tulajdonságú anyagoknak; úgy véli, hogy az „endokrinromboló” kategóriát fel kell venni a jogszabályban meghatározott osztályok közé, különféle csoportokat alakítva ki a bizonyítottság fokától függően; |
| --- | --- |

5.

ezért felszólítja a Bizottságot, hogy minél előbb terjesszen elő az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Vegyi Biztonsági Programja (WHO/IPCS) által az endokrinromboló vegyi anyagok vonatkozásában kidolgozott meghatározásokra alapuló átfogó kritériumokra és az azokhoz kapcsolódó vizsgálati és információs követelményekre vonatkozó javaslatokat a kereskedelmi forgalomban lévő vegyi anyagok tekintetében, valamint arra, hogy pontosítsa az uniós jogszabályokban, hogy mely anyagok tekintendők endokrinromboló tulajdonságú anyagoknak; úgy véli, hogy az „endokrinromboló” kategóriát fel kell venni a jogszabályban meghatározott osztályok közé, különféle csoportokat alakítva ki a bizonyítottság fokától függően;

| 6. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az endokrinromboló tulajdonságok meghatározásának kritériumai a tudomány jelenlegi állását figyelembe vevő átfogó veszélyértékelésen alapuljanak, amely figyelembe veszi az esetleges kombinált hatásokat és a hosszú távú hatásokat, valamint a fejlődés kritikus kitettségi szakaszaiban tapasztalt hatásokat is; a veszélyértékelést fel kell használni a kockázatértékelési és kockázatkezelési eljárások során is, melyeket számos vonatkozó jogszabály előír; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az endokrinromboló tulajdonságok meghatározásának kritériumai a tudomány jelenlegi állását figyelembe vevő átfogó veszélyértékelésen alapuljanak, amely figyelembe veszi az esetleges kombinált hatásokat és a hosszú távú hatásokat, valamint a fejlődés kritikus kitettségi szakaszaiban tapasztalt hatásokat is; a veszélyértékelést fel kell használni a kockázatértékelési és kockázatkezelési eljárások során is, melyeket számos vonatkozó jogszabály előír;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon további intézkedéseket a kémiai anyagokkal kapcsolatos szakpolitika terén, valamint gyorsítsa fel az egyes vegyi anyagok potenciális endokrinromboló hatásainak értékelésére, illetve az ilyen anyagok azonosított kombinációi által az endokrin rendszerre gyakorolt kumulatív hatások értékelésére irányuló kutatásokat; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon további intézkedéseket a kémiai anyagokkal kapcsolatos szakpolitika terén, valamint gyorsítsa fel az egyes vegyi anyagok potenciális endokrinromboló hatásainak értékelésére, illetve az ilyen anyagok azonosított kombinációi által az endokrin rendszerre gyakorolt kumulatív hatások értékelésére irányuló kutatásokat;

| 8. | úgy véli, hogy az endokrinromboló anyagokra vonatkozó kritériumoknak olyan kritériumokon kellene alapulnia, amelyek alkalmasak a káros hatás és az endokrinromboló hatásmechanizmus meghatározására; e célból a WHO/IPCS meghatározása a megfelelő alap; úgy véli, hogy a káros hatást és a hormonokra gyakorolt hatást egymással párhuzamosan kell vizsgálni és értékelni ahhoz, hogy átfogó értékelést készítsenek; úgy véli, hogy a megfigyelt hatásokat károsnak kell tekinteni, ha a tudományos adatok azt mutatják; hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani az esetleges kombinált hatásokra, például a keverékekre vagy a koktélhatásokra; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy az endokrinromboló anyagokra vonatkozó kritériumoknak olyan kritériumokon kellene alapulnia, amelyek alkalmasak a káros hatás és az endokrinromboló hatásmechanizmus meghatározására; e célból a WHO/IPCS meghatározása a megfelelő alap; úgy véli, hogy a káros hatást és a hormonokra gyakorolt hatást egymással párhuzamosan kell vizsgálni és értékelni ahhoz, hogy átfogó értékelést készítsenek; úgy véli, hogy a megfigyelt hatásokat károsnak kell tekinteni, ha a tudományos adatok azt mutatják; hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani az esetleges kombinált hatásokra, például a keverékekre vagy a koktélhatásokra;

| 9. | hangsúlyozza, hogy tudományos alapon és horizontálisan kell meghatározni azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldönthető, hogy mi minősül endokrinromboló anyagnak; úgy véli, hogy a bizonyítékok súlyát figyelembe vevő megközelítést kell alkalmazni, és hogy nem egyetlen kritérium alapján kell azonosítani egy endokrinromboló anyagot; ezt követően a társadalmi-gazdasági értékelést az alkalmazandó jogszabályok alapján kell elvégezni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy tudományos alapon és horizontálisan kell meghatározni azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldönthető, hogy mi minősül endokrinromboló anyagnak; úgy véli, hogy a bizonyítékok súlyát figyelembe vevő megközelítést kell alkalmazni, és hogy nem egyetlen kritérium alapján kell azonosítani egy endokrinromboló anyagot; ezt követően a társadalmi-gazdasági értékelést az alkalmazandó jogszabályok alapján kell elvégezni;

| 10. | úgy véli, hogy figyelembe kell venni minden ellenőrzött tudományos adatot és információt, köztük a tudományos irodalom és a nem GPL-tanulmányok felülvizsgálatát – szem előtt tartva erősségeiket és hiányosságaikat – annak megítélése során, hogy egy adott anyag rendelkezik-e endokrinromboló tulajdonságokkal, vagy sem; fontosnak tartja továbbá a modern módszerek és a friss kutatások figyelembevételét is; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy figyelembe kell venni minden ellenőrzött tudományos adatot és információt, köztük a tudományos irodalom és a nem GPL-tanulmányok felülvizsgálatát – szem előtt tartva erősségeiket és hiányosságaikat – annak megítélése során, hogy egy adott anyag rendelkezik-e endokrinromboló tulajdonságokkal, vagy sem; fontosnak tartja továbbá a modern módszerek és a friss kutatások figyelembevételét is;

| 11. | felszólítja a Bizottságot arra, hogy az EU valamennyi vonatkozó jogszabályában vezessen be megfelelő vizsgálati feltételeket az endokrinromboló tulajdonságú anyagok azonosítására; úgy véli, hogy azokat a legfrissebben validált és nemzetközileg elismert vizsgálati módszereket kell alkalmazni, amelyeket például az OECD-n belül, az EURL ECVAM-ben vagy az US EPA Endokrin Zavarszűrő Programban fejlesztettek ki; az OECD vizsgálati módszer programja a nemi és pajzsmirigyhormonokat, valamint a szteroidogenezist foglalja magában; az endokrin rendszer számos egyéb részével, pl. az inzulinnal és a növekedési hormonokkal kapcsolatban azonban még hiányoznak a módszerek; úgy véli, hogy olyan vizsgálati módszerek és útmutató dokumentumok kidolgozására van szükség, amelyek jobban figyelembe veszik az endokrinromboló anyagokat, az esetlegesen alacsony dózis esetén is fellépő hatásokat, a kombinációs hatásokat és a nem monotonikus dózisválaszokat is, különös tekintettel a kritikus kitettségi időszakokra a fejlődés során; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot arra, hogy az EU valamennyi vonatkozó jogszabályában vezessen be megfelelő vizsgálati feltételeket az endokrinromboló tulajdonságú anyagok azonosítására; úgy véli, hogy azokat a legfrissebben validált és nemzetközileg elismert vizsgálati módszereket kell alkalmazni, amelyeket például az OECD-n belül, az EURL ECVAM-ben vagy az US EPA Endokrin Zavarszűrő Programban fejlesztettek ki; az OECD vizsgálati módszer programja a nemi és pajzsmirigyhormonokat, valamint a szteroidogenezist foglalja magában; az endokrin rendszer számos egyéb részével, pl. az inzulinnal és a növekedési hormonokkal kapcsolatban azonban még hiányoznak a módszerek; úgy véli, hogy olyan vizsgálati módszerek és útmutató dokumentumok kidolgozására van szükség, amelyek jobban figyelembe veszik az endokrinromboló anyagokat, az esetlegesen alacsony dózis esetén is fellépő hatásokat, a kombinációs hatásokat és a nem monotonikus dózisválaszokat is, különös tekintettel a kritikus kitettségi időszakokra a fejlődés során;

| 12. | támogatni kell nem állatokon végzett vizsgálati módszerek kifejlesztését annak érdekében, hogy az emberek szempontjából mérvadó biztonsági adatokkal szolgáljanak, és hogy felváltsák a jelenleg használt, állatokon végzett vizsgálatokat; |
| --- | --- |

12.

támogatni kell nem állatokon végzett vizsgálati módszerek kifejlesztését annak érdekében, hogy az emberek szempontjából mérvadó biztonsági adatokkal szolgáljanak, és hogy felváltsák a jelenleg használt, állatokon végzett vizsgálatokat;

| 13. | úgy véli, hogy ösztönözni kell a nem állatokon végzett kísérleti módszerek és más kockázatértékelési stratégiák használatát, és a minimális szintre kell leszorítani az állatokon végzett kísérleteket, és csak végső esetben szabad gerinces állatokon végezni azokat; emlékeztet, hogy a 2010/63/EU irányelvnek megfelelően helyettesíteni, korlátozni vagy finomítani kell a gerinces állatokon végzett kísérleteket; ezért felkéri a Bizottságot, hogy hozzon szabályokat a többszörös tesztek elkerülésére, és tiltsa be a gerinces állatokon végzett párhuzamos teszteket és kísérleteket; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy ösztönözni kell a nem állatokon végzett kísérleti módszerek és más kockázatértékelési stratégiák használatát, és a minimális szintre kell leszorítani az állatokon végzett kísérleteket, és csak végső esetben szabad gerinces állatokon végezni azokat; emlékeztet, hogy a 2010/63/EU irányelvnek megfelelően helyettesíteni, korlátozni vagy finomítani kell a gerinces állatokon végzett kísérleteket; ezért felkéri a Bizottságot, hogy hozzon szabályokat a többszörös tesztek elkerülésére, és tiltsa be a gerinces állatokon végzett párhuzamos teszteket és kísérleteket;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki nyilvántartást a reprodukciós egészségzavarok számára, hogy uniós szinten pótolják a meglévő adathiányt; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki nyilvántartást a reprodukciós egészségzavarok számára, hogy uniós szinten pótolják a meglévő adathiányt;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki megbízható adatokat a hormonalapú zavarok és betegségek társadalmi-gazdasági hatásairól; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki megbízható adatokat a hormonalapú zavarok és betegségek társadalmi-gazdasági hatásairól;

| 16. | úgy véli, hogy a megegyező hatásmechanizmusú és tulajdonságú anyagokat csoportosan kezelhetnék a döntéshozó intézmények, amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre, míg elegendő adat hiányában hasznos lehet az anyagokat strukturális hasonlóságuk alapján csoportosítani, például a további tesztek prioritásainak megállapítása céljából, hogy a lakosság endokrinromboló anyagok hatásaival szembeni védelme minél előbb és minél hatékonyabban biztosítható legyen, valamint hogy korlátozni lehessen az állatkísérletek számát; úgy véli, hogy a hasonló struktúrával rendelkező anyagok csoportosítását akkor lehetne alkalmazni, ha a gyártó vagy az importőr nem tudja megfelelően bebizonyítani az illetékes döntéshozó szervek számára, hogy az adott vegyi anyag biztonságos; rámutat, hogy ilyen esetekben a szervek felhasználhatják a hasonló struktúrájú vegyi anyagokra vonatkozó információkat az általuk vizsgált anyagról rendelkezésre álló adatok kiegészítése érdekében, hogy el tudják dönteni, hogy milyen tovább lépéseket kell megtenni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a megegyező hatásmechanizmusú és tulajdonságú anyagokat csoportosan kezelhetnék a döntéshozó intézmények, amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre, míg elegendő adat hiányában hasznos lehet az anyagokat strukturális hasonlóságuk alapján csoportosítani, például a további tesztek prioritásainak megállapítása céljából, hogy a lakosság endokrinromboló anyagok hatásaival szembeni védelme minél előbb és minél hatékonyabban biztosítható legyen, valamint hogy korlátozni lehessen az állatkísérletek számát; úgy véli, hogy a hasonló struktúrával rendelkező anyagok csoportosítását akkor lehetne alkalmazni, ha a gyártó vagy az importőr nem tudja megfelelően bebizonyítani az illetékes döntéshozó szervek számára, hogy az adott vegyi anyag biztonságos; rámutat, hogy ilyen esetekben a szervek felhasználhatják a hasonló struktúrájú vegyi anyagokra vonatkozó információkat az általuk vizsgált anyagról rendelkezésre álló adatok kiegészítése érdekében, hogy el tudják dönteni, hogy milyen tovább lépéseket kell megtenni;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az EU endokrinromboló anyagokkal kapcsolatos stratégiáját azért, hogy hatékonyabban védje az emberi egészséget azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt helyez az elővigyázatossági elvére, miközben tiszteletben tartja az arányosság Elvét, és hogy dolgozzon azért, hogy csökkentse az emberek endokrinromboló anyagoknak való kitettségét, ahol szükséges; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az EU endokrinromboló anyagokkal kapcsolatos stratégiáját azért, hogy hatékonyabban védje az emberi egészséget azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt helyez az elővigyázatossági elvére, miközben tiszteletben tartja az arányosság Elvét, és hogy dolgozzon azért, hogy csökkentse az emberek endokrinromboló anyagoknak való kitettségét, ahol szükséges;

| 18. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban vegyék figyelembe, hogy a fogyasztóknak megbízható – megfelelő formában prezentált és számukra érhető nyelvezeten megfogalmazott – információkra van szükségük az endokrinromboló anyagok veszélyeiről, hatásairól és saját maguk védelmének lehetséges módjairól; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jobban vegyék figyelembe, hogy a fogyasztóknak megbízható – megfelelő formában prezentált és számukra érhető nyelvezeten megfogalmazott – információkra van szükségük az endokrinromboló anyagok veszélyeiről, hatásairól és saját maguk védelmének lehetséges módjairól;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét menetrendet, amely alkalmazza a jövőbeli kritériumokat és a módosított vizsgálati követelményeket az endokrinromboló anyagokra a vonatkozó jogszabályokban, beleértve a peszticidekben és biocidekben használt aktív hatóanyagok jóváhagyásának felülvizsgálatait, valamint terjesszen elő egy konkrét intézkedéseket tartalmazó és az endokrinromboló anyagoknak való kitettség csökkentésére irányuló tervet; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő konkrét menetrendet, amely alkalmazza a jövőbeli kritériumokat és a módosított vizsgálati követelményeket az endokrinromboló anyagokra a vonatkozó jogszabályokban, beleértve a peszticidekben és biocidekben használt aktív hatóanyagok jóváhagyásának felülvizsgálatait, valamint terjesszen elő egy konkrét intézkedéseket tartalmazó és az endokrinromboló anyagoknak való kitettség csökkentésére irányuló tervet;

| 20. | úgy véli, hogy a jelenlegi stratégia részét képező, hormonálisan aktív anyagokat összefoglaló adatbázist folyamatosan frissíteni kell; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a jelenlegi stratégia részét képező, hormonálisan aktív anyagokat összefoglaló adatbázist folyamatosan frissíteni kell;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagokról szóló 1999-es uniós stratégia jelenlegi felülvizsgálatának részeként végezze el az összes meglévő, vonatkozó jogszabály módszeres felülvizsgálatát, és szükség esetén lekésőbb 2015. június 1-jéig módosítsa a jelenlegi jogszabályokat vagy készítsen új jogalkotási javaslatokat, amelyek veszély- és kockázatelemzéseket is tartalmaznak, hogy a megfelelő mértékben csökkenjen az emberek, és különösen a sérülékeny csoportok, a terhes nők, a csecsemők, a gyermekek és a tizenévesek endokrinromboló anyagoknak való kitettsége; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagokról szóló 1999-es uniós stratégia jelenlegi felülvizsgálatának részeként végezze el az összes meglévő, vonatkozó jogszabály módszeres felülvizsgálatát, és szükség esetén lekésőbb 2015. június 1-jéig módosítsa a jelenlegi jogszabályokat vagy készítsen új jogalkotási javaslatokat, amelyek veszély- és kockázatelemzéseket is tartalmaznak, hogy a megfelelő mértékben csökkenjen az emberek, és különösen a sérülékeny csoportok, a terhes nők, a csecsemők, a gyermekek és a tizenévesek endokrinromboló anyagoknak való kitettsége;

| 22. | felszólítja a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagokról szóló uniós stratégia jövőbeli felülvizsgálata során határozzon meg konkrét menetrendet, amelyben meghatározza a köztes szakaszokat, az alábbi célokkal:






  — | a lehetséges endokrinromboló vegyi anyagok meghatározását szolgáló jövőbeli kritériumok alkalmazása; |
| --- | --- | --- |

22.

felszólítja a Bizottságot, hogy az endokrinromboló anyagokról szóló uniós stratégia jövőbeli felülvizsgálata során határozzon meg konkrét menetrendet, amelyben meghatározza a köztes szakaszokat, az alábbi célokkal:

—

a lehetséges endokrinromboló vegyi anyagok meghatározását szolgáló jövőbeli kritériumok alkalmazása;

| — | a (22) bekezdésben említett vonatkozó jogszabály felülvizsgálata; |
| --- | --- |

—

a (22) bekezdésben említett vonatkozó jogszabály felülvizsgálata;

| — | az endokrinromboló anyagok rendszeresen frissített prioritáslistájának közzététele, amelynek első változatát 2014. december 20-ig közzé kell tenni; |
| --- | --- |

—

az endokrinromboló anyagok rendszeresen frissített prioritáslistájának közzététele, amelynek első változatát 2014. december 20-ig közzé kell tenni;

| — | minden szükséges intézkedés meghozatala az EU lakossága és a környezet endokrinromboló anyagoknak való kitettségének csökkentésére; |
| --- | --- |

—

minden szükséges intézkedés meghozatala az EU lakossága és a környezet endokrinromboló anyagoknak való kitettségének csökkentésére;

| 23. | úgy véli, hogy az endokrinromboló anyagokat a REACH-rendelet vagy más azzal egyenértékű jogszabályok értelmében különösen veszélyes anyagoknak kell tekinteni; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az endokrinromboló anyagokat a REACH-rendelet vagy más azzal egyenértékű jogszabályok értelmében különösen veszélyes anyagoknak kell tekinteni;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tudomány jelenleg nem nyújt megfelelő alapot olyan határérték megállapításához, amely alatt nem lépnek fel hatások, ezért az endokrinromboló anyagokat úgy kell tekinteni, hogy azokra nézve nem határozható meg küszöbérték, és így az azoknak való bármilyen mértékű kitettség kockázattal járhat, hacsak a gyártó nem tud tudományos bizonyítékkal szolgálni arra, hogy meg lehet határozni küszöbértéket, figyelembe véve a fejlődés kritikus szakaszaiban tapasztalt fokozott érzékenységet és a keverékek hatását is; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tudomány jelenleg nem nyújt megfelelő alapot olyan határérték megállapításához, amely alatt nem lépnek fel hatások, ezért az endokrinromboló anyagokat úgy kell tekinteni, hogy azokra nézve nem határozható meg küszöbérték, és így az azoknak való bármilyen mértékű kitettség kockázattal járhat, hacsak a gyártó nem tud tudományos bizonyítékkal szolgálni arra, hogy meg lehet határozni küszöbértéket, figyelembe véve a fejlődés kritikus szakaszaiban tapasztalt fokozott érzékenységet és a keverékek hatását is;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az endokrinromboló rendszert nagy valószínűséggel befolyásoló anyagokra irányuló célzott kutatási projekteket, és hangsúlyozza az alacsony koncentrációk melletti vagy a kombinált kitettség miatti káros hatásokat, továbbá támogassa új vizsgálati és elemzési módszerek kidolgozását, valamint a toxicitás/káros kimenetel lehetőségein alapuló új paradigma-váltást is; felszólítja a Bizottságot, hogy építse bele az endokrinromboló anyagokat, azok kombinációs hatásait, valamint a kapcsolódó témaköröket a kutatási és fejlesztési keretprogram prioritásai közé; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az endokrinromboló rendszert nagy valószínűséggel befolyásoló anyagokra irányuló célzott kutatási projekteket, és hangsúlyozza az alacsony koncentrációk melletti vagy a kombinált kitettség miatti káros hatásokat, továbbá támogassa új vizsgálati és elemzési módszerek kidolgozását, valamint a toxicitás/káros kimenetel lehetőségein alapuló új paradigma-váltást is; felszólítja a Bizottságot, hogy építse bele az endokrinromboló anyagokat, azok kombinációs hatásait, valamint a kapcsolódó témaköröket a kutatási és fejlesztési keretprogram prioritásai közé;

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki in vitro és in silico módszereket az endokrinromboló anyagok vizsgálatát célzó állatkísérletek minimalizálására; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki in vitro és in silico módszereket az endokrinromboló anyagok vizsgálatát célzó állatkísérletek minimalizálására;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy írja elő, hogy a harmadik országokból importált valamennyi termék feleljen meg az endokrinromboló anyagokról szóló valamennyi jelenlegi és jövőbeli uniós jogszabálynak; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy írja elő, hogy a harmadik országokból importált valamennyi termék feleljen meg az endokrinromboló anyagokról szóló valamennyi jelenlegi és jövőbeli uniós jogszabálynak;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt felet vonja be az emberek egészségének endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagokkal szembeni védelme érdekében szükséges jogszabályi változások elvégzésével kapcsolatos erőfeszítésekbe és folytasson információs kampányokat; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy valamennyi érdekelt felet vonja be az emberek egészségének endokrinromboló tulajdonságú vegyi anyagokkal szembeni védelme érdekében szükséges jogszabályi változások elvégzésével kapcsolatos erőfeszítésekbe és folytasson információs kampányokat;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg az endokrinromboló anyagok kutatási központja létrehozásának lehetőségét, amelyeknek uniós szinten kellene az endokrinromboló anyagokról szóló kutatásokat végezni, illetve az ezzel kapcsolatos ismereteket koordinálni; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg az endokrinromboló anyagok kutatási központja létrehozásának lehetőségét, amelyeknek uniós szinten kellene az endokrinromboló anyagokról szóló kutatásokat végezni, illetve az ezzel kapcsolatos ismereteket koordinálni;

| 30. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy horizontális szinten minden vonatkozó jelenlegi és jövőbeli jogszabály alkalmazza az ismert, valószínű és potenciális endokrinromboló anyagok azonosítási kritériumait, hogy magas szintű védelmet érjen el; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy horizontális szinten minden vonatkozó jelenlegi és jövőbeli jogszabály alkalmazza az ismert, valószínű és potenciális endokrinromboló anyagok azonosítási kritériumait, hogy magas szintű védelmet érjen el;

| 31. | hangsúlyozza, hogy míg ezen állásfoglalás az emberi egészség endokrinromboló anyagokkal szembeni védelmére korlátozódik, éppen olyan fontos döntő intézkedéseket hozni a vadon és a környezet endokrinromboló anyagokról való védelme érdekében is; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy míg ezen állásfoglalás az emberi egészség endokrinromboló anyagokkal szembeni védelmére korlátozódik, éppen olyan fontos döntő intézkedéseket hozni a vadon és a környezet endokrinromboló anyagokról való védelme érdekében is;

| 32. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítson elő és finanszírozzon köztájékoztatási programokat az endokrinromboló anyagok egészségügyi kockázatairól annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fogyasztók számára a tények teljes körű ismeretében, hogy magatartásukat és életstílusukat átalakítsák; e tájékoztatási programoknak elsősorban a legveszélyeztetettebb csoportokra kell koncentrálniuk (állapotos nők és gyermekek) azért, hogy az elővigyázatossági intézkedéseket időben meg lehessen hozni; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítson elő és finanszírozzon köztájékoztatási programokat az endokrinromboló anyagok egészségügyi kockázatairól annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fogyasztók számára a tények teljes körű ismeretében, hogy magatartásukat és életstílusukat átalakítsák; e tájékoztatási programoknak elsősorban a legveszélyeztetettebb csoportokra kell koncentrálniuk (állapotos nők és gyermekek) azért, hogy az elővigyázatossági intézkedéseket időben meg lehessen hozni;

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák e téren az egészségügyi szakemberek képzési programjait; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák e téren az egészségügyi szakemberek képzési programjait;

| 34. | üdvözli, hogy az EDC-ket felvették a Nemzetközi Vegyi Anyag Kezelésre vonatkozó Stratégiai Megközelítés (SAICM) keretében kezelt fontossá váló politikai kérdések közé; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák ezen SAICM tevékenységeket, és hogy mozdítsanak elő aktív politikákat az emberek és a környezet EDC-knek való kitettségének csökkentésére minden lényeges nemzetközi fórumon, így például az Egészségügyi Világszervezetben (WHO) és az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programjában (UNEP); |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy az EDC-ket felvették a Nemzetközi Vegyi Anyag Kezelésre vonatkozó Stratégiai Megközelítés (SAICM) keretében kezelt fontossá váló politikai kérdések közé; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák ezen SAICM tevékenységeket, és hogy mozdítsanak elő aktív politikákat az emberek és a környezet EDC-knek való kitettségének csökkentésére minden lényeges nemzetközi fórumon, így például az Egészségügyi Világszervezetben (WHO) és az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programjában (UNEP);

| 35. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

35.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 353., 2008.12.31., 1. o.

(3)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(4)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(5)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(6)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(7)  HL L 342., 2009.12.22., 59. o.

(8)  HL C 341. E, 1998.11.9., 37. o.

(9)  HL C 81. E, 2011.3.15., 95. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0147.

(11)  A WHO/IPCS 2002. évi jelentése szerinti meghatározás: „Az endokrinromboló anyag olyan exogén anyag vagy keverék, amely károsítja az endokrin rendszer működését és ezáltal káros egészségi hatást gyakorol a szervezetben, annak utódaiban vagy (al)populációiban.” A potenciálisan endokrinromboló anyag „olyan exogén anyag vagy keverék, amelynek bizonyos tulajdonságai endokrinromboló hatást fejthetnek ki a szervezetben, annak utódaiban vagy (al)populációiban.” (http://www.who.int/ipcs/publications/en/ch1.pdf)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/91

---

P7_TA(2013)0092

A migránsok integrációja, ennek munkaerő-piaci hatása és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziója

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a migránsok integrációjáról, ennek munkaerőpiacra gyakorolt hatásairól és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziójáról (2012/2131(INI))

(2016/C 036/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 15., 18., 20., 21. és 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 15., 18., 20., 21. és 34. cikkére,

| — | tekintettel az uniós szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziójáról szóló, 2012. március 30-i bizottsági közleményre (COM(2012)0153), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziójáról szóló, 2012. március 30-i bizottsági közleményre (COM(2012)0153),

| — | tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről szóló, 2011. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0743), |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítésről szóló, 2011. november 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0743),

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról szóló, 2011. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0455), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról szóló, 2011. július 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0455),

| — | tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című, 2012. április 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0173),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló, 2012. február 22-i véleményére (SOC/427), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának európai programjáról az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett bizottsági közleményről szóló, 2012. február 22-i véleményére (SOC/427),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az integráció új európai programjáról szóló, 2012. február 16-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az integráció új európai programjáról szóló, 2012. február 16-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i, a „Migráns vállalkozók hozzájárulása az EU gazdaságához” című saját kezdeményezésű véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i, a „Migráns vállalkozók hozzájárulása az EU gazdaságához” című saját kezdeményezésű véleményére (1),

| — | tekintettel az Eurofound „Az etnikai vállalkozások támogatása európai városokban” című 2011-es tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Az etnikai vállalkozások támogatása európai városokban” című 2011-es tanulmányára,

| — | tekintettel a 2012. február 20-i 2012. évi közös foglalkoztatási jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. február 20-i 2012. évi közös foglalkoztatási jelentésre,

| — | tekintettel a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap 2007 és 2009 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló, 2011. december 5-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0847), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap 2007 és 2009 között elért eredményeiről és végrehajtásának minőségi és mennyiségi szempontjairól szóló, 2011. december 5-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0847),

| — | tekintettel „Az Európai Integrációs Fórum hatodik ülése: a származási országok integrációs folyamatba történő bevonása (Brüsszel, 2011. november 9–10.)” című összefoglaló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Integrációs Fórum hatodik ülése: a származási országok integrációs folyamatba történő bevonása (Brüsszel, 2011. november 9–10.)” című összefoglaló jelentésre,

| — | tekintettel „A migránsok integrációja és ennek munkaerő-piaci hatásai” című tanulmányra (Európai Parlament, 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A migránsok integrációja és ennek munkaerő-piaci hatásai” című tanulmányra (Európai Parlament, 2011),

| — | tekintettel „Az EMH összegző jelentése: a munkaerő iránti kereslet a migráció révén történő kielégítése” című tanulmányra (Európai Parlament, 2011),, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EMH összegző jelentése: a munkaerő iránti kereslet a migráció révén történő kielégítése” című tanulmányra (Európai Parlament, 2011),,

| — | tekintettel a „Gallup World Poll: a globális migráció sokszínűs arca” című tanulmányra (IOM és Gallup, 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Gallup World Poll: a globális migráció sokszínűs arca” című tanulmányra (IOM és Gallup, 2011),

| — | tekintettel az Eurofound „Életminőség az etnikailag sokszínű kerületekben” (2011), „A külföldi háttérrel rendelkező állampolgárok munkakörülményei” (2011) és „A migráns munkavállalók foglalkoztatása és munkakörülményei” (2007) című kiadványaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Életminőség az etnikailag sokszínű kerületekben” (2011), „A külföldi háttérrel rendelkező állampolgárok munkakörülményei” (2011) és „A migráns munkavállalók foglalkoztatása és munkakörülményei” (2007) című kiadványaira,

| — | tekintettel az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa által Stuttgart városával és az Eurofounddal közösen létrehozott CLIP-hálózat (Európai Városok Hálózata a Bevándorlók Helyi Integrációs Politikájáért) kutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa által Stuttgart városával és az Eurofounddal közösen létrehozott CLIP-hálózat (Európai Városok Hálózata a Bevándorlók Helyi Integrációs Politikájáért) kutatásaira,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által a tanácsi ülés keretében az integrációról mint a fejlődés és a társadalmi kohézió mozgatórugójáról elfogadott 2010. május 4-i következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak képviselői által a tanácsi ülés keretében az integrációról mint a fejlődés és a társadalmi kohézió mozgatórugójáról elfogadott 2010. május 4-i következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a bevándorló munkavállalók integrációjáról szóló, 2010. március 17-i véleményére (SOC/364), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a bevándorló munkavállalók integrációjáról szóló, 2010. március 17-i véleményére (SOC/364),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a bevándorló munkavállalók integrációjáról szóló, 2010. február 17-i véleményére (SOC/362), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a bevándorló munkavállalók integrációjáról szóló, 2010. február 17-i véleményére (SOC/362),

| — | tekintettel a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló, az Európai Tanács által 2009. december 10–11-én elfogadott Stockholmi Programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európáról szóló, az Európai Tanács által 2009. december 10–11-én elfogadott Stockholmi Programra,

| — | tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a családegyesítési jogról szóló, 2003. szeptember 22-i 2003/86/EK tanácsi irányelvre (2)

| — | tekintettel a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvre (3) |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező állampolgárainak jogállásáról szóló, 2003. november 25-i 2003/109/EK tanácsi irányelvre (3)

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló, 2011. december 13-i 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok valamely tagállam területén való tartózkodására és munkavállalására vonatkozó összevont engedélyre irányuló összevont kérelmezési eljárásról, valamint a harmadik országból származó, valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó munkavállalók közös jogairól szóló, 2011. december 13-i 2011/98/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4)

| — | tekintettel az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) |
| --- | --- |

—

tekintettel az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5)

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2009. május 25-i 2009/50/EK tanácsi irányelvre (a „kék kártyáról szóló irányelv”) (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgárok magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló, 2009. május 25-i 2009/50/EK tanácsi irányelvre (a „kék kártyáról szóló irányelv”) (6)

| — | tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7)

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008)” című, 2009. január 14-i állásfoglalására (8) |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2004–2008)” című, 2009. január 14-i állásfoglalására (8)

| — | tekintettel a körkörös migrációról, valamint az Európai Unió és harmadik országok közötti mobilitási partnerségekről szóló, 2007. május 16-i bizottsági közleményre (COM(2007)0248), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körkörös migrációról, valamint az Európai Unió és harmadik országok közötti mobilitási partnerségekről szóló, 2007. május 16-i bizottsági közleményre (COM(2007)0248),

| — | tekintettel a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (9) |
| --- | --- |

—

tekintettel a bevándorlók Európai Unióba történő beilleszkedésére vonatkozó stratégiákról és eszközökről szóló, 2006. július 6-i állásfoglalására (9)

| — | tekintettel a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelvre (10) |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országbeli állampolgároknak az Európai Közösség területén folytatott tudományos kutatás céljából való fogadására vonatkozó külön eljárásról szóló, 2005. október 12-i 2005/71/EK tanácsi irányelvre (10)

| — | tekintettel a harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról szóló, 2005. szeptember 1-jei bizottsági közleményre (COM(2005)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról szóló, 2005. szeptember 1-jei bizottsági közleményre (COM(2005)0389),

| — | tekintettel „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” című, 2005. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2005)0184), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” című, 2005. május 10-i bizottsági közleményre (COM(2005)0184),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak 2004. november 19-én ülésező képviselői által az Európai Unióban a bevándorlók integrációjára irányuló politika közös alapelveiről elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak 2004. november 19-én ülésező képviselői által az Európai Unióban a bevándorlók integrációjára irányuló politika közös alapelveiről elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel az 1999. október 15–16-i tamperei programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. október 15–16-i tamperei programra,

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2010. november 24-i 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet harmadik országok e rendeletek által csupán állampolgárságuk miatt nem érintett állampolgáraira való kiterjesztéséről szóló, 2010. november 24-i 1231/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (14),

| — | tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával kapcsolatos 2012. március 30-i bizottsági javaslatokra (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 és COM(2012)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával kapcsolatos 2012. március 30-i bizottsági javaslatokra (COM(2012)0156, COM(2012)0157, COM(2012)0158 és COM(2012)0152),

| — | tekintettel az Európai Bíróság C-214/94., C-112/75., C-110/73., C-247/96., C-300/84., C-237/83., C-60/93. és C-485/07. sz. ügyekben hozott ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság C-214/94., C-112/75., C-110/73., C-247/96., C-300/84., C-237/83., C-60/93. és C-485/07. sz. ügyekben hozott ítéleteire,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 48., 78., 79. és 352. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 48., 78., 79. és 352. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Külügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0040/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, a Külügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0040/2013),

| A. | mivel a munkaképes korú európai népesség 2012-től kezdődően csökken, és bevándorolás nélkül az elkövetkező tíz évben 14 millió fővel lesz kevesebb; mivel az adatok tagállamonként nagy eltérést mutatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a munkaképes korú európai népesség 2012-től kezdődően csökken, és bevándorolás nélkül az elkövetkező tíz évben 14 millió fővel lesz kevesebb; mivel az adatok tagállamonként nagy eltérést mutatnak;

| B. | mivel 2011-ben a 27 uniós tagállamban 48,9 millió külföldön született ember élt (az Unió teljes népességének 9,7 %-a), 16,5 millióan (3,3 %) más EU-tagállamokból, 32,4 millióan (6,4 %) pedig az Unión kívülről érkeztek; |
| --- | --- |

B.

mivel 2011-ben a 27 uniós tagállamban 48,9 millió külföldön született ember élt (az Unió teljes népességének 9,7 %-a), 16,5 millióan (3,3 %) más EU-tagállamokból, 32,4 millióan (6,4 %) pedig az Unión kívülről érkeztek;

| C. | mivel ez a szakemberhiány az EU mintegy 10 %-os munkanélküliségi rátája (23,8 millió ember) ellenére már most látható, az elkövetkező években pedig még tovább fog nőni, és például 2015-ben 380 000–700 000 informatikai álláshely betöltetlen lesz; mivel a szakemberhiány kezelésére irányuló intézkedések között szerepelnie kell az oktatást, a képzést, a készségfejlesztést és a szakmai előrelépést javító tagállami és vállalati politikáknak, új célcsoportok azonosításának és az uniós polgárok felsőoktatáshoz való fokozott és egyenlő hozzáférésének; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a szakemberhiány az EU mintegy 10 %-os munkanélküliségi rátája (23,8 millió ember) ellenére már most látható, az elkövetkező években pedig még tovább fog nőni, és például 2015-ben 380 000–700 000 informatikai álláshely betöltetlen lesz; mivel a szakemberhiány kezelésére irányuló intézkedések között szerepelnie kell az oktatást, a képzést, a készségfejlesztést és a szakmai előrelépést javító tagállami és vállalati politikáknak, új célcsoportok azonosításának és az uniós polgárok felsőoktatáshoz való fokozott és egyenlő hozzáférésének;

| D. | mivel Eurobarometer-felmérések szerint az EU-ban a polgárok 70 %-a gondolja azt, hogy gazdasági szempontból szükség van a bevándorlókra; mivel becslések szerint az EU-27 határain kívülről származó, külföldön született állampolgárok száma 32 millió, ami az össznépesség 6,5 %-a; |
| --- | --- |

D.

mivel Eurobarometer-felmérések szerint az EU-ban a polgárok 70 %-a gondolja azt, hogy gazdasági szempontból szükség van a bevándorlókra; mivel becslések szerint az EU-27 határain kívülről származó, külföldön született állampolgárok száma 32 millió, ami az össznépesség 6,5 %-a;

| E. | mivel a harmadik országbeli állampolgárok 20 és 64 év közötti korcsoportjában a foglalkoztatási arány uniós átlagban 10 százalékponttal a hazai népesség foglalkoztatási rátája alatt van, továbbá az EU-ban számos migráns a képzettségi szintje alatti munkát végez, illetve bizonytalan helyzetben van; ez a jelenség az általánosan alkalmazott kollektív szerződések – ahol vannak ilyenek – hatályának kiterjesztésével ellensúlyozható; mivel a szakképzett szakemberek iránti kereslet nő, és fokozottabban fog növekedni, mint az alacsonyan képzettek iránt, de a harmadik országbeli állampolgárok átlagos iskolai végzettsége alacsonyabb az uniós polgárokénál, és a migráns hátterű fiatalok körében nagyobb az esélye annak, hogy középfokú iskolai végzettség nélkül lépnek ki az oktatási és képzési rendszerből; |
| --- | --- |

E.

mivel a harmadik országbeli állampolgárok 20 és 64 év közötti korcsoportjában a foglalkoztatási arány uniós átlagban 10 százalékponttal a hazai népesség foglalkoztatási rátája alatt van, továbbá az EU-ban számos migráns a képzettségi szintje alatti munkát végez, illetve bizonytalan helyzetben van; ez a jelenség az általánosan alkalmazott kollektív szerződések – ahol vannak ilyenek – hatályának kiterjesztésével ellensúlyozható; mivel a szakképzett szakemberek iránti kereslet nő, és fokozottabban fog növekedni, mint az alacsonyan képzettek iránt, de a harmadik országbeli állampolgárok átlagos iskolai végzettsége alacsonyabb az uniós polgárokénál, és a migráns hátterű fiatalok körében nagyobb az esélye annak, hogy középfokú iskolai végzettség nélkül lépnek ki az oktatási és képzési rendszerből;

| F. | mivel az EU ugyan a migránsok folyamatos beáramlására számíthat, a tehetségek idevonzása és megtartása érdekében a legkiválóbb elmékért azonban globális versenyt kell folytatnia; mivel a demográfiai változás és a növekvő nemzetközi verseny miatt az Uniónak foglalkoznia kell azokkal a kérdésekkel, amelyek akadályozzák az ilyen migrációt, továbbá elő kell mozdítania a szociális innovációt is; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU ugyan a migránsok folyamatos beáramlására számíthat, a tehetségek idevonzása és megtartása érdekében a legkiválóbb elmékért azonban globális versenyt kell folytatnia; mivel a demográfiai változás és a növekvő nemzetközi verseny miatt az Uniónak foglalkoznia kell azokkal a kérdésekkel, amelyek akadályozzák az ilyen migrációt, továbbá elő kell mozdítania a szociális innovációt is;

| G. | mivel a sokszínű, nyitott és toleráns társadalmak nagyobb valószínűséggel vonzzák a tudásalapú gazdaságok hajtóerejét alkotó humán és kreatív tőkével rendelkező szakképzett munkavállalókat, így Európa vonzereje függ a munkaerőpiacra való aktív belépéstől és a munkavállaláshoz való egyenlő hozzáférés biztosításától, a sikeres integráció lehetőségétől, az oktatás és a foglalkoztatás terén biztosított egyenlő hozzáféréstől és megkülönböztetésmentességtől, valamint a migráns hátterű tanulók befogadó kultúra keretében történő sikeres oktatásától és képzésétől, illetve egyenlőségük biztosításától, valamint az adminisztratív akadályok felszámolásától; |
| --- | --- |

G.

mivel a sokszínű, nyitott és toleráns társadalmak nagyobb valószínűséggel vonzzák a tudásalapú gazdaságok hajtóerejét alkotó humán és kreatív tőkével rendelkező szakképzett munkavállalókat, így Európa vonzereje függ a munkaerőpiacra való aktív belépéstől és a munkavállaláshoz való egyenlő hozzáférés biztosításától, a sikeres integráció lehetőségétől, az oktatás és a foglalkoztatás terén biztosított egyenlő hozzáféréstől és megkülönböztetésmentességtől, valamint a migráns hátterű tanulók befogadó kultúra keretében történő sikeres oktatásától és képzésétől, illetve egyenlőségük biztosításától, valamint az adminisztratív akadályok felszámolásától;

| H. | mivel a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák mélyebben gyökereznek a bevándorló közösségekben, és a migráns nők gyakrabban válnak a nők elleni erőszak különböző megnyilvánulásai, különösen a kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az úgynevezett becsületbeli gyilkosságok, a kapcsolaton belüli bántalmazások, a munkahelyi szexuális zaklatás, sőt az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás áldozataivá; |
| --- | --- |

H.

mivel a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák mélyebben gyökereznek a bevándorló közösségekben, és a migráns nők gyakrabban válnak a nők elleni erőszak különböző megnyilvánulásai, különösen a kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az úgynevezett becsületbeli gyilkosságok, a kapcsolaton belüli bántalmazások, a munkahelyi szexuális zaklatás, sőt az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás áldozataivá;

| I. | mivel a 2011-es Gallup World Poll számai azt mutatják, hogy világszerte kétszer annyi potenciális migráns nyilatkozik úgy, hogy munkavállalás céljából inkább csak egy meghatározott időre hagyná el országát, mint azok, akik tartósan kivándorolnának egy másik országba; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2011-es Gallup World Poll számai azt mutatják, hogy világszerte kétszer annyi potenciális migráns nyilatkozik úgy, hogy munkavállalás céljából inkább csak egy meghatározott időre hagyná el országát, mint azok, akik tartósan kivándorolnának egy másik országba;

| J. | mivel a foglalkoztatás a sikeres integráció kulcsfontosságú eleme, és az EU integrációs alapelvei hangsúlyozzák, hogy a minőség, a fenntartható és megfizetett foglalkoztatás vagy önfoglalkoztatás az integrációs folyamat kulcsfontosságú részét képezi, és „a bevándorlók részvételének, az őket befogadó társadalomhoz való hozzájárulásuknak, valamint e hozzájárulásuk láthatóvá tételének központi eleme”; |
| --- | --- |

J.

mivel a foglalkoztatás a sikeres integráció kulcsfontosságú eleme, és az EU integrációs alapelvei hangsúlyozzák, hogy a minőség, a fenntartható és megfizetett foglalkoztatás vagy önfoglalkoztatás az integrációs folyamat kulcsfontosságú részét képezi, és „a bevándorlók részvételének, az őket befogadó társadalomhoz való hozzájárulásuknak, valamint e hozzájárulásuk láthatóvá tételének központi eleme”;

| K. | mivel a becslések szerint 1,9–3,8 millió bevándorló szabálytalanul él és dolgozik az EU-ban; |
| --- | --- |

K.

mivel a becslések szerint 1,9–3,8 millió bevándorló szabálytalanul él és dolgozik az EU-ban;

| L. | mivel 2000 óta az új munkahelyek mintegy egynegyedének létrehozását bevándorlók hozzájárulása tette lehetővé; mivel a bevándorlók egyre nagyobb mértékben önfoglalkoztatás révén találják meg az utat a munkaerőpiacra, ennek során azonban gyakrabban ütköznek pénzügyi nehézségekbe; mivel a munkahelyteremtés terén a migráns vállalkozók és etnikai vállalatok fontos szerepet töltenek be, egyben közösségi vezetőként is működhetnek, a világpiac felé hídszerepet töltve be, hozzájárulva ezáltal az integráció fokozott sikeréhez; mivel e csoportok számára a tagállamoknak több információt kell biztosítaniuk, illetve fokozniuk kell a vállalkozni szándékozók tájékozottságát például egy egyablakos weboldal kialakításával, amely tájékoztatást nyújtana a lehetőségekről és a problémákról, az európai és nemzeti támogatási eszközökről, valamint az önfoglalkoztatás területén működő segítségnyújtó szervezetekről és szervekről; |
| --- | --- |

L.

mivel 2000 óta az új munkahelyek mintegy egynegyedének létrehozását bevándorlók hozzájárulása tette lehetővé; mivel a bevándorlók egyre nagyobb mértékben önfoglalkoztatás révén találják meg az utat a munkaerőpiacra, ennek során azonban gyakrabban ütköznek pénzügyi nehézségekbe; mivel a munkahelyteremtés terén a migráns vállalkozók és etnikai vállalatok fontos szerepet töltenek be, egyben közösségi vezetőként is működhetnek, a világpiac felé hídszerepet töltve be, hozzájárulva ezáltal az integráció fokozott sikeréhez; mivel e csoportok számára a tagállamoknak több információt kell biztosítaniuk, illetve fokozniuk kell a vállalkozni szándékozók tájékozottságát például egy egyablakos weboldal kialakításával, amely tájékoztatást nyújtana a lehetőségekről és a problémákról, az európai és nemzeti támogatási eszközökről, valamint az önfoglalkoztatás területén működő segítségnyújtó szervezetekről és szervekről;

| M. | mivel a migráns hátterű tanulók az oktatási rendszerben továbbra is hátrányban vannak, és nagyobb a valószínűsége annak, hogy tanulmányaikat befejezetlenül hagyva lépnek ki az oktatási rendszerből; |
| --- | --- |

M.

mivel a migráns hátterű tanulók az oktatási rendszerben továbbra is hátrányban vannak, és nagyobb a valószínűsége annak, hogy tanulmányaikat befejezetlenül hagyva lépnek ki az oktatási rendszerből;

| N. | mivel a bürokrácia, a képesítések elismerésének, valamint a készségfejlesztési lehetőségek hiánya következtében a bevándorlók körében fokozottabb a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés és a szellemi erőforrások ehhez kapcsolódó pazarlása, mint a honi állampolgárok körében; |
| --- | --- |

N.

mivel a bürokrácia, a képesítések elismerésének, valamint a készségfejlesztési lehetőségek hiánya következtében a bevándorlók körében fokozottabb a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés és a szellemi erőforrások ehhez kapcsolódó pazarlása, mint a honi állampolgárok körében;

| O. | mivel a gazdasági globalizáció társadalmi globalizációval jár együtt, és ez mindenekelőtt az uniós polgárok és a harmadik országbeli állampolgárok külső szociális biztonsági koordinációjára gyakorol hatást; |
| --- | --- |

O.

mivel a gazdasági globalizáció társadalmi globalizációval jár együtt, és ez mindenekelőtt az uniós polgárok és a harmadik országbeli állampolgárok külső szociális biztonsági koordinációjára gyakorol hatást;

| P. | mivel az európai munkaerőpiacokon a munkaerő-piaci kereslet jobb kielégítése tekintetében a foglalkoztatási politikák és a szomszédságpolitika összekapcsolódnak; |
| --- | --- |

P.

mivel az európai munkaerőpiacokon a munkaerő-piaci kereslet jobb kielégítése tekintetében a foglalkoztatási politikák és a szomszédságpolitika összekapcsolódnak;

| Q. | mivel az egyes tagállamok nem tudnak majd a szociális biztonságról minden harmadik országgal kölcsönös kétoldalú megállapodást kötni, és egy ilyen vállalkozás széttöredezett rendszerhez vezetne, amelyet az uniós polgárok közötti egyenlőtlen bánásmód jellemezne; mivel ezért európai szintű fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

Q.

mivel az egyes tagállamok nem tudnak majd a szociális biztonságról minden harmadik országgal kölcsönös kétoldalú megállapodást kötni, és egy ilyen vállalkozás széttöredezett rendszerhez vezetne, amelyet az uniós polgárok közötti egyenlőtlen bánásmód jellemezne; mivel ezért európai szintű fellépésre van szükség;

| R. | mivel a harmadik országok állampolgárainak munkaerő-piaci integrációja és az integráció általános feladata uniós szinten a Bizottság számos főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat között oszlik meg; |
| --- | --- |

R.

mivel a harmadik országok állampolgárainak munkaerő-piaci integrációja és az integráció általános feladata uniós szinten a Bizottság számos főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat között oszlik meg;

| S. | mivel előfordulhat, hogy nemzeti szinten sincs érvényben egységes megközelítés a különböző minisztériumok, kormányzati szintek és ügynökségek között, ugyanakkor a helyi és regionális hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak az integrációs stratégiák alulról építkezés elve alapján történő végrehajtása terén; |
| --- | --- |

S.

mivel előfordulhat, hogy nemzeti szinten sincs érvényben egységes megközelítés a különböző minisztériumok, kormányzati szintek és ügynökségek között, ugyanakkor a helyi és regionális hatóságok kulcsfontosságú szerepet játszanak az integrációs stratégiák alulról építkezés elve alapján történő végrehajtása terén;

| T. | mivel a bevándorló nőket fokozottabban érinti a munkanélküliség, a rosszul fizetett munka és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés; |
| --- | --- |

T.

mivel a bevándorló nőket fokozottabban érinti a munkanélküliség, a rosszul fizetett munka és a készségkereslet és -kínálat közötti eltérés;

| U. | mivel a migráns nőket gyakrabban foglalkoztatják olyan területeken, mint a nem hivatalos otthoni gondozás, amelyet egyes tagállamok szociális biztonsági rendszerei nem ismernek el, és mivel ennek következtében nyugdíjba vonulásukkor nem kapnak nyugdíjat, és ezért idős korukban szegénységnek vannak kitéve; |
| --- | --- |

U.

mivel a migráns nőket gyakrabban foglalkoztatják olyan területeken, mint a nem hivatalos otthoni gondozás, amelyet egyes tagállamok szociális biztonsági rendszerei nem ismernek el, és mivel ennek következtében nyugdíjba vonulásukkor nem kapnak nyugdíjat, és ezért idős korukban szegénységnek vannak kitéve;

| V. | mivel az EU-ban tanuló harmadik országbeli hallgatók nagy része tanulmányuk befejezését követően nem az EU-ban dolgozik; |
| --- | --- |

V.

mivel az EU-ban tanuló harmadik országbeli hallgatók nagy része tanulmányuk befejezését követően nem az EU-ban dolgozik;

| W. | mivel a migráns hátterű tanulók esetében gyakrabban tapasztalható gyengébb iskolai teljesítmény és társadalmi kirekesztés, beleértve a munkaerő-piaci részvételükkel, a rasszizmussal, az idegengyűlölettel és a megkülönböztetéssel kapcsolatos problémákat, amelyek mind megakadályozzák munkaerő-piaci integrációjukat; |
| --- | --- |

W.

mivel a migráns hátterű tanulók esetében gyakrabban tapasztalható gyengébb iskolai teljesítmény és társadalmi kirekesztés, beleértve a munkaerő-piaci részvételükkel, a rasszizmussal, az idegengyűlölettel és a megkülönböztetéssel kapcsolatos problémákat, amelyek mind megakadályozzák munkaerő-piaci integrációjukat;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piaci és társadalmi integráció mindkét oldalról szerepvállalást követel meg, különösen a fogadó országban a nyelvtanulás, a jogi, a politikai és a szociális rendszer, a hagyományok, a szokások és a társadalmi együttélés ismerete és tiszteletben tartása terén, másrészről egy befogadó társadalom létrehozása, valamint a munkaerőpiachoz, az intézményekhez, az oktatáshoz, a szociális biztonsághoz, az egészségügyi ellátáshoz, az árukhoz és szolgáltatásokhoz, valamint a lakhatáshoz való hozzáférés, illetve a demokratikus folyamatokban való részvételhez való jog biztosítása útján; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy különös társadalmi felelősség terheli az oktatási intézményeket, vallási, a szociális, a közösségi és a migráns intézményeket, a sport- és kulturális egyesületeket, a fegyveres erőket, a szociális partnereket – különösen a szakszervezeteket –, a vállalkozásokat és a munkaközvetítő ügynökségeket, továbbá emlékeztet arra is, hogy az integrációs folyamat egyes szereplőinek különböző erősségei vannak; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a munkaerő-piaci és társadalmi integráció mindkét oldalról szerepvállalást követel meg, különösen a fogadó országban a nyelvtanulás, a jogi, a politikai és a szociális rendszer, a hagyományok, a szokások és a társadalmi együttélés ismerete és tiszteletben tartása terén, másrészről egy befogadó társadalom létrehozása, valamint a munkaerőpiachoz, az intézményekhez, az oktatáshoz, a szociális biztonsághoz, az egészségügyi ellátáshoz, az árukhoz és szolgáltatásokhoz, valamint a lakhatáshoz való hozzáférés, illetve a demokratikus folyamatokban való részvételhez való jog biztosítása útján; ennek megfelelően hangsúlyozza, hogy különös társadalmi felelősség terheli az oktatási intézményeket, vallási, a szociális, a közösségi és a migráns intézményeket, a sport- és kulturális egyesületeket, a fegyveres erőket, a szociális partnereket – különösen a szakszervezeteket –, a vállalkozásokat és a munkaközvetítő ügynökségeket, továbbá emlékeztet arra is, hogy az integrációs folyamat egyes szereplőinek különböző erősségei vannak;

| 2. | úgy véli, hogy az integráció iránti kölcsönös elkötelezettség csak akkor kaphatja meg a lehető legszélesebb társadalmi támogatást, ha azt horizontális feladatként fogják fel, és ha a tagállamok aktív és nyílt párbeszédet folytatnak a nyilvánossággal, és hiteles megoldásokat kínálnak az integráció aktuális kihívásaira; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az integráció iránti kölcsönös elkötelezettség csak akkor kaphatja meg a lehető legszélesebb társadalmi támogatást, ha azt horizontális feladatként fogják fel, és ha a tagállamok aktív és nyílt párbeszédet folytatnak a nyilvánossággal, és hiteles megoldásokat kínálnak az integráció aktuális kihívásaira;

| 3. | rámutat arra, hogy az integráció állandó és kétirányú folyamat, amelyhez a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom közreműködésére egyaránt szükség van. üdvözli a migránsok, a menedékkérők és a nemzetközi védelmet élvező személyek integrációjával kapcsolatos bevált gyakorlatok Unió-szerte megtalálható számos példáját, amelyeket gyakran az integrációs célkitűzések eredményes megvalósításában kulcsszerepet játszó helyi hatóságok hajtottak végre; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az integráció állandó és kétirányú folyamat, amelyhez a harmadik országbeli állampolgárok és a befogadó társadalom közreműködésére egyaránt szükség van. üdvözli a migránsok, a menedékkérők és a nemzetközi védelmet élvező személyek integrációjával kapcsolatos bevált gyakorlatok Unió-szerte megtalálható számos példáját, amelyeket gyakran az integrációs célkitűzések eredményes megvalósításában kulcsszerepet játszó helyi hatóságok hajtottak végre;

| 4. | megállapítja, hogy a leghatékonyabb integráció a helyi közösségeknél kezdődik, ezért az EU támogatását kéri a helyi és regionális hatóságok integrációs hálózatának létrehozásához, amely az alulról építkezés elve alapján az integráció érdekében működő valamennyi helyi szinten működő társadalmi szereplőt összefogja, követve a CLIP (15), az ERLAIM (16), a ROUTES, a City2City és az EUROCITIES példáját; hangsúlyozza, hogy e tekintetben különösen nagy feladat hárul a városokra és a nagyvárosokra, és javasolja ezek külön támogatását; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a leghatékonyabb integráció a helyi közösségeknél kezdődik, ezért az EU támogatását kéri a helyi és regionális hatóságok integrációs hálózatának létrehozásához, amely az alulról építkezés elve alapján az integráció érdekében működő valamennyi helyi szinten működő társadalmi szereplőt összefogja, követve a CLIP (15), az ERLAIM (16), a ROUTES, a City2City és az EUROCITIES példáját; hangsúlyozza, hogy e tekintetben különösen nagy feladat hárul a városokra és a nagyvárosokra, és javasolja ezek külön támogatását;

| 5. | felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan vegyék fel a küzdelmet a harmadik országok és más uniós tagállamok állampolgárainak különösen a munkakeresés során és a munkahelyen történő formális és informális megkülönböztetése ellen; úgy véli, hogy határozottan küzdeni kell a gazdasági és pénzügyi válság során fellépő megkülönböztetés és rasszizmus, valamint az ezzel együtt járó fokozott munkanélküliség ellen; hangsúlyozza, hogy a munkáltatóknak jogszabályban előírt kötelességük, hogy minden munkavállalóval szemben egyenlő bánásmódot tanúsítsanak, és az alapvető jogok előmozdításával ne alkalmazzanak velük szemben vallás, nem, etnikai hovatartozás vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, ennélfogva a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség előmozdítása az integrációs folyamat döntő fontosságú részét képezi; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogadó országokban a bevándorlók tekintetében is teljesítsék a fizetési szinteket és a kollektív szerződésben foglalt jogokat; felszólítja a tagállamokat, hogy a bér- és szociális dömping elkerülése érdekében hatékonyan ellenőrizzék ezek betartását, fogadjanak el a szakmai megkülönböztetés leküzdésével kapcsolatos közös iránymutatásokat, valamint arra irányuló intézkedéseket, amelyek mérsékelik a jogi rendszer által a migránsok életére esetlegesen gyakorolt negatív hatásokat, valamint támogassák a gyorsabb növekedés ösztönzését és az egyenlőtlenségek és a jövedelmi különbségek csökkenését eredményező politikákat; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a tagállamokat, hogy határozottan vegyék fel a küzdelmet a harmadik országok és más uniós tagállamok állampolgárainak különösen a munkakeresés során és a munkahelyen történő formális és informális megkülönböztetése ellen; úgy véli, hogy határozottan küzdeni kell a gazdasági és pénzügyi válság során fellépő megkülönböztetés és rasszizmus, valamint az ezzel együtt járó fokozott munkanélküliség ellen; hangsúlyozza, hogy a munkáltatóknak jogszabályban előírt kötelességük, hogy minden munkavállalóval szemben egyenlő bánásmódot tanúsítsanak, és az alapvető jogok előmozdításával ne alkalmazzanak velük szemben vallás, nem, etnikai hovatartozás vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, ennélfogva a megkülönböztetésmentesség és az esélyegyenlőség előmozdítása az integrációs folyamat döntő fontosságú részét képezi; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a fogadó országokban a bevándorlók tekintetében is teljesítsék a fizetési szinteket és a kollektív szerződésben foglalt jogokat; felszólítja a tagállamokat, hogy a bér- és szociális dömping elkerülése érdekében hatékonyan ellenőrizzék ezek betartását, fogadjanak el a szakmai megkülönböztetés leküzdésével kapcsolatos közös iránymutatásokat, valamint arra irányuló intézkedéseket, amelyek mérsékelik a jogi rendszer által a migránsok életére esetlegesen gyakorolt negatív hatásokat, valamint támogassák a gyorsabb növekedés ösztönzését és az egyenlőtlenségek és a jövedelmi különbségek csökkenését eredményező politikákat;

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy jobban integrálják a migrációs politikákat a munkaerő tekintetében, a munkaerőhiány kezelése és a belföldi termelés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

felhívja a tagállamokat, hogy jobban integrálják a migrációs politikákat a munkaerő tekintetében, a munkaerőhiány kezelése és a belföldi termelés előmozdítása érdekében;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási támogatás keretében és az elért fejlődés szorosabb ellenőrzése révén tovább erősítse a bővítési országok erőfeszítéseit a romák társadalmi és gazdasági befogadásának javítására, még nagyobb figyelmet fordítva a roma nők és lányok helyzetére; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy az előcsatlakozási támogatás keretében és az elért fejlődés szorosabb ellenőrzése révén tovább erősítse a bővítési országok erőfeszítéseit a romák társadalmi és gazdasági befogadásának javítására, még nagyobb figyelmet fordítva a roma nők és lányok helyzetére;

| 8. | úgy véli, hogy a tagállamok integrációs politikájának és intézkedéseinek differenciáltabbnak, célzottabbaknak és jobb minőségűnek kell lenniük, de elsősorban különbséget kell tenniük az eltérő célcsoportok, például a magasan és alacsonyan képzett munkavállalók, az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai, az állásajánlatot kapó és nem kapó, illetve valós nyelvismerettel rendelkező vagy nem rendelkező migránsok között, továbbá a fogadó országban meglévő családi kapcsolatok szerint, ily módon elégítve ki az összes migráns igényeit; emlékeztet arra, hogy a részvétel az ilyen intézkedések rendelkezésre állásától és megfizethetőségétől, valamint attól függ, hogy biztosítanak-e jogot számukra ahhoz, hogy közvetlen családtagjaik elkísérjék őket, tartós párkapcsolati partnereik számára pedig a munkavállalási jogát; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a tagállamok integrációs politikájának és intézkedéseinek differenciáltabbnak, célzottabbaknak és jobb minőségűnek kell lenniük, de elsősorban különbséget kell tenniük az eltérő célcsoportok, például a magasan és alacsonyan képzett munkavállalók, az uniós polgárok és a harmadik országok állampolgárai, az állásajánlatot kapó és nem kapó, illetve valós nyelvismerettel rendelkező vagy nem rendelkező migránsok között, továbbá a fogadó országban meglévő családi kapcsolatok szerint, ily módon elégítve ki az összes migráns igényeit; emlékeztet arra, hogy a részvétel az ilyen intézkedések rendelkezésre állásától és megfizethetőségétől, valamint attól függ, hogy biztosítanak-e jogot számukra ahhoz, hogy közvetlen családtagjaik elkísérjék őket, tartós párkapcsolati partnereik számára pedig a munkavállalási jogát;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az uniós migránsok mintegy fele nő, és a nők önálló migrációs jogállásának és a házastársak munkához való jogának megteremtése a tényleges beilleszkedés biztosításának döntő fontosságú elemei; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az uniós migránsok mintegy fele nő, és a nők önálló migrációs jogállásának és a házastársak munkához való jogának megteremtése a tényleges beilleszkedés biztosításának döntő fontosságú elemei;

| 10. | kéri, hogy helyi, nemzeti és európai szinten a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséhez hasonlóan teljességre törekvő szemléletet kövessenek; kéri az „integráció általános érvényesítése” elvének bevezetését, amelynek keretében az integrációs kérdéseket valamennyi politikai, jogalkotási és pénzügyi intézkedés során figyelembe veszik, ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi kapcsolattartókat kérjék fel az e téren elért eredményekről szóló jelentés megtételére; felszólítja a Bizottságot továbbá, hogy hozza létre az integrációval foglalkozó, szolgálatokon átívelő csoportot, amely az integrációval, a (munkavállalási célú) migrációval és a munkaerő-piaci integrációval foglalkozik, és felöleli az ezzel a kérdéssel foglalkozó összes főigazgatóságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az érintett érdekelt feleket; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy helyi, nemzeti és európai szinten a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítéséhez hasonlóan teljességre törekvő szemléletet kövessenek; kéri az „integráció általános érvényesítése” elvének bevezetését, amelynek keretében az integrációs kérdéseket valamennyi politikai, jogalkotási és pénzügyi intézkedés során figyelembe veszik, ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi kapcsolattartókat kérjék fel az e téren elért eredményekről szóló jelentés megtételére; felszólítja a Bizottságot továbbá, hogy hozza létre az integrációval foglalkozó, szolgálatokon átívelő csoportot, amely az integrációval, a (munkavállalási célú) migrációval és a munkaerő-piaci integrációval foglalkozik, és felöleli az ezzel a kérdéssel foglalkozó összes főigazgatóságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és az érintett érdekelt feleket;

| 11. | üdvözli az Európai Integrációs Fórum létrehozását, amely platformot biztosít a civil társadalom számára a migránsok integrációjával összefüggő kérdésekkel kapcsolatos kihívások és prioritások megvitatására; üdvözölné, ha szorosabb kapcsolatok alakulnának ki a fórum és az uniós szinten zajló politikai és jogalkotási folyamat között; |
| --- | --- |

11.

üdvözli az Európai Integrációs Fórum létrehozását, amely platformot biztosít a civil társadalom számára a migránsok integrációjával összefüggő kérdésekkel kapcsolatos kihívások és prioritások megvitatására; üdvözölné, ha szorosabb kapcsolatok alakulnának ki a fórum és az uniós szinten zajló politikai és jogalkotási folyamat között;

| 12. | úgy véli, hogy a sikeres integráció magában foglalja a politikai döntéshozatali folyamatokban való részvételt is, és hogy különösen elő kell mozdítani a migránsok társadalomban való részvételét; ezért támogatja migráns háttérrel rendelkező személyek társadalomban és politikai döntésekben való részvételi lehetőségeinek kibővítését és ezek igénybevételének előmozdítását; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a sikeres integráció magában foglalja a politikai döntéshozatali folyamatokban való részvételt is, és hogy különösen elő kell mozdítani a migránsok társadalomban való részvételét; ezért támogatja migráns háttérrel rendelkező személyek társadalomban és politikai döntésekben való részvételi lehetőségeinek kibővítését és ezek igénybevételének előmozdítását;

| 13. | emlékeztet a szavazójog – mint a beilleszkedés és az aktív állampolgárság fontos eszköze – fontosságára a migránsok számára, különösen helyi szinten; aggodalmát fejezi ki a kisebbségek politikában való alulreprezentáltsága miatt a kormányzat minden szintjén, többek között a tagállamok és az Európai Parlament szintjén is; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet a szavazójog – mint a beilleszkedés és az aktív állampolgárság fontos eszköze – fontosságára a migránsok számára, különösen helyi szinten; aggodalmát fejezi ki a kisebbségek politikában való alulreprezentáltsága miatt a kormányzat minden szintjén, többek között a tagállamok és az Európai Parlament szintjén is;

| 14. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elismerjék, hogy az erős kulturális identitás nem szükségszerűen gyengíti a nemzeti identitást, és a nemzeti identitásnak kellőképpen nyitottnak és rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy magába fogadja a polgároknak egy pluralista állam alkotóelemeit képező, eltérő kulturális gyökereit és hátterét, és teret adjon ezeknek; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy elismerjék, hogy az erős kulturális identitás nem szükségszerűen gyengíti a nemzeti identitást, és a nemzeti identitásnak kellőképpen nyitottnak és rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy magába fogadja a polgároknak egy pluralista állam alkotóelemeit képező, eltérő kulturális gyökereit és hátterét, és teret adjon ezeknek;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a származási országok munkaerő-piaci integrációval kapcsolatos felelőssége abban is áll, hogy megfizethető nyelvi és egyéb előkészítő kurzusokat és információkat biztosítanak, a munkaközvetítő ügynökségek felelős magatartásának biztosítása érdekében felügyelik ezen ügynökségeket, valamint kapcsolatokat tartanak fent a diaszpórával és/vagy a fogadó országban működő nagykövetségek érintett szolgálataival; ennek megfelelően ösztönzi a származási országokat, hogy e tekintetben dolgozzanak ki programokat; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a származási országok munkaerő-piaci integrációval kapcsolatos felelőssége abban is áll, hogy megfizethető nyelvi és egyéb előkészítő kurzusokat és információkat biztosítanak, a munkaközvetítő ügynökségek felelős magatartásának biztosítása érdekében felügyelik ezen ügynökségeket, valamint kapcsolatokat tartanak fent a diaszpórával és/vagy a fogadó országban működő nagykövetségek érintett szolgálataival; ennek megfelelően ösztönzi a származási országokat, hogy e tekintetben dolgozzanak ki programokat;

| 16. | kéri, hogy a fogadó országok nyelvi és integrációs programjai – függetlenül a bevándorló kulturális hátterétől, képesítésétől és szakmai tevékenységi területétől – az európai demokrácia és jogállamiság történetét, kultúráját, értékeit és alapelveit, valamint az európai emlékezést közvetítsék, és ennek során juttassák érvényre az Alapjogi Chartában foglalt jogokat és egyéb elveket, ugyanakkor küzdjenek a nemekkel kapcsolatos mélyen gyökerező sztereotípiák ellen is; |
| --- | --- |

16.

kéri, hogy a fogadó országok nyelvi és integrációs programjai – függetlenül a bevándorló kulturális hátterétől, képesítésétől és szakmai tevékenységi területétől – az európai demokrácia és jogállamiság történetét, kultúráját, értékeit és alapelveit, valamint az európai emlékezést közvetítsék, és ennek során juttassák érvényre az Alapjogi Chartában foglalt jogokat és egyéb elveket, ugyanakkor küzdjenek a nemekkel kapcsolatos mélyen gyökerező sztereotípiák ellen is;

| 17. | rámutat a migráns nők fokozott szerepére az integráció területén, mivel ők nemcsak nagy munkaerő-piaci potenciállal rendelkeznek és gyakran fontos szerepet játszanak a gyermeknevelésben és a normák és értékek közvetítésében, hanem azért is, mivel leggyakrabban őket sújtja a megkülönböztetés és az erőszak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők jogi és társadallmi helyzetének jelentős megerősítésére hozzanak intézkedéseket a hátrányos megkülönböztetés megelőzése és a nők által a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából hordozott potenciál kihahasznosítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

rámutat a migráns nők fokozott szerepére az integráció területén, mivel ők nemcsak nagy munkaerő-piaci potenciállal rendelkeznek és gyakran fontos szerepet játszanak a gyermeknevelésben és a normák és értékek közvetítésében, hanem azért is, mivel leggyakrabban őket sújtja a megkülönböztetés és az erőszak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők jogi és társadallmi helyzetének jelentős megerősítésére hozzanak intézkedéseket a hátrányos megkülönböztetés megelőzése és a nők által a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából hordozott potenciál kihahasznosítása érdekében;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki oktatási és kommunikációs programokat, amelyek tájékoztatják a migráns nőket jogaikról és felelősségeikről, és hozzanak létre többnyelvű tanácsadó szolgálatokat a nők számára; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki oktatási és kommunikációs programokat, amelyek tájékoztatják a migráns nőket jogaikról és felelősségeikről, és hozzanak létre többnyelvű tanácsadó szolgálatokat a nők számára;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt a migráns nőkkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó hálózatokkal és nem kormányzati szervezetekkel olyan, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő politikák kidolgozása és a nemek közötti egyenlőség érvényesítése céljából, amelyek védelmezik a migráns nők emberi jogait, egyenlő esélyeket és egyben egyenlő jogokat is biztosítanak a foglalkoztatás és a munkaerőpiachoz való hozzáférés terén, és amelyek felveszik a harcot a nőkkel szembeni erőszak, munkahelyi és szexuális kizsákmányolásuk minden formájával, a női nemi szervek megcsonkításával, a tisztességtelen gyakorlatokkal, a jogellenes elvitellel, a rabszolgasággal, a kényszerházassággal és az emberkereskedelemmel szemben, illetve megakadályozzák azokat; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt a migráns nőkkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó hálózatokkal és nem kormányzati szervezetekkel olyan, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő politikák kidolgozása és a nemek közötti egyenlőség érvényesítése céljából, amelyek védelmezik a migráns nők emberi jogait, egyenlő esélyeket és egyben egyenlő jogokat is biztosítanak a foglalkoztatás és a munkaerőpiachoz való hozzáférés terén, és amelyek felveszik a harcot a nőkkel szembeni erőszak, munkahelyi és szexuális kizsákmányolásuk minden formájával, a női nemi szervek megcsonkításával, a tisztességtelen gyakorlatokkal, a jogellenes elvitellel, a rabszolgasággal, a kényszerházassággal és az emberkereskedelemmel szemben, illetve megakadályozzák azokat;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a szakképzett munkaerőhiányt a tagállamokban, valamint a vállalatokon belül is célzott oktatással és képzéssel, valamint az egész életen át tartó tanulással lehet ellensúlyozni; ezért javasolja, hogy terjesszék ki az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos uniós mobilitási program nemzetközi dimenzióját; hangsúlyozza továbbá, hogy a migráns munkavállalók gyermekeit sújtó alacsony iskolai teljesítményt és lemorzsolódást a kiskorúak oktatáshoz való jogának biztosításával és többek között a finanszírozásra, az ösztöndíjakra, a továbbtanulásra irányuló intézkedésekkel és a tagállamok oktatási rendszereivel, valamint az ezzel összefüggő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos, lehető legtöbb nyelven elérhetővé tett tájékoztatással kellene kezelni; emlékeztet arra, hogy néhány tagállam sikeres duális oktatási rendszerének / duális szakképzési rendszerének köszönhető, hogy a migráns fiatalok a munkaerőpiacra be tudtak lépni és csökkent a fiatalok körében tapasztalható munkanélkülsiég; szükségesnek véli, hogy az oktatási szakemberek képzésben részesüljenek a sokféleség kezeléséhez, valamint annak mérlegelését, hogyan lehetne migránsokat toborozni közalkalmazotti álláshelyekre, különösen tanári állásokba; ösztönzi, hogy a tagállamok támogassák az etnikai vállalkozókat, és elismeri az integráció, a munkahelyteremtés és a közösségi vezetés terén betöltött fontos szerepüket; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a szakképzett munkaerőhiányt a tagállamokban, valamint a vállalatokon belül is célzott oktatással és képzéssel, valamint az egész életen át tartó tanulással lehet ellensúlyozni; ezért javasolja, hogy terjesszék ki az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos uniós mobilitási program nemzetközi dimenzióját; hangsúlyozza továbbá, hogy a migráns munkavállalók gyermekeit sújtó alacsony iskolai teljesítményt és lemorzsolódást a kiskorúak oktatáshoz való jogának biztosításával és többek között a finanszírozásra, az ösztöndíjakra, a továbbtanulásra irányuló intézkedésekkel és a tagállamok oktatási rendszereivel, valamint az ezzel összefüggő jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos, lehető legtöbb nyelven elérhetővé tett tájékoztatással kellene kezelni; emlékeztet arra, hogy néhány tagállam sikeres duális oktatási rendszerének / duális szakképzési rendszerének köszönhető, hogy a migráns fiatalok a munkaerőpiacra be tudtak lépni és csökkent a fiatalok körében tapasztalható munkanélkülsiég; szükségesnek véli, hogy az oktatási szakemberek képzésben részesüljenek a sokféleség kezeléséhez, valamint annak mérlegelését, hogyan lehetne migránsokat toborozni közalkalmazotti álláshelyekre, különösen tanári állásokba; ösztönzi, hogy a tagállamok támogassák az etnikai vállalkozókat, és elismeri az integráció, a munkahelyteremtés és a közösségi vezetés terén betöltött fontos szerepüket;

| 21. | felszólítja a tagállamokat, hogy külföldi hallgatóikat tájékoztassák a munkalehetőségekről tanulmányaik befejezését követően, és könnyítsék meg számukra a hazai munkaerőpiachoz való hozzáférést, emlékeztetve őket arra, hogy aki az országban él, ott végezte tanulmányait és ismeri a nyelvet is, az már integrálódottnak tekinthető; emellett rámutat arra, hogy az EU számára gazdasági szempontból is kedvezőtlen, ha a diplomásokra fordított forrásokat elpazarolják azzal, hogy nem találnak munkát az Unióban; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy pontosabban mérjék fel a munkaerő iránti keresletet, és a munkahelyekre való pályázás terén teremtsenek méltányos lehetőségeket azon migráns munkavállalók számára, akik valamely uniós tagállam területén végezték tanulmányaikat; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat, hogy külföldi hallgatóikat tájékoztassák a munkalehetőségekről tanulmányaik befejezését követően, és könnyítsék meg számukra a hazai munkaerőpiachoz való hozzáférést, emlékeztetve őket arra, hogy aki az országban él, ott végezte tanulmányait és ismeri a nyelvet is, az már integrálódottnak tekinthető; emellett rámutat arra, hogy az EU számára gazdasági szempontból is kedvezőtlen, ha a diplomásokra fordított forrásokat elpazarolják azzal, hogy nem találnak munkát az Unióban; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy pontosabban mérjék fel a munkaerő iránti keresletet, és a munkahelyekre való pályázás terén teremtsenek méltányos lehetőségeket azon migráns munkavállalók számára, akik valamely uniós tagállam területén végezték tanulmányaikat;

| 22. | emlékeztet arra, hogy az európai munkaerőpiacokon az álláskeresők nagy része az EU szomszédos országaiból kerül ki, és valódi értéket jelent e munkaerőpiacok fejlődése szempontjából, és az oktatási programok, a történelmi háttér és a nyelvek terén meglévő hasonlóságok értékes eszközként szolgálnak integrációjuk szempontjából; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy az európai munkaerőpiacokon az álláskeresők nagy része az EU szomszédos országaiból kerül ki, és valódi értéket jelent e munkaerőpiacok fejlődése szempontjából, és az oktatási programok, a történelmi háttér és a nyelvek terén meglévő hasonlóságok értékes eszközként szolgálnak integrációjuk szempontjából;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy közös európai, kritériumokon alapuló pontrendszer kidolgozásának és bevezetésének lehetőségét, amely átlátható kritériumokon alapul, az európai képesítési keretrendszer szellemével – kreditek gyűjtése és átvitele –megegyezik, és amelyben a tagállamok önkéntes alapon vehetnek részt; megállapítja, hogy ezt a rendszert a sürgetően szükséges szakképzett munkaerő bevonásának megkönnyítése érdekében hozzá lehetne igazítani a munkaerő-piaci körülményekhez; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje egy közös európai, kritériumokon alapuló pontrendszer kidolgozásának és bevezetésének lehetőségét, amely átlátható kritériumokon alapul, az európai képesítési keretrendszer szellemével – kreditek gyűjtése és átvitele –megegyezik, és amelyben a tagállamok önkéntes alapon vehetnek részt; megállapítja, hogy ezt a rendszert a sürgetően szükséges szakképzett munkaerő bevonásának megkönnyítése érdekében hozzá lehetne igazítani a munkaerő-piaci körülményekhez;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EU-ból és harmadik országokból érkező szakemberekre az azonos munkahelyen végzett egyenlő munkáért járó egyenlő díjazásra és munkafeltételekre vonatkozó elvnek kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az EU-ból és harmadik országokból érkező szakemberekre az azonos munkahelyen végzett egyenlő munkáért járó egyenlő díjazásra és munkafeltételekre vonatkozó elvnek kell vonatkoznia;

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy a javasolt belépési rendszerrel összefüggésben gondolja át az EURES keretében egy szabványosított állás- és képességprofilokra vonatkozó nemzetközi platform kifejlesztését, figyelembe véve az európai képesítési keretrendszer kreditek gyűjtésével és átvitelével kapcsolatos megközelítését, hogy ezzel megkönnyítse a munkakereső migránsok toborzását és készségeik, képességeik és képesítéseik összehasonlítását; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot, hogy a javasolt belépési rendszerrel összefüggésben gondolja át az EURES keretében egy szabványosított állás- és képességprofilokra vonatkozó nemzetközi platform kifejlesztését, figyelembe véve az európai képesítési keretrendszer kreditek gyűjtésével és átvitelével kapcsolatos megközelítését, hogy ezzel megkönnyítse a munkakereső migránsok toborzását és készségeik, képességeik és képesítéseik összehasonlítását;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az európai képesítési keretrendszer kreditek gyűjtésével és átvitelével kapcsolatos megközelítésén alapuló belépési rendszerben való részvétel vonzóvá teszi a tagállamokat a harmadik országbeli szakképzett állampolgárok körében, akiknek e rendszer könnyebbséget jelent; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az európai képesítési keretrendszer kreditek gyűjtésével és átvitelével kapcsolatos megközelítésén alapuló belépési rendszerben való részvétel vonzóvá teszi a tagállamokat a harmadik országbeli szakképzett állampolgárok körében, akiknek e rendszer könnyebbséget jelent;

| 27. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szakképzett munkaerő migrációja keresletorientált legyen és integrációs intézkedések kísérjék, és kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok – régióikkal és városaikkal együttműködve – vezessék be a munkaerő iránti kereslet meghatározását és a munkavállalási célú migráció hatékonyabb irányítását szolgáló európai koordinálás közös rendszerét; ezért üdvözli a Bizottság javaslatát, amely szerint létre kell hozni a munkavállalási célú migráció irányításáról szóló párbeszédet szolgáló európai platformot, valamint 2020-ig rendszeres időközönként szisztematikusan értékelni kell az EU munkaerőpiacán jelentkező hosszú távú keresletet és kínálatot ágazatok, foglalkozások, képzettségi szintek és tagállamok szerinti bontásban; hangsúlyozza, hogy a tervnek világosan meg kell határoznia az EU-ban rövid és középtávon jelentkező munkaerőhiányt is; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szakképzett munkaerő migrációja keresletorientált legyen és integrációs intézkedések kísérjék, és kéri, hogy a Bizottság és a tagállamok – régióikkal és városaikkal együttműködve – vezessék be a munkaerő iránti kereslet meghatározását és a munkavállalási célú migráció hatékonyabb irányítását szolgáló európai koordinálás közös rendszerét; ezért üdvözli a Bizottság javaslatát, amely szerint létre kell hozni a munkavállalási célú migráció irányításáról szóló párbeszédet szolgáló európai platformot, valamint 2020-ig rendszeres időközönként szisztematikusan értékelni kell az EU munkaerőpiacán jelentkező hosszú távú keresletet és kínálatot ágazatok, foglalkozások, képzettségi szintek és tagállamok szerinti bontásban; hangsúlyozza, hogy a tervnek világosan meg kell határoznia az EU-ban rövid és középtávon jelentkező munkaerőhiányt is;

| 28. | javasolja, hogy ez a rendszer legalább a hiányszakmákat sorolja fel, és a munkáltatói adatok alapján elemezze a keresletet; |
| --- | --- |

28.

javasolja, hogy ez a rendszer legalább a hiányszakmákat sorolja fel, és a munkáltatói adatok alapján elemezze a keresletet;

| 29. | felszólítja a tagállamokat, hogy figyelembe véve a közösségi preferenciazáradékot, továbbá az állandó szakemberhiány ellenére és miatt mozdítsák elő az EU-n belüli mobilitást, és ennek megfelelően könnyítsék meg a más tagállamokból származó uniós polgárok toborzásának feltételeit, toborzását és integrációját is; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan eszközöket, amelyek az EU-n belüli mobilitáson keresztül orvosolják a munkaerő-piaci hiányosságokat, valamint ruházzanak be a munkakeresés során sikerrel nem járó, és ezért származási országukba visszatérő uniós bevándorlók visszailleszkedését segítő szolgáltatásokba; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a tagállamokat, hogy figyelembe véve a közösségi preferenciazáradékot, továbbá az állandó szakemberhiány ellenére és miatt mozdítsák elő az EU-n belüli mobilitást, és ennek megfelelően könnyítsék meg a más tagállamokból származó uniós polgárok toborzásának feltételeit, toborzását és integrációját is; felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan eszközöket, amelyek az EU-n belüli mobilitáson keresztül orvosolják a munkaerő-piaci hiányosságokat, valamint ruházzanak be a munkakeresés során sikerrel nem járó, és ezért származási országukba visszatérő uniós bevándorlók visszailleszkedését segítő szolgáltatásokba;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalási célú migráció témáját nem helyénvaló a közvélemény riogatására felhasználni; megállapítja, hogy az előítéleteken és gyűlöleten alapuló, előzetesen megfogalmazott negatív vélemények aláássák a társadalom alapját képező szolidaritást, és határozottan el kell utasítani a téma populista eszközként való felhasználását; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a munkavállalási célú migráció témáját nem helyénvaló a közvélemény riogatására felhasználni; megállapítja, hogy az előítéleteken és gyűlöleten alapuló, előzetesen megfogalmazott negatív vélemények aláássák a társadalom alapját képező szolidaritást, és határozottan el kell utasítani a téma populista eszközként való felhasználását;

| 31. | emlékeztet a tömegtájékoztatás fontos szerepére a bevándorlásról és a beilleszkedésről a közvéleményben kialakult kép alakításában, és felelősségteljes újságírást szorgalmaz egymás hasonlóságainak és különbségeinek kölcsönös tiszteletben tartása és megértése előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

31.

emlékeztet a tömegtájékoztatás fontos szerepére a bevándorlásról és a beilleszkedésről a közvéleményben kialakult kép alakításában, és felelősségteljes újságírást szorgalmaz egymás hasonlóságainak és különbségeinek kölcsönös tiszteletben tartása és megértése előmozdítása érdekében.

| 32. | úgy véli, hogy a migránsoknak, a menekülteknek és a menedékkérőknek könnyebb, nehézségektől mentes hozzáférést kell biztosítani a munkaerőpiachoz, és el kell érni, hogy számíthassanak formális, nem formális és informális tanulás útján megszerzett diplomáik, képesítéseik és készségeik gyors és költségkímélő értékelésére és adott esetben elismerésére és validálására; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét javaslatokat arra vonatkozóan, hogy hogyan hozható létre a harmadik országbeli állampolgárok képzettségeinek és diplomáinak elismerését szolgáló mechanizmus, beleértve dokumentumok hiányában a képességek hatékony értékelését is; emlékeztet arra, hogy ennek érdekében fontos a partnerországokban az átláthatóság támogatása, ami kompetenciákat, a végzettségeket és a képességeket illeti; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a migránsoknak, a menekülteknek és a menedékkérőknek könnyebb, nehézségektől mentes hozzáférést kell biztosítani a munkaerőpiachoz, és el kell érni, hogy számíthassanak formális, nem formális és informális tanulás útján megszerzett diplomáik, képesítéseik és készségeik gyors és költségkímélő értékelésére és adott esetben elismerésére és validálására; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen konkrét javaslatokat arra vonatkozóan, hogy hogyan hozható létre a harmadik országbeli állampolgárok képzettségeinek és diplomáinak elismerését szolgáló mechanizmus, beleértve dokumentumok hiányában a képességek hatékony értékelését is; emlékeztet arra, hogy ennek érdekében fontos a partnerországokban az átláthatóság támogatása, ami kompetenciákat, a végzettségeket és a képességeket illeti;

| 33. | megállapítja, hogy a munkaerő-piaci igényeket szem előtt tartó bevándorlás kedvező hatást gyakorolhat a fogadó tagállam szociális biztonsági rendszereire jól képzett munkaerő biztosításával és a versenyelőny növelésével a kulturális sokszínűség (nyelvek ismerete, külföldi tapasztalatok, mobilitás stb.) következtében; |
| --- | --- |

33.

megállapítja, hogy a munkaerő-piaci igényeket szem előtt tartó bevándorlás kedvező hatást gyakorolhat a fogadó tagállam szociális biztonsági rendszereire jól képzett munkaerő biztosításával és a versenyelőny növelésével a kulturális sokszínűség (nyelvek ismerete, külföldi tapasztalatok, mobilitás stb.) következtében;

| 34. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a partnerországokkal együttműködve fektessenek nagyobb hangsúlyt a gyermekmunka elleni küzdelemre azzal a céllal, hogy helyette méltányos munkahelyeket teremtsenek a felnőttek számára, és tegyék lehetővé a gyermekek számára, hogy megfelelő oktatást kapjanak; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a partnerországokkal együttműködve fektessenek nagyobb hangsúlyt a gyermekmunka elleni küzdelemre azzal a céllal, hogy helyette méltányos munkahelyeket teremtsenek a felnőttek számára, és tegyék lehetővé a gyermekek számára, hogy megfelelő oktatást kapjanak;

| 35. | a tisztességes munkakörülmények érvényesítése, javítása és védelme érdekében javasolja a szakszervezetek egyesülési szabadságának és kollektív tárgyaláshoz való jogának kivétel nélküli végrehajtását; |
| --- | --- |

35.

a tisztességes munkakörülmények érvényesítése, javítása és védelme érdekében javasolja a szakszervezetek egyesülési szabadságának és kollektív tárgyaláshoz való jogának kivétel nélküli végrehajtását;

| 36. | felszólítja a migránsokat, hogy a lehető leggyorsabban készüljenek fel a hazai munkaerőpiacra; ebben az összefüggésben rámutat a munkaerő-piaci integráció terén bevált legjobb gyakorlatokra, például a migránsok mentorálására, az integrációs kísérleti projektekre, a „migránsok a migránsokért” programra és a szaknyelvet oktató tanfolyamokra, továbbá a migránsok tanköteles korú gyermekeinek segítésére és ösztönzésére, valamint a migráns hátterű, képzett személyek általi vállalkozásalapítás előmozdítására; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a migránsokat, hogy a lehető leggyorsabban készüljenek fel a hazai munkaerőpiacra; ebben az összefüggésben rámutat a munkaerő-piaci integráció terén bevált legjobb gyakorlatokra, például a migránsok mentorálására, az integrációs kísérleti projektekre, a „migránsok a migránsokért” programra és a szaknyelvet oktató tanfolyamokra, továbbá a migránsok tanköteles korú gyermekeinek segítésére és ösztönzésére, valamint a migráns hátterű, képzett személyek általi vállalkozásalapítás előmozdítására;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a fogadó állam nyelvének elsajátítása képezi a szolgáltatásorientált európai munkaerőpiacon elért siker alapját; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy elegendő nyelvtanulási lehetőség álljon rendelkezésre annak érdekében, hogy a nyelvi nehézségek ne képezzenek további akadályt a munka világában, és üdvözli a vállalkozások önálló kezdeményezéseit e téren; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a fogadó állam nyelvének elsajátítása képezi a szolgáltatásorientált európai munkaerőpiacon elért siker alapját; hangsúlyozza továbbá, hogy a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy elegendő nyelvtanulási lehetőség álljon rendelkezésre annak érdekében, hogy a nyelvi nehézségek ne képezzenek további akadályt a munka világában, és üdvözli a vállalkozások önálló kezdeményezéseit e téren;

| 38. | ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy a migránsokat jobban tájékoztassák az önfoglalkoztatás területén meglévő lehetőségekről és problémákról, az európai és nemzeti támogatási eszközökről, valamint a segítségnyújtó szervezetekről és szervekről; |
| --- | --- |

38.

ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy a migránsokat jobban tájékoztassák az önfoglalkoztatás területén meglévő lehetőségekről és problémákról, az európai és nemzeti támogatási eszközökről, valamint a segítségnyújtó szervezetekről és szervekről;

| 39. | javasolja a Bizottságnak, hogy 2016-ot az integráció európai évének nyilvánítsa, ezzel együtt szorgalmazza, hogy a Bizottság külön hangsúlyt helyezzen a munkavégzésen keresztül megvalósuló integrációra; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az integráció éve a tagállamokra vonatkozó konkrét jogszabályokat és teljesítménymérő referenciaértékeket is foglaljon magában; |
| --- | --- |

39.

javasolja a Bizottságnak, hogy 2016-ot az integráció európai évének nyilvánítsa, ezzel együtt szorgalmazza, hogy a Bizottság külön hangsúlyt helyezzen a munkavégzésen keresztül megvalósuló integrációra; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az integráció éve a tagállamokra vonatkozó konkrét jogszabályokat és teljesítménymérő referenciaértékeket is foglaljon magában;

| 40. | javasolja a tagállamoknak, hogy cseréljék ki és fejlesszék tovább a munkahelyi sokszínűség előmozdítása terén bevált gyakorlatokat, mint amilyen a coaching, az induló vállalkozások támogatása, a beilleszkedési programok, a támogatott munkahelyek, a fókuszcsoportok, a diverzifikációs tervek, a munkavállalókkal való egyéni foglalkozás, a nyelvi és kompetenciaképzés, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni kampányok; |
| --- | --- |

40.

javasolja a tagállamoknak, hogy cseréljék ki és fejlesszék tovább a munkahelyi sokszínűség előmozdítása terén bevált gyakorlatokat, mint amilyen a coaching, az induló vállalkozások támogatása, a beilleszkedési programok, a támogatott munkahelyek, a fókuszcsoportok, a diverzifikációs tervek, a munkavállalókkal való egyéni foglalkozás, a nyelvi és kompetenciaképzés, valamint a hátrányos megkülönböztetés elleni kampányok;

| 41. | megállapítja, hogy számos tagállamban nincs kellőképpen biztosítva a migránsok integrációja, és ezért a hatóságok részéről további célzott erőfeszítésekre van szükség; véleménye szerint ez részben annak a hibás megközelítésnek tudható be, amely elsősorban biztonsági kockázatként tekint a migránsokra, és nem vesz tudomást kellőképpen a pozitív lehetőségekről; véleménye szerint emiatt a származási országban szerzett képesítéseket sok esetben egyáltalán nem ismerik el a kellő mértékben; |
| --- | --- |

41.

megállapítja, hogy számos tagállamban nincs kellőképpen biztosítva a migránsok integrációja, és ezért a hatóságok részéről további célzott erőfeszítésekre van szükség; véleménye szerint ez részben annak a hibás megközelítésnek tudható be, amely elsősorban biztonsági kockázatként tekint a migránsokra, és nem vesz tudomást kellőképpen a pozitív lehetőségekről; véleménye szerint emiatt a származási országban szerzett képesítéseket sok esetben egyáltalán nem ismerik el a kellő mértékben;

| 42. | elismeri a körkörös (munkavállalási célú) migrációban rejlő lehetőséget arra, hogy, „háromszorosan nyertes helyzetet” eredményezzen, amely a migráns, a fogadó ország és a származási ország javát is szolgálja, és felszólítja a tagállamokat, hogy legyenek nyitottak a be- és kivándorlás e formája iránt és segítsék elő; |
| --- | --- |

42.

elismeri a körkörös (munkavállalási célú) migrációban rejlő lehetőséget arra, hogy, „háromszorosan nyertes helyzetet” eredményezzen, amely a migráns, a fogadó ország és a származási ország javát is szolgálja, és felszólítja a tagállamokat, hogy legyenek nyitottak a be- és kivándorlás e formája iránt és segítsék elő;

| 43. | fontosnak tartja, hogy az egyén álljon a körkörös migráció középpontjában, és hogy az egyén által megszerzett ismereteket és készségeket az egyén visszatérésekor fel lehessen használni; |
| --- | --- |

43.

fontosnak tartja, hogy az egyén álljon a körkörös migráció középpontjában, és hogy az egyén által megszerzett ismereteket és készségeket az egyén visszatérésekor fel lehessen használni;

| 44. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az együttműködést a harmadik országokkal a körkörös migráció terén, és vonják be őket a tárgyalásokba és szerződésekbe, különösen a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés keretében, valamint az ahhoz kapcsolódó migrációs és mobilitási párbeszédekbe és a mobilitási partnerségekbe; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék az együttműködést a harmadik országokkal a körkörös migráció terén, és vonják be őket a tárgyalásokba és szerződésekbe, különösen a migrációval és a mobilitással kapcsolatos általános megközelítés keretében, valamint az ahhoz kapcsolódó migrációs és mobilitási párbeszédekbe és a mobilitási partnerségekbe;

| 45. | elfogadja alternatív keretként – ha a felek egyike nem áll készen a mobilitási partnerségben rögzített valamennyi kötelezettség teljesítésére – a migrációval és a mobilitással kapcsolatos közös ütemtervek EU és harmadik országok közötti megkötését, egyben hangsúlyozza, hogy ez csak átmeneti fázis lehet; |
| --- | --- |

45.

elfogadja alternatív keretként – ha a felek egyike nem áll készen a mobilitási partnerségben rögzített valamennyi kötelezettség teljesítésére – a migrációval és a mobilitással kapcsolatos közös ütemtervek EU és harmadik országok közötti megkötését, egyben hangsúlyozza, hogy ez csak átmeneti fázis lehet;

| 46. | üdvözli ezzel összefüggésben a migrációval és mobilitással kapcsolatos erőforrás-központok (MMRC) tervezett létrehozását a mobilitási partnerségek és a közös ütemtervek keretébe tartozó partnerországokban, és ösztönzi az ilyen központokra vonatkozó elképzelések harmadik országok számára történő javaslatát is; |
| --- | --- |

46.

üdvözli ezzel összefüggésben a migrációval és mobilitással kapcsolatos erőforrás-központok (MMRC) tervezett létrehozását a mobilitási partnerségek és a közös ütemtervek keretébe tartozó partnerországokban, és ösztönzi az ilyen központokra vonatkozó elképzelések harmadik országok számára történő javaslatát is;

| 47. | kéri, hogy támogassák a körkörös migrációra irányuló intelligens stratégiákat, amelyeket elősegítenek a szükséges források, jogi garanciák és feltételek a biztonságos munkahelyek létrehozása és az illegális bevándorlás megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

47.

kéri, hogy támogassák a körkörös migrációra irányuló intelligens stratégiákat, amelyeket elősegítenek a szükséges források, jogi garanciák és feltételek a biztonságos munkahelyek létrehozása és az illegális bevándorlás megakadályozása érdekében;

| 48. | megjegyzi, hogy az ilyenfajta sikeres együttműködés hosszú távú kötelezettségvállalást kíván meg, amihez az EU számára egyedülálló lehetőséget kínálnak pénzügyi eszközei, amelyek révén támogathatja például a körkörös migrációval is foglalkozó visszatérési és integrációs programokat; |
| --- | --- |

48.

megjegyzi, hogy az ilyenfajta sikeres együttműködés hosszú távú kötelezettségvállalást kíván meg, amihez az EU számára egyedülálló lehetőséget kínálnak pénzügyi eszközei, amelyek révén támogathatja például a körkörös migrációval is foglalkozó visszatérési és integrációs programokat;

| 49. | hangsúlyozza a körkörös migrációra irányuló programok rugalmas kialakításának és az EJEE 8. cikkének, valamint a 2003/109/EK és a 2003/86/EK irányelvek figyelembevételének szükségességét; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza a körkörös migrációra irányuló programok rugalmas kialakításának és az EJEE 8. cikkének, valamint a 2003/109/EK és a 2003/86/EK irányelvek figyelembevételének szükségességét;

| 50. | hangsúlyozza, hogy e tekintetben ésszerű a fogadó országba való megérkezés előtt nyújtott nyelvi és kompetenciaképzés, valamint a visszatérésre való felkészítés, és emlékeztet arra a lehetőségre, hogy úgynevezett kiutazásra felkészítő irodákat („pre-departure desks”) hoznak létre a származási és fogadó országban; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy e tekintetben ésszerű a fogadó országba való megérkezés előtt nyújtott nyelvi és kompetenciaképzés, valamint a visszatérésre való felkészítés, és emlékeztet arra a lehetőségre, hogy úgynevezett kiutazásra felkészítő irodákat („pre-departure desks”) hoznak létre a származási és fogadó országban;

| 51. | tudva, hogy a migrációs és a munkaerő-piaci politikának szorosan össze kell függnie, e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse a kapcsolatokat a munkaerőigény, a körkörös migráció, a fejlesztési, a szomszédság-, valamint a külpolitika között, és ezt kezelje prioritásként; üdvözli az EU által harmadik országokban a bevándorlás kezelésére fordított eddigi pénzügyi támogatásokat, köztük a „migrációs szakértelem II” (Migration EU Expertise II – MIEUX II) eszközt, és a lehető legnagyobb szinergiák kialakítását kéri az európai projektek finanszírozása terén az Európai Szociális Alap és a Menekültügyi és Migrációs Alap között; |
| --- | --- |

51.

tudva, hogy a migrációs és a munkaerő-piaci politikának szorosan össze kell függnie, e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy erősítse a kapcsolatokat a munkaerőigény, a körkörös migráció, a fejlesztési, a szomszédság-, valamint a külpolitika között, és ezt kezelje prioritásként; üdvözli az EU által harmadik országokban a bevándorlás kezelésére fordított eddigi pénzügyi támogatásokat, köztük a „migrációs szakértelem II” (Migration EU Expertise II – MIEUX II) eszközt, és a lehető legnagyobb szinergiák kialakítását kéri az európai projektek finanszírozása terén az Európai Szociális Alap és a Menekültügyi és Migrációs Alap között;

| 52. | üdvözli az integrációs politikai intézkedések kidolgozására irányuló meglévő uniós eszközöket, például a beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi kapcsolattartók hálózatát, az integrációról szóló európai honlapot, az integrációról szóló európai kézikönyvet, az Európai Beilleszkedési Alapot, a Menekültügyi és Migrációs Alapot, az uniós bevándorlási portált és az integráció európai moduljaira irányuló kezdeményezést; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az integrációs politikai intézkedések kidolgozására irányuló meglévő uniós eszközöket, például a beilleszkedéssel foglalkozó nemzetközi kapcsolattartók hálózatát, az integrációról szóló európai honlapot, az integrációról szóló európai kézikönyvet, az Európai Beilleszkedési Alapot, a Menekültügyi és Migrációs Alapot, az uniós bevándorlási portált és az integráció európai moduljaira irányuló kezdeményezést;

| 53. | emlékeztet a bevándorlók beilleszkedésével kapcsolatos közös uniós alapelvekre; sajnálatának ad hangot, amiért a tagállamok jelenleg nem használják ki teljes mértékben az Európai Beilleszkedési Alapban rejlő lehetőségeket, és emlékeztet arra, hogy az említett alap célja a közös uniós alapelvek végrehajtására irányuló tagállami intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet a bevándorlók beilleszkedésével kapcsolatos közös uniós alapelvekre; sajnálatának ad hangot, amiért a tagállamok jelenleg nem használják ki teljes mértékben az Európai Beilleszkedési Alapban rejlő lehetőségeket, és emlékeztet arra, hogy az említett alap célja a közös uniós alapelvek végrehajtására irányuló tagállami intézkedések támogatása;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a nem uniós országok nemek közötti egyenlőséget leginkább tiszteletben tartó bevándorlási politikáinak legjobb gyakorlatait kell azonosítani, megosztani és előmozdítani; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok és a nem uniós országok nemek közötti egyenlőséget leginkább tiszteletben tartó bevándorlási politikáinak legjobb gyakorlatait kell azonosítani, megosztani és előmozdítani;

| 55. | hangsúlyozza, hogy a lehető legjobban ki kell aknázni a polgárok európai évében (2013) rejlő lehetőségeket, hangsúlyozva a migráns nők szabad mozgását és az európai társadalomban való teljes körű részvételüket; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy a lehető legjobban ki kell aknázni a polgárok európai évében (2013) rejlő lehetőségeket, hangsúlyozva a migráns nők szabad mozgását és az európai társadalomban való teljes körű részvételüket;

| 56. | felkéri a tagállamokat, hogy a migránsok közösségeiben a nemekkel kapcsolatos mélyen gyökerező sztereotípiák elleni küzdelem jegyében szervezzenek kampányokat a migráns nők társadalmi, gazdasági, oktatási és munkaerő-piaci integrációjának és részvételének javítása és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

56.

felkéri a tagállamokat, hogy a migránsok közösségeiben a nemekkel kapcsolatos mélyen gyökerező sztereotípiák elleni küzdelem jegyében szervezzenek kampányokat a migráns nők társadalmi, gazdasági, oktatási és munkaerő-piaci integrációjának és részvételének javítása és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem céljából;

| 57. | rámutat arra, hogy számos potenciális migránsnak a származási országában hosszú várakozási idővel kell szembesülnie a tagállamok konzuli szolgálatain, és ilyen körülmények között rendkívül nehéz a körkörös munkaviszonyba történő gyors, megbízható és zökkenőmentes munkaerő-közvetítés; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg a közös európai konzuli szolgálat kiépítését az uniós küldöttségeken és a tagállamok nagykövetségein; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy számos potenciális migránsnak a származási országában hosszú várakozási idővel kell szembesülnie a tagállamok konzuli szolgálatain, és ilyen körülmények között rendkívül nehéz a körkörös munkaviszonyba történő gyors, megbízható és zökkenőmentes munkaerő-közvetítés; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg a közös európai konzuli szolgálat kiépítését az uniós küldöttségeken és a tagállamok nagykövetségein;

| 58. | ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) személyzetének, különösen az uniós küldöttségek személyzetének a migrációval kapcsolatos általános megközelítésről szóló képzését annak biztosítása érdekében, hogy az uniós bevándorlási politika ténylegesen érvényesüljön a külső fellépések során; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) személyzetének, különösen az uniós küldöttségek személyzetének a migrációval kapcsolatos általános megközelítésről szóló képzését annak biztosítása érdekében, hogy az uniós bevándorlási politika ténylegesen érvényesüljön a külső fellépések során;

| 59. | határozottan ösztönzi az EKSZ-t, hogy törekedjen aktívabb koordinációs szerepre a migrációs politikai folyamat külső dimenziójában; |
| --- | --- |

59.

határozottan ösztönzi az EKSZ-t, hogy törekedjen aktívabb koordinációs szerepre a migrációs politikai folyamat külső dimenziójában;

| 60. | hangsúlyozza az intelligens határellenőrzés jelentőségét az EU számára, valamint a biometrikus azonosítók segítségével történő ellenőrzés lehetőségét; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza az intelligens határellenőrzés jelentőségét az EU számára, valamint a biometrikus azonosítók segítségével történő ellenőrzés lehetőségét;

| 61. | úgy véli, hogy a bevándorlást és a tartózkodást világos, méltányos és megkülönböztetésmentes szabályoknak kell szabályozniuk, amelyeknek meg kell felelniük a jogállami normáknak nemzeti és uniós szinten egyaránt; hangsúlyozza, hogy a bevándorlási kritériumoknak könnyen érthetőknek és hosszú ideig érvényesnek kell lenniük; megállapítja, hogy a hosszú távú tartózkodáshoz való jog megvalósulása a belátható jövőben perspektívákat nyit, és ezáltal az integráció kulcsa; hangsúlyozza, hogy a nyelvtudás fontos, de el kell utasítani kiválasztási vagy szankciós eszközként való alkalmazását, és elő kell mozdítani és támogatni kell a nyelvtanulást; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a bevándorlást és a tartózkodást világos, méltányos és megkülönböztetésmentes szabályoknak kell szabályozniuk, amelyeknek meg kell felelniük a jogállami normáknak nemzeti és uniós szinten egyaránt; hangsúlyozza, hogy a bevándorlási kritériumoknak könnyen érthetőknek és hosszú ideig érvényesnek kell lenniük; megállapítja, hogy a hosszú távú tartózkodáshoz való jog megvalósulása a belátható jövőben perspektívákat nyit, és ezáltal az integráció kulcsa; hangsúlyozza, hogy a nyelvtudás fontos, de el kell utasítani kiválasztási vagy szankciós eszközként való alkalmazását, és elő kell mozdítani és támogatni kell a nyelvtanulást;

| 62. | a 2008/115/EK és a 2009/52/EK irányelvre hivatkozva megállapítja, hogy a munkavállalási célú illegális migráció az eredményes ellenőrzés mellett a migráció jogszerű módjainak elérhetőbbé tétele révén is csökkenthető; |
| --- | --- |

62.

a 2008/115/EK és a 2009/52/EK irányelvre hivatkozva megállapítja, hogy a munkavállalási célú illegális migráció az eredményes ellenőrzés mellett a migráció jogszerű módjainak elérhetőbbé tétele révén is csökkenthető;

| 63. | sajnálatát fejezi ki, amiért az állampolgársághoz való születéskori jogra vonatkozó jogszabályok módosultak néhány tagállamban, ami gyakoribbá teszi a hontalanság eseteit az Unióban. |
| --- | --- |

63.

sajnálatát fejezi ki, amiért az állampolgársághoz való születéskori jogra vonatkozó jogszabályok módosultak néhány tagállamban, ami gyakoribbá teszi a hontalanság eseteit az Unióban.

| 64. | hangsúlyozza, hogy a jogszerű és az illegális migráció egyaránt napjaink jelensége, és hogy a migrációs politika terén közös jogi keretre van szükség a migránsok és a potenciális áldozatok, elsősorban a nők és a gyermekek védelme érdekében, akik a migrációval összefüggésben ki vannak szolgáltatva a szervezett bűnözés különböző formáinak, például az emberkereskedelemnek; hangsúlyozza továbbá, hogy az illegális migráció közös jogi keret segítségével csökkenthető; |
| --- | --- |

64.

hangsúlyozza, hogy a jogszerű és az illegális migráció egyaránt napjaink jelensége, és hogy a migrációs politika terén közös jogi keretre van szükség a migránsok és a potenciális áldozatok, elsősorban a nők és a gyermekek védelme érdekében, akik a migrációval összefüggésben ki vannak szolgáltatva a szervezett bűnözés különböző formáinak, például az emberkereskedelemnek; hangsúlyozza továbbá, hogy az illegális migráció közös jogi keret segítségével csökkenthető;

| 65. | elítéli, hogy származási országaikban sok migráns nőt félrevezetnek fejlett országokba szóló munkaszerződések ígéretével, sőt néhányukat szexuális kizsákmányolás céljával szervezett bűnözők és embercsempészettel foglalkozó hálózatok elrabolják; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az ilyen visszaélésszerű és embertelen magatartások elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

65.

elítéli, hogy származási országaikban sok migráns nőt félrevezetnek fejlett országokba szóló munkaszerződések ígéretével, sőt néhányukat szexuális kizsákmányolás céljával szervezett bűnözők és embercsempészettel foglalkozó hálózatok elrabolják; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az ilyen visszaélésszerű és embertelen magatartások elleni küzdelem terén;

| 66. | kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályi kereteket, amelyek biztosítják a bevándorló nők számára az egyéni útlevél és tartózkodási engedély birtoklásához való jogot, és amelyek lehetővé teszik azt, hogy büntetőjogi szempontból felelősségre vonható legyen minden személy, aki ezeket a dokumentumokat elveszi tőlük; |
| --- | --- |

66.

kéri a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályi kereteket, amelyek biztosítják a bevándorló nők számára az egyéni útlevél és tartózkodási engedély birtoklásához való jogot, és amelyek lehetővé teszik azt, hogy büntetőjogi szempontból felelősségre vonható legyen minden személy, aki ezeket a dokumentumokat elveszi tőlük;

| 67. | hangsúlyozza, hogy képzettségüktől és szakmai gyakorlatuktól függetlenül a migráns nők foglalkoztatása nagyrészt a háztartási és ápolási szolgáltatásokra összpontosul; tiltakozik az ellen, hogy nagy többségük szerződés nélkül, nagyon alacsony bérért és bármiféle szociális jogosultság nélkül dolgozik; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy képzettségüktől és szakmai gyakorlatuktól függetlenül a migráns nők foglalkoztatása nagyrészt a háztartási és ápolási szolgáltatásokra összpontosul; tiltakozik az ellen, hogy nagy többségük szerződés nélkül, nagyon alacsony bérért és bármiféle szociális jogosultság nélkül dolgozik;

| 68. | üdvözli az ILO háztartási alkalmazottakra vonatkozó 189. egyezményét, amely 2013-ban lép hatályba, és felszólítja az összes tagállamot az egyezmény haladéktalan a ratifikálására; |
| --- | --- |

68.

üdvözli az ILO háztartási alkalmazottakra vonatkozó 189. egyezményét, amely 2013-ban lép hatályba, és felszólítja az összes tagállamot az egyezmény haladéktalan a ratifikálására;

| 69. | üdvözli a szociális biztonsággal kapcsolatos koordinációról szóló hatályos uniós határozatokat, amelyekről megállapodás jött létre Algériával, Marokkóval, Tunéziával, Horvátországgal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Izraellel, Montenegróval, San Marinóval, Albániával és Törökországgal; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a szociális biztonsággal kapcsolatos koordináció kérdésének harmadik országbeli állampolgárok esetében történő kezelése érdekében, és különösen a jogok megőrzésével kapcsolatban abban az esetben, amikor az Unió területét elhagyják, illetve oda visszatérnek, továbbá hogy rendeljenek az uniós migrációs politika mellé megfelelő intézkedéseket, amelyek kezelik a migránsokat illető szociális biztonsági jogokat; |
| --- | --- |

69.

üdvözli a szociális biztonsággal kapcsolatos koordinációról szóló hatályos uniós határozatokat, amelyekről megállapodás jött létre Algériával, Marokkóval, Tunéziával, Horvátországgal, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal, Izraellel, Montenegróval, San Marinóval, Albániával és Törökországgal; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a szociális biztonsággal kapcsolatos koordináció kérdésének harmadik országbeli állampolgárok esetében történő kezelése érdekében, és különösen a jogok megőrzésével kapcsolatban abban az esetben, amikor az Unió területét elhagyják, illetve oda visszatérnek, továbbá hogy rendeljenek az uniós migrációs politika mellé megfelelő intézkedéseket, amelyek kezelik a migránsokat illető szociális biztonsági jogokat;

| 70. | ebben az összefüggésben üdvözli a szociális biztonságról szóló ibér-amerikai megállapodást, és ösztönzi azon lehetőség megteremtését, hogy Portugália és Spanyolország mellett további tagállamok is csatlakozzanak ehhez a megállapodáshoz mint az európai koordináció platformjához; hangsúlyozza, hogy míg az uniós tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodások jobb védelmet biztosíthatnak a társadalombiztosítás terén, az EU országai között mozgó harmadik országbeli állampolgárok számára nehéz nyomon követni, hogy a szociális biztonság terén milyen jogokkal rendelkeznek; üdvözli ezért a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával kapcsolatos bevált gyakorlatok és információk cseréjét szolgáló uniós mechanizmust, továbbá javasolja, hogy az érvényes kétoldalú nemzeti megállapodásokat a Bizottság gyűjtse össze, dolgozza fel és átlátható módon tegye hozzáférhetővé; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatást a kétoldalú megállapodást kötő tagállamok számára, hogy EU-szerte egységesebb alkalmazás valósuljon meg, tiszteletben tartva a szociális biztonság uniós koordinálását és a szociális biztonságról szóló ILO-egyezményeket egyaránt; |
| --- | --- |

70.

ebben az összefüggésben üdvözli a szociális biztonságról szóló ibér-amerikai megállapodást, és ösztönzi azon lehetőség megteremtését, hogy Portugália és Spanyolország mellett további tagállamok is csatlakozzanak ehhez a megállapodáshoz mint az európai koordináció platformjához; hangsúlyozza, hogy míg az uniós tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodások jobb védelmet biztosíthatnak a társadalombiztosítás terén, az EU országai között mozgó harmadik országbeli állampolgárok számára nehéz nyomon követni, hogy a szociális biztonság terén milyen jogokkal rendelkeznek; üdvözli ezért a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy hozzanak létre a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával kapcsolatos bevált gyakorlatok és információk cseréjét szolgáló uniós mechanizmust, továbbá javasolja, hogy az érvényes kétoldalú nemzeti megállapodásokat a Bizottság gyűjtse össze, dolgozza fel és átlátható módon tegye hozzáférhetővé; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatást a kétoldalú megállapodást kötő tagállamok számára, hogy EU-szerte egységesebb alkalmazás valósuljon meg, tiszteletben tartva a szociális biztonság uniós koordinálását és a szociális biztonságról szóló ILO-egyezményeket egyaránt;

| 71. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szociális biztonság tekintetében terjesszék ki az Unió társulási megállapodásainak gyakorlati hatókörét a harmadik országokra és nagyobb régiókra; ezért felszólít arra, hogy a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziója fontos elemként kerüljön be az EU külkapcsolataiba és a harmadik államokkal folytatott tárgyalásokba; |
| --- | --- |

71.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a szociális biztonság tekintetében terjesszék ki az Unió társulási megállapodásainak gyakorlati hatókörét a harmadik országokra és nagyobb régiókra; ezért felszólít arra, hogy a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának külső dimenziója fontos elemként kerüljön be az EU külkapcsolataiba és a harmadik államokkal folytatott tárgyalásokba;

| 72. | rámutat, hogy noha az 1231/2010/EU rendelet elfogadása lehetővé tette a 883/2004/EK rendeletben foglalt jogok harmadik országok állampolgáraira való kiterjesztését, e jogokkal csak az Unión belüli határokon átnyúló tevékenységek esetén lehet élni, ami annyit jelent, hogy a legtöbb harmadik országbeli állampolgárra nem vonatkoznak; úgy véli, hogy a szociális biztonsághoz való hozzáféréshez kapcsolódó, az uniós jogban már meglévő intézkedések, köztük az összevont engedélyről szóló irányelv, teljes mértékben végrehajtásra kerülnek; |
| --- | --- |

72.

rámutat, hogy noha az 1231/2010/EU rendelet elfogadása lehetővé tette a 883/2004/EK rendeletben foglalt jogok harmadik országok állampolgáraira való kiterjesztését, e jogokkal csak az Unión belüli határokon átnyúló tevékenységek esetén lehet élni, ami annyit jelent, hogy a legtöbb harmadik országbeli állampolgárra nem vonatkoznak; úgy véli, hogy a szociális biztonsághoz való hozzáféréshez kapcsolódó, az uniós jogban már meglévő intézkedések, köztük az összevont engedélyről szóló irányelv, teljes mértékben végrehajtásra kerülnek;

| 73. | üdvözli ezzel összefüggésben a 2009/50/EK irányelvben (a kék kártyáról szóló irányelvben) a harmadik országok állampolgáraira kiterjesztett szabályokat, és felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ki az említett irányelv végrehajtását és munkaerő-piaci hatásait; |
| --- | --- |

73.

üdvözli ezzel összefüggésben a 2009/50/EK irányelvben (a kék kártyáról szóló irányelvben) a harmadik országok állampolgáraira kiterjesztett szabályokat, és felhívja a Bizottságot, hogy értékelje ki az említett irányelv végrehajtását és munkaerő-piaci hatásait;

| 74. | hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok jogait az EU-n kívül is védeni kell, valamint akkor is, amikor harmadik országokban dolgoznak vagy dolgoztak; |
| --- | --- |

74.

hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok jogait az EU-n kívül is védeni kell, valamint akkor is, amikor harmadik országokban dolgoznak vagy dolgoztak;

| 75. | ezért kéri olyan egységes és viszonosságon alapuló uniós megközelítés alkalmazását a harmadik országokkal szemben a szociális biztonság koordinálása terén, amely kiterjed valamennyi uniós polgárra és harmadik országbeli állampolgárra, a harmadik országbeli állampolgárok – a társulási megállapodásokból eredő és az Európai Unió Bírósága által biztosított – jogainak sérelme nélkül; |
| --- | --- |

75.

ezért kéri olyan egységes és viszonosságon alapuló uniós megközelítés alkalmazását a harmadik országokkal szemben a szociális biztonság koordinálása terén, amely kiterjed valamennyi uniós polgárra és harmadik országbeli állampolgárra, a harmadik országbeli állampolgárok – a társulási megállapodásokból eredő és az Európai Unió Bírósága által biztosított – jogainak sérelme nélkül;

| 76. | ebben az összefüggésben ösztönzi egy fakultatív, önkéntes és átfogó „28. rendszer” megfontolását, amely a bevándorlókra és a más uniós tagállamban tartózkodó uniós polgárokra vonatkozik; |
| --- | --- |

76.

ebben az összefüggésben ösztönzi egy fakultatív, önkéntes és átfogó „28. rendszer” megfontolását, amely a bevándorlókra és a más uniós tagállamban tartózkodó uniós polgárokra vonatkozik;

| 77. | üdvözli az európai egészségbiztosítási kártya létrehozását, és ösztönzi a kártya használatának további terjesztését és egyszerűsítését; |
| --- | --- |

77.

üdvözli az európai egészségbiztosítási kártya létrehozását, és ösztönzi a kártya használatának további terjesztését és egyszerűsítését;

| 78. | hangsúlyozza, hogy az európai munkaerőpiac vonzereje attól is függ, hogy a nyugdíj- és szociális jogosultságok a származási országba való esetleges visszatérés esetén átruházhatók-e és érvényesek maradnak-e; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza, hogy az európai munkaerőpiac vonzereje attól is függ, hogy a nyugdíj- és szociális jogosultságok a származási országba való esetleges visszatérés esetén átruházhatók-e és érvényesek maradnak-e;

| 79. | üdvözli az összevont engedélyről szóló irányelv elfogadását, amely a 883/2004/EK rendelettel összhangban lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgárok és túlélő hozzátartozóik számára a nyugdíjak hordozhatóságát; felszólítja a jelenlegi uniós elnökséget és a soron következő uniós elnökségeket, hogy az Európai Bizottsággal együtt kezdjenek újra tárgyalásokat a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságáról szóló irányelvre irányuló javaslatról; |
| --- | --- |

79.

üdvözli az összevont engedélyről szóló irányelv elfogadását, amely a 883/2004/EK rendelettel összhangban lehetővé teszi a harmadik országbeli állampolgárok és túlélő hozzátartozóik számára a nyugdíjak hordozhatóságát; felszólítja a jelenlegi uniós elnökséget és a soron következő uniós elnökségeket, hogy az Európai Bizottsággal együtt kezdjenek újra tárgyalásokat a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságáról szóló irányelvre irányuló javaslatról;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziója terén az EU úttörő szerepet játszhat és nemzetközi szabványokat hozhat létre; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a szociális biztonsági rendszerek koordinációjának külső dimenziója terén az EU úttörő szerepet játszhat és nemzetközi szabványokat hozhat létre;

| 81. | felhívja a figyelmet a megfelelő információs rendszerek a migránsok számára történő fejlesztésének szükségességére, a vonatkozó programokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést is beleértve, amelyek lehetővé teszik a migrációval kapcsolatos költségek és előnyök értékelését, továbbá segítséget nyújt a döntés meghozatalában; javasolja, hogy a bevándorlók érkezésükkor azonnal kapjanak tájékoztatást arról, milyen jogállásuk lesz visszatérésükkor; ehhez a MISSOC-rendszer (a társadalmi védelemről tájékoztató kölcsönös uniós információs rendszer) használatát szorgalmazza; |
| --- | --- |

81.

felhívja a figyelmet a megfelelő információs rendszerek a migránsok számára történő fejlesztésének szükségességére, a vonatkozó programokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést is beleértve, amelyek lehetővé teszik a migrációval kapcsolatos költségek és előnyök értékelését, továbbá segítséget nyújt a döntés meghozatalában; javasolja, hogy a bevándorlók érkezésükkor azonnal kapjanak tájékoztatást arról, milyen jogállásuk lesz visszatérésükkor; ehhez a MISSOC-rendszer (a társadalmi védelemről tájékoztató kölcsönös uniós információs rendszer) használatát szorgalmazza;

| 82. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek európai és nemzeti tájékoztató kampányokat a migráns nők demokratikus életben való részvételének növelése céljából, továbbá hogy szervezzék meg és támogassák a migráns nők közötti tapasztalatcserét szolgáló platformokat; |
| --- | --- |

82.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szervezzenek európai és nemzeti tájékoztató kampányokat a migráns nők demokratikus életben való részvételének növelése céljából, továbbá hogy szervezzék meg és támogassák a migráns nők közötti tapasztalatcserét szolgáló platformokat;

| 83. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

83.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  CESE 638/2012 – SOC/449.

(2)  HL L 251., 2003.10.3., 12. o.,

(3)  HL L 16., 2004.1.23., 44. o.,

(4)  HL L 343., 2011.12.23., 1. o.;

(5)  HL L 168., 2009.6.30., 24. o.,

(6)  HL L 155., 2009.6.18., 17. o.,

(7)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.,

(8)  HL C 46. E, 2010.2.24., 48. o.,

(9)  HL C 303. E, 2006.12.13., 845. o.,

(10)  HL L 289., 2005.11.3., 15. o.,

(11)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(12)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(13)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

(14)  HL L 344., 2010.12.29., 1. o.

(15)  Európai Városok Hálózata a Bevándorlók Helyi Integrációs Politikájáért.

(16)  Európai regionális és helyi önkormányzatok a migránsok integrációjáért.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/102

---

P7_TA(2013)0093

Az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatok és az összes létező azbeszt felszámolásának kilátásai

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az azbeszttel kapcsolatos foglalkozás-egészségügyi kockázatokról és minden létező azbeszt felszámolásának kilátásairól (2012/2065(INI))

(2016/C 036/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak preambulumára, illetve 3. és 6. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 6., 9., 151., 153., 156. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 6., 9., 151., 153., 156. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 6., 31., 37. és 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1., 3., 6., 31., 37. és 35. cikkére,

| — | tekintettel az azbesztről szóló, 2006. június 1-jei ILO-határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az azbesztről szóló, 2006. június 1-jei ILO-határozatra,

| — | tekintettel az azbeszt felhasználásának biztonságáról szóló, 1989. június 16-i ILO-egyezményre |
| --- | --- |

—

tekintettel az azbeszt felhasználásának biztonságáról szóló, 1989. június 16-i ILO-egyezményre

| — | tekintettel a WHO azbesztről szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO azbesztről szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel a munkavállalók azbeszt elleni védelméről szóló 2003-as drezdai konferencián elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók azbeszt elleni védelméről szóló 2003-as drezdai konferencián elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Közösségek munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi cselekvési programjáról szóló, 1978. június 29-i tanácsi állásfoglalásra, különös tekintettel annak (4) bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi cselekvési programjáról szóló, 1978. június 29-i tanácsi állásfoglalásra, különös tekintettel annak (4) bekezdésére (1),

| — | tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelvre (keretirányelv) (2),

| — | tekintettel az időszakos vagy helyileg változó építkezések biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeinek végrehajtásáról szóló, 1992. június 24-i 92/57/EGK tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az időszakos vagy helyileg változó építkezések biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményeinek végrehajtásáról szóló, 1992. június 24-i 92/57/EGK tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a tagállamokhoz intézett, a foglalkozási megbetegedések európai ütemtervéről szóló, 1990. május 22-i 90/326/EGK bizottsági ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamokhoz intézett, a foglalkozási megbetegedések európai ütemtervéről szóló, 1990. május 22-i 90/326/EGK bizottsági ajánlásra (5),

| — | tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között” című bizottsági közleményre (COM(2007)0062),

| — | tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című, 2011. április 24-i munkadokumentumára (SEC(2011)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság szolgálatainak „Az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékelése” című, 2011. április 24-i munkadokumentumára (SEC(2011)0547),

| — | tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos, 2007–2012 közötti közösségi stratégiáról szóló, 2008. január 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet a XVII. melléklet tekintetében” című, 2009. május 7-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet a XVII. melléklet tekintetében” című, 2009. május 7-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségre és a munkabiztonságra vonatkozó, 2007–2012 közötti európai stratégia középtávú értékeléséről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának (Committee of Senior Labour Inspectors, SLIC) a 2006-os európai azbesztkampányról szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottságának (Committee of Senior Labour Inspectors, SLIC) a 2006-os európai azbesztkampányról szóló jelentésére,

| — | tekintettel a WHO „A betegségek elkerülése egészséges környezet teremtése révén: a legnagyobb közegészségügyi problémákat felvető vegyi anyagokat tekintve cselekvésre van szükség” című jelentésére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO „A betegségek elkerülése egészséges környezet teremtése révén: a legnagyobb közegészségügyi problémákat felvető vegyi anyagokat tekintve cselekvésre van szükség” című jelentésére (9),

| — | tekintettel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (International Agency for Research on Cancer, IARC) „Arzén, fémek, szálak és por: az emberre nézve rákkeltő anyagok értékelése” című 100C. sz. monográfiájára (2012) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség (International Agency for Research on Cancer, IARC) „Arzén, fémek, szálak és por: az emberre nézve rákkeltő anyagok értékelése” című 100C. sz. monográfiájára (2012) (10),

| — | tekintettel a Foglalkozás-egészségügyi Nemzetközi Bizottság (ICOH) „Globális azbeszttilalom és az azbeszt okozta megbetegedések felszámolása” című nyilatkozatára (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkozás-egészségügyi Nemzetközi Bizottság (ICOH) „Globális azbeszttilalom és az azbeszt okozta megbetegedések felszámolása” című nyilatkozatára (11),

| — | tekintettel a „Tájékoztatás a foglalkozási megbetegedésekről: útmutató a diagnózishoz” című 2009-es bizottsági dokumentumra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tájékoztatás a foglalkozási megbetegedésekről: útmutató a diagnózishoz” című 2009-es bizottsági dokumentumra (12),

| — | tekintettel az Eurogip „Azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések Európában: elismerés – adatok – egyedi rendszerek” című, 2006. áprilisi 24/E. sz. kutatási jelentésére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurogip „Azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések Európában: elismerés – adatok – egyedi rendszerek” című, 2006. áprilisi 24/E. sz. kutatási jelentésére (13),

| — | tekintettel az Eurogip „A foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos költségek és finanszírozás Európában” című, 2004. augusztusi 08-E sz. jelentésére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurogip „A foglalkozási megbetegedésekkel kapcsolatos költségek és finanszírozás Európában” című, 2004. augusztusi 08-E sz. jelentésére (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0025/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0025/2013),

| A. | mivel az azbeszt minden fajtája veszélyes, továbbá az azbeszt veszélyes hatása dokumentált és jogszabályban rögzített; mivel az azbesztszálak belélegzésének legkárosabb egészségügyi hatásai a kitettséget követően évtizedek múlva jelentkeznek; |
| --- | --- |

A.

mivel az azbeszt minden fajtája veszélyes, továbbá az azbeszt veszélyes hatása dokumentált és jogszabályban rögzített; mivel az azbesztszálak belélegzésének legkárosabb egészségügyi hatásai a kitettséget követően évtizedek múlva jelentkeznek;

| B. | mivel az Európai Bizottság által megbízott szakértői csoport már 1977-ben az alábbi következtetésre jutott: „Nem áll rendelkezésre elméleti bizonyíték a kitettség olyan küszöbértékére vonatkozóan, amely alatt nem fordul elő daganatos megbetegedés. Nem került sor az azbesztnek való kitettség biztonságos szintjének megállapítására”; mivel ezt a véleményt az évek során valamennyi releváns tudományos tanácsadó szerv megerősítette, és mivel a bíróságok általában véve elfogadják azt, hogy nem ismert az azbesztnek való kitettség olyan küszöbértéke, amely alatt megszűnik a kockázat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Bizottság által megbízott szakértői csoport már 1977-ben az alábbi következtetésre jutott: „Nem áll rendelkezésre elméleti bizonyíték a kitettség olyan küszöbértékére vonatkozóan, amely alatt nem fordul elő daganatos megbetegedés. Nem került sor az azbesztnek való kitettség biztonságos szintjének megállapítására”; mivel ezt a véleményt az évek során valamennyi releváns tudományos tanácsadó szerv megerősítette, és mivel a bíróságok általában véve elfogadják azt, hogy nem ismert az azbesztnek való kitettség olyan küszöbértéke, amely alatt megszűnik a kockázat;

| C. | mivel az 1999/77/EK irányelv kimondja, hogy „még nem állapították meg azt a küszöbértéket, amely alatt a krizotil-azbeszt nem jelent rákkeltő kockázatot”, illetve hogy „az emberi egészség védelmének hatékony módja a krizotil-azbesztszálak és ilyen szálakat tartalmazó termékek használatának betiltása”; |
| --- | --- |

C.

mivel az 1999/77/EK irányelv kimondja, hogy „még nem állapították meg azt a küszöbértéket, amely alatt a krizotil-azbeszt nem jelent rákkeltő kockázatot”, illetve hogy „az emberi egészség védelmének hatékony módja a krizotil-azbesztszálak és ilyen szálakat tartalmazó termékek használatának betiltása”;

| D. | mivel a daganatos megbetegedések megnövekedett kockázatát figyelték meg az azbesztszálaknak – köztük a krizotilszálaknak – nagyon kis mértékben kitett népesség körében; |
| --- | --- |

D.

mivel a daganatos megbetegedések megnövekedett kockázatát figyelték meg az azbesztszálaknak – köztük a krizotilszálaknak – nagyon kis mértékben kitett népesség körében;

| E. | mivel az azbeszthulladék hulladéklerakókban történő elhelyezése nem tűnik a legbiztonságosabb módszernek, amellyel végérvényesen megakadályozható az azbesztszálak környezetbe kerülése (különös tekintettel a levegőre és a felszín alatti vizekre), és mivel ebből kifolyólag jóval előnyösebb választást jelentenének az inertizáló üzemek; |
| --- | --- |

E.

mivel az azbeszthulladék hulladéklerakókban történő elhelyezése nem tűnik a legbiztonságosabb módszernek, amellyel végérvényesen megakadályozható az azbesztszálak környezetbe kerülése (különös tekintettel a levegőre és a felszín alatti vizekre), és mivel ebből kifolyólag jóval előnyösebb választást jelentenének az inertizáló üzemek;

| F. | mivel az azbeszthulladék számára kialakított hulladéklerakók csupán átmeneti megoldást jelentenek a problémára, amellyel így a jövő nemzedékeinek kell majd megbirkózniuk, minthogy az azbesztszálak az idő előrehaladtával jóformán elpusztíthatatlanok; |
| --- | --- |

F.

mivel az azbeszthulladék számára kialakított hulladéklerakók csupán átmeneti megoldást jelentenek a problémára, amellyel így a jövő nemzedékeinek kell majd megbirkózniuk, minthogy az azbesztszálak az idő előrehaladtával jóformán elpusztíthatatlanok;

| G. | mivel az azbeszt használatának tilalma ellenére az még mindig megtalálható számos hajóban, vonatban, gépben, óvóhelyen, alagútban, tárnában, az állami és magánkézben lévő vízellátó hálózatok csővezetékeiben és főként épületekben, közöttük számos köz- és magánépületben; |
| --- | --- |

G.

mivel az azbeszt használatának tilalma ellenére az még mindig megtalálható számos hajóban, vonatban, gépben, óvóhelyen, alagútban, tárnában, az állami és magánkézben lévő vízellátó hálózatok csővezetékeiben és főként épületekben, közöttük számos köz- és magánépületben;

| H. | mivel a tilalom ellenére a jelenlegi piacfelügyelet nem tudja biztosítani az azbeszt európai piacokra való behozatalának megakadályozását; |
| --- | --- |

H.

mivel a tilalom ellenére a jelenlegi piacfelügyelet nem tudja biztosítani az azbeszt európai piacokra való behozatalának megakadályozását;

| I. | mivel sok tagállam nyújtott képzéseket az épületek lebontásában, építésében és karbantartásában részt vevő, illetve az azbeszttartalmú anyagok eltávolításával foglalkozó munkavállalók számára; |
| --- | --- |

I.

mivel sok tagállam nyújtott képzéseket az épületek lebontásában, építésében és karbantartásában részt vevő, illetve az azbeszttartalmú anyagok eltávolításával foglalkozó munkavállalók számára;

| J. | mivel munkája során sok munkavállaló van kitéve azbesztnek, különösen a karbantartással és szennyeződésmentesítéssel foglalkozó ágazatokban; |
| --- | --- |

J.

mivel munkája során sok munkavállaló van kitéve azbesztnek, különösen a karbantartással és szennyeződésmentesítéssel foglalkozó ágazatokban;

| K. | mivel a cél a munkahelyteremtés, valamint olyan munkahelyi körülmények biztosítása, amelyek előmozdítják az egyének egészségét és jólétét, közvetett úton pedig, munkájuk eredményeként a társadalmi haladást is; |
| --- | --- |

K.

mivel a cél a munkahelyteremtés, valamint olyan munkahelyi körülmények biztosítása, amelyek előmozdítják az egyének egészségét és jólétét, közvetett úton pedig, munkájuk eredményeként a társadalmi haladást is;

| L. | mivel a nem megfelelő munkahelyi egészségvédelem és biztonság problémája az emberi vonatkozásokon túl a gazdaságra nézve is ártalmas; konkrétabban szólva, a munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz fűződő problémák akadályozzák a növekedést és a versenyképességet, egyúttal pedig aránytalanul növelik a szociális biztonsági költségeket; |
| --- | --- |

L.

mivel a nem megfelelő munkahelyi egészségvédelem és biztonság problémája az emberi vonatkozásokon túl a gazdaságra nézve is ártalmas; konkrétabban szólva, a munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz fűződő problémák akadályozzák a növekedést és a versenyképességet, egyúttal pedig aránytalanul növelik a szociális biztonsági költségeket;

| M. | mivel a felújítási vagy bontási munka végzésekor a fiatalabb munkavállalók és építőmunkások nem szükségszerűen ismerik fel az azbesztet az épületekben, különösen számos olyan tagállamban, ahol már régóta azbeszttilalom van érvényben; |
| --- | --- |

M.

mivel a felújítási vagy bontási munka végzésekor a fiatalabb munkavállalók és építőmunkások nem szükségszerűen ismerik fel az azbesztet az épületekben, különösen számos olyan tagállamban, ahol már régóta azbeszttilalom van érvényben;

| N. | mivel az azbeszttartalmú anyagokat már eltávolították, beburkolták vagy betokozták, valamint számos vállalat és épülettulajdonos rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyek pontosan felsorolják azokat a helyeket, ahonnan az azbesztet már eltávolították; |
| --- | --- |

N.

mivel az azbeszttartalmú anyagokat már eltávolították, beburkolták vagy betokozták, valamint számos vállalat és épülettulajdonos rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyek pontosan felsorolják azokat a helyeket, ahonnan az azbesztet már eltávolították;

| O. | mivel az azbeszttartalmú anyagok épületekből való eltávolítása – különösen a gazdaságilag kevésbé fejlett tagállamokban és a vidéki térségekben – pénzügyi terhet ró az épülettulajdonosokra, így tehát annak továbbra is aktív támogatásban kell részesülnie nemzeti és uniós szinten egyaránt; |
| --- | --- |

O.

mivel az azbeszttartalmú anyagok épületekből való eltávolítása – különösen a gazdaságilag kevésbé fejlett tagállamokban és a vidéki térségekben – pénzügyi terhet ró az épülettulajdonosokra, így tehát annak továbbra is aktív támogatásban kell részesülnie nemzeti és uniós szinten egyaránt;

| P. | mivel az azbeszttartalmú anyagok élettartama jellemzően 30 és 50 év között van; mivel ez a felújítási és építési projektek növekedéséhez, következésképpen pedig a veszélynek kitett dolgozók számának emelkedéséhez fog vezetni; |
| --- | --- |

P.

mivel az azbeszttartalmú anyagok élettartama jellemzően 30 és 50 év között van; mivel ez a felújítási és építési projektek növekedéséhez, következésképpen pedig a veszélynek kitett dolgozók számának emelkedéséhez fog vezetni;

| Q. | mivel az azbesztre vonatkozó tagállami jogszabályok eredményes alkalmazását gátolja az azbeszttartalmú anyagok létezésével és az ehhez tapadó kockázatokkal kapcsolatos ismeretek hiánya, valamint hogy az építőmunkások és karbantartók nem rendelkeznek megfelelő szakképzettséggel és képesítéssel – még azok az építőipari munkavállalók sem, akik esetében előfordulhat, hogy azbeszttel érintkeznek; |
| --- | --- |

Q.

mivel az azbesztre vonatkozó tagállami jogszabályok eredményes alkalmazását gátolja az azbeszttartalmú anyagok létezésével és az ehhez tapadó kockázatokkal kapcsolatos ismeretek hiánya, valamint hogy az építőmunkások és karbantartók nem rendelkeznek megfelelő szakképzettséggel és képesítéssel – még azok az építőipari munkavállalók sem, akik esetében előfordulhat, hogy azbeszttel érintkeznek;

| R. | mivel a helyi közösségek nem rendelkeznek szakértelemmel, és komoly hiányosságaik vannak a megelőzési, felügyeleti és végrehajtási feladatok ellátása terén, amelyek gyakran túlságosan széttagoltak; |
| --- | --- |

R.

mivel a helyi közösségek nem rendelkeznek szakértelemmel, és komoly hiányosságaik vannak a megelőzési, felügyeleti és végrehajtási feladatok ellátása terén, amelyek gyakran túlságosan széttagoltak;

| S. | mivel az azbeszttartalmú anyagok helye gyakran rejtett és/vagy ismeretlen, és az idő múlásával az elhelyezésükkel kapcsolatos meglévő ismeretek is rohamosan csökkennek; |
| --- | --- |

S.

mivel az azbeszttartalmú anyagok helye gyakran rejtett és/vagy ismeretlen, és az idő múlásával az elhelyezésükkel kapcsolatos meglévő ismeretek is rohamosan csökkennek;

| T. | mivel az épületek, hajók, vonatok, gépek, óvóhelyek, alagutak, tárnák, az állami és magánkézben lévő vízellátó hálózatok csővezetékei és a hulladéklerakók azbeszttartalmával kapcsolatos kötelező ellenőrzés szilárd alapot és kellő információt kínál az azbeszt eltávolítására irányuló nemzeti, regionális és európai programok számára; |
| --- | --- |

T.

mivel az épületek, hajók, vonatok, gépek, óvóhelyek, alagutak, tárnák, az állami és magánkézben lévő vízellátó hálózatok csővezetékei és a hulladéklerakók azbeszttartalmával kapcsolatos kötelező ellenőrzés szilárd alapot és kellő információt kínál az azbeszt eltávolítására irányuló nemzeti, regionális és európai programok számára;

| U. | mivel az EU nagyra törő energiahatékonysági politikát határozott meg, valamint a felülvizsgált energiahatékonysági irányelvnek köszönhetően várhatóan minden tagállamban hosszú távú stratégiát vezetnek be az épületek felújítására vonatkozóan, azonban ehhez a politikához nem társulnak az azbeszt eltávolítására irányuló stratégiák; |
| --- | --- |

U.

mivel az EU nagyra törő energiahatékonysági politikát határozott meg, valamint a felülvizsgált energiahatékonysági irányelvnek köszönhetően várhatóan minden tagállamban hosszú távú stratégiát vezetnek be az épületek felújítására vonatkozóan, azonban ehhez a politikához nem társulnak az azbeszt eltávolítására irányuló stratégiák;

| V. | mivel kétséges, hogy egyes épületek tartalmaznak-e azbesztet, vagy azokban betokozták-e, illetve azokból eltávolították-e az azbesztet, ez ahhoz vezet, hogy a munkáltatók és a munkavállalók között konfliktus léphet fel, és mivel az azbeszt jelenlétéről szerzett előzetes ismeretek sokkal biztonságosabb munkakörülményeket teremtenek, különösen a felújítási munkáknál; |
| --- | --- |

V.

mivel kétséges, hogy egyes épületek tartalmaznak-e azbesztet, vagy azokban betokozták-e, illetve azokból eltávolították-e az azbesztet, ez ahhoz vezet, hogy a munkáltatók és a munkavállalók között konfliktus léphet fel, és mivel az azbeszt jelenlétéről szerzett előzetes ismeretek sokkal biztonságosabb munkakörülményeket teremtenek, különösen a felújítási munkáknál;

| W. | mivel a 92/57/EGK irányelvvel (15) összhangban, veszélyes helyzetben a létesítményekben lehetővé kell tenni, hogy a munkaruhákat az utcai ruhától, valamint személyes tárgyaktól elkülönítve tárolhassák; |
| --- | --- |

W.

mivel a 92/57/EGK irányelvvel (15) összhangban, veszélyes helyzetben a létesítményekben lehetővé kell tenni, hogy a munkaruhákat az utcai ruhától, valamint személyes tárgyaktól elkülönítve tárolhassák;

| X. | mivel az azbeszttartalmú anyagok beburkolása vagy betokozása csak abban az esetben megengedett, ha az anyagokat megfelelő figyelmeztetéssel látták el; |
| --- | --- |

X.

mivel az azbeszttartalmú anyagok beburkolása vagy betokozása csak abban az esetben megengedett, ha az anyagokat megfelelő figyelmeztetéssel látták el;

| Y. | mivel három tagállamban még mindig engedélyezett az azbesztszálak alkalmazása az elektrolízishez használt cellákban annak ellenére, hogy alternatív technológiák állnak rendelkezésre, és azokat már sikeresen alkalmazták más országokban; |
| --- | --- |

Y.

mivel három tagállamban még mindig engedélyezett az azbesztszálak alkalmazása az elektrolízishez használt cellákban annak ellenére, hogy alternatív technológiák állnak rendelkezésre, és azokat már sikeresen alkalmazták más országokban;

| Z. | mivel még mindig elfogadhatatlanul nagy különbségek vannak az azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések elismerésére irányuló tagállami ütemtervek között; |
| --- | --- |

Z.

mivel még mindig elfogadhatatlanul nagy különbségek vannak az azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések elismerésére irányuló tagállami ütemtervek között;

| AA. | mivel az áldozatok kezelése tekintetében az egyik legnagyobb akadályt az jelenti, hogy az azbeszt okozta megbetegedésekről nem készül teljes körű jelentés; |
| --- | --- |

AA.

mivel az áldozatok kezelése tekintetében az egyik legnagyobb akadályt az jelenti, hogy az azbeszt okozta megbetegedésekről nem készül teljes körű jelentés;

| AB. | mivel az azbesztnek kitett munkavállalókat érintő nemzeti egészségügyi felülvizsgálati programok terén jelentős eltérések mutatkoznak az EU-n belül, különösen a foglalkoztatás utáni orvosi ellenőrzés tekintetében; |
| --- | --- |

AB.

mivel az azbesztnek kitett munkavállalókat érintő nemzeti egészségügyi felülvizsgálati programok terén jelentős eltérések mutatkoznak az EU-n belül, különösen a foglalkoztatás utáni orvosi ellenőrzés tekintetében;

| AC. | mivel az azbesztnek való kitettség a teljes lakosságot fenyegeti, valamint érzékelhetően megbetegedésekhez vezet (16); |
| --- | --- |

AC.

mivel az azbesztnek való kitettség a teljes lakosságot fenyegeti, valamint érzékelhetően megbetegedésekhez vezet (16);

| AD. | mivel az WHO becslései szerint az azbeszt okozta megbetegedések száma az EU-ban évente 20 000 és 30 000 között mozog, és még nem érte el a maximumértéket; |
| --- | --- |

AD.

mivel az WHO becslései szerint az azbeszt okozta megbetegedések száma az EU-ban évente 20 000 és 30 000 között mozog, és még nem érte el a maximumértéket;

| AE. | mivel a nagyon hosszú lappangási idő, illetve az orvosi személyzet ezzel kapcsolatos hiányos ismeretei miatt az áldozatok gyakran nem kapnak kellő időben nyújtott és megfelelő támogatást az egészségügyi szolgáltatók részéről; |
| --- | --- |

AE.

mivel a nagyon hosszú lappangási idő, illetve az orvosi személyzet ezzel kapcsolatos hiányos ismeretei miatt az áldozatok gyakran nem kapnak kellő időben nyújtott és megfelelő támogatást az egészségügyi szolgáltatók részéről;

| AF. | mivel Lengyelország az egyetlen olyan tagállam, amely cselekvési tervet fogadott el az ország azbesztmentesítésére; |
| --- | --- |

AF.

mivel Lengyelország az egyetlen olyan tagállam, amely cselekvési tervet fogadott el az ország azbesztmentesítésére;

| AG. | mivel sok tagállamban csökkentik a munkaügyi ellenőrzéseket, és mivel a szabályozás fokozott felszámolásának irányába való elmozdulás növeli az azbeszttel járó kockázatokat; |
| --- | --- |

AG.

mivel sok tagállamban csökkentik a munkaügyi ellenőrzéseket, és mivel a szabályozás fokozott felszámolásának irányába való elmozdulás növeli az azbeszttel járó kockázatokat;

| AH. | mivel sok építőmunkás és épülettulajdonos továbbra is védtelen az azbesztnek való nagy kitettséggel szemben; |
| --- | --- |

AH.

mivel sok építőmunkás és épülettulajdonos továbbra is védtelen az azbesztnek való nagy kitettséggel szemben;

| AI. | mivel még a tilalom ellenére is több millió tonna azbeszt marad az épületekben, és nincs olyan nyilvántartás, hogy hol található még azbeszt, illetve mennyi azbesztet kell még eltávolítani; |
| --- | --- |

AI.

mivel még a tilalom ellenére is több millió tonna azbeszt marad az épületekben, és nincs olyan nyilvántartás, hogy hol található még azbeszt, illetve mennyi azbesztet kell még eltávolítani;

| AJ. | mivel az új jogalkotási javaslatoknak figyelembe kell venniük a hatályos nemzeti és európai szintű jogszabályokat, és azokat lehetséges hatásaik részletes értékelésének, valamint költség-haszon elemzésnek kell megelőznie; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az új jogalkotási javaslatoknak figyelembe kell venniük a hatályos nemzeti és európai szintű jogszabályokat, és azokat lehetséges hatásaik részletes értékelésének, valamint költség-haszon elemzésnek kell megelőznie;

Az azbeszt szűrése és nyilvántartása

| 1. | felszólítja az EU-t egy azbesztszűrési modell kidolgozására, bevezetésére és támogatására a 2009/148/EK irányelv 11. cikkével összhangban, valamint indítványozza, hogy az EU kérje fel a kereskedelmi és középületek tulajdonosait arra, hogy:






  a) | végezzék el az épületek szűrését az azbeszttartalmú anyagok feltárása érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.

felszólítja az EU-t egy azbesztszűrési modell kidolgozására, bevezetésére és támogatására a 2009/148/EK irányelv 11. cikkével összhangban, valamint indítványozza, hogy az EU kérje fel a kereskedelmi és középületek tulajdonosait arra, hogy:

a)

végezzék el az épületek szűrését az azbeszttartalmú anyagok feltárása érdekében;

| b) | dolgozzanak ki terveket az ilyen anyagok jelentette kockázatok kezelésére; |
| --- | --- |

b)

dolgozzanak ki terveket az ilyen anyagok jelentette kockázatok kezelésére;

| c) | biztosítsák ilyen információk elérhetőségét azon munkavállalók számára, akik ilyen anyagokkal érintkezhetnek; |
| --- | --- |

c)

biztosítsák ilyen információk elérhetőségét azon munkavállalók számára, akik ilyen anyagokkal érintkezhetnek;

| d) | azon tagállamok esetében, amelyek már alkalmaznak ilyen kötelező intézkedéseket, fokozzák e szűrések hatékonyságát; |
| --- | --- |

d)

azon tagállamok esetében, amelyek már alkalmaznak ilyen kötelező intézkedéseket, fokozzák e szűrések hatékonyságát;

| 2. | sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon ki a magán- és középületekben található azbeszt nyomon követésére szolgáló megoldásokat, a lakóházakat és nem lakhatási célú épületeket, a földterületeket, az infrastruktúrát, a logisztikát és a csővezetékeket is ideértve; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon ki a magán- és középületekben található azbeszt nyomon követésére szolgáló megoldásokat, a lakóházakat és nem lakhatási célú épületeket, a földterületeket, az infrastruktúrát, a logisztikát és a csővezetékeket is ideértve;

| 3. | felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki modelleket az azbesztszálak levegőben történő előfordulásának nyomon követésére a munkahelyen, a beépített területeken és a hulladéklerakókban, valamint az azbesztcementcsövekben szállított ivóvízben fellelhető szálak nyomon követésére; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az Uniót, hogy dolgozzon ki modelleket az azbesztszálak levegőben történő előfordulásának nyomon követésére a munkahelyen, a beépített területeken és a hulladéklerakókban, valamint az azbesztcementcsövekben szállított ivóvízben fellelhető szálak nyomon követésére;

| 4. | sürgeti az EU-t, hogy végezzen hatásértékelést és költség/haszon elemzést olyan cselekvési tervek kidolgozásának lehetőségéről, amelyek célja az azbeszt biztonságos eltávolítása 2028-ig a középületekből és a rendszeres nyilvános hozzáférést szükségessé tevő szolgáltatást nyújtó egyéb épületekből, továbbá hogy adjon tájékoztatást és iránymutatásokat annak érdekében, hogy Lengyelország példáját követve arra ösztönözze a magánépületek tulajdonosait, hogy az azbeszttartalmú anyagok szempontjából hatékonyan vizsgálják meg létesítményüket és mérjék fel a kockázatokat; átfogó nemzeti kivonási cselekvési tervek esetén az illetékes minisztereknek kell koordinálniuk a fellépést, a tagállam illetékes hatóságainak pedig a helyi kivonási tervek megfelelőségét kell ellenőrizniük; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az EU-t, hogy végezzen hatásértékelést és költség/haszon elemzést olyan cselekvési tervek kidolgozásának lehetőségéről, amelyek célja az azbeszt biztonságos eltávolítása 2028-ig a középületekből és a rendszeres nyilvános hozzáférést szükségessé tevő szolgáltatást nyújtó egyéb épületekből, továbbá hogy adjon tájékoztatást és iránymutatásokat annak érdekében, hogy Lengyelország példáját követve arra ösztönözze a magánépületek tulajdonosait, hogy az azbeszttartalmú anyagok szempontjából hatékonyan vizsgálják meg létesítményüket és mérjék fel a kockázatokat; átfogó nemzeti kivonási cselekvési tervek esetén az illetékes minisztereknek kell koordinálniuk a fellépést, a tagállam illetékes hatóságainak pedig a helyi kivonási tervek megfelelőségét kell ellenőrizniük;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy egyéb szakpolitikáiba, így például az uniós energiahatékonysági és hulladékügyi politikába építse be az azbeszt kérdését; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy egyéb szakpolitikáiba, így például az uniós energiahatékonysági és hulladékügyi politikába építse be az azbeszt kérdését;

| 6. | javasolja, hogy az épületek felújítására vonatkozó stratégia részeként az épületek energiahatékonyságának javításával párhuzamosan minden azbeszt kerüljön fokozatos eltávolításra; |
| --- | --- |

6.

javasolja, hogy az épületek felújítására vonatkozó stratégia részeként az épületek energiahatékonyságának javításával párhuzamosan minden azbeszt kerüljön fokozatos eltávolításra;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy adjon olyan nyilvános azbesztnyilvántartások létrehozására irányuló ajánlást a tagállamoknak, amelyek rendeltetése, hogy a felújítási munkálatok megkezdése előtt érdemleges információkat nyújtsanak a munkavállalókat és munkáltatókat érintő azbesztkockázatokról, kiegészítve az uniós jogszabályokban előírt hatályos egészségvédelmi és biztonsági intézkedéseket; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy adjon olyan nyilvános azbesztnyilvántartások létrehozására irányuló ajánlást a tagállamoknak, amelyek rendeltetése, hogy a felújítási munkálatok megkezdése előtt érdemleges információkat nyújtsanak a munkavállalókat és munkáltatókat érintő azbesztkockázatokról, kiegészítve az uniós jogszabályokban előírt hatályos egészségvédelmi és biztonsági intézkedéseket;

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben biztosítsa az azbesztre vonatkozó uniós jogszabályok hatékony és akadálytalan végrehajtását, valamint fokozza a hivatalos ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködésben biztosítsa az azbesztre vonatkozó uniós jogszabályok hatékony és akadálytalan végrehajtását, valamint fokozza a hivatalos ellenőrzéseket;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a munkáltatók és a személyi állomány azbeszttel kapcsolatos tájékoztatásának hiányára – folytasson együttműködést a tagállamokkal és a releváns érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel, olyan szolgáltatások kialakítása és fejlesztése érdekében, amelyek tanácsadást és folyamatos tájékoztatást nyújtanak; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a munkáltatók és a személyi állomány azbeszttel kapcsolatos tájékoztatásának hiányára – folytasson együttműködést a tagállamokkal és a releváns érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel, olyan szolgáltatások kialakítása és fejlesztése érdekében, amelyek tanácsadást és folyamatos tájékoztatást nyújtanak;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti hatóságokkal együttműködve biztosítsa a teljes uniós munkaállomány védelméhez szükséges támogatást, tekintettel arra, hogy az egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok végrehajtása szempontjából az európai munkaerő zömét foglalkoztató kis- és középvállalkozásokra hárul a legnagyobb teher; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti hatóságokkal együttműködve biztosítsa a teljes uniós munkaállomány védelméhez szükséges támogatást, tekintettel arra, hogy az egészségvédelmi és biztonsági jogszabályok végrehajtása szempontjából az európai munkaerő zömét foglalkoztató kis- és középvállalkozásokra hárul a legnagyobb teher;

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy megfelelően alkalmazzák és tartsák tiszteletben a 2009/148/EK irányelvben foglalt rendelkezéseket, és biztosítsák, hogy illetékes hatóságaik kellő tájékoztatást kapjanak az azbesztet tartalmazó anyagokkal tervezett munkákról; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a tagállamokat, hogy megfelelően alkalmazzák és tartsák tiszteletben a 2009/148/EK irányelvben foglalt rendelkezéseket, és biztosítsák, hogy illetékes hatóságaik kellő tájékoztatást kapjanak az azbesztet tartalmazó anyagokkal tervezett munkákról;

| 12. | felszólítja az uniós intézmények főtitkárait, hogy készítsenek teljes – a nyilvánosság számára hozzáférhető – nyilvántartást azokról az uniós épületekről, amelyekben azbesztet tartalmazó anyagok találhatók; felszólítja az uniós intézményeket, hogy nyilvánosan elérhető azbesztnyilvántartások létrehozásával járjanak élen a példamutatásban; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az uniós intézmények főtitkárait, hogy készítsenek teljes – a nyilvánosság számára hozzáférhető – nyilvántartást azokról az uniós épületekről, amelyekben azbesztet tartalmazó anyagok találhatók; felszólítja az uniós intézményeket, hogy nyilvánosan elérhető azbesztnyilvántartások létrehozásával járjanak élen a példamutatásban;

| 13. | sürgeti az Uniót, hogy tegye kötelezővé a porló és a nem porló azbeszt közötti különbségtételt; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az Uniót, hogy tegye kötelezővé a porló és a nem porló azbeszt közötti különbségtételt;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az azbeszttartalmú hulladék kezelésére és inertizálására szolgáló központok kialakítását az EU-ban mindenütt, miközben fokozatosan megszünteti az ilyen típusú hulladék hulladéktárolókban történő elhelyezését; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az azbeszttartalmú hulladék kezelésére és inertizálására szolgáló központok kialakítását az EU-ban mindenütt, miközben fokozatosan megszünteti az ilyen típusú hulladék hulladéktárolókban történő elhelyezését;

Képesítések és képzések biztosítása

| 15. | kéri az EU-t, hogy a tagállamokkal közösen állítson fel egy munkacsoportot, amelynek feladata az azbeszttel kapcsolatos szakismeretekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása az általános mérnökök, az építészek és az azbeszt eltávolításával foglalkozó, nyilvántartásba vett vállalatok munkavállalói számára, valamint hogy azbeszttel kapcsolatos képesítéseket kínáljon a többi olyan munkavállaló – például a hajóépítő iparban foglalkoztatottak vagy a mezőgazdasági termelők – továbbképzése tekintetében is, akik valószínűleg azbeszttel érintkezhetnek, különös hangsúlyt helyezve az azbeszt helyszíni eltávolításával megbízott személyekre, megerősítve képzésüket, védőfelszerelésüket és a tagállamok illetékes hatóságai által e személyek tevékenységeit illetően végzett ellenőrzést; |
| --- | --- |

15.

kéri az EU-t, hogy a tagállamokkal közösen állítson fel egy munkacsoportot, amelynek feladata az azbeszttel kapcsolatos szakismeretekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása az általános mérnökök, az építészek és az azbeszt eltávolításával foglalkozó, nyilvántartásba vett vállalatok munkavállalói számára, valamint hogy azbeszttel kapcsolatos képesítéseket kínáljon a többi olyan munkavállaló – például a hajóépítő iparban foglalkoztatottak vagy a mezőgazdasági termelők – továbbképzése tekintetében is, akik valószínűleg azbeszttel érintkezhetnek, különös hangsúlyt helyezve az azbeszt helyszíni eltávolításával megbízott személyekre, megerősítve képzésüket, védőfelszerelésüket és a tagállamok illetékes hatóságai által e személyek tevékenységeit illetően végzett ellenőrzést;

| 16. | felszólítja az EU-t, hogy a szociális partnerekkel és más érintett szereplőkkel közösen, a 2009/148/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban dolgozzon ki programokat és figyelemfelkeltő tevékenységeket az azbeszthez fűződő kockázatokkal, illetve az azbeszttartalmú anyagokkal valószínűleg érintkezésbe kerülő munkavállalók megfelelő továbbképzésének szükségességével kapcsolatban, továbbá fokozza az azbesztre vonatkozó hatályos jogszabályokról szóló tájékoztatást, és biztosítson gyakorlati útmutatást azok betartásához; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az EU-t, hogy a szociális partnerekkel és más érintett szereplőkkel közösen, a 2009/148/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban dolgozzon ki programokat és figyelemfelkeltő tevékenységeket az azbeszthez fűződő kockázatokkal, illetve az azbeszttartalmú anyagokkal valószínűleg érintkezésbe kerülő munkavállalók megfelelő továbbképzésének szükségességével kapcsolatban, továbbá fokozza az azbesztre vonatkozó hatályos jogszabályokról szóló tájékoztatást, és biztosítson gyakorlati útmutatást azok betartásához;

| 17. | hangsúlyozza, hogy minden olyan egyén esetében (munkáltatók, felügyelők, munkavállalók), aki tevékenysége során azbeszttel érintkezhet (vagy érintkezik), a képzésnek ki kell terjednie az alábbiakra: az azbeszt jellemzői és egészségre gyakorolt hatásai, a dohányzás szinergikus hatását is ideértve; az esetlegesen azbesztet tartalmazó anyagok és termékek típusa, illetve várható előfordulási helyük; miként befolyásolja az anyag állapota a szálak gyors felszabadulását, és mi a teendő olyan anyagokkal való érintkezés esetén, amelyek feltételezhetően azbesztet tartalmaznak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy minden olyan egyén esetében (munkáltatók, felügyelők, munkavállalók), aki tevékenysége során azbeszttel érintkezhet (vagy érintkezik), a képzésnek ki kell terjednie az alábbiakra: az azbeszt jellemzői és egészségre gyakorolt hatásai, a dohányzás szinergikus hatását is ideértve; az esetlegesen azbesztet tartalmazó anyagok és termékek típusa, illetve várható előfordulási helyük; miként befolyásolja az anyag állapota a szálak gyors felszabadulását, és mi a teendő olyan anyagokkal való érintkezés esetén, amelyek feltételezhetően azbesztet tartalmaznak;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve tegyen javaslatot egy külön irányelvre, amely minimumkövetelményeket határoz meg az építőmunkások és karbantartók, köztük építőipari vezetők és az esetlegesen azbeszttel érintkező építőipari szakemberek, valamint az azbeszttartalmú hulladékot ártalmatlanító hulladéktárolókban, illetve az azbeszttartalmú hulladék kezelésére, biztonságos eltávolítására és ártalmatlanítására szakosodott központokban dolgozók szakképzésére vonatkozóan, valamint hogy együttműködésével és más módon is támogassa a szociális partnereket és a többi érintett szereplőt a 2009/148/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésének jobb alkalmazásában, felkeltve a figyelmet a megfelelő továbbképzés szükségességére, továbbá információt és anyagokat bocsátva rendelkezésükre ennek biztosítása érdekében; Ilyen jellegű képzést rendszeres időközönként, illetve a munkavállalók számára térítésmentesen kell biztosítani; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve tegyen javaslatot egy külön irányelvre, amely minimumkövetelményeket határoz meg az építőmunkások és karbantartók, köztük építőipari vezetők és az esetlegesen azbeszttel érintkező építőipari szakemberek, valamint az azbeszttartalmú hulladékot ártalmatlanító hulladéktárolókban, illetve az azbeszttartalmú hulladék kezelésére, biztonságos eltávolítására és ártalmatlanítására szakosodott központokban dolgozók szakképzésére vonatkozóan, valamint hogy együttműködésével és más módon is támogassa a szociális partnereket és a többi érintett szereplőt a 2009/148/EK irányelv 14. cikke (2) bekezdésének jobb alkalmazásában, felkeltve a figyelmet a megfelelő továbbképzés szükségességére, továbbá információt és anyagokat bocsátva rendelkezésükre ennek biztosítása érdekében; Ilyen jellegű képzést rendszeres időközönként, illetve a munkavállalók számára térítésmentesen kell biztosítani;

| 19. | felszólítja az EU-t, hogy a SLIC-en és a nemzeti munkaügyi felügyelőségeken keresztül biztosítsa, hogy a munkaügyi felügyelők azbesztet tartalmazó anyagokkal kapcsolatos képzésben részesüljenek, a terepen dolgozó munkaügyi felügyelők részére pedig megfelelő védőfelszerelést kell biztosítani; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az EU-t, hogy a SLIC-en és a nemzeti munkaügyi felügyelőségeken keresztül biztosítsa, hogy a munkaügyi felügyelők azbesztet tartalmazó anyagokkal kapcsolatos képzésben részesüljenek, a terepen dolgozó munkaügyi felügyelők részére pedig megfelelő védőfelszerelést kell biztosítani;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az üzemi orvosok megfelelő képzéséről annak biztosítása érdekében, hogy tájékozottak legyenek az azbesztről, ezáltal pedig maguk is el tudják látni a szükséges információval a felügyeletük alá tartozó munkaállományt; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak az üzemi orvosok megfelelő képzéséről annak biztosítása érdekében, hogy tájékozottak legyenek az azbesztről, ezáltal pedig maguk is el tudják látni a szükséges információval a felügyeletük alá tartozó munkaállományt;

Azbeszteltávolítási programok kidolgozása

| 21. | arra ösztönzi az EU-t, hogy a szociális partnerekkel és egyéb érdekelt felekkel európai, nemzeti és regionális szinten együttműködve dolgozzanak ki és egymással osszanak meg az azbeszt eltávolítására és kezelésére irányuló cselekvési terveket. E tervek a következőkre terjednek ki: jogalkotási javaslatok; oktatás és tájékoztatás; közalkalmazottak képzése; nemzeti és nemzetközi képzések; az azbeszt eltávolításának finanszírozására szolgáló programok; az azbeszt és az azbeszttartalmú termékek közterületi eszközökből és volt azbesztgyárak területéről való eltávolításához kapcsolódó figyelemfelkeltő tevékenységek (többek között az épületekből történő azbeszteltávolítás során is); a helyiségek megtisztítása, valamint az azbeszt és az azbesztet tartalmazó törmelékek megsemmisítésére szolgáló létesítmények építése; a hatályos jogszabályi követelmények hatékonyságának nyomon követése, a veszélyeztetett személyzet kitettségének értékelése, valamint egészségvédelem; |
| --- | --- |

21.

arra ösztönzi az EU-t, hogy a szociális partnerekkel és egyéb érdekelt felekkel európai, nemzeti és regionális szinten együttműködve dolgozzanak ki és egymással osszanak meg az azbeszt eltávolítására és kezelésére irányuló cselekvési terveket. E tervek a következőkre terjednek ki: jogalkotási javaslatok; oktatás és tájékoztatás; közalkalmazottak képzése; nemzeti és nemzetközi képzések; az azbeszt eltávolításának finanszírozására szolgáló programok; az azbeszt és az azbeszttartalmú termékek közterületi eszközökből és volt azbesztgyárak területéről való eltávolításához kapcsolódó figyelemfelkeltő tevékenységek (többek között az épületekből történő azbeszteltávolítás során is); a helyiségek megtisztítása, valamint az azbeszt és az azbesztet tartalmazó törmelékek megsemmisítésére szolgáló létesítmények építése; a hatályos jogszabályi követelmények hatékonyságának nyomon követése, a veszélyeztetett személyzet kitettségének értékelése, valamint egészségvédelem;

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az azbeszt lehető legrövidebb időn belül történő kivonására; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket az azbeszt lehető legrövidebb időn belül történő kivonására;

| 23. | hangsúlyozza, hogy az azbeszttartalmú anyagok közelében dolgozó munkavállalók számára a biztonságos munkaeljárásokat kell kidolgozni, egyéni védőfelszerelések megfelelő használatát is ideértve; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az azbeszttartalmú anyagok közelében dolgozó munkavállalók számára a biztonságos munkaeljárásokat kell kidolgozni, egyéni védőfelszerelések megfelelő használatát is ideértve;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen kutatásokat az azbesztszálakra vonatkozó jelenlegi határérték felülvizsgálata érdekében; a határérték csökkentését és a ténylegesen megállapított értéket szilárd tudományos bizonyítékokra kell alapozni; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen kutatásokat az azbesztszálakra vonatkozó jelenlegi határérték felülvizsgálata érdekében; a határérték csökkentését és a ténylegesen megállapított értéket szilárd tudományos bizonyítékokra kell alapozni;

| 25. | sürgeti az Uniót, hogy a fáziskontraszt-optikai mikroszkópos módszert (PCOM) váltsa fel transzmissziós elektronmikroszkópiával (TEM), amely pontosabb, és lehetővé teszi a könnyű részecskék hatékonyabb feltárását; |
| --- | --- |

25.

sürgeti az Uniót, hogy a fáziskontraszt-optikai mikroszkópos módszert (PCOM) váltsa fel transzmissziós elektronmikroszkópiával (TEM), amely pontosabb, és lehetővé teszi a könnyű részecskék hatékonyabb feltárását;

| 26. | felszólítja az EU-t, hogy a WHO által meghatározott elvek alapján készítsen egy ütemtervet az azbesztmentes munkahelyek és az azbesztmentes környezet megteremtésére vonatkozóan (17); |
| --- | --- |

26.

felszólítja az EU-t, hogy a WHO által meghatározott elvek alapján készítsen egy ütemtervet az azbesztmentes munkahelyek és az azbesztmentes környezet megteremtésére vonatkozóan (17);

| 27. | felszólítja az EU-t, hogy a SLIC-en és a nemzeti munkaügyi felügyelőségeken keresztül biztosítsa az azbeszttel kapcsolatos uniós és nemzeti rendelkezések maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

27.

felszólítja az EU-t, hogy a SLIC-en és a nemzeti munkaügyi felügyelőségeken keresztül biztosítsa az azbeszttel kapcsolatos uniós és nemzeti rendelkezések maradéktalan végrehajtását;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy a következő, 2014–2020 közötti közösségi egészségügyi és biztonsági stratégiába építsen be egy azbesztre vonatkozó összehangolt stratégiát, valamint lássa el az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget hatékony eszközökkel a technikai, tudományos és gazdasági információk összegyűjtésének és terjesztésének javítása, valamint a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmére szolgáló nemzeti politikák kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy a következő, 2014–2020 közötti közösségi egészségügyi és biztonsági stratégiába építsen be egy azbesztre vonatkozó összehangolt stratégiát, valamint lássa el az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséget hatékony eszközökkel a technikai, tudományos és gazdasági információk összegyűjtésének és terjesztésének javítása, valamint a munkavállalók biztonságának és egészségének védelmére szolgáló nemzeti politikák kidolgozásának és végrehajtásának elősegítése érdekében;

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át az elektrolitikus berendezésekben használt krizotilmentes diafragmák kifejlesztése terén tett előrelépéseket, összhangban a REACH-rendelet XVII. mellékletének 6. részével, továbbá hogy biztosítsa az anyag helyettesítését még a 2009-ben megadott – 10 évre szóló – mentesség hatályának lejárta előtt; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy tekintse át az elektrolitikus berendezésekben használt krizotilmentes diafragmák kifejlesztése terén tett előrelépéseket, összhangban a REACH-rendelet XVII. mellékletének 6. részével, továbbá hogy biztosítsa az anyag helyettesítését még a 2009-ben megadott – 10 évre szóló – mentesség hatályának lejárta előtt;

| 30. | felszólítja az Uniót, hogy erősítse meg az azbesztet helyettesítő termékek előzetes értékelését; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az Uniót, hogy erősítse meg az azbesztet helyettesítő termékek előzetes értékelését;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az elemi szálak levegőben való újbóli szuszpendálódásának megakadályozására és/vagy az azbeszt szálszerű kristályrácsainak megsemmisítésére irányuló kutatási és helyreállítási tevékenységeket; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az elemi szálak levegőben való újbóli szuszpendálódásának megakadályozására és/vagy az azbeszt szálszerű kristályrácsainak megsemmisítésére irányuló kutatási és helyreállítási tevékenységeket;

| 32. | rámutat, hogy az azbeszthulladékok kezelésével kapcsolatban – az érintett lakosság beleegyezésével – ugyancsak intézkedéseket kell tenni a környezetbarát alternatívák kutatása és az ezeket használó technológiák előmozdítása és támogatása, valamint olyan eljárások biztosítása érdekében, mint az azbesztet tartalmazó hulladékok semlegesítése, az azbeszt aktív szálainak deaktiválása és a közegészségre ártalmatlan anyaggá történő átalakítása; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy az azbeszthulladékok kezelésével kapcsolatban – az érintett lakosság beleegyezésével – ugyancsak intézkedéseket kell tenni a környezetbarát alternatívák kutatása és az ezeket használó technológiák előmozdítása és támogatása, valamint olyan eljárások biztosítása érdekében, mint az azbesztet tartalmazó hulladékok semlegesítése, az azbeszt aktív szálainak deaktiválása és a közegészségre ártalmatlan anyaggá történő átalakítása;

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az ellenőrzések megerősítésére, hogy valamennyi érintett felet – különösen a hulladéklerakókban található azbeszthulladék kezelésével foglalkozókat – a 2009/148/EK irányelvben előírt valamennyi egészségügyi rendelkezés betartására kötelezzék, továbbá hogy minden azbesztet tartalmazó hulladék – azbesztszál-tartalmától függetlenül – a felülvizsgált 2000/532/EK határozat szerint veszélyes hulladéknak minősüljön; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó hulladékokat az 1999/31/EK irányelvnek megfelelően kifejezetten azbeszt kezelésére szolgáló veszélyeshulladék-lerakókban kell elhelyezni, vagy ha erre engedélyt adtak, kifejezetten az azbeszt kezelésére és semlegesítésére szolgáló telepeken kell feldolgozni, amiről az érintett lakosságot tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az ellenőrzések megerősítésére, hogy valamennyi érintett felet – különösen a hulladéklerakókban található azbeszthulladék kezelésével foglalkozókat – a 2009/148/EK irányelvben előírt valamennyi egészségügyi rendelkezés betartására kötelezzék, továbbá hogy minden azbesztet tartalmazó hulladék – azbesztszál-tartalmától függetlenül – a felülvizsgált 2000/532/EK határozat szerint veszélyes hulladéknak minősüljön; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó hulladékokat az 1999/31/EK irányelvnek megfelelően kifejezetten azbeszt kezelésére szolgáló veszélyeshulladék-lerakókban kell elhelyezni, vagy ha erre engedélyt adtak, kifejezetten az azbeszt kezelésére és semlegesítésére szolgáló telepeken kell feldolgozni, amiről az érintett lakosságot tájékoztatni kell.

Az azbeszt okozta megbetegedések elismerése

| 34. | elismeri, hogy a foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó két ajánlásnak nem lett eredménye összehangolt nemzeti szabályok és eljárások bevezetése az azbeszt okozta megbetegedések azonosítása, bejelentése, elismerése és ellentételezése tekintetében, következésképpen a nemzeti rendszerek még mindig rendkívül nagy mértékben eltérnek egymástól; |
| --- | --- |

34.

elismeri, hogy a foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó két ajánlásnak nem lett eredménye összehangolt nemzeti szabályok és eljárások bevezetése az azbeszt okozta megbetegedések azonosítása, bejelentése, elismerése és ellentételezése tekintetében, következésképpen a nemzeti rendszerek még mindig rendkívül nagy mértékben eltérnek egymástól;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy módosítsa a 2003/670/EK ajánlást annak érdekében, hogy az tükrözze az orvosi kutatás terén elért előrehaladást, valamint hogy a gége- és petefészekrákot vegye fel az ajánlásba az azbeszt okozta megbetegedések közé; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy módosítsa a 2003/670/EK ajánlást annak érdekében, hogy az tükrözze az orvosi kutatás terén elért előrehaladást, valamint hogy a gége- és petefészekrákot vegye fel az ajánlásba az azbeszt okozta megbetegedések közé;

| 36. | sajnálatosnak tartja, hogy több tagállam nem bocsát rendelkezésre elegendő információt, ami akadályozza a mezotelióma-halandóság megfelelő bizonyossággal történő előrejelzését Európában; miközben az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az azbeszttel kapcsolatos megbetegedések száma csak az Európai Unióban 20 000 és 30 000 közé tehető évente, valamint az Unióban 2030-ig várhatóan több mint 300 000 állampolgár fog meghalni a mezotelióma következtében; ebben az összefüggésben nagy jelentőséget tulajdonít az azbeszttel kapcsolatos betegségek diagnosztizálásához kapcsolódó, az állampolgároknak nyújtott tájékoztatás és képzés, valamint a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének; |
| --- | --- |

36.

sajnálatosnak tartja, hogy több tagállam nem bocsát rendelkezésre elegendő információt, ami akadályozza a mezotelióma-halandóság megfelelő bizonyossággal történő előrejelzését Európában; miközben az Egészségügyi Világszervezet (WHO) szerint az azbeszttel kapcsolatos megbetegedések száma csak az Európai Unióban 20 000 és 30 000 közé tehető évente, valamint az Unióban 2030-ig várhatóan több mint 300 000 állampolgár fog meghalni a mezotelióma következtében; ebben az összefüggésben nagy jelentőséget tulajdonít az azbeszttel kapcsolatos betegségek diagnosztizálásához kapcsolódó, az állampolgároknak nyújtott tájékoztatás és képzés, valamint a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az azbeszttel kapcsolatos mindenféle megbetegedést, mint a tüdőrákot, a pleurális mezoteliómát – amelyet a levegőben lebegő azbesztszálak belélegzése okoz, amelyek elég vékonyak ahhoz, hogy elérjenek a tüdőhólyagocskákig, és elég hosszúak ahhoz, hogy meghaladják a makrofágok méretét, valamint különböző rákfajtákat, amelyeket nem csak levegőben szálló azbesztszál, hanem az azbesztcsöves vízvezetékek esetében az azbesztszálat tartalmazó víz fogyasztása is okozhat – az emberi egészségre veszélyesként tartják számon, káros hatásai pedig több évtized elteltével jelentkezhetnek, és egyes esetekben csak több mint negyven év múlva; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az azbeszttel kapcsolatos mindenféle megbetegedést, mint a tüdőrákot, a pleurális mezoteliómát – amelyet a levegőben lebegő azbesztszálak belélegzése okoz, amelyek elég vékonyak ahhoz, hogy elérjenek a tüdőhólyagocskákig, és elég hosszúak ahhoz, hogy meghaladják a makrofágok méretét, valamint különböző rákfajtákat, amelyeket nem csak levegőben szálló azbesztszál, hanem az azbesztcsöves vízvezetékek esetében az azbesztszálat tartalmazó víz fogyasztása is okozhat – az emberi egészségre veszélyesként tartják számon, káros hatásai pedig több évtized elteltével jelentkezhetnek, és egyes esetekben csak több mint negyven év múlva;

| 38. | felhívja a tagállamokat, hogy az azbeszttel kapcsolatos foglalkozási és nem foglalkozási betegségekre vonatkozó módszeres adatgyűjtés segítségével biztosítsák minden azbesztózis- és mezotelióma-eset, valamint a kapcsolódó megbetegedések nyilvántartásba vételét, a pleurális plakk azbeszttel kapcsolatos megbetegedésként való besorolását és hivatalos nyilvántartásba vételét, valamint külön erre a célra létrehozott megfigyelőközpontok segítségével az azbeszt jelenlétének megbízható feltérképezését; hangsúlyozza, hogy az említett uniós szintű nyilvántartásnak és térképnek tartalmaznia kell az azbesztet tartalmazó köz- és magánterületek pontos helyszíneit, valamint az azbeszthulladékot tartalmazó hulladéklerakók egyértelmű részleteit az ilyen anyagokat tartalmazó föld véletlen mozgatásának elkerülése, valamint a megelőző és helyreállító intézkedésekhez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

38.

felhívja a tagállamokat, hogy az azbeszttel kapcsolatos foglalkozási és nem foglalkozási betegségekre vonatkozó módszeres adatgyűjtés segítségével biztosítsák minden azbesztózis- és mezotelióma-eset, valamint a kapcsolódó megbetegedések nyilvántartásba vételét, a pleurális plakk azbeszttel kapcsolatos megbetegedésként való besorolását és hivatalos nyilvántartásba vételét, valamint külön erre a célra létrehozott megfigyelőközpontok segítségével az azbeszt jelenlétének megbízható feltérképezését; hangsúlyozza, hogy az említett uniós szintű nyilvántartásnak és térképnek tartalmaznia kell az azbesztet tartalmazó köz- és magánterületek pontos helyszíneit, valamint az azbeszthulladékot tartalmazó hulladéklerakók egyértelmű részleteit az ilyen anyagokat tartalmazó föld véletlen mozgatásának elkerülése, valamint a megelőző és helyreállító intézkedésekhez való hozzájárulás érdekében;

| 39. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak mennyiségi és minőségi kutatásokat a kizárólag az azbeszttel kapcsolatos kitettséggel összefüggő betegségek által sújtott európai közösségekben klinikai szinten megfigyelhető pszichológiai hatások mértékére és súlyosságára vonatkozóan (18); |
| --- | --- |

39.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassanak mennyiségi és minőségi kutatásokat a kizárólag az azbeszttel kapcsolatos kitettséggel összefüggő betegségek által sújtott európai közösségekben klinikai szinten megfigyelhető pszichológiai hatások mértékére és súlyosságára vonatkozóan (18);

| 40. | az azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések elismerésére és ellentételezésére vonatkozóan közös megközelítés elfogadására szólítja fel a biztosítókat és a kártalanítási szervezeteket; |
| --- | --- |

40.

az azbeszt okozta foglalkozási megbetegedések elismerésére és ellentételezésére vonatkozóan közös megközelítés elfogadására szólítja fel a biztosítókat és a kártalanítási szervezeteket;

| 41. | felszólít az elismerési eljárások egyszerűsítésére és megkönnyítésére; |
| --- | --- |

41.

felszólít az elismerési eljárások egyszerűsítésére és megkönnyítésére;

| 42. | felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatot a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosítására vonatkozóan, a megelőzés és a diagnosztizálás terén bevált gyakorlatok előmozdítása és cseréje révén gondoskodva a rákkeltő anyagokkal való érintkezés kockázatának kitett munkavállalók egészségének védelméről és megóvásáról; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatot a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló 2004/37/EK irányelv módosítására vonatkozóan, a megelőzés és a diagnosztizálás terén bevált gyakorlatok előmozdítása és cseréje révén gondoskodva a rákkeltő anyagokkal való érintkezés kockázatának kitett munkavállalók egészségének védelméről és megóvásáról;

| 43. | felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa az azbeszt okozta valamennyi megbetegedés, köztük a pleurális plakkok foglalkozási megbetegedésként történő elismerését; |
| --- | --- |

43.

felszólítja az EU-t, hogy biztosítsa az azbeszt okozta valamennyi megbetegedés, köztük a pleurális plakkok foglalkozási megbetegedésként történő elismerését;

| 44. | elismeri, hogy a hosszú lappangási idő miatt az azbeszt áldozatai gyakran nem tudják bizonyítani, hogy a foglalkozásuk kapcsán az azbesztnek való kitettség okozta a megbetegedést; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy a hosszú lappangási idő miatt az azbeszt áldozatai gyakran nem tudják bizonyítani, hogy a foglalkozásuk kapcsán az azbesztnek való kitettség okozta a megbetegedést;

| 45. | felszólítja a tagállamokat, hogy az azbeszt áldozatait ne terheljék bizonyítási kötelezettséggel, hanem inkább tágabb jogokat biztosítsanak számukra a kártérítési igény benyújtására, miként azt a 2003/670/EK bizottsági ajánlás (19) is javasolja; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a tagállamokat, hogy az azbeszt áldozatait ne terheljék bizonyítási kötelezettséggel, hanem inkább tágabb jogokat biztosítsanak számukra a kártérítési igény benyújtására, miként azt a 2003/670/EK bizottsági ajánlás (19) is javasolja;

| 46. | felszólítja az EU-t, hogy ajánlja a tagállamoknak lépések megtételét annak biztosítására, hogy az azbeszt okozta megbetegedéseket minden esetben azonosítsák, jelentsék az illetékes hatóságok felé és szakértők kivizsgálják; |
| --- | --- |

46.

felszólítja az EU-t, hogy ajánlja a tagállamoknak lépések megtételét annak biztosítására, hogy az azbeszt okozta megbetegedéseket minden esetben azonosítsák, jelentsék az illetékes hatóságok felé és szakértők kivizsgálják;

| 47. | felszólít a jogsértők eljárás alá vonására és szankcionálására, következésképpen pedig az ilyen intézkedések mindennemű, esetlegesen a nemzeti büntetőjogban rögzített akadályának feltárására és eltörlésére; |
| --- | --- |

47.

felszólít a jogsértők eljárás alá vonására és szankcionálására, következésképpen pedig az ilyen intézkedések mindennemű, esetlegesen a nemzeti büntetőjogban rögzített akadályának feltárására és eltörlésére;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy az azbeszt okozta megbetegedések elismerésére vonatkozó nemzeti eljárások tekintetében terjessze a nemzeti irányelvekhez és gyakorlatokhoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy az azbeszt okozta megbetegedések elismerésére vonatkozó nemzeti eljárások tekintetében terjessze a nemzeti irányelvekhez és gyakorlatokhoz kapcsolódó bevált gyakorlatokat;

| 49. | felszólítja a Bizottságot, hogy az orvosi személyzet számára az azbeszt okozta megbetegedések diagnosztizálása terén nyújtott képzés tekintetében támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Bizottságot, hogy az orvosi személyzet számára az azbeszt okozta megbetegedések diagnosztizálása terén nyújtott képzés tekintetében támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 50. | felszólítja az érintett uniós ügynökségeket, hogy – független orvosi és technikai szakértők segítségével – határozzák meg az annak alátámasztásához szükséges tudományos bizonyítékokat, hogy bizonyos munkakörülmények azbeszt okozta megbetegedéseket idéztek elő; |
| --- | --- |

50.

felszólítja az érintett uniós ügynökségeket, hogy – független orvosi és technikai szakértők segítségével – határozzák meg az annak alátámasztásához szükséges tudományos bizonyítékokat, hogy bizonyos munkakörülmények azbeszt okozta megbetegedéseket idéztek elő;

Az azbeszt áldozatainak csoportjai részére nyújtott támogatás

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogasson olyan konferenciákat, amelyek lehetővé teszik szakszerű tanácsadás és egyéb támogatás nyújtását az azbeszt áldozatainak csoportjai számára; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogasson olyan konferenciákat, amelyek lehetővé teszik szakszerű tanácsadás és egyéb támogatás nyújtását az azbeszt áldozatainak csoportjai számára;

| 52. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az azbeszt áldozatainak uniós hálózatát; |
| --- | --- |

52.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az azbeszt áldozatainak uniós hálózatát;

A globális azbeszttilalomra vonatkozó stratégiák

| 53. | kiemeli, hogy az expozíció forrására vagy az érintett személy alkalmazotti státuszára való tekintet nélkül az azbeszt összes Unión belüli áldozatának és hozzátartozóiknak joguk van gyors és megfelelő orvosi ellátást és pénzügyi támogatást kapni nemzeti egészségbiztosítási rendszerüktől; |
| --- | --- |

53.

kiemeli, hogy az expozíció forrására vagy az érintett személy alkalmazotti státuszára való tekintet nélkül az azbeszt összes Unión belüli áldozatának és hozzátartozóiknak joguk van gyors és megfelelő orvosi ellátást és pénzügyi támogatást kapni nemzeti egészségbiztosítási rendszerüktől;

| 54. | felszólítja az EU-t, hogy nemzetközi szervezetekkel együttműködve elsőként vezessen be olyan eszközöket, amelyek az azbeszt piacát mérgező anyaggal való kereskedelemnek nyilvánítják; |
| --- | --- |

54.

felszólítja az EU-t, hogy nemzetközi szervezetekkel együttműködve elsőként vezessen be olyan eszközöket, amelyek az azbeszt piacát mérgező anyaggal való kereskedelemnek nyilvánítják;

| 55. | általánosabb értelemben felszólít arra, hogy a munkavállalók egészségvédelmének és biztonságának koncepcióját vegyék figyelembe a nemzeti jogban, valamint arra is, hogy az teljesítési kötelezettséget vonjon maga után a munkáltatókra nézve, a 89/391/EGK irányelvvel összefüggésben; |
| --- | --- |

55.

általánosabb értelemben felszólít arra, hogy a munkavállalók egészségvédelmének és biztonságának koncepcióját vegyék figyelembe a nemzeti jogban, valamint arra is, hogy az teljesítési kötelezettséget vonjon maga után a munkáltatókra nézve, a 89/391/EGK irányelvvel összefüggésben;

| 56. | felszólítja az EU-t, hogy legfőbb feladatának a krizotil rotterdami egyezmény III. mellékletében való felsorolását tekintse; |
| --- | --- |

56.

felszólítja az EU-t, hogy legfőbb feladatának a krizotil rotterdami egyezmény III. mellékletében való felsorolását tekintse;

| 57. | felszólítja az EU-t, hogy kereskedelmi egyezményeket megvitató fórumokon – és különösen a WTO keretében – foglalkozzon az azbeszt fejlődő országokba irányuló elfogadhatatlan mértékű dömpingjével, valamint gyakoroljon diplomáciai és pénzügyi nyomást az azbesztet exportáló országokra, hogy számolják fel az azbesztbányászatra épülő iparágaikat és hagyjanak fel az azbesztet tartalmazó, leselejtezendő hajók exportálásának illegális és tisztességtelen gyakorlatával; |
| --- | --- |

57.

felszólítja az EU-t, hogy kereskedelmi egyezményeket megvitató fórumokon – és különösen a WTO keretében – foglalkozzon az azbeszt fejlődő országokba irányuló elfogadhatatlan mértékű dömpingjével, valamint gyakoroljon diplomáciai és pénzügyi nyomást az azbesztet exportáló országokra, hogy számolják fel az azbesztbányászatra épülő iparágaikat és hagyjanak fel az azbesztet tartalmazó, leselejtezendő hajók exportálásának illegális és tisztességtelen gyakorlatával;

| 58. | felszólítja az Uniót, hogy az Egészségügyi Világszervezettel, harmadik országokkal és más nemzetközi szervezetekkel együttműködve világszerte mozdítsa elő a munkahelyi egészségvédelem és biztonság magas szintjét, például az azbeszthez köthető problémák azonosításával és az egészségvédelmet elősegítő megoldások ösztönzésével; |
| --- | --- |

58.

felszólítja az Uniót, hogy az Egészségügyi Világszervezettel, harmadik országokkal és más nemzetközi szervezetekkel együttműködve világszerte mozdítsa elő a munkahelyi egészségvédelem és biztonság magas szintjét, például az azbeszthez köthető problémák azonosításával és az egészségvédelmet elősegítő megoldások ösztönzésével;

| 59. | felszólítja az EU-t, hogy fejlesszen ki azbesztmentes technológiákat, illetve támogassa e technológiák és az azbeszttel kapcsolatos ismeretek fejlődő országokba irányuló kivitelét; |
| --- | --- |

59.

felszólítja az EU-t, hogy fejlesszen ki azbesztmentes technológiákat, illetve támogassa e technológiák és az azbeszttel kapcsolatos ismeretek fejlődő országokba irányuló kivitelét;

| 60. | elítéli a világ azbesztiparába történő európai pénzügyi befektetéseket; |
| --- | --- |

60.

elítéli a világ azbesztiparába történő európai pénzügyi befektetéseket;

| 61. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós felségvizeken áthaladó, azbesztet szállító hajók ne köthessenek ki, illetve ne használhassanak kikötői létesítményeket és átmeneti tárolókat az Unió területén; |
| --- | --- |

61.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós felségvizeken áthaladó, azbesztet szállító hajók ne köthessenek ki, illetve ne használhassanak kikötői létesítményeket és átmeneti tárolókat az Unió területén;

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  „Megelőző és védelmi intézkedések kialakítása a rákkeltő hatásúnak minősülő anyagokra vonatkozóan, a kitettségi szintek, a mintavételi követelmények és a mérési módszerek, illetve a megfelelő munkahelyi higiéniai feltételek meghatározásával, valamint – szükséges esetben – tilalmak megállapításával.”

(2)  HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

(3)  HL L 245., 1992.8.26., 6. o.

(4)  HL L 330., 2009.12.16., 28. o.

(5)  HL L 160., 1990.6.26., 39. o.

(6)  HL C 41. E, 2009.2.19., 14. o.

(7)  HL C 212. E, 2010.8.5., 106. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0589.

(9)  http://www.who.int/ipcs/features/10chemicals_en.pdf

(10)  http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol100C/mono100C.pdf

(11)  http://www.icohweb.org/site_new/multimedia/news/pdf/ICOH%20Statement%20on%20global%20asbestos%20ban.pdf

(12)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3155&langId=en

(13)  http://www.eurogip.fr/en/docs/EUROGIP-24E-AsbestosOccDiseases.pdf

(14)  http://www.europeanforum.org/pdf/Eurogip-08_E-cost.pdf

(15)  A 92/57/EGK irányelv: Melléklet, IV. RÉSZ: ÉPÍTKEZÉSEKEN KIALAKÍTOTT MUNKAHELYEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS MINIMUMKÖVETELMÉNYEK, 14.1.2.: Ha a körülmények úgy kívánják (pl. veszélyes anyagok, nedvesség, szennyeződés), lehetővé kell tenni, hogy a munkaruhákat az utcai ruhától, valamint személyes tárgyaktól elkülönítve tárolhassák.

(16)  18 hónapos vizsgálati időszakot követően egy parlamenti bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az azbeszt „egyaránt veszélyt jelent az azbesztágazatban dolgozókra és az azbesztnek más helyzetekben kitett egyénekre nézve” (Európai Parlament, 1978).

(17)  „Globális egészségügyi kockázatok: bizonyos súlyos kockázatoknak betudható halandóság és betegségteher” – http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GlobalHealthRisks_report_full.pdf and http://www.who.int/ipcs/assessment/public_health/asbestos/en/

(18)  A mezotelióma a betegeket és családtagjaikat – elsõsorban pszichológiai szempontból – rendkívül nehéz helyzet elé állítja. A Torinói Egyetem (A. Granieri professzor asszony) Casale Monferratóban folytatott kutatása rávilágított arra, hogy a mezoteliómában szenvedõ személyeket és családtagjaikat olyan különbözõ személyiségjegyek jellemzik, amelyek a poszttraumás stressz-zavar tudományos szakkifejezéssel (PTSD) írhatók le.

(19)  HL L 238., 2003.9.25., 28. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/111 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/111

---

P7_TA(2013)0094

Az európai biztosító egyesület statútuma

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a Bizottsághoz intézett ajánlásokkal az európai biztosító egyesület statútumáról (2012/2039(INL))

(2016/C 036/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az európai biztosító egyesület statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(1991)0273) és a módosított javaslatra (COM(1993)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztosító egyesület statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(1991)0273) és a módosított javaslatra (COM(1993)0252),

| — | tekintettel a Bizottságnak az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredményéről szóló, 2005. szeptember 27-i közleményére (COM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredményéről szóló, 2005. szeptember 27-i közleményére (COM(2005)0462),

| — | tekintettel a Bizottság „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i közleményére (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2011. április 13-i közleményére (COM(2011)0206),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i közleményére (COM(2011)0682),

| — | tekintettel a jogalkotó előtt folyamatban levő jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredményéről szóló, 2006. május 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotó előtt folyamatban levő jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredményéről szóló, 2006. május 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról szóló, 2006. július 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális gazdaságról szóló 2009. február 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi vonatkozásairól szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terv polgári jogi, kereskedelmi jogi, családjogi és nemzetközi magánjogi vonatkozásairól szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a biztosító egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosító egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának létrehozásáról szóló, 2011. március 10-i nyilatkozatára (5),

| — | tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az európai biztosító egyesületek statútuma tárgyában európai hozzáadott értéket vizsgáló szakvéleményre, amelyet az Európai Hozzáadott Érték Osztálya 2013. január 21-én ismertetett a Jogi Bizottsággal (7); |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztosító egyesületek statútuma tárgyában európai hozzáadott értéket vizsgáló szakvéleményre, amelyet az Európai Hozzáadott Érték Osztálya 2013. január 21-én ismertetett a Jogi Bizottsággal (7);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0018/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0018/2013),

| A. | mivel a Bizottság 2006 márciusában visszavonta az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló rendeletre irányuló javaslattervezetét; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság 2006 márciusában visszavonta az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló rendeletre irányuló javaslattervezetét;

| B. | mivel 2003-ban elfogadták az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló rendeletet (8), és mivel 2012. február 8-án a Bizottság előterjesztette az európai alapítvány (FE) statútumára vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatot; |
| --- | --- |

B.

mivel 2003-ban elfogadták az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló rendeletet (8), és mivel 2012. február 8-án a Bizottság előterjesztette az európai alapítvány (FE) statútumára vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatot;

| C. | mivel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága által 2011-ben megrendelt tanulmány egyértelműen bemutatta a biztosító egyesületek területén az uniós beavatkozás szociális, politikai és gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament Foglalkoztatási és Szociális Bizottsága által 2011-ben megrendelt tanulmány egyértelműen bemutatta a biztosító egyesületek területén az uniós beavatkozás szociális, politikai és gazdasági hatásait;

| D. | mivel az elmúlt években a Parlament az európai biztosító egyesület statútumáról szóló rendelet elfogadására felszólító jó néhány állásfoglalást fogadott el; mivel sajnálatos, hogy a Bizottság az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló javaslat 2006-os visszavonását követően nem tett olyan újabb javaslatot, amely megfelelő jogi eszközzel látta volna el a biztosító egyesületeket határokon átnyúló tevékenységeik megkönnyítéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt években a Parlament az európai biztosító egyesület statútumáról szóló rendelet elfogadására felszólító jó néhány állásfoglalást fogadott el; mivel sajnálatos, hogy a Bizottság az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló javaslat 2006-os visszavonását követően nem tett olyan újabb javaslatot, amely megfelelő jogi eszközzel látta volna el a biztosító egyesületeket határokon átnyúló tevékenységeik megkönnyítéséhez;

| E. | mivel a Bizottság vállalta néhány, az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló korábbi javaslat felülvizsgálatát, valamint az átfogó hatásvizsgálat céljából történő jogalkotási beavatkozás szükségességének újragondolását; mivel a Parlament üdvözli a Bizottság megbízásából ezzel összefüggésben készített tanulmányt a biztosító egyesületek jelenlegi uniós helyzetéről és kilátásairól, amely feltárja bizonyos tagállamokban a biztosító egyesületekre a hatályos jogi keret hiánya miatt háruló nehézségeket, valamint az új biztosító egyesületek létrehozása során a tőkekövetelmények és a csoportalakításra szolgáló megoldások hiánya miatt felmerülő problémákat; mivel a Bizottságnak a biztosító egyesületek szociális gazdasághoz való hozzájárulásának jobb – többek között statútum biztosításával történő – elismerése érdekében megfelelő megoldásokat kell javasolnia e problémákra; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság vállalta néhány, az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló korábbi javaslat felülvizsgálatát, valamint az átfogó hatásvizsgálat céljából történő jogalkotási beavatkozás szükségességének újragondolását; mivel a Parlament üdvözli a Bizottság megbízásából ezzel összefüggésben készített tanulmányt a biztosító egyesületek jelenlegi uniós helyzetéről és kilátásairól, amely feltárja bizonyos tagállamokban a biztosító egyesületekre a hatályos jogi keret hiánya miatt háruló nehézségeket, valamint az új biztosító egyesületek létrehozása során a tőkekövetelmények és a csoportalakításra szolgáló megoldások hiánya miatt felmerülő problémákat; mivel a Bizottságnak a biztosító egyesületek szociális gazdasághoz való hozzájárulásának jobb – többek között statútum biztosításával történő – elismerése érdekében megfelelő megoldásokat kell javasolnia e problémákra;

| F. | mivel a Bizottság dicséretre méltóan elismerte a statútum szükségességét, valamint kötelezettséget vállalt arra, hogy jobb minőségű jogi szabályozást biztosít a szociális gazdasági szervezetek számára (beleértve a biztosító egyesületeket is), hangsúlyozva, hogy a biztosító egyesületeknek képeseknek kell lenniük arra, hogy a határokon átnyúló módon működjenek, hozzájárulva ahhoz az európai erőfeszítéshez, melynek célja „a növekedés serkentése és a bizalom növelése” az Európai Gazdasági Térségben (9); |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság dicséretre méltóan elismerte a statútum szükségességét, valamint kötelezettséget vállalt arra, hogy jobb minőségű jogi szabályozást biztosít a szociális gazdasági szervezetek számára (beleértve a biztosító egyesületeket is), hangsúlyozva, hogy a biztosító egyesületeknek képeseknek kell lenniük arra, hogy a határokon átnyúló módon működjenek, hozzájárulva ahhoz az európai erőfeszítéshez, melynek célja „a növekedés serkentése és a bizalom növelése” az Európai Gazdasági Térségben (9);

| G. | mivel ezért az európai statútum remélhetően kellően ambiciózus és innovatív lesz annak érdekében, hogy védelmet nyújtson a munkavállalók és családjaik számára az Unión belüli mozgásuk során; |
| --- | --- |

G.

mivel ezért az európai statútum remélhetően kellően ambiciózus és innovatív lesz annak érdekében, hogy védelmet nyújtson a munkavállalók és családjaik számára az Unión belüli mozgásuk során;

| H. | mivel a biztosító egyesületek természetes vagy jogi személyek önkéntes csoportosulásai, amelyek a beruházások megtérülése helyett tagjaik igényeinek teljesítésére törekednek; mivel a biztosító egyesületek az önkéntesség, a nyitott tagság és a tagok közötti szolidaritás elvének alapján működnek, irányításuk pedig demokratikus elveken alapul (pl. a tagonként egy szavazat elve a magánszemélyekből álló biztosító egyesületek esetében), hozzájárulva ezáltal a fenntartható és felelős gazdálkodáshoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a biztosító egyesületek természetes vagy jogi személyek önkéntes csoportosulásai, amelyek a beruházások megtérülése helyett tagjaik igényeinek teljesítésére törekednek; mivel a biztosító egyesületek az önkéntesség, a nyitott tagság és a tagok közötti szolidaritás elvének alapján működnek, irányításuk pedig demokratikus elveken alapul (pl. a tagonként egy szavazat elve a magánszemélyekből álló biztosító egyesületek esetében), hozzájárulva ezáltal a fenntartható és felelős gazdálkodáshoz;

| I. | mivel Európában a biztosító egyesületek az általuk nyújtott szolgáltatások, méretük, tevékenységük, illetve földrajzi hatásuk tekintetében – sokféleségüknek köszönhetően – rendkívül sokféle keretben léteznek; |
| --- | --- |

I.

mivel Európában a biztosító egyesületek az általuk nyújtott szolgáltatások, méretük, tevékenységük, illetve földrajzi hatásuk tekintetében – sokféleségüknek köszönhetően – rendkívül sokféle keretben léteznek;

| J. | mivel a biztosító egyesületeknek két fő típusa létezik Európában: az „önsegélyező” (egészségügyi önsegélyező) egyesület és a „biztosító” egyesület; mivel az „önsegélyező” egyesületek a kötelező szociális védelmi rendszerek melletti pótlólagos, azokat kiegészítő vagy ezekbe integrált jóléti ellátást nyújtanak; mivel a „biztosító” egyesületek a vagyoni és életkockázatok valamennyi típusára nyújthatnak fedezetet, és mivel egyes tagállamokban a biztosító egyesületek akár másféle, például lakhatási vagy hitelszolgáltatásokat is kínálhatnak; |
| --- | --- |

J.

mivel a biztosító egyesületeknek két fő típusa létezik Európában: az „önsegélyező” (egészségügyi önsegélyező) egyesület és a „biztosító” egyesület; mivel az „önsegélyező” egyesületek a kötelező szociális védelmi rendszerek melletti pótlólagos, azokat kiegészítő vagy ezekbe integrált jóléti ellátást nyújtanak; mivel a „biztosító” egyesületek a vagyoni és életkockázatok valamennyi típusára nyújthatnak fedezetet, és mivel egyes tagállamokban a biztosító egyesületek akár másféle, például lakhatási vagy hitelszolgáltatásokat is kínálhatnak;

| K. | mivel a biztosító egyesületek – eltérő jellegük ellenére – a szolidaritás alapján és kollektív finanszírozás keretében szervezik a tagjaik érdekében szolgáltatásaikat és szolgáltatásaik nyújtását; mivel a biztosító egyesületek demokratikus módon szerveződnek, és tagjaik javára fordítják a tevékenységeikből származó többletet; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztosító egyesületek – eltérő jellegük ellenére – a szolidaritás alapján és kollektív finanszírozás keretében szervezik a tagjaik érdekében szolgáltatásaikat és szolgáltatásaik nyújtását; mivel a biztosító egyesületek demokratikus módon szerveződnek, és tagjaik javára fordítják a tevékenységeikből származó többletet;

| L. | mivel az Uniónak – az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás céljából – a határokon átnyúló tevékenységek fejlesztésének előmozdítására képes és a belső piac előnyeinek kihasználását lehetővé tevő, megfelelő jogi eszközöket kell biztosítania a legtöbb tagállamban elismert szervezeti formának minősülő biztosító egyesületek számára; |
| --- | --- |

L.

mivel az Uniónak – az egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás céljából – a határokon átnyúló tevékenységek fejlesztésének előmozdítására képes és a belső piac előnyeinek kihasználását lehetővé tevő, megfelelő jogi eszközöket kell biztosítania a legtöbb tagállamban elismert szervezeti formának minősülő biztosító egyesületek számára;

| M. | mivel a biztosító egyesületek kiemelkedő szerepet játszanak az Unió gazdaságában azzal, hogy több mint 160 millió európai polgár számára egészségügyi, szociális és megfizethető biztosítási szolgáltatásokat nyújtanak; mivel több mint 180 milliárd EUR összegű biztosítási díjat képviselnek, és több mint 350 000 embert alkalmaznak; |
| --- | --- |

M.

mivel a biztosító egyesületek kiemelkedő szerepet játszanak az Unió gazdaságában azzal, hogy több mint 160 millió európai polgár számára egészségügyi, szociális és megfizethető biztosítási szolgáltatásokat nyújtanak; mivel több mint 180 milliárd EUR összegű biztosítási díjat képviselnek, és több mint 350 000 embert alkalmaznak;

| N. | mivel a biztosító egyesületek megkönnyítik az ellátáshoz való hozzáférést, a társadalmi befogadást, valamint teljes körűen részt vesznek az Unió területén az általános érdekű szolgáltatások nyújtásában; |
| --- | --- |

N.

mivel a biztosító egyesületek megkönnyítik az ellátáshoz való hozzáférést, a társadalmi befogadást, valamint teljes körűen részt vesznek az Unió területén az általános érdekű szolgáltatások nyújtásában;

| O. | mivel 2010-ben 12,3 millió európai polgár dolgozott a sajátjától eltérő tagállamban, ami az Unió aktív lakosságának 2,5 %-a; |
| --- | --- |

O.

mivel 2010-ben 12,3 millió európai polgár dolgozott a sajátjától eltérő tagállamban, ami az Unió aktív lakosságának 2,5 %-a;

| P. | mivel néhány tagállamban a kötelező egészségbiztosítási alapok nem működhetnek magánvállalkozásként; |
| --- | --- |

P.

mivel néhány tagállamban a kötelező egészségbiztosítási alapok nem működhetnek magánvállalkozásként;

| Q. | mivel a biztosító egyesületek a biztosítási piacon 25 %-os arányt, az iparágban a vállalkozások teljes számát tekintve pedig 70 %-os arányt képviselnek; mivel a biztosító egyesületeket az egységes piac a továbbiakban már nem hagyhatja figyelmen kívül (10), és európai statútumot kell biztosítani számukra, egy szintre helyezve ezzel őket más uniós társasági formákkal; mivel a vállalkozások sokfélesége olyan érték, amelyet maradéktalanul el kell ismerni és ösztönözni kell; |
| --- | --- |

Q.

mivel a biztosító egyesületek a biztosítási piacon 25 %-os arányt, az iparágban a vállalkozások teljes számát tekintve pedig 70 %-os arányt képviselnek; mivel a biztosító egyesületeket az egységes piac a továbbiakban már nem hagyhatja figyelmen kívül (10), és európai statútumot kell biztosítani számukra, egy szintre helyezve ezzel őket más uniós társasági formákkal; mivel a vállalkozások sokfélesége olyan érték, amelyet maradéktalanul el kell ismerni és ösztönözni kell;

| R. | mivel a biztosító egyesületek fontos szerepet játszanak, vagy kellene, hogy játsszanak a tagállamok gazdaságában azzal, hogy hozzájárulnak az inkluzív növekedés biztosítására irányuló – és demográfiai tendenciák által is megerősített – uniós stratégiai célkitűzéshez, amely növekedés mindenki számára hozzáférhetővé teszi az alapvető erőforrásokat, a szociális jogokat és szolgáltatásokat, illetve a megfelelő egészségügyi és hosszú távú ellátást a szolidaritás, a megfizethetőség, a megkülönböztetésmentesség és a kirekesztés-ellenes megközelítés alapján, valamint annak biztosítása alapján, hogy az idősek kiegészítő ellátásának szükségessége nem taszítja szegénységbe az időseket és nem teszi őket pénzügyileg kiszolgáltatottá; |
| --- | --- |

R.

mivel a biztosító egyesületek fontos szerepet játszanak, vagy kellene, hogy játsszanak a tagállamok gazdaságában azzal, hogy hozzájárulnak az inkluzív növekedés biztosítására irányuló – és demográfiai tendenciák által is megerősített – uniós stratégiai célkitűzéshez, amely növekedés mindenki számára hozzáférhetővé teszi az alapvető erőforrásokat, a szociális jogokat és szolgáltatásokat, illetve a megfelelő egészségügyi és hosszú távú ellátást a szolidaritás, a megfizethetőség, a megkülönböztetésmentesség és a kirekesztés-ellenes megközelítés alapján, valamint annak biztosítása alapján, hogy az idősek kiegészítő ellátásának szükségessége nem taszítja szegénységbe az időseket és nem teszi őket pénzügyileg kiszolgáltatottá;

| S. | mivel a biztosító egyesületek különösen az egészségügy, a tartós ápolás-gondozás, a nyugdíjak és a – többek között az idősödő társadalom számára nyújtott – szociális szolgáltatások terén tevékenykednek; mivel a szociális védelem távlati jövője szempontjából nélkülözhetetlen ezen egyesületek fő érdekeltként történő bevonása, tekintettel arra, hogy a népesség elöregedése nagy kihívások elé állítja Európát, különösen megterhelve a nemzeti költségvetések egyensúlyát, és azzal fenyegetve, hogy nyomás alá kerülnek a szociális védelemre fordított állami kiadások; és mivel a biztosító egyesületek, még ha fontos szerepet is játszanak a magánszektorban működő, társadalmilag felelős nyugdíjrendszerek kínálata révén, nem helyettesíthetik a nyugdíjrendszer erős első pillérét; |
| --- | --- |

S.

mivel a biztosító egyesületek különösen az egészségügy, a tartós ápolás-gondozás, a nyugdíjak és a – többek között az idősödő társadalom számára nyújtott – szociális szolgáltatások terén tevékenykednek; mivel a szociális védelem távlati jövője szempontjából nélkülözhetetlen ezen egyesületek fő érdekeltként történő bevonása, tekintettel arra, hogy a népesség elöregedése nagy kihívások elé állítja Európát, különösen megterhelve a nemzeti költségvetések egyensúlyát, és azzal fenyegetve, hogy nyomás alá kerülnek a szociális védelemre fordított állami kiadások; és mivel a biztosító egyesületek, még ha fontos szerepet is játszanak a magánszektorban működő, társadalmilag felelős nyugdíjrendszerek kínálata révén, nem helyettesíthetik a nyugdíjrendszer erős első pillérét;

| T. | mivel a magánszektornak hozzá kell járulnia az uniós jóléti rendszerek és a szociális gazdaság reformjai által támasztott kihívások megoldásához; mivel még pontosabban e cél elérésében a biztosító egyesületeknek – érdekelt felekként –természetes szerepet kell játszaniuk; |
| --- | --- |

T.

mivel a magánszektornak hozzá kell járulnia az uniós jóléti rendszerek és a szociális gazdaság reformjai által támasztott kihívások megoldásához; mivel még pontosabban e cél elérésében a biztosító egyesületeknek – érdekelt felekként –természetes szerepet kell játszaniuk;

| U. | mivel a biztosító egyesületek a szolidaritással, a demokratikus kormányzással kapcsolatos alapvető értékeik alapján és a részvényesek hiányában tagjaik javára, s ily módon – természetüknél fogva – társadalmilag felelős módon működnek; |
| --- | --- |

U.

mivel a biztosító egyesületek a szolidaritással, a demokratikus kormányzással kapcsolatos alapvető értékeik alapján és a részvényesek hiányában tagjaik javára, s ily módon – természetüknél fogva – társadalmilag felelős módon működnek;

| V. | mivel a biztosító egyesületek értékei megfelelnek az európai szociális modell alapelveinek; mivel a szolidaritás értékein alapuló biztosító egyesületek az Unió szociális piacgazdaságának fontos szereplői, amelyeknek – többek között egy európai statútum létrehozásával – nagyobb elismerést kell biztosítani; |
| --- | --- |

V.

mivel a biztosító egyesületek értékei megfelelnek az európai szociális modell alapelveinek; mivel a szolidaritás értékein alapuló biztosító egyesületek az Unió szociális piacgazdaságának fontos szereplői, amelyeknek – többek között egy európai statútum létrehozásával – nagyobb elismerést kell biztosítani;

| W. | mivel az egészségügyi ellátásra és a nyugdíjakra fordítandó kiadások növekedése jelentős következményekkel járhat a jelenlegi szociális védelmi rendszerek folytatása és fedezete vonatkozásában; mivel a biztosító egyesületek a jóléti állam alapvető értékeit – úgymint a szolidaritást, a megkülönböztetésmentességet, az egyenlő hozzáférést és a magas színvonalú magánszektorbeli szociális szolgáltatásokat – mozdítják elő; mivel a biztosító egyesületek európai szociális piacgazdasághoz való hozzájárulásának fokozása nem történhet a tagállamok szociális védelmi intézkedéseinek rovására; mivel ugyanakkor az önkéntes szociális védelem nem léphet a kötelező szociális biztonság helyébe; mivel tiszteletben kell tartani a szociális védelmi rendszerek sokféleségét, amelyek bizonyos esetekben kizárólag állami rendszerek, olykor biztosító egyesületek, némely esetben pedig e kettőt ötvözik; mivel az európai biztosító egyesület statútuma nélkülözhetetlen, ugyanakkor nem szolgálhat a szociális védelem területén mutatkozó tagállami hiányosságok pótlására; |
| --- | --- |

W.

mivel az egészségügyi ellátásra és a nyugdíjakra fordítandó kiadások növekedése jelentős következményekkel járhat a jelenlegi szociális védelmi rendszerek folytatása és fedezete vonatkozásában; mivel a biztosító egyesületek a jóléti állam alapvető értékeit – úgymint a szolidaritást, a megkülönböztetésmentességet, az egyenlő hozzáférést és a magas színvonalú magánszektorbeli szociális szolgáltatásokat – mozdítják elő; mivel a biztosító egyesületek európai szociális piacgazdasághoz való hozzájárulásának fokozása nem történhet a tagállamok szociális védelmi intézkedéseinek rovására; mivel ugyanakkor az önkéntes szociális védelem nem léphet a kötelező szociális biztonság helyébe; mivel tiszteletben kell tartani a szociális védelmi rendszerek sokféleségét, amelyek bizonyos esetekben kizárólag állami rendszerek, olykor biztosító egyesületek, némely esetben pedig e kettőt ötvözik; mivel az európai biztosító egyesület statútuma nélkülözhetetlen, ugyanakkor nem szolgálhat a szociális védelem területén mutatkozó tagállami hiányosságok pótlására;

| X. | mivel ez remélhetőleg valamennyi munkavállaló – különösen a kisvállalkozások munkavállalói – számára meg fogja könnyíteni és ösztönözni fogja a biztosító egyesületekhez történő csatlakozást; |
| --- | --- |

X.

mivel ez remélhetőleg valamennyi munkavállaló – különösen a kisvállalkozások munkavállalói – számára meg fogja könnyíteni és ösztönözni fogja a biztosító egyesületekhez történő csatlakozást;

| Y. | mivel ebben az esetben a munkavállalók biztosító egyesületi rendszerekhez történő csatlakozását remélhetőleg a társadalombiztosítási járulékok alóli mentességgel vagy adómentességgel ösztönzik majd; |
| --- | --- |

Y.

mivel ebben az esetben a munkavállalók biztosító egyesületi rendszerekhez történő csatlakozását remélhetőleg a társadalombiztosítási járulékok alóli mentességgel vagy adómentességgel ösztönzik majd;

| Z. | mivel azon kihívásokra tekintettel, amelyekkel a kormányok a szociális védelemmel kapcsolatban szembesülnek, a biztosító egyesületek segíthetnek megfizethető biztonsági hálót biztosítani a veszélyeztetettek számára; mivel a biztosító egyesületek további és megfizethető lehetőségeket kínálnak az Unió polgárainak; |
| --- | --- |

Z.

mivel azon kihívásokra tekintettel, amelyekkel a kormányok a szociális védelemmel kapcsolatban szembesülnek, a biztosító egyesületek segíthetnek megfizethető biztonsági hálót biztosítani a veszélyeztetettek számára; mivel a biztosító egyesületek további és megfizethető lehetőségeket kínálnak az Unió polgárainak;

| AA. | mivel egyes biztosító egyesületek erőteljes önkéntes dimenzióval rendelkeznek, és ezt az önkéntes szellemiséget meg kell őrizni és elő kell segíteni; |
| --- | --- |

AA.

mivel egyes biztosító egyesületek erőteljes önkéntes dimenzióval rendelkeznek, és ezt az önkéntes szellemiséget meg kell őrizni és elő kell segíteni;

| AB. | mivel néhány tagállamban a biztosítási szolgáltatások mellett a biztosító egyesületek alacsony kamatozású vagy kamatmentes hitelszolgáltatást is nyújtanak a tagjaik számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel néhány tagállamban a biztosítási szolgáltatások mellett a biztosító egyesületek alacsony kamatozású vagy kamatmentes hitelszolgáltatást is nyújtanak a tagjaik számára;

| AC. | mivel – kereskedelmi alapokon nyugvó versenytársaikhoz képest – a biztosító egyesületek hozzáadott értéke uniós szinten még erősebb lesz, figyelembe véve gazdasági súlyukat és az Unión belüli versenyhelyzetre gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

AC.

mivel – kereskedelmi alapokon nyugvó versenytársaikhoz képest – a biztosító egyesületek hozzáadott értéke uniós szinten még erősebb lesz, figyelembe véve gazdasági súlyukat és az Unión belüli versenyhelyzetre gyakorolt hatásukat;

| AD. | mivel a szociális gazdaság – és különösen a biztosító egyesületek – a nyereségességet a szolidaritással ötvözve alapvető szerepet játszanak az Unió gazdaságában, minőségi és helyi munkahelyeket teremtve, megerősítve a társadalmi, gazdasági és regionális kohéziót, társadalmi tőkét hozva létre, előmozdítva az aktív polgári részvételt, a szolidaritáson alapuló szociális jólétet és egy demokratikus értékekkel rendelkező gazdasági formát, amely az embert helyezi a középpontba és támogatja a fenntartható fejlődést, valamint a szociális, környezeti és technológiai innovációt; |
| --- | --- |

AD.

mivel a szociális gazdaság – és különösen a biztosító egyesületek – a nyereségességet a szolidaritással ötvözve alapvető szerepet játszanak az Unió gazdaságában, minőségi és helyi munkahelyeket teremtve, megerősítve a társadalmi, gazdasági és regionális kohéziót, társadalmi tőkét hozva létre, előmozdítva az aktív polgári részvételt, a szolidaritáson alapuló szociális jólétet és egy demokratikus értékekkel rendelkező gazdasági formát, amely az embert helyezi a középpontba és támogatja a fenntartható fejlődést, valamint a szociális, környezeti és technológiai innovációt;

| AE. | mivel a biztosító egyesületek arra hivatottak, hogy a magánszektor mellett szerepet vállaljanak ezen kihívások megválaszolásában, valamint ezért képeseknek kell lenniük arra, hogy az Unión belül az egyéb társasági formákkal egyenlő feltételek mellett versenyezzenek; mivel a meglévő európai statútumok – például az európai szövetkezet (SCE) vagy az európai részvénytársaság (SE) statútuma– nem alkalmazhatók a biztosító egyesületekre az irányítási modelljeik különbözőségei miatt; |
| --- | --- |

AE.

mivel a biztosító egyesületek arra hivatottak, hogy a magánszektor mellett szerepet vállaljanak ezen kihívások megválaszolásában, valamint ezért képeseknek kell lenniük arra, hogy az Unión belül az egyéb társasági formákkal egyenlő feltételek mellett versenyezzenek; mivel a meglévő európai statútumok – például az európai szövetkezet (SCE) vagy az európai részvénytársaság (SE) statútuma– nem alkalmazhatók a biztosító egyesületekre az irányítási modelljeik különbözőségei miatt;

| AF. | mivel sajnálatos az Unió jogi szabályozásában fennálló joghézag, hiszen a biztosító egyesületekről a szerződések nem tesznek külön említést, és üzleti modelljükre semmilyen másodlagos jogi szabályozás nem vonatkozik, minthogy az csak a magán- és állami vállalatokra terjed ki, ami sérti a biztosító egyesületek jogállását, hátráltatja fejlődésüket és a határokon átnyúló tevékenységű csoportok létrehozását; |
| --- | --- |

AF.

mivel sajnálatos az Unió jogi szabályozásában fennálló joghézag, hiszen a biztosító egyesületekről a szerződések nem tesznek külön említést, és üzleti modelljükre semmilyen másodlagos jogi szabályozás nem vonatkozik, minthogy az csak a magán- és állami vállalatokra terjed ki, ami sérti a biztosító egyesületek jogállását, hátráltatja fejlődésüket és a határokon átnyúló tevékenységű csoportok létrehozását;

| AG. | mivel a biztosító egyesületek európai statútuma alapvetően fontos az egységes európai piacba való jobb integrálódás, ezen egyesületek sajátosságainak megfelelőbb elismerése, valamint annak érdekében, hogy hatékonyabban hozzájárulhassanak a növekedést és a foglalkoztatást középpontba állító Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; mivel az európai statútum emellett ösztönzően hatna az európai polgárok mobilitására is, azáltal, hogy lehetővé tenné a biztosító egyesületek számára, hogy egyszerre több tagállamban nyújtsanak szolgáltatást, ekként pedig összefüggőbb és koherens egységes piacot teremtene; |
| --- | --- |

AG.

mivel a biztosító egyesületek európai statútuma alapvetően fontos az egységes európai piacba való jobb integrálódás, ezen egyesületek sajátosságainak megfelelőbb elismerése, valamint annak érdekében, hogy hatékonyabban hozzájárulhassanak a növekedést és a foglalkoztatást középpontba állító Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; mivel az európai statútum emellett ösztönzően hatna az európai polgárok mobilitására is, azáltal, hogy lehetővé tenné a biztosító egyesületek számára, hogy egyszerre több tagállamban nyújtsanak szolgáltatást, ekként pedig összefüggőbb és koherens egységes piacot teremtene;

| AH. | mivel a biztosító egyesületek európai statútuma népszerűsíthetné az önsegélyezésen alapuló kölcsönösségi modellt a kibővített Európában és különösen az új tagállamokban, ahol egyes jogrendszerekben ilyen nem létezik; mivel egy – értelemszerűen az Unió egész területén alkalmazandó – uniós rendelet kettős előnnyel járna: hivatkozási alapként biztosítaná ezen országok számára az európai statútumot, valamint javítaná az ilyen típusú vállalkozások státuszát és közismertségét; |
| --- | --- |

AH.

mivel a biztosító egyesületek európai statútuma népszerűsíthetné az önsegélyezésen alapuló kölcsönösségi modellt a kibővített Európában és különösen az új tagállamokban, ahol egyes jogrendszerekben ilyen nem létezik; mivel egy – értelemszerűen az Unió egész területén alkalmazandó – uniós rendelet kettős előnnyel járna: hivatkozási alapként biztosítaná ezen országok számára az európai statútumot, valamint javítaná az ilyen típusú vállalkozások státuszát és közismertségét;

| AI. | mivel a statútum lehetőségeket kínálhatna a biztosító egyesületek számára a jövőbeli versenyképességük megőrzését biztosító méretgazdaságosság megteremtésére, valamint a statútumnak köszönhetően növekedne a biztosító egyesületek uniós politikai döntéshozatalban megnyilvánuló értékének elismertsége; |
| --- | --- |

AI.

mivel a statútum lehetőségeket kínálhatna a biztosító egyesületek számára a jövőbeli versenyképességük megőrzését biztosító méretgazdaságosság megteremtésére, valamint a statútumnak köszönhetően növekedne a biztosító egyesületek uniós politikai döntéshozatalban megnyilvánuló értékének elismertsége;

| AJ. | mivel a biztosító egyesületek stabil és fenntartható intézmények, amelyek a pénzügyi válság során valamennyi gazdaságban ellenállónak bizonyultak, és különösen a biztosítás és a szociális védelem terén hozzájárultak egy ellenállóképesebb, diverzifikáltabb piac megteremtéséhez; mivel a biztosító egyesületek különösen aktívak a népesség elöregedése és a szociális szükségletek terén; mivel a biztosító egyesületek nyugdíjakkal kapcsolatos szerepvállalása további lehetőségeket kínál az Unió polgárainak, továbbá fontos szerep hárul rájuk az európai szociális modell fenntartásában; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a biztosító egyesületek stabil és fenntartható intézmények, amelyek a pénzügyi válság során valamennyi gazdaságban ellenállónak bizonyultak, és különösen a biztosítás és a szociális védelem terén hozzájárultak egy ellenállóképesebb, diverzifikáltabb piac megteremtéséhez; mivel a biztosító egyesületek különösen aktívak a népesség elöregedése és a szociális szükségletek terén; mivel a biztosító egyesületek nyugdíjakkal kapcsolatos szerepvállalása további lehetőségeket kínál az Unió polgárainak, továbbá fontos szerep hárul rájuk az európai szociális modell fenntartásában;

| AK. | mivel a biztosító egyesületek nem bocsátanak ki részvényt, hanem közös tulajdonban állnak és többletjövedelmüket a tagok közötti szétosztás helyett visszaforgatják; mivel ennek köszönhetően a biztosító egyesületek más magánszektorbeli vállalatoknál nagyobb ellenállást mutattak a válsággal szemben; |
| --- | --- |

AK.

mivel a biztosító egyesületek nem bocsátanak ki részvényt, hanem közös tulajdonban állnak és többletjövedelmüket a tagok közötti szétosztás helyett visszaforgatják; mivel ennek köszönhetően a biztosító egyesületek más magánszektorbeli vállalatoknál nagyobb ellenállást mutattak a válsággal szemben;

| AL. | mivel az európai statútum a biztosító egyesületekre alkalmazandó, meglévő nemzeti jogi rendelkezéseket kiegészítő önkéntes eszköz lenne, ekként pedig nem érintené a létező statútumokat, hanem egyfajta „huszonnyolcadik” rendszerként megkönnyítené a biztosító egyesületek számára a határokon átnyúló tevékenységek végzését; |
| --- | --- |

AL.

mivel az európai statútum a biztosító egyesületekre alkalmazandó, meglévő nemzeti jogi rendelkezéseket kiegészítő önkéntes eszköz lenne, ekként pedig nem érintené a létező statútumokat, hanem egyfajta „huszonnyolcadik” rendszerként megkönnyítené a biztosító egyesületek számára a határokon átnyúló tevékenységek végzését;

| AM. | mivel a Bizottságnak figyelembe kell vennie a biztosító egyesületek jellegzetességeit az egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében a hátrányos megkülönböztetés további előfordulásainak elkerülése, az új jogszabályok arányossága, valamint a tisztességes, versenyképes és fenntartható piac biztosítása céljából; |
| --- | --- |

AM.

mivel a Bizottságnak figyelembe kell vennie a biztosító egyesületek jellegzetességeit az egyenlő versenyfeltételek garantálása érdekében a hátrányos megkülönböztetés további előfordulásainak elkerülése, az új jogszabályok arányossága, valamint a tisztességes, versenyképes és fenntartható piac biztosítása céljából;

| AN. | mivel a biztosítási ágazatnak – az ágazat egészének versenyképesebbé, kevésbé kockázatossá és a változó pénzügyi és gazdasági körülményekkel szemben ellenállóbbá tételének érdekében történő – diverzifikációjára irányuló igény fokozódik, ily módon hangsúlyozva a szerepet, amelyet a biztosító egyesületek a részvénytársasági formában működő versenytársaikhoz képest játszhatnak; |
| --- | --- |

AN.

mivel a biztosítási ágazatnak – az ágazat egészének versenyképesebbé, kevésbé kockázatossá és a változó pénzügyi és gazdasági körülményekkel szemben ellenállóbbá tételének érdekében történő – diverzifikációjára irányuló igény fokozódik, ily módon hangsúlyozva a szerepet, amelyet a biztosító egyesületek a részvénytársasági formában működő versenytársaikhoz képest játszhatnak;

| AO. | mivel a biztosító egyesületek erőteljes és növekvő versenynek vannak kitéve, különösen a biztosítási ágazatban, és mivel közülük néhány kapitalizálódik, valamint „financializálódik”; |
| --- | --- |

AO.

mivel a biztosító egyesületek erőteljes és növekvő versenynek vannak kitéve, különösen a biztosítási ágazatban, és mivel közülük néhány kapitalizálódik, valamint „financializálódik”;

| AP. | mivel az Unió és az Európai Gazdasági Térség legalább hat tagállamában lehetetlen jogilag kölcsönös típusú szervezeteket létrehozni; mivel ez piaci torzulásokhoz vezet; mivel az európai statútum orvosolhatná ezt, és az említett tagállamokban is ösztönözhetné biztosító egyesületek létrehozását; |
| --- | --- |

AP.

mivel az Unió és az Európai Gazdasági Térség legalább hat tagállamában lehetetlen jogilag kölcsönös típusú szervezeteket létrehozni; mivel ez piaci torzulásokhoz vezet; mivel az európai statútum orvosolhatná ezt, és az említett tagállamokban is ösztönözhetné biztosító egyesületek létrehozását;

| AQ. | mivel a biztosító egyesületek nem rendelkeznek a fejlődésük és a belső piacon belüli, határokon átnyúló tevékenységeik elősegítéséhez szükséges jogi eszközökkel; mivel más társasági formák esetében létezik európai statútum, a biztosító egyesületek továbbra is hátrányos helyzetben vannak; mivel európai statútum hiányában a biztosító egyesületek a határokon átnyúló tevékenységeik során gyakran nem megfelelő jogi eszközök alkalmazására kényszerülnek, ami kapitalizálódásukhoz vezet; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a biztosító egyesületek nem rendelkeznek a fejlődésük és a belső piacon belüli, határokon átnyúló tevékenységeik elősegítéséhez szükséges jogi eszközökkel; mivel más társasági formák esetében létezik európai statútum, a biztosító egyesületek továbbra is hátrányos helyzetben vannak; mivel európai statútum hiányában a biztosító egyesületek a határokon átnyúló tevékenységeik során gyakran nem megfelelő jogi eszközök alkalmazására kényszerülnek, ami kapitalizálódásukhoz vezet;

| AR. | mivel a biztosító egyesületekre vonatkozó nemzeti jogszabályok jelentős eltéréseket mutatnak az Unión belül, valamint az európai statútum lehetővé tenné transznacionális biztosító egyesületek létrehozását, megerősítve ezáltal az EU-n belüli szociális védelmi modellt; |
| --- | --- |

AR.

mivel a biztosító egyesületekre vonatkozó nemzeti jogszabályok jelentős eltéréseket mutatnak az Unión belül, valamint az európai statútum lehetővé tenné transznacionális biztosító egyesületek létrehozását, megerősítve ezáltal az EU-n belüli szociális védelmi modellt;

| AS. | mivel maguknak a biztosító egyesületeknek kell terjeszteniük a központi értéküket jelentő kölcsönösség elgondolását, valamint meggyőzni a jövőbeni tagokat arról, hogy ez költséghatékony és fenntartható alternatívát jelent a kereskedelmi szolgáltatókkal szemben; |
| --- | --- |

AS.

mivel maguknak a biztosító egyesületeknek kell terjeszteniük a központi értéküket jelentő kölcsönösség elgondolását, valamint meggyőzni a jövőbeni tagokat arról, hogy ez költséghatékony és fenntartható alternatívát jelent a kereskedelmi szolgáltatókkal szemben;

| AT. | mivel meg kell akadályozni, hogy a biztosító egyesületek – versenyképességük fenntartása érdekében – kereskedelmi alapokon nyugvó versenytársaik hasonmásaivá válását célzó lépéseket tegyenek, például a tagság feltételeként kockázatszelekciós vagy még szigorúbb kritériumok bevezetésével, vagy akár a szavatoló tőke növelése érdekében részvények kibocsátásával; |
| --- | --- |

AT.

mivel meg kell akadályozni, hogy a biztosító egyesületek – versenyképességük fenntartása érdekében – kereskedelmi alapokon nyugvó versenytársaik hasonmásaivá válását célzó lépéseket tegyenek, például a tagság feltételeként kockázatszelekciós vagy még szigorúbb kritériumok bevezetésével, vagy akár a szavatoló tőke növelése érdekében részvények kibocsátásával;

| AU. | mivel előfordulhat, hogy a biztosító egyesületek – különösen a közepes méretűek – kénytelenek nagyobb szervezetek, köztük akár részvénytársaságok részévé válni (kapitalizálódással), növelve ezzel az érintett szervezetek és kötvénytulajdonosok közötti távolságot; |
| --- | --- |

AU.

mivel előfordulhat, hogy a biztosító egyesületek – különösen a közepes méretűek – kénytelenek nagyobb szervezetek, köztük akár részvénytársaságok részévé válni (kapitalizálódással), növelve ezzel az érintett szervezetek és kötvénytulajdonosok közötti távolságot;

| AV. | mivel statútum hiányában továbbra is akadályba ütközik a határokon átnyúló együttműködés és a biztosító egyesületek egyesülése; |
| --- | --- |

AV.

mivel statútum hiányában továbbra is akadályba ütközik a határokon átnyúló együttműködés és a biztosító egyesületek egyesülése;

| 1. | az Unióban működő biztosító egyesületek helyzetéről a közelmúltban készült tanulmány fényében, valamint szem előtt tartva, hogy a Parlament több alkalommal egyértelműen állást foglalt az európai biztosító egyesületek statútuma mellett, kéri a Bizottságot, hogy a mellékletben meghatározott részletes ajánlásokat követve mielőbb nyújtson be egy vagy több olyan javaslatot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke vagy esetleg 114. cikke alapján, amely lehetővé teszi a biztosító egyesületek európai szintű és határokon átnyúló léptékű működését; |
| --- | --- |

1.

az Unióban működő biztosító egyesületek helyzetéről a közelmúltban készült tanulmány fényében, valamint szem előtt tartva, hogy a Parlament több alkalommal egyértelműen állást foglalt az európai biztosító egyesületek statútuma mellett, kéri a Bizottságot, hogy a mellékletben meghatározott részletes ajánlásokat követve mielőbb nyújtson be egy vagy több olyan javaslatot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke vagy esetleg 114. cikke alapján, amely lehetővé teszi a biztosító egyesületek európai szintű és határokon átnyúló léptékű működését;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslat pénzügyi vonatkozásait a megfelelő költségvetési forrásokból kell fedezni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az ahhoz kapcsolódó részletes ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 297. E, 2006.12.7, 140. o.

(2)  HL C 303. E, 2006.12.13, 114. o.

(3)  HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(4)  HL C 99. E, 2012.4.3., 19. o.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 187. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0259.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=83593

(8)  Az európai szövetkezet (SCE) statútumáról szóló, 2003. július 22-i 1435/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 207, 2003.8.18., 1. o.).

(9)  A Bizottság 2011. április 13-i, „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című közleménye (COM(2011)0206).

(10)  Lásd a fent említett COM(2011)0206 dokumentumot.

---

MELLÉKLET

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

Az európai biztosító egyesületek statútumára vonatkozó ajánlások

1. ajánlás (az európai biztosító egyesületek statútumának célkitűzéseiről)

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződésben egyértelműen meg kell jeleníteni a vállalkozások sokféleségének elvét, és javasolja a biztosító egyesületek beillesztését az Európai Unió működéséről szóló szerződés 54. cikkébe.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak különböző stratégiák és intézkedések ötvözésével teremthetők meg a biztosító egyesületek számára ahhoz szükséges egyenlő versenyfeltételek – így az európai statútum is –, hogy szervezetüket és tevékenységeiket európai dimenzióval ruházzák fel, valamint hogy megfelelő jogi eszközöket biztosítsanak számukra a határokon átnyúló és transznacionális tevékenységeik elősegítése céljából. E tekintetben a biztosító egyesületek Unió-szerte sajátos irányítási elveik szerint működhetnének.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy az európai biztosító egyesületek statútuma választható jogi eszköz formájában önkéntes rendszert fog létrehozni, lehetővé téve a biztosító egyesületek számára, hogy különböző tagállamokban folytassák tevékenységeiket, valamint hogy olyan országokban jelenjenek meg, ahol jelenleg nem léteznek, ennélfogva ragaszkodik ahhoz, hogy az európai biztosító egyesület sajátos uniós jelleggel bíró, európai társasági jogi formának minősüljön.

Az Európai Parlament ugyanakkor emlékeztet arra is, hogy a jogalkotási kezdeményezések változatlanul hagyják a különböző hatályos nemzeti jogszabályokat, és hogy e jogalkotási kezdeményezések nem tekinthetők úgy, mint amelyek a tagállamok biztosító egyesületekre alkalmazandó jogszabályainak közelítésére irányulnak.

Az Európai Parlament megerősíti, hogy az európai biztosító egyesületek statútumáról szóló rendelet alapvető céljai a következők lesznek:

| — | a biztosító egyesületek közötti, határokon átnyúló együttműködés valamennyi akadályának felszámolása, a nemzeti jogrendszerekben mélyen gyökerező sajátosságaik figyelembevétele mellett, illetve a biztosító egyesületek európai egységes piacon belüli szabad működésének lehetővé tétele, megerősítve ezáltal az egységes piac elveit; |
| --- | --- |

—

a biztosító egyesületek közötti, határokon átnyúló együttműködés valamennyi akadályának felszámolása, a nemzeti jogrendszerekben mélyen gyökerező sajátosságaik figyelembevétele mellett, illetve a biztosító egyesületek európai egységes piacon belüli szabad működésének lehetővé tétele, megerősítve ezáltal az egységes piac elveit;

| — | az európai biztosító egyesületeknek a különböző tagállamokban lakóhellyel rendelkező természetes személyek vagy a különböző tagállamok jogszabályai alapján létrehozott jogi személyek általi létrehozásának lehetővé tétele; |
| --- | --- |

—

az európai biztosító egyesületeknek a különböző tagállamokban lakóhellyel rendelkező természetes személyek vagy a különböző tagállamok jogszabályai alapján létrehozott jogi személyek általi létrehozásának lehetővé tétele;

| — | két vagy több meglévő biztosító egyesület határokon átnyúló egyesülésén keresztül európai biztosító egyesület létrehozásának lehetővé tétele, tekintettel arra, hogy a biztosító egyesületekre a határokon átnyúló egyesülésről szóló irányelvet (1) nem kell alkalmazni; |
| --- | --- |

—

két vagy több meglévő biztosító egyesület határokon átnyúló egyesülésén keresztül európai biztosító egyesület létrehozásának lehetővé tétele, tekintettel arra, hogy a biztosító egyesületekre a határokon átnyúló egyesülésről szóló irányelvet (1) nem kell alkalmazni;

| — | az európai biztosító egyesületeknek a nemzeti biztosító egyesületek átalakításával vagy új formába való átalakulásával történő létrehozásának lehetővé tétele, az nemzeti egyesület felszámolása nélkül, amennyiben a szóban forgó társaság létesítő okirat szerinti székhelye és központi irodája egy és ugyanazon tagállamban van; |
| --- | --- |

—

az európai biztosító egyesületeknek a nemzeti biztosító egyesületek átalakításával vagy új formába való átalakulásával történő létrehozásának lehetővé tétele, az nemzeti egyesület felszámolása nélkül, amennyiben a szóban forgó társaság létesítő okirat szerinti székhelye és központi irodája egy és ugyanazon tagállamban van;

| — | egy európai biztosító csoport létrehozásának, illetve annak lehetővé tétele, hogy a biztosító egyesületek élvezhessék az európai biztosító egyesületi csoportosulásból eredő előnyöket, különösen a Szolvencia II. irányelv (2) keretében a biztosítást nyújtó biztosító egyesületek számára nyújtott előnyöket. |
| --- | --- |

—

egy európai biztosító csoport létrehozásának, illetve annak lehetővé tétele, hogy a biztosító egyesületek élvezhessék az európai biztosító egyesületi csoportosulásból eredő előnyöket, különösen a Szolvencia II. irányelv (2) keretében a biztosítást nyújtó biztosító egyesületek számára nyújtott előnyöket.

2. ajánlás (az európai biztosító egyesületek statútumának elemeiről)

Az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe, hogy egy ilyen opcionális rendelet alkalmazásának lehetővé tétele a tagállami jogszabályokban magában kell, hogy foglalja a biztosító egyesületek irányítási jellemzőit és elveit;

Az Európai Parlament emlékeztet arra, hogy az európai biztosító egyesületek statútumára irányuló javaslatnak figyelembe kell vennie a biztosító egyesületeknek a más gazdasági szereplőkétől eltérő, sajátos működési szabályait:

| — | a biztosító egyesületek tagjaik érdekében, a szolidaritás alapján és kollektív finanszírozás keretében a biztosítási szolgáltatások, hitelszolgáltatások és egyéb szolgáltatások széles körét nyújtják; |
| --- | --- |

—

a biztosító egyesületek tagjaik érdekében, a szolidaritás alapján és kollektív finanszírozás keretében a biztosítási szolgáltatások, hitelszolgáltatások és egyéb szolgáltatások széles körét nyújtják;

| — | a tagok cserébe hozzájárulást vagy hasonló díjat fizetnek, amelynek összege változhat; |
| --- | --- |

—

a tagok cserébe hozzájárulást vagy hasonló díjat fizetnek, amelynek összege változhat;

| — | a tagok a biztosító egyesület vagyona felett nem gyakorolhatnak egyéni jogokat. |
| --- | --- |

—

a tagok a biztosító egyesület vagyona felett nem gyakorolhatnak egyéni jogokat.

Az Európai Parlament úgy véli, hogy a statútumnak pontos és egyértelmű feltételeket kell megállapítania az európai biztosító egyesületek valódi és hatékony új kategóriájának létrehozására vonatkozóan, és e tekintetben alapvető fontosságúnak tartja, hogy szem előtt kell tartani az európai jogi személyek korábbi statútumainak modelljét, amelyek esetében a tagállamok számára biztosított, jelentős mértékű rugalmasság és a hozzáadott érték hiánya miatt nem jöhettek létre az ehhez hasonló európai eszköz sikeres alkalmazásának feltételei.

Az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke alapján foglalja bele a javasolt rendeletbe a természetes személyek alkotta társaságokon alapuló biztosító egyesületek legfőbb jellemzőit, nevezetesen a kockázatok kiválasztása tekintetében érvényesülő megkülönböztetési tilalom elvét és a tagok általi demokratikus irányítást, azzal a céllal, hogy a kölcsönösség jegyében javítsák a helyi közösségek és a szélesebb társadalom szociális körülményeit.

Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy a szolidaritás elve nagy jelentőséggel bír a biztosító egyesületek esetében, amelyeknek ügyfelei egyúttal tagok is, ennélfogva érdekeik közösek; emlékeztet a tőke közös tulajdonának elvére és annak oszthatatlan voltára; valamint hangsúlyozza a felszámolás esetén követendő pártatlan felosztás elvének, vagyis annak fontosságát, hogy az eszközöket más biztosító egyesületeknek vagy olyan szervnek juttassák, amely a biztosító egyesületek támogatását és népszerűsítését tűzte ki célul.

3. ajánlás (az európai biztosító egyesületek statútumának hatályáról és alkalmazási köréről)

Az Európai Parlament kiemeli az európai statútumról szóló jövőbeli rendelet hatályának és alkalmazási körének következő szempontjait:

| — | a rendelet nem érintheti azokat a kötelező és/vagy jogszabályban előírt társadalombiztosítási rendszereket, amelyeket egyes tagállamokban a biztosító egyesületek kezelnek, sem a tagállamok azon döntési szabadságát, hogy az ilyen rendszerek kezelését biztosító egyesületekre bízzák-e, és milyen feltételek mellett; |
| --- | --- |

—

a rendelet nem érintheti azokat a kötelező és/vagy jogszabályban előírt társadalombiztosítási rendszereket, amelyeket egyes tagállamokban a biztosító egyesületek kezelnek, sem a tagállamok azon döntési szabadságát, hogy az ilyen rendszerek kezelését biztosító egyesületekre bízzák-e, és milyen feltételek mellett;

| — | tekintettel az európai biztosító egyesületek speciálisan uniós jellegére, az irányítás statútumbeli szabályozása nem sértheti a tagállamok jogszabályait, és nem élvezhet elsőbbséget a társasági joggal kapcsolatos egyéb uniós szövegek kiválasztása során; |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztosító egyesületek speciálisan uniós jellegére, az irányítás statútumbeli szabályozása nem sértheti a tagállamok jogszabályait, és nem élvezhet elsőbbséget a társasági joggal kapcsolatos egyéb uniós szövegek kiválasztása során;

| — | nem tartozhatnak a rendelet hatálya alá egyéb jogi területek – például a munkavállalók döntéshozatali folyamatban való részvételére vonatkozó szabályok, a munkajog, az adójog, a versenyjog, a szellemi vagy ipari tulajdonjog, illetve a fizetésképtelenséggel vagy a kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos szabályok –; |
| --- | --- |

—

nem tartozhatnak a rendelet hatálya alá egyéb jogi területek – például a munkavállalók döntéshozatali folyamatban való részvételére vonatkozó szabályok, a munkajog, az adójog, a versenyjog, a szellemi vagy ipari tulajdonjog, illetve a fizetésképtelenséggel vagy a kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos szabályok –;

| — | mivel tagállamonként eltérő az a keret, amelyen belül a biztosító egyesületek működnek, a rendeletnek biztosítania kell, hogy az európai biztosító egyesületek szabadon határozhassák meg saját célkitűzéseiket, és a szolgáltatások széles körét – többek között társadalom- és egészségbiztosítást, valamint hitelnyújtást – nyújthassák tagjaik számára. |
| --- | --- |

—

mivel tagállamonként eltérő az a keret, amelyen belül a biztosító egyesületek működnek, a rendeletnek biztosítania kell, hogy az európai biztosító egyesületek szabadon határozhassák meg saját célkitűzéseiket, és a szolgáltatások széles körét – többek között társadalom- és egészségbiztosítást, valamint hitelnyújtást – nyújthassák tagjaik számára.

4. ajánlás (az európai biztosító egyesületek irányításáról)

Az európai biztosító egyesületeket – tagjaik javára – demokratikusan kell irányítani és kollektívan kell finanszírozni. A statútumnak elő kell írnia, hogy a tagok a biztosító egyesület kollektív tulajdonosai.

Az európai biztosító egyesületek statútumaiban kormányzási és irányítási szabályokat kell meghatározni a következőkre vonatkozóan: közgyűlés (amely lehet az összes tag közgyűlése vagy a tagok delegáltjainak közgyűlése), felügyeleti szerv, valamint irányító vagy ügyviteli szerv, a statútumban elfogadott formától függően.

A közgyűlésen elviekben valamennyi (természetes vagy jogi személy) tagnak vagy delegáltnak azonos számú szavazattal kell rendelkeznie.

Az irányító szerv tagját vagy tagjait a felügyeleti szervnek kell kineveznie és visszahívnia. A tagállam azonban előírhatja vagy lehetővé teheti, hogy a statútum előírja, hogy a közgyűlés nevezze ki az irányító szerv tagját vagy tagjait.

Egyazon időben ugyanaz a személy nem lehet tagja az irányító szervnek és felügyelő szervnek is.

A Szolvencia II irányelvnek a biztosító egyesületek vállalatirányítására gyakorolt hatását szorosan figyelemmel kell kísérni.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/56/EK irányelve (2005. október 26.) a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről (HL L 310., 2005.11.25., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/138/EK irányelve a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o).

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/118 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/118

---

P7_TA(2013)0095

Az egyiptomi helyzet

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2013/2542(RSP))

(2016/C 036/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a legújabb egyiptomi fejleményekről szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (1), valamint a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a legújabb egyiptomi fejleményekről szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (1), valamint a Sínai-félszigeten folytatott emberkereskedelemről szóló 2012. március 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Egyiptomról és a Közel-Keletről folytatott 2012. június 12-i, 2012. július 4-i és 2012. december 12-i parlamenti vitáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról és a Közel-Keletről folytatott 2012. június 12-i, 2012. július 4-i és 2012. december 12-i parlamenti vitáira,

| — | tekintettel a Catherine Ashton főképviselő/alelnök és szóvivője által Egyiptomról tett 2012. évi nyilatkozatokra, különösen az egyiptomi elnökválasztásról szóló 2012. május 25-i, az egyiptomi szükségállapot feloldásáról szóló 2012. június 1-jei, az Egyiptomi Legfelsőbb Alkotmánybíróság ítéleteiről szóló 2012. június 15-i, az egyiptomi politikai helyzetről szóló 2012. június 20-i, a Mohamed Murszi egyiptomi elnökké választásáról szóló 2012. június 24-i, az új EU–Egyiptom munkacsoport felállításáról szóló 2012. szeptember 13-i, a nemzeti párbeszédre felszólító 2012. december 5-i, az egyiptomi népszavazásról szóló 2012. december 25-i és a Port Szaíd-i gyilkosságokról szóló 2013. január 25-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton főképviselő/alelnök és szóvivője által Egyiptomról tett 2012. évi nyilatkozatokra, különösen az egyiptomi elnökválasztásról szóló 2012. május 25-i, az egyiptomi szükségállapot feloldásáról szóló 2012. június 1-jei, az Egyiptomi Legfelsőbb Alkotmánybíróság ítéleteiről szóló 2012. június 15-i, az egyiptomi politikai helyzetről szóló 2012. június 20-i, a Mohamed Murszi egyiptomi elnökké választásáról szóló 2012. június 24-i, az új EU–Egyiptom munkacsoport felállításáról szóló 2012. szeptember 13-i, a nemzeti párbeszédre felszólító 2012. december 5-i, az egyiptomi népszavazásról szóló 2012. december 25-i és a Port Szaíd-i gyilkosságokról szóló 2013. január 25-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács Egyiptomról szóló 2012. február 27-i, 2012. június 25-i, 2012. november 19-i és 2012. december 10-i, a 2013. január 31-i, „A fenntartható változás uniós támogatása az átalakulóban lévő társadalmakban” címmel megfogalmazott, valamint 2013. február 8-i, az arab tavaszról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Egyiptomról szóló 2012. február 27-i, 2012. június 25-i, 2012. november 19-i és 2012. december 10-i, a 2013. január 31-i, „A fenntartható változás uniós támogatása az átalakulóban lévő társadalmakban” címmel megfogalmazott, valamint 2013. február 8-i, az arab tavaszról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitikai csomag (ENP-csomag) keretében Egyiptomról készített 2012. május 15-i eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitikai csomag (ENP-csomag) keretében Egyiptomról készített 2012. május 15-i eredményjelentésre,

| — | tekintettel az EU–Egyiptom munkacsoport 2012. november 13–14-i ülésére és annak következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Egyiptom munkacsoport 2012. november 13–14-i ülésére és annak következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Arab Liga közötti második külügyminiszteri találkozón kiadott 2012. november 13-i kairói nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Arab Liga közötti második külügyminiszteri találkozón kiadott 2012. november 13-i kairói nyilatkozatra,

| — | tekintettel az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 270/2011/EU rendelet módosításáról szóló 2012. november 26-i 1099/2012/EU tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 270/2011/EU rendelet módosításáról szóló 2012. november 26-i 1099/2012/EU tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke által a Mohamed Murszi egyiptomi elnökkel 2012. szeptember 13-án és 2013. január 13-án megrendezett találkozók után tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman Van Rompuy, az Európai Tanács elnöke által a Mohamed Murszi egyiptomi elnökkel 2012. szeptember 13-án és 2013. január 13-án megrendezett találkozók után tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a Bizottság által „Az EU válasza az arab tavaszra: helyzetjelentés két év elteltével” címmel kiadott 2013. február 8-i memorandumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által „Az EU válasza az arab tavaszra: helyzetjelentés két év elteltével” címmel kiadott 2013. február 8-i memorandumra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az új európai szomszédságpolitika megvalósításáról szóló 2012. május 15-i közös közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az alelnök/főképviselő által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az új európai szomszédságpolitika megvalósításáról szóló 2012. május 15-i közös közleményre,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004. június 1-jén lépett hatályba, és amelyet megerősített a 2007. évi cselekvési terv és az európai szomszédságpolitika, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004. június 1-jén lépett hatályba, és amelyet megerősített a 2007. évi cselekvési terv és az európai szomszédságpolitika,

| — | tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának az Egyiptomban elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2012. december 7-i, valamint a komoly párbeszéd megkezdésének és a túlzott erőszakkal való felhagyásnak a szükségességéről szóló 2013. január 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosának az Egyiptomban elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2012. december 7-i, valamint a komoly párbeszéd megkezdésének és a túlzott erőszakkal való felhagyásnak a szükségességéről szóló 2013. január 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Michelle Bachelet, a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) ügyvezető igazgatójának 2013. január 31-i nyilatkozatára, amelyben mélységes aggodalmát fejezi ki az Egyiptomban, közterületeken, nők ellen elkövetett növekvő erőszak miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michelle Bachelet, a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével foglalkozó ENSZ-szervezet (UN Women) ügyvezető igazgatójának 2013. január 31-i nyilatkozatára, amelyben mélységes aggodalmát fejezi ki az Egyiptomban, közterületeken, nők ellen elkövetett növekvő erőszak miatt,

| — | tekintettel az 1966-ban aláírt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint az 1989-ben aláírt, a Gyermek Jogairól szóló Nemzetközi Egyezményre, amelyeknek Egyiptom részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban aláírt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint az 1989-ben aláírt, a Gyermek Jogairól szóló Nemzetközi Egyezményre, amelyeknek Egyiptom részes fele,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Egyiptom az Európai Unió kulcsfontosságú partnere a Földközi-tenger déli térségében; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és a régió határain túl; |
| --- | --- |

A.

mivel Egyiptom az Európai Unió kulcsfontosságú partnere a Földközi-tenger déli térségében; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és a régió határain túl;

| B. | mivel a 2012 májusában és júniusában tartott elnökválasztást Mohamed Murszi nyerte a szavazatok 51,7 %-ával és ezzel első alkalommal vált iszlamista jelölt választott államfővé az arab világban; mivel ez a szabad és tisztességes elnökválasztás mérföldkő volt a demokratikus átalakulás folyamatában; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2012 májusában és júniusában tartott elnökválasztást Mohamed Murszi nyerte a szavazatok 51,7 %-ával és ezzel első alkalommal vált iszlamista jelölt választott államfővé az arab világban; mivel ez a szabad és tisztességes elnökválasztás mérföldkő volt a demokratikus átalakulás folyamatában;

| C. | mivel 2012. június 14-én az Egyiptomi Legfelsőbb Alkotmánybíróság a 2012. évi parlamenti választásokat alkotmányellenesnek, a győztesek egyharmadát pedig törvénytelennek minősítette, továbbá megsemmisítette a politikai kizárásról szóló törvényt; |
| --- | --- |

C.

mivel 2012. június 14-én az Egyiptomi Legfelsőbb Alkotmánybíróság a 2012. évi parlamenti választásokat alkotmányellenesnek, a győztesek egyharmadát pedig törvénytelennek minősítette, továbbá megsemmisítette a politikai kizárásról szóló törvényt;

| D. | mivel 2012. november 22-én, nyolc nappal az EU–Egyiptom munkacsoport találkozójának lezárását követően és egy nappal az Izrael és a Hamasz közötti tűzszünetről szóló – Egyiptom által tető alá hozott – megállapodás urán Murszi elnök alkotmányos nyilatkozatában egyebek mellett az elnöki hatalmat kivonta a bírósági ellenőrzés alól; mivel pár nappal később az elnök visszavonta ugyan a nyilatkozatot, de már egyre szélesebb körben került sor tüntetésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel 2012. november 22-én, nyolc nappal az EU–Egyiptom munkacsoport találkozójának lezárását követően és egy nappal az Izrael és a Hamasz közötti tűzszünetről szóló – Egyiptom által tető alá hozott – megállapodás urán Murszi elnök alkotmányos nyilatkozatában egyebek mellett az elnöki hatalmat kivonta a bírósági ellenőrzés alól; mivel pár nappal később az elnök visszavonta ugyan a nyilatkozatot, de már egyre szélesebb körben került sor tüntetésekre;

| E. | mivel különböző politikai szereplők és erők a nyomásgyakorlás, a támadások, a megfélemlítés és a beavatkozás eszközével élnek az igazságszolgáltatás intézményeivel és a bírákkal szemben Egyiptomban; mivel 2012 novemberében az Alkotmánybíróság felfüggesztette munkáját, mivel az államfőnek és szövetségeseinek támogatói megostromolták az épületet; mivel a főügyész 2012. októberi elbocsátása és utódjának kinevezése erőteljes bírálatot – és tüntetetéseket – váltott ki a bírák, az igazságügyi tisztviselők és mások körében; mivel az igazságszolgáltatásba való beavatkozás aláássa az egyiptomi lakosságnak a jogrendszer tisztességébe és pártatlanságába vetett bizalmát; |
| --- | --- |

E.

mivel különböző politikai szereplők és erők a nyomásgyakorlás, a támadások, a megfélemlítés és a beavatkozás eszközével élnek az igazságszolgáltatás intézményeivel és a bírákkal szemben Egyiptomban; mivel 2012 novemberében az Alkotmánybíróság felfüggesztette munkáját, mivel az államfőnek és szövetségeseinek támogatói megostromolták az épületet; mivel a főügyész 2012. októberi elbocsátása és utódjának kinevezése erőteljes bírálatot – és tüntetetéseket – váltott ki a bírák, az igazságügyi tisztviselők és mások körében; mivel az igazságszolgáltatásba való beavatkozás aláássa az egyiptomi lakosságnak a jogrendszer tisztességébe és pártatlanságába vetett bizalmát;

| F. | mivel 2012. november 30-án az alkotmányozó gyűlés elfogadta az alkotmánytervezetet; mivel az alkotmánytervezetet 2012. december 15-én és 22-én63,8 %-os támogatással népszavazás útján elfogadták, ugyanakkor a részvétel csak 32,9 %-os volt; mivel az alkotmányozási folyamat és az új alkotmány előre látható elfogadása a konszenzus megteremtése helyett tovább mélyítette az egyiptomi társadalmon belüli megosztottságot; mivel Egyiptomon belül és kívül sokan aggályaikat fejezték ki az új alkotmány különböző cikkei, többek között a saría hazai jogszabályokban betöltött szerepe, az igazságszolgáltatás függetlensége és a katonai bíróságok szerepe, az alapvető szabadságok és a nők jogai miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel 2012. november 30-án az alkotmányozó gyűlés elfogadta az alkotmánytervezetet; mivel az alkotmánytervezetet 2012. december 15-én és 22-én63,8 %-os támogatással népszavazás útján elfogadták, ugyanakkor a részvétel csak 32,9 %-os volt; mivel az alkotmányozási folyamat és az új alkotmány előre látható elfogadása a konszenzus megteremtése helyett tovább mélyítette az egyiptomi társadalmon belüli megosztottságot; mivel Egyiptomon belül és kívül sokan aggályaikat fejezték ki az új alkotmány különböző cikkei, többek között a saría hazai jogszabályokban betöltött szerepe, az igazságszolgáltatás függetlensége és a katonai bíróságok szerepe, az alapvető szabadságok és a nők jogai miatt;

| G. | mivel 2013. április végére előrehozott parlamenti választásokat tűztek ki Egyiptomban; mivel az egyiptomi Legfelsőbb Választási Bizottság jóváhagyta, hogy négy nem kormányzati szervezet, továbbá az Európai Unió, az Arab Liga és az Afrikai Unió „szemtanúja legyen” a választásoknak; mivel 2013. február 18-án a Legfelsőbb Alkotmánybíróság e törvény több cikkét alkotmányellenesnek nyilvánította és felkérte a Súra Tanácsot, hogy módosítsa őket; mivel a szabad és tisztességes választások jogi garanciáinak hiánya miatt tiltakozó ellenzéki erők a Nemzeti Megmentési Front vezetésével bejelentették a közelgő parlamenti választások bojkottját; mivel 2013. március 7-én az Egyiptomi Választási Bizottság a kairói közigazgatási bíróságnak a közelgő parlamenti választások leállításáról szóló határozata nyomán felfüggesztette azokat, mivel a Súra Tanács a választási törvényt a módosítások végrehajtása után nem küldte vissza a Legfelsőbb Választási Bizottságnak végső felülvizsgálatra; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013. április végére előrehozott parlamenti választásokat tűztek ki Egyiptomban; mivel az egyiptomi Legfelsőbb Választási Bizottság jóváhagyta, hogy négy nem kormányzati szervezet, továbbá az Európai Unió, az Arab Liga és az Afrikai Unió „szemtanúja legyen” a választásoknak; mivel 2013. február 18-án a Legfelsőbb Alkotmánybíróság e törvény több cikkét alkotmányellenesnek nyilvánította és felkérte a Súra Tanácsot, hogy módosítsa őket; mivel a szabad és tisztességes választások jogi garanciáinak hiánya miatt tiltakozó ellenzéki erők a Nemzeti Megmentési Front vezetésével bejelentették a közelgő parlamenti választások bojkottját; mivel 2013. március 7-én az Egyiptomi Választási Bizottság a kairói közigazgatási bíróságnak a közelgő parlamenti választások leállításáról szóló határozata nyomán felfüggesztette azokat, mivel a Súra Tanács a választási törvényt a módosítások végrehajtása után nem küldte vissza a Legfelsőbb Választási Bizottságnak végső felülvizsgálatra;

| H. | mivel a tiltakozók és a biztonsági erők közötti, a január 25-i forradalom második évfordulójának előestéjén és az azt követő hetekben lezajlott, több tucat ember életét követelő zavargások, az Egyiptomban tapasztalható növekvő törvénytelenség, az egyiptomi gazdaság erős hanyatlása, valamint a halálos áldozatokat követelő 2012-es Port Szaíd-i szurkolói zavargásokban részt vevő polgári személyek ellen hozott több tucat halálos ítélet nyomán – és miután a katonaság figyelmeztetett az „állam összeomlására” – Murszi elnök számos egyiptomi városban szükségállapotot hirdetett ki; mivel 2013. január 30-án az ellenzék vezetői közösen sürgették Murszi elnököt, hogy vessen véget a tiltakozókkal szembeni erőszaknak, állítson fel nemzeti egységkormányt és indítson nemzeti párbeszédet, mert az az egyetlen eszköz a jelenlegi politikai és társadalmi megosztottság és feszültségek meghaladására; mivel Murszi elnök elutasította az egységkormány létrehozására irányuló felhívást; mivel 2013. február 26-án Murszi elnök nemzeti párbeszédet kezdeményezett, amelyet a vezető ellenzéki erők bojkottáltak; |
| --- | --- |

H.

mivel a tiltakozók és a biztonsági erők közötti, a január 25-i forradalom második évfordulójának előestéjén és az azt követő hetekben lezajlott, több tucat ember életét követelő zavargások, az Egyiptomban tapasztalható növekvő törvénytelenség, az egyiptomi gazdaság erős hanyatlása, valamint a halálos áldozatokat követelő 2012-es Port Szaíd-i szurkolói zavargásokban részt vevő polgári személyek ellen hozott több tucat halálos ítélet nyomán – és miután a katonaság figyelmeztetett az „állam összeomlására” – Murszi elnök számos egyiptomi városban szükségállapotot hirdetett ki; mivel 2013. január 30-án az ellenzék vezetői közösen sürgették Murszi elnököt, hogy vessen véget a tiltakozókkal szembeni erőszaknak, állítson fel nemzeti egységkormányt és indítson nemzeti párbeszédet, mert az az egyetlen eszköz a jelenlegi politikai és társadalmi megosztottság és feszültségek meghaladására; mivel Murszi elnök elutasította az egységkormány létrehozására irányuló felhívást; mivel 2013. február 26-án Murszi elnök nemzeti párbeszédet kezdeményezett, amelyet a vezető ellenzéki erők bojkottáltak;

| I. | mivel 42 ember, köztük két rendőr veszítette életét az azt követő összecsapásokban, hogy 2013. január 26-án egy bíróság 21 Port Szaíd-i lakos halálra ítélését javasolta az egy évvel korábbi labdarúgó-mérkőzést követő öldöklés miatt; mivel 2013. március 9-én az ítéletet megerősítették, a további 52 vádlott ellen pedig ítéletet hoztak; mivel 2012. február 16-i állásfoglalásában az Európai Parlament kérte a tragédiához vezető események független kivizsgálását, továbbá felszólított a felelősök bíróság elé állítására; mivel az Európai Unió minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetés alkalmazását, és következetesen annak egyetemes eltörlésére szólít fel az emberi méltóság védelme érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel 42 ember, köztük két rendőr veszítette életét az azt követő összecsapásokban, hogy 2013. január 26-án egy bíróság 21 Port Szaíd-i lakos halálra ítélését javasolta az egy évvel korábbi labdarúgó-mérkőzést követő öldöklés miatt; mivel 2013. március 9-én az ítéletet megerősítették, a további 52 vádlott ellen pedig ítéletet hoztak; mivel 2012. február 16-i állásfoglalásában az Európai Parlament kérte a tragédiához vezető események független kivizsgálását, továbbá felszólított a felelősök bíróság elé állítására; mivel az Európai Unió minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetés alkalmazását, és következetesen annak egyetemes eltörlésére szólít fel az emberi méltóság védelme érdekében;

| J. | mivel a növekvő politikai feszültség tovább mélyítette az egyiptomi társadalom belső megosztottságát, és folyamatos utcai tiltakozásokhoz és erőszakos összecsapásokhoz vezet, melyek nyomán önkényes letartóztatásokra, megfélemlítésre, emberrablásokra és kínzásokra kerül sor; mivel a békés tüntetőkkel szemben a rendőri és biztonsági erők, valamint azonosítatlan csoportok által alkalmazott túlzott erő és gyilkos erőszak gyakran büntetlen marad; mivel a biztonságot és a közrendet mérséklettel, az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű tiszteletben tartásával kell fenntartani; |
| --- | --- |

J.

mivel a növekvő politikai feszültség tovább mélyítette az egyiptomi társadalom belső megosztottságát, és folyamatos utcai tiltakozásokhoz és erőszakos összecsapásokhoz vezet, melyek nyomán önkényes letartóztatásokra, megfélemlítésre, emberrablásokra és kínzásokra kerül sor; mivel a békés tüntetőkkel szemben a rendőri és biztonsági erők, valamint azonosítatlan csoportok által alkalmazott túlzott erő és gyilkos erőszak gyakran büntetlen marad; mivel a biztonságot és a közrendet mérséklettel, az emberi jogok és alapvető szabadságok teljes körű tiszteletben tartásával kell fenntartani;

| K. | mivel az egyiptomi közvélemény élesen bírálja a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó korlátozásokat; mivel a büntető törvénykönyv és az újonnan elfogadott alkotmány jelentősen korlátozhatja mind az online, mind az offline véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a polgári és digitális szabadságjogok az egyetemes emberi jogok elősegítői mindenkor fenn kell tartani őket; mivel jelentős mértékben fokozódott az újságírókkal szembeni fizikai erőszak és zaklatás; mivel az elnök megsértése miatt több jogi eljárás indult az ellenzéki médiával szemben; mivel továbbra is büntetőeljárásokat indítanak – nevezetesen az ellenzéki médiában szereplő – újságírók és színészek, így például Gamal Fahmi, Basszem Júszef és Okasha Taufík ellen; mivel jelentések szerint 24 esetben került sor feljelentésre az elnök megsértése miatt; mivel Murszi elnök hivatalba lépése óta megnövekedett az istenkáromlási ügyek száma; |
| --- | --- |

K.

mivel az egyiptomi közvélemény élesen bírálja a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó korlátozásokat; mivel a büntető törvénykönyv és az újonnan elfogadott alkotmány jelentősen korlátozhatja mind az online, mind az offline véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a polgári és digitális szabadságjogok az egyetemes emberi jogok elősegítői mindenkor fenn kell tartani őket; mivel jelentős mértékben fokozódott az újságírókkal szembeni fizikai erőszak és zaklatás; mivel az elnök megsértése miatt több jogi eljárás indult az ellenzéki médiával szemben; mivel továbbra is büntetőeljárásokat indítanak – nevezetesen az ellenzéki médiában szereplő – újságírók és színészek, így például Gamal Fahmi, Basszem Júszef és Okasha Taufík ellen; mivel jelentések szerint 24 esetben került sor feljelentésre az elnök megsértése miatt; mivel Murszi elnök hivatalba lépése óta megnövekedett az istenkáromlási ügyek száma;

| L. | mivel a nyilvános helyeken a békés tüntetéshez való jog védelméről szóló törvény tervezete súlyosan korlátozná a békés gyülekezéshez való jogot; |
| --- | --- |

L.

mivel a nyilvános helyeken a békés tüntetéshez való jog védelméről szóló törvény tervezete súlyosan korlátozná a békés gyülekezéshez való jogot;

| M. | mivel az egyiptomi nők különösen veszélyeztetett helyzetben vannak az átmenet jelenlegi időszakában; mivel egyiptomi és nemzetközi emberi jogi szervezetek beszámolói szerint a biztonsági erők gyakran folyamodnak erőszakhoz, szexuális agresszióhoz, szüzességi vizsgálatokhoz és a megalázó bánásmód egyéb formáihoz a tüntető nőkkel szemben, míg a nőjogi aktivisták fenyegetésekkel és zaklatással szembesülnek; mivel a nők jelentős visszalépést tapasztalnak a politikai részvétel terén; mivel a Nemzeti Nőtanács és a civil társadalmi szervezetek hallgatásuk miatt bírálták a hatóságokat, amelyek nem ítélik el a nők által elszenvedett erőszakot, negatív üzenetet közvetítve arról, hogy Egyiptom mennyire tartja tiszteletben a nők jogait; |
| --- | --- |

M.

mivel az egyiptomi nők különösen veszélyeztetett helyzetben vannak az átmenet jelenlegi időszakában; mivel egyiptomi és nemzetközi emberi jogi szervezetek beszámolói szerint a biztonsági erők gyakran folyamodnak erőszakhoz, szexuális agresszióhoz, szüzességi vizsgálatokhoz és a megalázó bánásmód egyéb formáihoz a tüntető nőkkel szemben, míg a nőjogi aktivisták fenyegetésekkel és zaklatással szembesülnek; mivel a nők jelentős visszalépést tapasztalnak a politikai részvétel terén; mivel a Nemzeti Nőtanács és a civil társadalmi szervezetek hallgatásuk miatt bírálták a hatóságokat, amelyek nem ítélik el a nők által elszenvedett erőszakot, negatív üzenetet közvetítve arról, hogy Egyiptom mennyire tartja tiszteletben a nők jogait;

| N. | mivel az egyiptomi civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek működésük során egyre nagyobb nyomás alá kerülnek, és jelentős nehézségekkel szembesülnek Egyiptomban; mivel a polgári egyesületekről és alapítványokról szóló törvény több tervezete aggodalmat keltett a civil társadalmi aktivisták és szervezetek körében, mivel szigorúan korlátoznák a nem kormányzati szervezetek – főként külföldi forrásokból való – finanszírozását, lehetővé tenné hatóságok általi beható ellenőrzésüket és korlátokat állítana valamennyi társadalmi tevékenység és szervezet elé; mivel ugyancsak korlátoznák az Egyiptomban tett tényfeltáró látogatásokat és egyéb feltétlenül szükséges tevékenységeket, ezzel gyakorlatilag gátat emelve a civil társadalmi szervezetek munkavégzése elé; |
| --- | --- |

N.

mivel az egyiptomi civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervezetek működésük során egyre nagyobb nyomás alá kerülnek, és jelentős nehézségekkel szembesülnek Egyiptomban; mivel a polgári egyesületekről és alapítványokról szóló törvény több tervezete aggodalmat keltett a civil társadalmi aktivisták és szervezetek körében, mivel szigorúan korlátoznák a nem kormányzati szervezetek – főként külföldi forrásokból való – finanszírozását, lehetővé tenné hatóságok általi beható ellenőrzésüket és korlátokat állítana valamennyi társadalmi tevékenység és szervezet elé; mivel ugyancsak korlátoznák az Egyiptomban tett tényfeltáró látogatásokat és egyéb feltétlenül szükséges tevékenységeket, ezzel gyakorlatilag gátat emelve a civil társadalmi szervezetek munkavégzése elé;

| O. | mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások és a fejlesztési együttműködés fő forrása; mivel 2012. november 13–14-én, Kairóban a főképviselő/alelnök és Kamel Amr egyiptomi külügyminiszter társelnökletével összeült az EU–Egyiptom munkacsoport, és jelentős gazdasági és politikai támogatáscsomagban egyezett meg a folyamatban lévő egyiptomi átmenet elősegítésére, melynek keretében összesen közel 5 milliárd eurót biztosítanak 2012 és 2013 során hitelek és támogatások formájában; mivel a pénzügyi támogatás részben az Egyiptom és a Nemzetközi Valutaalap közötti megállapodás véglegesítésétől, valamint az emberi jogokkal, a demokráciával és a gazdasági kormányzással kapcsolatos feltételektől függ; mivel e kötelezettségvállalások betartása és az uniós támogatás folyósításának felgyorsítása döntő fontosságú Egyiptom számára; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU Egyiptom első számú gazdasági partnere és a külföldi beruházások és a fejlesztési együttműködés fő forrása; mivel 2012. november 13–14-én, Kairóban a főképviselő/alelnök és Kamel Amr egyiptomi külügyminiszter társelnökletével összeült az EU–Egyiptom munkacsoport, és jelentős gazdasági és politikai támogatáscsomagban egyezett meg a folyamatban lévő egyiptomi átmenet elősegítésére, melynek keretében összesen közel 5 milliárd eurót biztosítanak 2012 és 2013 során hitelek és támogatások formájában; mivel a pénzügyi támogatás részben az Egyiptom és a Nemzetközi Valutaalap közötti megállapodás véglegesítésétől, valamint az emberi jogokkal, a demokráciával és a gazdasági kormányzással kapcsolatos feltételektől függ; mivel e kötelezettségvállalások betartása és az uniós támogatás folyósításának felgyorsítása döntő fontosságú Egyiptom számára;

| P. | mivel a munkacsoport hangsúlyozta az emberi jogok (többek között a nők jogai és a nők valamennyi területen történő felemelése érdekében a nemek közötti egyenlőség), a szólás- és gyülekezési szabadság, valamint a vallás vagy a meggyőződés szabadsága tiszteletben tartása iránti elkötelezettségét, és elítélte a vallási gyűlölet, intolerancia, ellenségeskedés vagy erőszak szításának valamennyi formáját; |
| --- | --- |

P.

mivel a munkacsoport hangsúlyozta az emberi jogok (többek között a nők jogai és a nők valamennyi területen történő felemelése érdekében a nemek közötti egyenlőség), a szólás- és gyülekezési szabadság, valamint a vallás vagy a meggyőződés szabadsága tiszteletben tartása iránti elkötelezettségét, és elítélte a vallási gyűlölet, intolerancia, ellenségeskedés vagy erőszak szításának valamennyi formáját;

| Q. | mivel az európai szomszédságpolitika, valamint az emberi jogok, kiváltképp a nőjogok terén végrehajtott reformok sikere azon múlik, hogy a civil társadalom mennyire vesz részt a lényeges szakpolitikák végrehajtásában; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai szomszédságpolitika, valamint az emberi jogok, kiváltképp a nőjogok terén végrehajtott reformok sikere azon múlik, hogy a civil társadalom mennyire vesz részt a lényeges szakpolitikák végrehajtásában;

| R. | mivel az egyiptomi gazdaság súlyos helyzetben van, a devizatartalékok szintje alacsony, az egyiptomi font árfolyama pedig a 2004 óta a legalacsonyabb szintre esett; mivel az ország gazdasági helyzetének javulása a hosszú távú politikai és társadalmi stabilitástól függ; mivel Egyiptom kritikus átmeneti időszakon megy keresztül, és a demokráciába való átmenet során jelentős kihívásokkal és nehézségekkel szembesül; mivel az átmenetnek a társadalmi igazságosság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a jogállamiság és a jó kormányzás alapértékein kell alapulnia; |
| --- | --- |

R.

mivel az egyiptomi gazdaság súlyos helyzetben van, a devizatartalékok szintje alacsony, az egyiptomi font árfolyama pedig a 2004 óta a legalacsonyabb szintre esett; mivel az ország gazdasági helyzetének javulása a hosszú távú politikai és társadalmi stabilitástól függ; mivel Egyiptom kritikus átmeneti időszakon megy keresztül, és a demokráciába való átmenet során jelentős kihívásokkal és nehézségekkel szembesül; mivel az átmenetnek a társadalmi igazságosság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása, a jogállamiság és a jó kormányzás alapértékein kell alapulnia;

| S. | mivel az előző rezsim által ellopott vagyon visszaszolgáltatása gazdasági jelentőségén túlmenően hozzájárulhat az Egyiptom népével szembeni igazságtételhez és elszámoltatáshoz is, ezért nagy szimbolikus fontossággal bíró, jelentős politikai kérdés az EU és Egyiptom viszonyában; mivel 2011 márciusa óta az egyiptomi állami pénzek eltulajdonításáért felelős 19 személy, köztük Mubarak volt elnök Unióban fellelhető vagyonát fagyasztották be; mivel a Tanács 2012. november 26-án új rendeletet fogadott el, amely ezen eltulajdonított vagyon visszaszerzésének megkönnyítésére irányul; mivel a munkacsoport megállapodott abban, hogy három hónapon belül véglegesíti azt a menetrendet, amely egy Európai Külügyi Szolgálat által koordinált vagyon-visszaszerzési csoport felállítását is tartalmazhatja; |
| --- | --- |

S.

mivel az előző rezsim által ellopott vagyon visszaszolgáltatása gazdasági jelentőségén túlmenően hozzájárulhat az Egyiptom népével szembeni igazságtételhez és elszámoltatáshoz is, ezért nagy szimbolikus fontossággal bíró, jelentős politikai kérdés az EU és Egyiptom viszonyában; mivel 2011 márciusa óta az egyiptomi állami pénzek eltulajdonításáért felelős 19 személy, köztük Mubarak volt elnök Unióban fellelhető vagyonát fagyasztották be; mivel a Tanács 2012. november 26-án új rendeletet fogadott el, amely ezen eltulajdonított vagyon visszaszerzésének megkönnyítésére irányul; mivel a munkacsoport megállapodott abban, hogy három hónapon belül véglegesíti azt a menetrendet, amely egy Európai Külügyi Szolgálat által koordinált vagyon-visszaszerzési csoport felállítását is tartalmazhatja;

| 1. | kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átalakulásának e kulcsfontosságú időszakában; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartását, ideértve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, a sajtó- és médiaszabadságot, a nők jogait, a vallási, lelkiismereti és gondolatszabadságot, a kisebbségek védelmét és a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni harcot is, valamint hogy biztosítsák a jogállamiságot, a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a büntetlenség elleni küzdelmet és a szabályszerű bírósági eljárásokat, mivel ezek egy szabad és demokratikus társadalom elengedhetetlen elemei; |
| --- | --- |

1.

kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel az ország demokratikus átalakulásának e kulcsfontosságú időszakában; felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes mértékű tiszteletben tartását, ideértve a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, a sajtó- és médiaszabadságot, a nők jogait, a vallási, lelkiismereti és gondolatszabadságot, a kisebbségek védelmét és a nemi irányultságon alapuló megkülönböztetés elleni harcot is, valamint hogy biztosítsák a jogállamiságot, a hatalmi ágak szétválasztását, az igazságszolgáltatás függetlenségét, a büntetlenség elleni küzdelmet és a szabályszerű bírósági eljárásokat, mivel ezek egy szabad és demokratikus társadalom elengedhetetlen elemei;

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki az egyiptomi társadalmon belüli fokozódó belső polarizálódás és a folytatódó erőszakos incidensek miatt; emlékezteti az egyiptomi állami hatóságokat és biztonsági erőket az ország biztonságának és rendjének helyreállítására és biztosítására vonatkozó kötelességükre; sürgeti valamennyi politikai szereplőt, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet; kéri a gyilkosságok, kínzások, a békés tüntetőkkel – különösen pedig a nőkkel – szembeni megalázó bánásmód és zaklatás eseteinek komoly, pártatlan és átlátható kivizsgálását és a felelősök bíróság elé állítását; sürgeti a hatóságokat, hogy a nemzetközi normákkal szoros összhangban lépjenek fel; legmélyebb sajnálatának ad hangot a közelmúltbeli összecsapások során bekövetkezett jelentős számú haláleset és számtalan sérülés miatt, valamint részvétét fejezi ki az áldozatok családjának; |
| --- | --- |

2.

mély aggodalmát fejezi ki az egyiptomi társadalmon belüli fokozódó belső polarizálódás és a folytatódó erőszakos incidensek miatt; emlékezteti az egyiptomi állami hatóságokat és biztonsági erőket az ország biztonságának és rendjének helyreállítására és biztosítására vonatkozó kötelességükre; sürgeti valamennyi politikai szereplőt, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet; kéri a gyilkosságok, kínzások, a békés tüntetőkkel – különösen pedig a nőkkel – szembeni megalázó bánásmód és zaklatás eseteinek komoly, pártatlan és átlátható kivizsgálását és a felelősök bíróság elé állítását; sürgeti a hatóságokat, hogy a nemzetközi normákkal szoros összhangban lépjenek fel; legmélyebb sajnálatának ad hangot a közelmúltbeli összecsapások során bekövetkezett jelentős számú haláleset és számtalan sérülés miatt, valamint részvétét fejezi ki az áldozatok családjának;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU határozottan és elvi alapon elutasítja a halálbüntetést, és kéri, hogy vezessenek be teljes moratóriumot a halálos ítéletek végrehajtásának vonatkozásában Egyiptomban; sürgeti Egyiptomot, hogy ratifikálja a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló 1966-os második fakultatív jegyzőkönyvét; kéri az Al-Maszri labdarúgóklub 21 szurkolójára 2013. január 26-án kirótt halálos ítéletek átváltoztatását; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU határozottan és elvi alapon elutasítja a halálbüntetést, és kéri, hogy vezessenek be teljes moratóriumot a halálos ítéletek végrehajtásának vonatkozásában Egyiptomban; sürgeti Egyiptomot, hogy ratifikálja a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányának a halálbüntetés eltörlésére irányuló 1966-os második fakultatív jegyzőkönyvét; kéri az Al-Maszri labdarúgóklub 21 szurkolójára 2013. január 26-án kirótt halálos ítéletek átváltoztatását;

| 4. | tudomásul veszi az egyiptomi választási bizottságnak a soron következő parlamenti választások leállítására vonatkozó határozatát, és felhívja az egyiptomi kormányt, hogy ezt az időszakot használja ki egy konszenzuson és közös felelősségvállaláson alapuló inkluzív politikai folyamat létrehozására az összes demokratikus politikai erő érdemi részvételével folytatott őszinte nemzeti párbeszéd révén; felszólítja valamennyi politikai erőt Egyiptomban, hogy működjenek együtt e cél érdekében; arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is támogassák és segítsék az egyiptomi hatóságokat, politikai pártokat és a civil társadalmat az e cél elérését szolgáló erőfeszítésekben; a választások elmaradása ellenére üdvözli az egyiptomi hatóságok Uniónak szóló meghívását a közelgő parlamenti választások nyomon követésére; megismétli a teljes körű választási megfigyelő küldöttség lehetőségére vonatkozó felajánlását; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi az egyiptomi választási bizottságnak a soron következő parlamenti választások leállítására vonatkozó határozatát, és felhívja az egyiptomi kormányt, hogy ezt az időszakot használja ki egy konszenzuson és közös felelősségvállaláson alapuló inkluzív politikai folyamat létrehozására az összes demokratikus politikai erő érdemi részvételével folytatott őszinte nemzeti párbeszéd révén; felszólítja valamennyi politikai erőt Egyiptomban, hogy működjenek együtt e cél érdekében; arra ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is támogassák és segítsék az egyiptomi hatóságokat, politikai pártokat és a civil társadalmat az e cél elérését szolgáló erőfeszítésekben; a választások elmaradása ellenére üdvözli az egyiptomi hatóságok Uniónak szóló meghívását a közelgő parlamenti választások nyomon követésére; megismétli a teljes körű választási megfigyelő küldöttség lehetőségére vonatkozó felajánlását;

| 5. | riasztónak tartja a nőkkel – különösen a tüntető nőkkel és a nőjogi aktivistákkal – szembeni erőszak fokozódását, és azt, hogy a hatóságok nem akadályozzák meg és ítélik el ezt az erőszakot, illetve nem vonják felelősségre annak elkövetőit; felszólítja Murszi elnököt, továbbá a kormányzó és az ellenzéki pártokat, hogy vállaljanak határozott politikai vezető szerepet a nemi alapú erőszak leküzdése érdekében, és biztosítsák a nők ellen irányuló szemérem elleni erőszak és szexuális zaklatás valamennyi esetének tényleges kivizsgálását, bíróság elé állítva az elkövetőket, és biztosítva, hogy az áldozatok megfelelő jóvátételben részesüljenek; sürgeti Murszi elnököt, hogy kezelje a nők ellen irányuló állandósult erőszakot és megkülönböztetést a nőjogi aktivisták által javasolt, zaklatás elleni jogszabály elfogadása révén; felszólítja az egyiptomi hatóságokat a nőkkel szembeni erőszak és agresszió valamennyi formájának elítélésére; sürgeti a kormányt, hogy a jelenlegi negatív tendenciák visszafordításával mozdítsa elő és támogassa a nők politikai részvételét; |
| --- | --- |

5.

riasztónak tartja a nőkkel – különösen a tüntető nőkkel és a nőjogi aktivistákkal – szembeni erőszak fokozódását, és azt, hogy a hatóságok nem akadályozzák meg és ítélik el ezt az erőszakot, illetve nem vonják felelősségre annak elkövetőit; felszólítja Murszi elnököt, továbbá a kormányzó és az ellenzéki pártokat, hogy vállaljanak határozott politikai vezető szerepet a nemi alapú erőszak leküzdése érdekében, és biztosítsák a nők ellen irányuló szemérem elleni erőszak és szexuális zaklatás valamennyi esetének tényleges kivizsgálását, bíróság elé állítva az elkövetőket, és biztosítva, hogy az áldozatok megfelelő jóvátételben részesüljenek; sürgeti Murszi elnököt, hogy kezelje a nők ellen irányuló állandósult erőszakot és megkülönböztetést a nőjogi aktivisták által javasolt, zaklatás elleni jogszabály elfogadása révén; felszólítja az egyiptomi hatóságokat a nőkkel szembeni erőszak és agresszió valamennyi formájának elítélésére; sürgeti a kormányt, hogy a jelenlegi negatív tendenciák visszafordításával mozdítsa elő és támogassa a nők politikai részvételét;

| 6. | felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy reformálják meg a rendőrséget és a biztonsági erőket, töröljenek el minden olyan jogszabályt, amely lehetővé teszi a korlátlan erőszak civilekkel szembeni alkalmazását a rendőrség és a biztonsági erők számára; hangsúlyozza, hogy a civil társadalommal folytatott párbeszéd és egyeztetés mellett megfelelő jogi keretet kell kidolgozni a békés tüntetéshez és a békés gyülekezéshez való jog biztosítására és annak lehetővé tételére, hogy a civil társadalmi szervezetek indokolatlan korlátozások nélkül, külföldi forrásokat igénybe véve működhessenek; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy reformálják meg a rendőrséget és a biztonsági erőket, töröljenek el minden olyan jogszabályt, amely lehetővé teszi a korlátlan erőszak civilekkel szembeni alkalmazását a rendőrség és a biztonsági erők számára; hangsúlyozza, hogy a civil társadalommal folytatott párbeszéd és egyeztetés mellett megfelelő jogi keretet kell kidolgozni a békés tüntetéshez és a békés gyülekezéshez való jog biztosítására és annak lehetővé tételére, hogy a civil társadalmi szervezetek indokolatlan korlátozások nélkül, külföldi forrásokat igénybe véve működhessenek;

| 7. | teljes mértékben támogatja a civil társadalmi szervezetek elkötelezettségét és a béke, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása érdekében általuk végzett magas színvonalú munkát, és felszólít a szakszervezetek és az újságírók ellen irányuló mindennemű nyomásgyakorlás, megfélemlítés vagy zaklatás azonnali megszüntetésére; |
| --- | --- |

7.

teljes mértékben támogatja a civil társadalmi szervezetek elkötelezettségét és a béke, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása érdekében általuk végzett magas színvonalú munkát, és felszólít a szakszervezetek és az újságírók ellen irányuló mindennemű nyomásgyakorlás, megfélemlítés vagy zaklatás azonnali megszüntetésére;

| 8. | aggódik az egyiptomi igazságszolgáltatás helyzete miatt; felhívja az egyiptomi kormányt és az ország politikai erőit, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben, támogassák és mozdítsák elő az igazságszolgáltatási intézmények függetlenségét és integritását Egyiptomban; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a büntető igazságszolgáltatási rendszer reformját a büntetlenség és a kínzások felszámolását és az emberi jogok védelmét szolgáló megfelelő jogi keret biztosítása érdekében; ösztönzi az egyiptomi hatóságokat, hogy kezdeményezzenek valódi átmeneti igazságszolgáltatási folyamatot a 2011-es forradalom előtt, közben és után elkövetett emberi jogi jogsértésekkel való elszámoltathatóság biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

aggódik az egyiptomi igazságszolgáltatás helyzete miatt; felhívja az egyiptomi kormányt és az ország politikai erőit, hogy maradéktalanul tartsák tiszteletben, támogassák és mozdítsák elő az igazságszolgáltatási intézmények függetlenségét és integritását Egyiptomban; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a büntető igazságszolgáltatási rendszer reformját a büntetlenség és a kínzások felszámolását és az emberi jogok védelmét szolgáló megfelelő jogi keret biztosítása érdekében; ösztönzi az egyiptomi hatóságokat, hogy kezdeményezzenek valódi átmeneti igazságszolgáltatási folyamatot a 2011-es forradalom előtt, közben és után elkövetett emberi jogi jogsértésekkel való elszámoltathatóság biztosítása érdekében;

| 9. | aggodalmát fejezi ki a vallás, a lelkiismeret és a meggyőződés szabadságára vonatkozó korlátozások miatt; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy 2013. február 18-án létrejött az ország öt legnagyobb keresztény felekezetét tömörítő Egyiptomi Egyházak Tanácsa, amelynek megbízatása a muzulmán–keresztény párbeszéd előmozdítására is kiterjed; véleménye szerint erőfeszítéseket kell tenni az egyiptomi keresztények körében megindult kivándorlási hullám visszafordítására, mert az amellett, hogy veszélyezteti Egyiptom egyik legrégebbi közösségének fennmaradását, a képzett szakemberek országból való távozása révén kárt okoz az egyiptomi gazdaságnak is; |
| --- | --- |

9.

aggodalmát fejezi ki a vallás, a lelkiismeret és a meggyőződés szabadságára vonatkozó korlátozások miatt; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy 2013. február 18-án létrejött az ország öt legnagyobb keresztény felekezetét tömörítő Egyiptomi Egyházak Tanácsa, amelynek megbízatása a muzulmán–keresztény párbeszéd előmozdítására is kiterjed; véleménye szerint erőfeszítéseket kell tenni az egyiptomi keresztények körében megindult kivándorlási hullám visszafordítására, mert az amellett, hogy veszélyezteti Egyiptom egyik legrégebbi közösségének fennmaradását, a képzett szakemberek országból való távozása révén kárt okoz az egyiptomi gazdaságnak is;

| 10. | felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a hágai Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) létrehozó Római Statútumot, és tartózkodjanak olyan államfők meghívásától, akik ellen az NBB elfogatóparancsot adott ki; |
| --- | --- |

10.

felszólítja az egyiptomi hatóságokat, hogy írják alá és ratifikálják a hágai Nemzetközi Büntetőbíróságot (NBB) létrehozó Római Statútumot, és tartózkodjanak olyan államfők meghívásától, akik ellen az NBB elfogatóparancsot adott ki;

| 11. | határozottan támogatja Egyiptomban a demokrácia, a jogállamiság és a társadalmi igazságosság felé vezető reformokat, az egyiptomi nép kifejezett igényeinek megfelelően; újólag felszólít a szükségállapot egész országra vonatkozó teljes feloldása lehetőségének értékelésére; felszólít arra, hogy azonnali hatállyal vessenek véget a civilek ellen katonai bíróságokon indított eljárásoknak; |
| --- | --- |

11.

határozottan támogatja Egyiptomban a demokrácia, a jogállamiság és a társadalmi igazságosság felé vezető reformokat, az egyiptomi nép kifejezett igényeinek megfelelően; újólag felszólít a szükségállapot egész országra vonatkozó teljes feloldása lehetőségének értékelésére; felszólít arra, hogy azonnali hatállyal vessenek véget a civilek ellen katonai bíróságokon indított eljárásoknak;

| 12. | ismételten kifejezi aggodalmát a folytatódó embercsempészet és emberkereskedelem, valamint az országban tartózkodó jogellenes bevándorlók helyzete miatt, különösen a Sínai-félszigeten; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy fokozzák tovább e kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseiket, nem utolsósorban azáltal, hogy maradéktalanul végrehajtják a menekültekre vonatkozó nemzeti jogszabályokat, és engedélyezik az ENSZ-ügynökségek és az emberi jogi szervezetek számára, hogy szabadon találkozhassanak az érintett személyekkel a Sínai-félszigeten; |
| --- | --- |

12.

ismételten kifejezi aggodalmát a folytatódó embercsempészet és emberkereskedelem, valamint az országban tartózkodó jogellenes bevándorlók helyzete miatt, különösen a Sínai-félszigeten; felhívja az egyiptomi hatóságokat, hogy fokozzák tovább e kérdések megoldására irányuló erőfeszítéseiket, nem utolsósorban azáltal, hogy maradéktalanul végrehajtják a menekültekre vonatkozó nemzeti jogszabályokat, és engedélyezik az ENSZ-ügynökségek és az emberi jogi szervezetek számára, hogy szabadon találkozhassanak az érintett személyekkel a Sínai-félszigeten;

| 13. | mélységes aggodalmát fejezi ki Egyiptom gazdasági helyzetének rohamos romlása és az IMF-fel kötendő hitelmegállapodásra irányuló tárgyalások elhúzódása miatt; üdvözli, hogy a kormány újabb erőfeszítéseket tesz e tárgyalások folytatására; ösztönzi az EU és Egyiptom közötti gazdasági együttműködés fejlesztését a gazdasági reformról folytatott megerősített kétoldalú párbeszéd révén, ami fontos lépés a befektetők bizalmának megerősítése felé; |
| --- | --- |

13.

mélységes aggodalmát fejezi ki Egyiptom gazdasági helyzetének rohamos romlása és az IMF-fel kötendő hitelmegállapodásra irányuló tárgyalások elhúzódása miatt; üdvözli, hogy a kormány újabb erőfeszítéseket tesz e tárgyalások folytatására; ösztönzi az EU és Egyiptom közötti gazdasági együttműködés fejlesztését a gazdasági reformról folytatott megerősített kétoldalú párbeszéd révén, ami fontos lépés a befektetők bizalmának megerősítése felé;

| 14. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika sarokköveként az EU és az egyiptomi kormány közötti viszonyban – anélkül, hogy ez negatív hatással lenne az ország lakosságának életkörülményeire – következetesebben és gyakorlatibb módon fejlesszék tovább a „többért többet” elvet, külön hangsúlyt helyezve a civil társadalomra, a nők jogaira és a kisebbségi jogokra, és határozzanak meg egyértelmű feltételeket és mutatókat arra az esetre, ha az egyiptomi kormány esetleg letérne a demokratikus reformok és az emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartása útjáról; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt és a Bizottságot, hogy a felülvizsgált európai szomszédságpolitika sarokköveként az EU és az egyiptomi kormány közötti viszonyban – anélkül, hogy ez negatív hatással lenne az ország lakosságának életkörülményeire – következetesebben és gyakorlatibb módon fejlesszék tovább a „többért többet” elvet, külön hangsúlyt helyezve a civil társadalomra, a nők jogaira és a kisebbségi jogokra, és határozzanak meg egyértelmű feltételeket és mutatókat arra az esetre, ha az egyiptomi kormány esetleg letérne a demokratikus reformok és az emberi jogok és szabadságok tiszteletben tartása útjáról;

| 15. | sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy kérje számon az egyiptomi hatóságokon és Murszi elnökön az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása tekintetében vállalt kötelezettségeket; felhívja az Uniót, hogy ne nyújtson semmiféle költségvetési támogatást az egyiptomi hatóságok számára, amennyiben nem tapasztalható jelentős előrelépés az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a demokratikus kormányzás és a jogállamiság tiszteletben tartása terén; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a főképviselőt/alelnököt, hogy kérje számon az egyiptomi hatóságokon és Murszi elnökön az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása tekintetében vállalt kötelezettségeket; felhívja az Uniót, hogy ne nyújtson semmiféle költségvetési támogatást az egyiptomi hatóságok számára, amennyiben nem tapasztalható jelentős előrelépés az emberi jogok és az alapvető szabadságok, a demokratikus kormányzás és a jogállamiság tiszteletben tartása terén;

| 16. | teljes körű támogatásáról biztosítja az EU és Egyiptom közötti fokozott együttműködést, történjen az a társulási megállapodás és a hozzá kapcsolódó akciótervek, az EU–Egyiptom munkacsoport munkájának folytatása, rendszeres emberi jogi párbeszédek, megerősített üzleti együttműködés, az egyiptomiak (főleg a diákok) EU-ba irányuló mobilitásának fokozása, egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás vagy egy jövőbeli piaci integráció keretében; |
| --- | --- |

16.

teljes körű támogatásáról biztosítja az EU és Egyiptom közötti fokozott együttműködést, történjen az a társulási megállapodás és a hozzá kapcsolódó akciótervek, az EU–Egyiptom munkacsoport munkájának folytatása, rendszeres emberi jogi párbeszédek, megerősített üzleti együttműködés, az egyiptomiak (főleg a diákok) EU-ba irányuló mobilitásának fokozása, egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás vagy egy jövőbeli piaci integráció keretében;

| 17. | sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek további jelentős erőfeszítéseket az előző rezsim által eltulajdonított vagyon egyiptomi nép részére történő visszaszolgáltatásának megkönnyítése érdekében; ezzel összefüggésben kéri egy tagállamokból és más európai országokból származó nyomozókból, jogászokból és ügyészekből álló csoport EU általi létrehozását, amely jogi támogatást és segítséget nyújt az egyiptomi hatóságoknak ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy tegyenek további jelentős erőfeszítéseket az előző rezsim által eltulajdonított vagyon egyiptomi nép részére történő visszaszolgáltatásának megkönnyítése érdekében; ezzel összefüggésben kéri egy tagállamokból és más európai országokból származó nyomozókból, jogászokból és ügyészekből álló csoport EU általi létrehozását, amely jogi támogatást és segítséget nyújt az egyiptomi hatóságoknak ebben a folyamatban;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint az egyiptomi hatóságoknak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányának és parlamentjének, valamint az egyiptomi hatóságoknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0064.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0092.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/123 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/123

---

P7_TA(2013)0096

Nukleáris fenyegetések és emberi jogok Észak-Koreában

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a nukleáris fenyegetésekről és az emberi jogokról a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságban (2013/2565(RSP))

(2016/C 036/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságról (KNDK) szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Koreai Népi Demokratikus Köztársaságról (KNDK) szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a KNDK-ról szóló, 2013. február 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a KNDK-ról szóló, 2013. február 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1718. (2006), 1874. (2009), 2087. (2013), 2094. (2013), 825. (1993), 1540. (2004), 1695. (2006) és 1887. (2009) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1718. (2006), 1874. (2009), 2087. (2013), 2094. (2013), 825. (1993), 1540. (2004), 1695. (2006) és 1887. (2009) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi releváns emberi jogi eszközre, ideértve a KNDK által aláírt és ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és valamennyi releváns emberi jogi eszközre, ideértve a KNDK által aláírt és ratifikált Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát is,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984-es egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni 1984-es egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának releváns határozataira, nevezetesen 2012. március 19-én konszenzussal elfogadott, az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetéről szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának releváns határozataira, nevezetesen 2012. március 19-én konszenzussal elfogadott, az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetéről szóló határozatára,

| — | tekintettel Marzuki Darusman, az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különmegbízott 2013. február 1-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Marzuki Darusman, az emberi jogok koreai népi demokratikus köztársaságbeli helyzetével foglalkozó különmegbízott 2013. február 1-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 110. cikke (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 110. cikke (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió Tanácsa és az ENSZ Biztonsági Tanács elítélte a KNDK 2012. december 12-i műholdfellövését, amelyhez ballisztikus rakétatechnológiát vettek igénybe, valamint a 2013. február 12-én végrehajtott nukleáris kísérletet, ami egyértelműen megsérti az ország ENSZ BT-határozatok szerinti nemzetközi kötelezettségeit, és komoly fenyegetést jelent a regionális és a nemzetközi békére és biztonságra; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió Tanácsa és az ENSZ Biztonsági Tanács elítélte a KNDK 2012. december 12-i műholdfellövését, amelyhez ballisztikus rakétatechnológiát vettek igénybe, valamint a 2013. február 12-én végrehajtott nukleáris kísérletet, ami egyértelműen megsérti az ország ENSZ BT-határozatok szerinti nemzetközi kötelezettségeit, és komoly fenyegetést jelent a regionális és a nemzetközi békére és biztonságra;

| B. | mivel a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve; mivel a KNDK 2003-ban kilépett az atomsorompó-szerződésből (NPT), 2006 óta nukleáris kísérleteket hajt végre és 2009-ben pedig hivatalosan bejelentette, hogy atomfegyvert fejlesztett ki, mivel az illegális nukleáris és ballisztikusrakéta-programok folytatása problémát jelent a nemzetközi nukleáris nonproliferációs rendszer szempontjából, és a regionális feszültségek súlyosbodásának veszélyével fenyeget; |
| --- | --- |

B.

mivel a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik elterjedése fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra nézve; mivel a KNDK 2003-ban kilépett az atomsorompó-szerződésből (NPT), 2006 óta nukleáris kísérleteket hajt végre és 2009-ben pedig hivatalosan bejelentette, hogy atomfegyvert fejlesztett ki, mivel az illegális nukleáris és ballisztikusrakéta-programok folytatása problémát jelent a nemzetközi nukleáris nonproliferációs rendszer szempontjából, és a regionális feszültségek súlyosbodásának veszélyével fenyeget;

| C. | mivel ez nem szolgálja a KNDK azon állítólagos célját, hogy javítsa az ország biztonságát; mivel a katonaság köré szerveződő gazdasággal rendelkező ország távol áll attól a kinyilvánított céljától, hogy erős és virágzó nemzetté váljon, sőt ehelyett egyre inkább elszigeteli és elszegényíti a népét a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik hajszolása révén; |
| --- | --- |

C.

mivel ez nem szolgálja a KNDK azon állítólagos célját, hogy javítsa az ország biztonságát; mivel a katonaság köré szerveződő gazdasággal rendelkező ország távol áll attól a kinyilvánított céljától, hogy erős és virágzó nemzetté váljon, sőt ehelyett egyre inkább elszigeteli és elszegényíti a népét a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik hajszolása révén;

| D. | mivel a KNDK a közelmúltban visszalépett a Koreai Köztársasággal kötött koreai fegyverszüneti egyezménytől, és megszakította a Phenjan és Szöul közötti forródrótot; mivel a Koreai-félszigeten már évtizedek óta feszült a helyzet és katonai konfrontációkra kerül sor, mivel az EU határozottan támogatja nukleáris fegyverektől mentes Koreai-félszigetre vonatkozó elképzelést, és alapvető fontosságúnak véli a hatoldalú tárgyalások újraindítását a régió békéje és stabilitása érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a KNDK a közelmúltban visszalépett a Koreai Köztársasággal kötött koreai fegyverszüneti egyezménytől, és megszakította a Phenjan és Szöul közötti forródrótot; mivel a Koreai-félszigeten már évtizedek óta feszült a helyzet és katonai konfrontációkra kerül sor, mivel az EU határozottan támogatja nukleáris fegyverektől mentes Koreai-félszigetre vonatkozó elképzelést, és alapvető fontosságúnak véli a hatoldalú tárgyalások újraindítását a régió békéje és stabilitása érdekében,

| E. | mivel a KNDK rezsim nem működik együtt az ENSZ-szel és elutasítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és Közgyűlésének minden, az emberi jogok észak-koreai helyzetére vonatkozó határozatát; mivel nem működött együtt az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízottal, és elutasított az ENSZ emberi jogi főbiztosa által felajánlott minden segítséget; |
| --- | --- |

E.

mivel a KNDK rezsim nem működik együtt az ENSZ-szel és elutasítja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és Közgyűlésének minden, az emberi jogok észak-koreai helyzetére vonatkozó határozatát; mivel nem működött együtt az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízottal, és elutasított az ENSZ emberi jogi főbiztosa által felajánlott minden segítséget;

| F. | mivel az Európai Unió az emberi jogok és a demokrácia támogatója és előmozdítója a világban; mivel az emberi jogi és humanitárius helyzet a KNDK-ban továbbra is mélységesen aggasztó; mivel a KNDK kormánya nem engedélyezi semmiféle szervezett politikai ellenzék működését, szabad és tisztességes választások szervezését, a média szabadságát, a vallásszabadságot, a gyülekezési szabadságot, a kollektív tárgyalásokat, illetve a mozgásszabadságot; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió az emberi jogok és a demokrácia támogatója és előmozdítója a világban; mivel az emberi jogi és humanitárius helyzet a KNDK-ban továbbra is mélységesen aggasztó; mivel a KNDK kormánya nem engedélyezi semmiféle szervezett politikai ellenzék működését, szabad és tisztességes választások szervezését, a média szabadságát, a vallásszabadságot, a gyülekezési szabadságot, a kollektív tárgyalásokat, illetve a mozgásszabadságot;

| G. | mivel az igazságszolgáltatási rendszert az állam irányítja, és az állam ellen elkövetett bűncselekmények jelentős hányadában – amelyet a büntetőtörvénykönyv rendszeresen bővít – halálbüntetés szabható ki, és az állampolgárokat – köztük a gyermekeket is – arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a nyilvános kivégzéseken; mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, önkényes letartóztatásokat és eltűntetéseket – többek között a külföldi állampolgárok elhurcolásának formájában –, és már több mint 200 000 embert internáltak börtön- és „átnevelő” táborokba; |
| --- | --- |

G.

mivel az igazságszolgáltatási rendszert az állam irányítja, és az állam ellen elkövetett bűncselekmények jelentős hányadában – amelyet a büntetőtörvénykönyv rendszeresen bővít – halálbüntetés szabható ki, és az állampolgárokat – köztük a gyermekeket is – arra kényszerítik, hogy részt vegyenek a nyilvános kivégzéseken; mivel a KNDK állami hatóságai rendszeresen követnek el bírósági eljárás nélküli kivégzéseket, önkényes letartóztatásokat és eltűntetéseket – többek között a külföldi állampolgárok elhurcolásának formájában –, és már több mint 200 000 embert internáltak börtön- és „átnevelő” táborokba;

| H. | mivel a nép a KNDK területén évtizedekig elmaradottságban élt, szegényes egészségügyi ellátás, valamint az anyák és a gyermekek alultápláltsága mellett, politikai és gazdasági elszigeteltség, visszatérő természeti katasztrófák és nemzetközi viszonylatban emelkedő élelmiszer- és üzemanyagárak által jellemzett környezetben; mivel a lakosság nagy része éhezik és nagy mértékben függ a nemzetközi élelmiszersegélyektől; mivel a tömeges élelmiszerhiány és az éhínség jelentős következményekkel jár az emberi jogok széles körére nézve; mivel több tízezer észak-koreai menekült Kínába, az országot az elnyomás és a széles körű éhezés miatt elhagyva; |
| --- | --- |

H.

mivel a nép a KNDK területén évtizedekig elmaradottságban élt, szegényes egészségügyi ellátás, valamint az anyák és a gyermekek alultápláltsága mellett, politikai és gazdasági elszigeteltség, visszatérő természeti katasztrófák és nemzetközi viszonylatban emelkedő élelmiszer- és üzemanyagárak által jellemzett környezetben; mivel a lakosság nagy része éhezik és nagy mértékben függ a nemzetközi élelmiszersegélyektől; mivel a tömeges élelmiszerhiány és az éhínség jelentős következményekkel jár az emberi jogok széles körére nézve; mivel több tízezer észak-koreai menekült Kínába, az országot az elnyomás és a széles körű éhezés miatt elhagyva;

Nukleáris fenyegetések

| 1. | elítéli a KNDK által folytatott nukleáris kísérleteket és ballisztikus rakétákkal kapcsolatos tevékenységeket, és sürgeti az országot, hogy hagyjon fel a további provokatív lépésekkel és függessze fel az összes, ballisztikusrakéta-programokhoz kapcsolódó tevékenységet, valamint teljes mértékben és véglegesen hagyjon fel a jelenlegi nukleáris programjaival; felszólítja a KNDK-t, hogy haladéktalanul írja alá és erősítse meg az Átfogó Atomcsend Szerződést; |
| --- | --- |

1.

elítéli a KNDK által folytatott nukleáris kísérleteket és ballisztikus rakétákkal kapcsolatos tevékenységeket, és sürgeti az országot, hogy hagyjon fel a további provokatív lépésekkel és függessze fel az összes, ballisztikusrakéta-programokhoz kapcsolódó tevékenységet, valamint teljes mértékben és véglegesen hagyjon fel a jelenlegi nukleáris programjaival; felszólítja a KNDK-t, hogy haladéktalanul írja alá és erősítse meg az Átfogó Atomcsend Szerződést;

| 2. | elítéli a KNDK azon hivatalos bejelentését, miszerint az ország fenntartja a jogot arra, hogy megelőző nukleáris csapást hajtson végre; felszólítja a KNDK-t, hogy tartsa tiszteletben az Egyesült Nemzetek Alapokmányát, amely kötelezi a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a bármely más állam ellen irányuló erőszak használatától, illetve az erre vonatkozó fenyegetéstől; |
| --- | --- |

2.

elítéli a KNDK azon hivatalos bejelentését, miszerint az ország fenntartja a jogot arra, hogy megelőző nukleáris csapást hajtson végre; felszólítja a KNDK-t, hogy tartsa tiszteletben az Egyesült Nemzetek Alapokmányát, amely kötelezi a tagállamokat, hogy tartózkodjanak a bármely más állam ellen irányuló erőszak használatától, illetve az erre vonatkozó fenyegetéstől;

| 3. | elítéli, hogy a KNDK felbontotta a Koreai Köztársasággal kötött megnemtámadási egyezményt, megszüntette a Szöullal fenntartott forródrótot és bezárta a közös határállomást, készültségbe helyezve a harcoló csapatait egy esetleges háború esetére; üdvözli, hogy a Tanács és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2013. március 7-i, a legutóbbi nukleáris kísérletet követő szavazása következtében tovább szigorodnak a szankciók; felszólítja a KNDK-t, hogy válasszon konstruktív utat és működjön együtt a nemzetközi közösséggel, ami hasznos volna a térség stabilitása szempontjából és javítaná az észak-koreaiak jólétét; |
| --- | --- |

3.

elítéli, hogy a KNDK felbontotta a Koreai Köztársasággal kötött megnemtámadási egyezményt, megszüntette a Szöullal fenntartott forródrótot és bezárta a közös határállomást, készültségbe helyezve a harcoló csapatait egy esetleges háború esetére; üdvözli, hogy a Tanács és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2013. március 7-i, a legutóbbi nukleáris kísérletet követő szavazása következtében tovább szigorodnak a szankciók; felszólítja a KNDK-t, hogy válasszon konstruktív utat és működjön együtt a nemzetközi közösséggel, ami hasznos volna a térség stabilitása szempontjából és javítaná az észak-koreaiak jólétét;

| 4. | sürgeti a KNDK-t, hogy újítsa meg a korábbi, ballisztikus rakéták fellövésére vonatkozó moratórium melletti elkötelezettségét, és csatlakozzon újra az atomsorompó-szerződéshez, ami a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó rendszer sarokköve, és a nukleáris leszerelés megvalósításának, illetve az atomenergia békés felhasználásának alapja; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés megerősítésére irányuló erőfeszítéseket; emlékeztet az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záródokumentumára, amely mélységes aggodalomnak ad hangot a nukleáris fegyverek bármiféle használatának katasztrofális következményeivel kapcsolatban, és megerősíti, hogy valamennyi állam mindenkor köteles betartani a nemzetközi jogszabályokat, ideértve a nemzetközi humanitárius jogot is; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a KNDK-t, hogy újítsa meg a korábbi, ballisztikus rakéták fellövésére vonatkozó moratórium melletti elkötelezettségét, és csatlakozzon újra az atomsorompó-szerződéshez, ami a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó rendszer sarokköve, és a nukleáris leszerelés megvalósításának, illetve az atomenergia békés felhasználásának alapja; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés megerősítésére irányuló erőfeszítéseket; emlékeztet az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záródokumentumára, amely mélységes aggodalomnak ad hangot a nukleáris fegyverek bármiféle használatának katasztrofális következményeivel kapcsolatban, és megerősíti, hogy valamennyi állam mindenkor köteles betartani a nemzetközi jogszabályokat, ideértve a nemzetközi humanitárius jogot is;

| 5. | megerősíti, hogy diplomáciai és politikai jellegű megoldást szeretne találni a KNDK-val kapcsolatos nukleáris kérdésre; megismétli, hogy támogatja a hatoldalú megbeszéléseket, és felszólít azok újrakezdésére; sürgeti a hatoldalú tárgyalások valamennyi résztvevőjét, hogy fokozzák erőfeszítéseiket; felszólítja a KNDK-t, hogy újra működjön együtt konstruktívan a nemzetközi közösséggel – ezen belül is különösen a hatoldalú megbeszélések résztvevőivel –, annak érdekében, hogy sikerüljön tartós békét és biztonságot teremteni a nukleáris fegyverektől mentes Koreai-félszigeten, és mivel az a KNDK virágzóbb és stabilabb jövője szavatolásának legmegfelelőbb eszközét jelentené; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy diplomáciai és politikai jellegű megoldást szeretne találni a KNDK-val kapcsolatos nukleáris kérdésre; megismétli, hogy támogatja a hatoldalú megbeszéléseket, és felszólít azok újrakezdésére; sürgeti a hatoldalú tárgyalások valamennyi résztvevőjét, hogy fokozzák erőfeszítéseiket; felszólítja a KNDK-t, hogy újra működjön együtt konstruktívan a nemzetközi közösséggel – ezen belül is különösen a hatoldalú megbeszélések résztvevőivel –, annak érdekében, hogy sikerüljön tartós békét és biztonságot teremteni a nukleáris fegyverektől mentes Koreai-félszigeten, és mivel az a KNDK virágzóbb és stabilabb jövője szavatolásának legmegfelelőbb eszközét jelentené;

| 6. | felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy a Biztonsági Tanács állandó tagjaként és a KNDK legfőbb kereskedelmi partnereként gyakoroljon befolyást a KNDK-ra annak biztosítása érdekében, hogy a helyzet ne fajuljon tovább, és megjegyzi, hogy a Kínai Népköztársaság támogatta az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2094. (2013) sz. határozatát; felhívja a figyelmet az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak egyetértésére a közelmúltbéli észak-koreai nukleáris kísérletekre való reakció tekintetében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Kínai Népköztársaságot, hogy a Biztonsági Tanács állandó tagjaként és a KNDK legfőbb kereskedelmi partnereként gyakoroljon befolyást a KNDK-ra annak biztosítása érdekében, hogy a helyzet ne fajuljon tovább, és megjegyzi, hogy a Kínai Népköztársaság támogatta az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2094. (2013) sz. határozatát; felhívja a figyelmet az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjainak egyetértésére a közelmúltbéli észak-koreai nukleáris kísérletekre való reakció tekintetében;

| 7. | hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy világszerte fokozni kell a nukleáris leszerelésre irányuló erőfeszítéseket; felszólít ideiglenes és bizalomépítő intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy világszerte fokozni kell a nukleáris leszerelésre irányuló erőfeszítéseket; felszólít ideiglenes és bizalomépítő intézkedések meghozatalára;

Emberi jogok

| 8. | legmélyebb aggodalmát fejezi ki a romló észak-koreai emberi jogi helyzettel kapcsolatban, amit az Észak-Koreával foglalkozó volt és jelenlegi ENSZ különmegbízottak olyan külön kategóriaként írtak le, amely elképesztő, kiterjedt és szisztematikus, valamint akár emberiesség elleni bűntettnek is minősül; felszólítja a KNDK-t, hogy alakítson ki valódi, emberi jogról szóló párbeszédet az Európai Unióval; |
| --- | --- |

8.

legmélyebb aggodalmát fejezi ki a romló észak-koreai emberi jogi helyzettel kapcsolatban, amit az Észak-Koreával foglalkozó volt és jelenlegi ENSZ különmegbízottak olyan külön kategóriaként írtak le, amely elképesztő, kiterjedt és szisztematikus, valamint akár emberiesség elleni bűntettnek is minősül; felszólítja a KNDK-t, hogy alakítson ki valódi, emberi jogról szóló párbeszédet az Európai Unióval;

| 9. | felszólítja a KNDK kormányát, hogy teljesítse az azon emberi jogi eszközök keretében rá háruló kötelezettségeket, amelyeknek részese, és biztosítsa, hogy a humanitárius szervezetek, a független emberi jogi megfigyelők és az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízott bebocsátást nyerjenek az országba, és megkapják a szükséges mértékű együttműködést; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a KNDK kormányát, hogy teljesítse az azon emberi jogi eszközök keretében rá háruló kötelezettségeket, amelyeknek részese, és biztosítsa, hogy a humanitárius szervezetek, a független emberi jogi megfigyelők és az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízott bebocsátást nyerjenek az országba, és megkapják a szükséges mértékű együttműködést;

| 10. | üdvözli az Európai Unió és Japán által javasolt, a KNDK-val foglalkozó ENSZ vizsgálóbizottság felállítását; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Európai Unió és Japán által javasolt, a KNDK-val foglalkozó ENSZ vizsgálóbizottság felállítását;

| 11. | felszólítja a kormányt, hogy hirdessen moratóriumot valamennyi kivégzésre nézve, a halálbüntetés közeljövőben való eltörlésének céljával; felszólítja a KNDK-t, hogy vessen véget a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és az erőszakos eltűntetések gyakorlatának, hogy engedje szabadon a politikai foglyokat és tegye lehetővé az állampolgárai számára mind az országon belüli, mind az azon kívüli szabad utazást; felhívja a KNDK-t, hogy engedélyezze a nemzeti és nemzetközi média számára a szabad véleménynyilvánítást és a sajtószabadságot, valamint tegye lehetővé polgárai számára az internethez való, cenzúra nélküli hozzáférést; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a kormányt, hogy hirdessen moratóriumot valamennyi kivégzésre nézve, a halálbüntetés közeljövőben való eltörlésének céljával; felszólítja a KNDK-t, hogy vessen véget a bírósági eljárás nélküli kivégzéseknek és az erőszakos eltűntetések gyakorlatának, hogy engedje szabadon a politikai foglyokat és tegye lehetővé az állampolgárai számára mind az országon belüli, mind az azon kívüli szabad utazást; felhívja a KNDK-t, hogy engedélyezze a nemzeti és nemzetközi média számára a szabad véleménynyilvánítást és a sajtószabadságot, valamint tegye lehetővé polgárai számára az internethez való, cenzúra nélküli hozzáférést;

| 12. | különös aggodalmát fejezi ki az országban uralkodó élelmiszerhelyzettel, illetve annak a lakosság gazdasági, társadalmi és kulturális jogaira gyakorolt hatásaival kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jelenlegi humanitárius segélyprogramokat és a KNDK-val kialakított kommunikációs csatornákat, valamint biztosítsa, hogy a humanitárius segélyek eljussanak a lakosság megcélzott rétegeihez; felhívja a KNDK hatóságait, hogy a humanitárius alapelveknek megfelelően minden polgáruk számára biztosítsák az élelemhez és a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférést a szükségletek alapján; |
| --- | --- |

12.

különös aggodalmát fejezi ki az országban uralkodó élelmiszerhelyzettel, illetve annak a lakosság gazdasági, társadalmi és kulturális jogaira gyakorolt hatásaival kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a jelenlegi humanitárius segélyprogramokat és a KNDK-val kialakított kommunikációs csatornákat, valamint biztosítsa, hogy a humanitárius segélyek eljussanak a lakosság megcélzott rétegeihez; felhívja a KNDK hatóságait, hogy a humanitárius alapelveknek megfelelően minden polgáruk számára biztosítsák az élelemhez és a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférést a szükségletek alapján;

o

o o

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának, a Koreai Köztársaság kormányának, a Kínai Népköztársaság kormányának, az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízottnak és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának, a Koreai Köztársaság kormányának, a Kínai Népköztársaság kormányának, az emberi jogok észak-koreai helyzetével foglalkozó ENSZ különmegbízottnak és az ENSZ főtitkárának.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/126

---

P7_TA(2013)0097

Az EU és Kína közötti kapcsolatok

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása az EU és Kína közötti kapcsolatokról (2012/2137(INI))

(2016/C 036/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió és Kína között 1975 májusában felvett diplomáciai kapcsolatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió és Kína között 1975 májusában felvett diplomáciai kapcsolatokra,

| — | tekintettel a Kínával ápolt kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1985 májusában aláírt EK–Kína kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodásra (1), amely magában foglalja a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat, valamint az EU–Kína együttműködési programot, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínával ápolt kapcsolatok fő jogi keretére, nevezetesen az 1985 májusában aláírt EK–Kína kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodásra (1), amely magában foglalja a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat, valamint az EU–Kína együttműködési programot,

| — | tekintettel az új partnerségi és együttműködési megállapodásról 2007 óta folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új partnerségi és együttműködési megállapodásról 2007 óta folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban indított EU–Kína stratégiai partnerségre,

| — | tekintettel a hivatalosan 1994-ben indított EU–Kína strukturált politikai párbeszédre és a stratégiai és külpolitikai kérdésekről szóló, 2010-ben indított magas szintű stratégiai párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hivatalosan 1994-ben indított EU–Kína strukturált politikai párbeszédre és a stratégiai és külpolitikai kérdésekről szóló, 2010-ben indított magas szintű stratégiai párbeszédre,

| — | tekintettel a Bizottság „EU–Kína: Közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2006. október 24-i közleményére (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „EU–Kína: Közelebbi partnerség, növekvő felelősség” című, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett 2006. október 24-i közleményére (COM(2006)0631),

| — | tekintettel a Bizottság „Fejlődő partnerség: közös érdekek és kihívások az EU és Kína kapcsolataiban” című politikai dokumentumára (COM(2003)0533), amelyet az Európai Tanács 2003. október 13-án fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Fejlődő partnerség: közös érdekek és kihívások az EU és Kína kapcsolataiban” című politikai dokumentumára (COM(2003)0533), amelyet az Európai Tanács 2003. október 13-án fogadott el,

| — | tekintettel a Tanács Kelet-Ázsiára vonatkozó politikai iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Kelet-Ázsiára vonatkozó politikai iránymutatásaira,

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. december 11–12-i ülésén elfogadott, „EU–Kína stratégiai partnerség” című tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2006. december 11–12-i ülésén elfogadott, „EU–Kína stratégiai partnerség” című tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a 2007–2013-as időszakra szóló, Kínára vonatkozó bizottsági stratégiai dokumentumra, a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív programra, valamint a stratégiai dokumentum 2010-es félidős értékelésére és a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív program felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007–2013-as időszakra szóló, Kínára vonatkozó bizottsági stratégiai dokumentumra, a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív programra, valamint a stratégiai dokumentum 2010-es félidős értékelésére és a 2011–2013-as időszakra szóló többéves indikatív program felülvizsgálatára,

| — | tekintettel Kínának az EU-ról szóló, 2003. október 13-án kiadott első politikai dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kínának az EU-ról szóló, 2003. október 13-án kiadott első politikai dokumentumára,

| — | tekintettel az 1995-ben indított, az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédre, és a párbeszéd két legújabb, 2011. június 16-án Pekingben tartott 30. és a 2012. május 29-én Brüsszelben tartott 31. fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1995-ben indított, az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszédre, és a párbeszéd két legújabb, 2011. június 16-án Pekingben tartott 30. és a 2012. május 29-én Brüsszelben tartott 31. fordulójára,

| — | tekintettel a Kína és az Unió közötti csaknem 60 – többek között a környezetvédelem, a regionális politika, a foglalkoztatás és a szociális ügyek, valamint a civil társadalom területén folytatott – ágazati párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kína és az Unió közötti csaknem 60 – többek között a környezetvédelem, a regionális politika, a foglalkoztatás és a szociális ügyek, valamint a civil társadalom területén folytatott – ágazati párbeszédre,

| — | tekintettel az EU és Kína e területen létrehozott valamennyi közös kezdeményezésének helyet adó EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2012. februári megindítására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína e területen létrehozott valamennyi közös kezdeményezésének helyet adó EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd 2012. februári megindítására,

| — | tekintettel az EK és Kína között 1998 decemberében aláírt és 2000-ben hatályba lépett, majd 2004-ben és 2009-ben megújított tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2), a 2009. május 20-án aláírt tudományos és technológiai partnerségi megállapodásra, valamint az energiaügyi együttműködésről szóló, 2010. december 8-i EK–Kína közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK és Kína között 1998 decemberében aláírt és 2000-ben hatályba lépett, majd 2004-ben és 2009-ben megújított tudományos és technológiai együttműködési megállapodásra (2), a 2009. május 20-án aláírt tudományos és technológiai partnerségi megállapodásra, valamint az energiaügyi együttműködésről szóló, 2010. december 8-i EK–Kína közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU Galileo műholdas navigációs programjában való együttműködésről szóló, Kínával kötött megállapodásra, amelyet 2003. október 30-án írtak alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Galileo műholdas navigációs programjában való együttműködésről szóló, Kínával kötött megállapodásra, amelyet 2003. október 30-án írtak alá,

| — | tekintettel a 2012 szeptember 20-án Brüsszelben tartott 15. EU–Kína csúcstalálkozóra és a találkozó lezárásaként kiadott közös sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012 szeptember 20-án Brüsszelben tartott 15. EU–Kína csúcstalálkozóra és a találkozó lezárásaként kiadott közös sajtóközleményre,

| — | tekintettel a 2005. szeptemberi, 8. EU–Kína csúcstalálkozón létrehozott EU–Kína éghajlat-változási partnerségre és az ugyanitt kiadott, az éghajlatváltozásról szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. szeptemberi, 8. EU–Kína csúcstalálkozón létrehozott EU–Kína éghajlat-változási partnerségre és az ugyanitt kiadott, az éghajlatváltozásról szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az energiabiztonságról szóló, 2012. május 3-i brüsszeli EU–Kína közös nyilatkozatra, valamint az EK és Kína közötti energiaügyi párbeszéd keretében 2011. novemberében tartott 5. ülésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiabiztonságról szóló, 2012. május 3-i brüsszeli EU–Kína közös nyilatkozatra, valamint az EK és Kína közötti energiaügyi párbeszéd keretében 2011. novemberében tartott 5. ülésre,

| — | tekintettel az EU-Kína kerekasztalokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Kína kerekasztalokra,

| — | tekintettel a Kínai Kommunista Párt 2012 november 8–14-én megtartott 18. nemzeti kongresszusára, valamint a Politbüro Állandó Bizottságán belüli vezetőváltásra, amelyről a kongresszuson határoztak, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Kommunista Párt 2012 november 8–14-én megtartott 18. nemzeti kongresszusára, valamint a Politbüro Állandó Bizottságán belüli vezetőváltásra, amelyről a kongresszuson határoztak,

| — | tekintettel a Kínával tartott legutóbbi parlamentközi ülésére, amelyre 2012. július 11–12-én Brüsszelben került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínával tartott legutóbbi parlamentközi ülésére, amelyre 2012. július 11–12-én Brüsszelben került sor,

| — | tekintettel a Kínáról szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, különösen „Az EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című 2012. május 23-i állásfoglalására (3), a BRIC-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló 2012. február 2-i állásfoglalására (4), valamint a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP-ről) szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2012. szeptember 12-i éves jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínáról szóló közelmúltbeli állásfoglalásaira, különösen „Az EU és Kína: kiegyenlítetlen kereskedelem?” című 2012. május 23-i állásfoglalására (3), a BRIC-országokkal és más feltörekvő hatalmakkal kapcsolatos uniós külpolitika célkitűzéseiről és stratégiáiról szóló 2012. február 2-i állásfoglalására (4), valamint a Tanács közös kül- és biztonságpolitikáról (KKBP-ről) szóló, az Európai Parlamenthez intézett 2012. szeptember 12-i éves jelentésére (5),

| — | tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2006. szeptember 7-i (6), valamint a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2006. szeptember 7-i (6), valamint a Kínával fenntartott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatokról szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az emberi jogok Kínában történő megsértéséről, különösen Liu Hsziao-po ügyéről szóló, 2010. január 21-i állásfoglalására (8), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (9), az Aj Vej-vej ügyéről szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (10), a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról szóló, 2012. július 5-i állásfoglalására (11), a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (12), valamint „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok Kínában történő megsértéséről, különösen Liu Hsziao-po ügyéről szóló, 2010. január 21-i állásfoglalására (8), a kashgari helyzetről és az ottani kulturális örökségről (Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület, Kína) szóló, 2011. március 10-i állásfoglalására (9), az Aj Vej-vej ügyéről szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (10), a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról szóló, 2012. július 5-i állásfoglalására (11), a Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalására (12), valamint „Az emberi jogok helyzete a világban” című, 2009. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2010. december 16-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel az EU fegyverembargójára, melyet az 1989. júniusi Tienanmen téri fellépés után vezettek be, és amelyet az Európai Parlament a közös kül- és biztonságpolitika főbb szempontjairól és alapvető választásairól szóló 2006. február 2-i állásfoglalásában (14) támogatott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fegyverembargójára, melyet az 1989. júniusi Tienanmen téri fellépés után vezettek be, és amelyet az Európai Parlament a közös kül- és biztonságpolitika főbb szempontjairól és alapvető választásairól szóló 2006. február 2-i állásfoglalásában (14) támogatott,

| — | tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, Kína és Tajvan közötti kapcsolatokról és a távol-keleti biztonsági helyzetről szóló, 2005. július 7-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a Tibetről és Kínában az emberi jogok helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a „Tibet – arra vonatkozó tervek, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (16), a Tibetről, különös tekintettel a szerzetesnők és szerzetesek önmaguk felgyújtása következtében történt haláláról szóló, 2011. október 27-i állásfoglalására, (17) és a tibeti emberi jogi helyzetről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tibetről és Kínában az emberi jogok helyzetéről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a „Tibet – arra vonatkozó tervek, hogy a kínait tegyék az oktatás fő nyelvévé” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (16), a Tibetről, különös tekintettel a szerzetesnők és szerzetesek önmaguk felgyújtása következtében történt haláláról szóló, 2011. október 27-i állásfoglalására, (17) és a tibeti emberi jogi helyzetről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0434/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0434/2012),

| A. | mivel az Unió és Kína közötti stratégiai partnerség nagy jelentőséggel bír az Unió és Kína közötti kapcsolatok szempontjából, és mivel e kapcsolat kiemelkedő fontosságú az olyan globális kérdések megválaszolása szempontjából, mint a globális és regionális biztonság, a gazdasági válság, a pénzügyi és piacszabályozás, az energiabiztonság, a tömegpusztító fegyverek és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása, az éghajlatváltozás, a piacgazdaság gazdasági és társadalmi fejlődése, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása, a szervezett bűnözéssel, a terrorizmussal és a kalózkodással szemben folytatott harc, továbbá az EU és Kína közötti kétoldalú aggályok kezelése keretének megteremtése; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió és Kína közötti stratégiai partnerség nagy jelentőséggel bír az Unió és Kína közötti kapcsolatok szempontjából, és mivel e kapcsolat kiemelkedő fontosságú az olyan globális kérdések megválaszolása szempontjából, mint a globális és regionális biztonság, a gazdasági válság, a pénzügyi és piacszabályozás, az energiabiztonság, a tömegpusztító fegyverek és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása, az éghajlatváltozás, a piacgazdaság gazdasági és társadalmi fejlődése, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása, a szervezett bűnözéssel, a terrorizmussal és a kalózkodással szemben folytatott harc, továbbá az EU és Kína közötti kétoldalú aggályok kezelése keretének megteremtése;

| B. | mivel a stratégiai partnerség megköveteli a kölcsönös felelősség iránti erős elkötelezettséget és az erős bizalmat, valamint az egyetemes értékeken kell alapulnia; |
| --- | --- |

B.

mivel a stratégiai partnerség megköveteli a kölcsönös felelősség iránti erős elkötelezettséget és az erős bizalmat, valamint az egyetemes értékeken kell alapulnia;

| C. | mivel az EU és Kína közötti együttműködési megállapodás 1985-ös aláírása óta az EU és Kína közötti kapcsolatok jelentős fejlődésen mentek keresztül; mivel a Bizottság 2006-ban elfogadta a Kínára vonatkozó, fő politikai stratégiáját, ezzel összefüggésben pedig 2007 januárjában megkezdődte a tárgyalásokat egy átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásról az EU és Kína közötti kapcsolatok különösen a kereskedelem és a befektetések terén történő további javításának céljával; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Kína közötti együttműködési megállapodás 1985-ös aláírása óta az EU és Kína közötti kapcsolatok jelentős fejlődésen mentek keresztül; mivel a Bizottság 2006-ban elfogadta a Kínára vonatkozó, fő politikai stratégiáját, ezzel összefüggésben pedig 2007 januárjában megkezdődte a tárgyalásokat egy átfogó partnerségi és együttműködési megállapodásról az EU és Kína közötti kapcsolatok különösen a kereskedelem és a befektetések terén történő további javításának céljával;

| D. | mivel Kína a bővülő, államilag ellenőrzött gazdasági modellből egy olyan modell irányába mutató társadalmi és gazdasági átalakulás folyamatán megy keresztül, amely nagyobb gazdasági szabadságon alapul, ami pedig cserébe a kínai népesség nagy része számára lehetővé tette életszínvonala javítását; |
| --- | --- |

D.

mivel Kína a bővülő, államilag ellenőrzött gazdasági modellből egy olyan modell irányába mutató társadalmi és gazdasági átalakulás folyamatán megy keresztül, amely nagyobb gazdasági szabadságon alapul, ami pedig cserébe a kínai népesség nagy része számára lehetővé tette életszínvonala javítását;

| E. | mivel azonban a politikai szabadságjogok terén nem ment végbe hasonló fejlődés; |
| --- | --- |

E.

mivel azonban a politikai szabadságjogok terén nem ment végbe hasonló fejlődés;

| F. | mivel az emberi jogok kiegészítik egymást, egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok és kölcsönösen függnek egymástól; mivel Kínát a gazdasági és társadalmi emberi jogok foglalkoztatják (például élelmiszerhez, ruházathoz, gazdasági fejlődéshez való jog), míg az EU az emberi jogok tágabb megközelítését vallja, amely különösen a polgári és politikai jogokat foglalja magába és hangsúlyozza (például szólásszabadság, vallásszabadság és az egyesülés szabadsága); |
| --- | --- |

F.

mivel az emberi jogok kiegészítik egymást, egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok és kölcsönösen függnek egymástól; mivel Kínát a gazdasági és társadalmi emberi jogok foglalkoztatják (például élelmiszerhez, ruházathoz, gazdasági fejlődéshez való jog), míg az EU az emberi jogok tágabb megközelítését vallja, amely különösen a polgári és politikai jogokat foglalja magába és hangsúlyozza (például szólásszabadság, vallásszabadság és az egyesülés szabadsága);

| G. | mivel kínai polgári jogi aktivisták arról számoltak be, hogy megfosztották őket szabadságuktól, amikor a rendőrség elfogatóparancs és vádemelés nélkül hónapokig őrizetben tartotta őket, és ezalatt nem tarthatták a kapcsolatot a családjukkal, és jogi segítséget sem kaphattak; |
| --- | --- |

G.

mivel kínai polgári jogi aktivisták arról számoltak be, hogy megfosztották őket szabadságuktól, amikor a rendőrség elfogatóparancs és vádemelés nélkül hónapokig őrizetben tartotta őket, és ezalatt nem tarthatták a kapcsolatot a családjukkal, és jogi segítséget sem kaphattak;

| H. | mivel Hu Csin-tao már 2007-ben arra utasította a legmagasabb szintű igazságügyi fórumokat, hogy a bírákat három „mindenek felett álló elv” vezesse: a párt, a nép és a jog, ebben a sorrendben, és 2012 márciusában a kínai igazságügyi minisztérium rendeletet bocsátott ki, amelynek értelmében engedélyük megszerzése vagy megújítása érdekében valamennyi jogásznak hűségesküt kell tennie a Kínai Kommunista Párt mellett; |
| --- | --- |

H.

mivel Hu Csin-tao már 2007-ben arra utasította a legmagasabb szintű igazságügyi fórumokat, hogy a bírákat három „mindenek felett álló elv” vezesse: a párt, a nép és a jog, ebben a sorrendben, és 2012 márciusában a kínai igazságügyi minisztérium rendeletet bocsátott ki, amelynek értelmében engedélyük megszerzése vagy megújítása érdekében valamennyi jogásznak hűségesküt kell tennie a Kínai Kommunista Párt mellett;

| I. | mivel a hét hónapos várandós Feng Csien-mej meg nem született kislányának rendkívül kegyetlen kényszerabortuszával kapcsolatos, 2012. június közepén megjelent megrázó hírek a hivatalosan követett „egyke” politika eltörlésével kapcsolatos vitát váltottak ki; |
| --- | --- |

I.

mivel a hét hónapos várandós Feng Csien-mej meg nem született kislányának rendkívül kegyetlen kényszerabortuszával kapcsolatos, 2012. június közepén megjelent megrázó hírek a hivatalosan követett „egyke” politika eltörlésével kapcsolatos vitát váltottak ki;

| J. | mivel a Kínai kormány tett ugyan előrelépést egyes gazdasági és társadalmi jogok előmozdítása terén, a véleménynyilvánítás szabadságát, az egyesülési és gyülekezési szabadságjogokat, a sajtószabadságot, valamint a szakszervezethez való csatlakozás jogát következetesen elnyomják; mivel az emberi jogi szervezetek továbbra is az emberi jogok kínai hatóságok általi súlyos megsértésének eseteiről számolnak be, amilyen például a börtönbe zárt Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Póhoz hasonló, nagynevű másként gondolkodók elítélése, a média- és internetszabadság kiterjedt korlátozása, az ügyvédek, emberijogvédők és nem-kormányzati szervezetek megszigorított ellenőrzése és zaklatása, az ujgurok, tibetiek és szabadságjogaik kiterjedtebb ellenőrzése, illetve elnyomása, valamint az erőszakos eltüntetések és az önkényes – többek között titkos, illegális börtönökben („fekete börtönökben”) való – fogva tartások számának növekedése; mivel a tibetiek alapvető szabadságjogait sértő elnyomó politikák aggasztóan nagy számban váltottak ki önfelgyújtásos eseteket az utóbbi években; |
| --- | --- |

J.

mivel a Kínai kormány tett ugyan előrelépést egyes gazdasági és társadalmi jogok előmozdítása terén, a véleménynyilvánítás szabadságát, az egyesülési és gyülekezési szabadságjogokat, a sajtószabadságot, valamint a szakszervezethez való csatlakozás jogát következetesen elnyomják; mivel az emberi jogi szervezetek továbbra is az emberi jogok kínai hatóságok általi súlyos megsértésének eseteiről számolnak be, amilyen például a börtönbe zárt Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Póhoz hasonló, nagynevű másként gondolkodók elítélése, a média- és internetszabadság kiterjedt korlátozása, az ügyvédek, emberijogvédők és nem-kormányzati szervezetek megszigorított ellenőrzése és zaklatása, az ujgurok, tibetiek és szabadságjogaik kiterjedtebb ellenőrzése, illetve elnyomása, valamint az erőszakos eltüntetések és az önkényes – többek között titkos, illegális börtönökben („fekete börtönökben”) való – fogva tartások számának növekedése; mivel a tibetiek alapvető szabadságjogait sértő elnyomó politikák aggasztóan nagy számban váltottak ki önfelgyújtásos eseteket az utóbbi években;

| K. | mivel Kína a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) részes állama és az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja; mivel e státuszokból kifolyólag Kínának különleges kötelessége, hogy betartsa az ICCPR-ből és az ENSZ Alapokmányából eredő nemzetközi jogi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

K.

mivel Kína a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának (ICCPR) részes állama és az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja; mivel e státuszokból kifolyólag Kínának különleges kötelessége, hogy betartsa az ICCPR-ből és az ENSZ Alapokmányából eredő nemzetközi jogi kötelezettségeit;

| L. | mivel a Szaharov-díj 2008-as kitüntetettje, Hu Csia továbbra is házőrizetben van, széleskörű megfigyelés alatt áll, kommunikációját korlátozzák; |
| --- | --- |

L.

mivel a Szaharov-díj 2008-as kitüntetettje, Hu Csia továbbra is házőrizetben van, széleskörű megfigyelés alatt áll, kommunikációját korlátozzák;

| M. | mivel a kínai állam csak öt vallást ismer el, nevezetesen a buddhizmust, a taoizmust, az iszlámot és a kereszténységet (a katolicizmust és protestantizmust egyaránt); mivel ezek mindegyike pekingi székhelyű központi irányítószervekkel rendelkezik, amelyekben a Kínai Kommunista Párthoz lojális tisztviselők dolgoznak; mivel a Kínai Kommunista Párt nevezi ki a legfelsőbb szintű vallási vezetőket, és mivel betiltotta a Falun Gonghoz hasonló, el nem ismert vallási csoportokat az ilyen vallásgyakorlás felszámolásának céljával; mivel az emberi jogi szervezetek jelentései szerint e tilalom következményeként jogellenes, olykor halálhoz vezető kényszerítő intézkedéseket – például önkényes letartóztatásokat, kényszermunkát és fizikai kínzást – alkalmaztak; |
| --- | --- |

M.

mivel a kínai állam csak öt vallást ismer el, nevezetesen a buddhizmust, a taoizmust, az iszlámot és a kereszténységet (a katolicizmust és protestantizmust egyaránt); mivel ezek mindegyike pekingi székhelyű központi irányítószervekkel rendelkezik, amelyekben a Kínai Kommunista Párthoz lojális tisztviselők dolgoznak; mivel a Kínai Kommunista Párt nevezi ki a legfelsőbb szintű vallási vezetőket, és mivel betiltotta a Falun Gonghoz hasonló, el nem ismert vallási csoportokat az ilyen vallásgyakorlás felszámolásának céljával; mivel az emberi jogi szervezetek jelentései szerint e tilalom következményeként jogellenes, olykor halálhoz vezető kényszerítő intézkedéseket – például önkényes letartóztatásokat, kényszermunkát és fizikai kínzást – alkalmaztak;

| N. | mivel a Tibeti Autonóm Tartomány, más tibeti autonóm területek, illetve a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület Kína regionális, katonai és gazdasági törekvései szempontjából egyre nagyobb jelentőségre tettek szert, ezért ezeket a kínai kormány Kína területi integritása szempontjából központi kérdésként kezeli; mivel 2009 óta legalább 90 tibeti gyújtotta fel magát a Kínai Népköztársaság tibetiek lakta területein, ideértve a Tibeti Autonóm Tartományt, illetve a Kanszu, Szecsuán és Csinghaj tartományok tibeti autonóm területeit; |
| --- | --- |

N.

mivel a Tibeti Autonóm Tartomány, más tibeti autonóm területek, illetve a Hszincsiang-Ujgur Autonóm Terület Kína regionális, katonai és gazdasági törekvései szempontjából egyre nagyobb jelentőségre tettek szert, ezért ezeket a kínai kormány Kína területi integritása szempontjából központi kérdésként kezeli; mivel 2009 óta legalább 90 tibeti gyújtotta fel magát a Kínai Népköztársaság tibetiek lakta területein, ideértve a Tibeti Autonóm Tartományt, illetve a Kanszu, Szecsuán és Csinghaj tartományok tibeti autonóm területeit;

| O. | mivel a kínai gazdasági nyitás jelentős előnyöket eredményezett ugyan – például javult a munkaerőpiachoz való hozzáférés és csökkent a vidéki munkanélküliség –, a kínai lakosság nem minden rétege részesült azonos módon a gazdasági növekedésből, és hatalmas különbségek vannak kialakulóban az ország városi és vidéki térségei között; |
| --- | --- |

O.

mivel a kínai gazdasági nyitás jelentős előnyöket eredményezett ugyan – például javult a munkaerőpiachoz való hozzáférés és csökkent a vidéki munkanélküliség –, a kínai lakosság nem minden rétege részesült azonos módon a gazdasági növekedésből, és hatalmas különbségek vannak kialakulóban az ország városi és vidéki térségei között;

| P. | mivel a jövedelmek, a munkaerőpiacra való belépés, a szociális jólét, az egészségügy és az oktatás területén a városi és vidéki lakosság közötti egyenlőtlenségek jelentős kohéziós politikai kihívást jelentenek Kína számára; |
| --- | --- |

P.

mivel a jövedelmek, a munkaerőpiacra való belépés, a szociális jólét, az egészségügy és az oktatás területén a városi és vidéki lakosság közötti egyenlőtlenségek jelentős kohéziós politikai kihívást jelentenek Kína számára;

| Q. | mivel az EU és Kína közötti tudományos és technológiai együttműködés közös érdek; mivel az internethasználat elterjedt Kínában és mára több mint 500 millió felhasználó van, akik online közvéleményt hoznak létre; mivel, ugyanakkor, az internetes környezet továbbra is igen korlátozó jellegű; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU és Kína közötti tudományos és technológiai együttműködés közös érdek; mivel az internethasználat elterjedt Kínában és mára több mint 500 millió felhasználó van, akik online közvéleményt hoznak létre; mivel, ugyanakkor, az internetes környezet továbbra is igen korlátozó jellegű;

| R. | mivel az EU a világ legkedveltebb turisztikai célpontja, mivel a számítások szerint 2020-ra 100 millió olyan kínai lesz, aki külföldre utazik, és mivel ezért támogatni kell az ezen új turistatömegek odavonzására irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

R.

mivel az EU a világ legkedveltebb turisztikai célpontja, mivel a számítások szerint 2020-ra 100 millió olyan kínai lesz, aki külföldre utazik, és mivel ezért támogatni kell az ezen új turistatömegek odavonzására irányuló kezdeményezéseket;

| S. | mivel Kína a világ legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, és a kibocsátási szintek továbbra is nagy iramban emelkednek; mivel Kína egy főre eső szén-dioxid-kibocsátása 2010-ben elérte a 6,8 tonnát, és várhatóan 2017-re meghaladja az USA egy főre eső kibocsátását; |
| --- | --- |

S.

mivel Kína a világ legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, és a kibocsátási szintek továbbra is nagy iramban emelkednek; mivel Kína egy főre eső szén-dioxid-kibocsátása 2010-ben elérte a 6,8 tonnát, és várhatóan 2017-re meghaladja az USA egy főre eső kibocsátását;

| T. | mivel Kína fokozza a piaci alapú kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel kapcsolatos erőfeszítéseit; mivel Kína hét kísérleti projektet folytat e tekintetben a célból, hogy 2015-re nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszert alakítson ki; |
| --- | --- |

T.

mivel Kína fokozza a piaci alapú kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel kapcsolatos erőfeszítéseit; mivel Kína hét kísérleti projektet folytat e tekintetben a célból, hogy 2015-re nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszert alakítson ki;

| U. | mivel gyorsan növekvő gazdasági hatalmának és katonai ereje átláthatatlan növelésének köszönhetően Kína látványos módon, gazdasági és kereskedelmi hatalomként tér vissza a 21. századi globális színtérre; |
| --- | --- |

U.

mivel gyorsan növekvő gazdasági hatalmának és katonai ereje átláthatatlan növelésének köszönhetően Kína látványos módon, gazdasági és kereskedelmi hatalomként tér vissza a 21. századi globális színtérre;

| V. | mivel a Tajvani-szoros vonatkozásában a Kínai Népköztársaság és Tajvan között fennálló kapcsolatok terén az Unió továbbra is kitart az „egy Kína” elvét hirdető politikája mellett; |
| --- | --- |

V.

mivel a Tajvani-szoros vonatkozásában a Kínai Népköztársaság és Tajvan között fennálló kapcsolatok terén az Unió továbbra is kitart az „egy Kína” elvét hirdető politikája mellett;

| W. | mivel a Kínai Népköztársaságnak a délkelet-ázsiai gazdasági regionalizáció és dinamikák terén játszott pozitív szerepét egyre nagyobb mértékben beárnyékolják a Dél-kínai-tengeren Vietnámmal, Malajziával, Indonéziával, Bruneijel, a Fülöp-szigetekkel és Tajvannal, valamint a Kelet-kínai tengeren Japánnal és Tajvannal fennálló területi viták, amelyek mind halban, illetve kőolaj- és földgázlelőhelyekben gazdag területeket érintenek; |
| --- | --- |

W.

mivel a Kínai Népköztársaságnak a délkelet-ázsiai gazdasági regionalizáció és dinamikák terén játszott pozitív szerepét egyre nagyobb mértékben beárnyékolják a Dél-kínai-tengeren Vietnámmal, Malajziával, Indonéziával, Bruneijel, a Fülöp-szigetekkel és Tajvannal, valamint a Kelet-kínai tengeren Japánnal és Tajvannal fennálló területi viták, amelyek mind halban, illetve kőolaj- és földgázlelőhelyekben gazdag területeket érintenek;

| X. | mivel Kína szoros kapcsolatokat ápol Észak-Koreával, amely gazdaságilag nagymértékben függ Kínától, és a pénz és turisták beáramlása Kínából jelen állapotában létfontosságú a phenjani rezsim fennmaradásához; |
| --- | --- |

X.

mivel Kína szoros kapcsolatokat ápol Észak-Koreával, amely gazdaságilag nagymértékben függ Kínától, és a pénz és turisták beáramlása Kínából jelen állapotában létfontosságú a phenjani rezsim fennmaradásához;

| Y | mivel Kína a Shanghai Együttműködési Szervezet (SCO) keretében együttműködést folytat Oroszországgal, négy közép-ázsiai országgal (Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal és Üzbegisztánnal), valamint négy megfigyelő országgal (Indiával, Iránnal, Mongóliával és Pakisztánnal); mivel az SCO 2012. június 6-i pekingi csúcstalálkozóján tett bejelentés szerint a Kína által tervezett közép-ázsiai beruházások értéke a következő évtized során húszmilliárd dollárról százmilliárd dollárra nő; |
| --- | --- |

Y

mivel Kína a Shanghai Együttműködési Szervezet (SCO) keretében együttműködést folytat Oroszországgal, négy közép-ázsiai országgal (Kazahsztánnal, Kirgizisztánnal, Tádzsikisztánnal és Üzbegisztánnal), valamint négy megfigyelő országgal (Indiával, Iránnal, Mongóliával és Pakisztánnal); mivel az SCO 2012. június 6-i pekingi csúcstalálkozóján tett bejelentés szerint a Kína által tervezett közép-ázsiai beruházások értéke a következő évtized során húszmilliárd dollárról százmilliárd dollárra nő;

| Z. | mivel a Peking és Washington közti elmélyülő kapcsolatok, valamint a két ország közti szoros pénzügyi és gazdasági kapcsolatok a világ egyik legjelentősebb kétoldalú kapcsolatát alkotják; mivel Kína első számú kereskedelmi partnere Európa; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Peking és Washington közti elmélyülő kapcsolatok, valamint a két ország közti szoros pénzügyi és gazdasági kapcsolatok a világ egyik legjelentősebb kétoldalú kapcsolatát alkotják; mivel Kína első számú kereskedelmi partnere Európa;

| AA. | mivel Kína robbanásszerű növekedése leginkább Afrikában és Latin-Amerikában mutatkozik meg; mivel ezt különösen jól példázza, hogy a Kína és Afrika között folyó kereskedelem volumene 2009 és 2011 között a kínai kereskedelmi minisztérium által közzétett statisztikák szerint látványos módon 80 %-kal, 166,3 milliárd USD-re növekedett; mivel az Afrikában Kína által megvalósított közvetlen külföldi befektetés mértéke 2011-ben 58,9 %-kal 1,7 milliárd dollárra nőtt; mivel a kínai érdekek Afrikában a nagyobb fejlesztési projekteken (vasúti, közúti és szociális jóléti projekteken) keresztül mutatkoznak meg; |
| --- | --- |

AA.

mivel Kína robbanásszerű növekedése leginkább Afrikában és Latin-Amerikában mutatkozik meg; mivel ezt különösen jól példázza, hogy a Kína és Afrika között folyó kereskedelem volumene 2009 és 2011 között a kínai kereskedelmi minisztérium által közzétett statisztikák szerint látványos módon 80 %-kal, 166,3 milliárd USD-re növekedett; mivel az Afrikában Kína által megvalósított közvetlen külföldi befektetés mértéke 2011-ben 58,9 %-kal 1,7 milliárd dollárra nőtt; mivel a kínai érdekek Afrikában a nagyobb fejlesztési projekteken (vasúti, közúti és szociális jóléti projekteken) keresztül mutatkoznak meg;

Az EU–Kína stratégiai partnerség és együttműködés

| 1. | támogatja az Unió és Kína által a 2012. július 9–10-i pekingi magas szintű stratégiai párbeszéd során tett nyilvános kötelezettségvállalást, miszerint stratégiai partnerségükön keresztül jó példát mutatnak a közös érdekeken és kölcsönös megértésen alapuló, 21. századi nemzetközi együttműködésre; támogatja és ösztönzi az Unió és Kína közötti csaknem 60 ágazati párbeszédet azzal a meggyőződéssel, hogy a megerősített és részletesen meghatározott partnerség az Unió és Kína számára egyaránt kölcsönös hasznokkal jár majd; szeretné azonban, ha a párbeszéd élénkebbé válna az emberi jogok, a környezetvédelem, biztonság, energiaügy, és különösen a hamisított termékek elleni küzdelem terén, annak közegészségre és a közbiztonságra gyakorolt hatása tekintetében; arra biztat, hogy igyekezzenek aktívan szinergiákat keresni Kína 12. ötéves terve és az Európa 2020 stratégia között azzal a céllal, hogy több területen elmélyítsék a gyakorlati együttműködést; úgy véli továbbá, hogy a stratégiai partnerség fogalmát jobban meg kell határozni; felszólít annak biztosítására, hogy a Kínával folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok intenzívebbé válását kísérje az emberi jogokról és a jogállamiságról folytatott párbeszéd terén tett jelentős előrelépés; |
| --- | --- |

1.

támogatja az Unió és Kína által a 2012. július 9–10-i pekingi magas szintű stratégiai párbeszéd során tett nyilvános kötelezettségvállalást, miszerint stratégiai partnerségükön keresztül jó példát mutatnak a közös érdekeken és kölcsönös megértésen alapuló, 21. századi nemzetközi együttműködésre; támogatja és ösztönzi az Unió és Kína közötti csaknem 60 ágazati párbeszédet azzal a meggyőződéssel, hogy a megerősített és részletesen meghatározott partnerség az Unió és Kína számára egyaránt kölcsönös hasznokkal jár majd; szeretné azonban, ha a párbeszéd élénkebbé válna az emberi jogok, a környezetvédelem, biztonság, energiaügy, és különösen a hamisított termékek elleni küzdelem terén, annak közegészségre és a közbiztonságra gyakorolt hatása tekintetében; arra biztat, hogy igyekezzenek aktívan szinergiákat keresni Kína 12. ötéves terve és az Európa 2020 stratégia között azzal a céllal, hogy több területen elmélyítsék a gyakorlati együttműködést; úgy véli továbbá, hogy a stratégiai partnerség fogalmát jobban meg kell határozni; felszólít annak biztosítására, hogy a Kínával folytatott kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok intenzívebbé válását kísérje az emberi jogokról és a jogállamiságról folytatott párbeszéd terén tett jelentős előrelépés;

| 2. | elvárja, hogy az uniós tagállamok egyértelműen azzal bízzák meg az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és különösen annak pekingi delegációját, hogy a kínai kormánnyal szemben egységes álláspontot képviselve erősítsék az EU–Kína stratégiai partnerséget, és tartózkodjanak az olyan kétoldalú külpolitikai kezdeményezések megvalósításától, amelyek kockáztathatják az Európai Külügyi Szolgálat által tett erőfeszítéseket; felszólítja az EU-t, hogy alakítson ki olyan hosszú távú stratégiát Kína tekintetében, amely biztosítja az operatív koordinációt mind az uniós intézmények között, mind pedig az EU és tagállamok között; elvárja valamennyi politikai szinten működő kínai hatóságtól, hogy a kölcsönös és nemzetközi megállapodások és szabályok következetes és átlátható alkalmazása révén erősítse meg az EU–Kína stratégiai partnerséget; |
| --- | --- |

2.

elvárja, hogy az uniós tagállamok egyértelműen azzal bízzák meg az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és különösen annak pekingi delegációját, hogy a kínai kormánnyal szemben egységes álláspontot képviselve erősítsék az EU–Kína stratégiai partnerséget, és tartózkodjanak az olyan kétoldalú külpolitikai kezdeményezések megvalósításától, amelyek kockáztathatják az Európai Külügyi Szolgálat által tett erőfeszítéseket; felszólítja az EU-t, hogy alakítson ki olyan hosszú távú stratégiát Kína tekintetében, amely biztosítja az operatív koordinációt mind az uniós intézmények között, mind pedig az EU és tagállamok között; elvárja valamennyi politikai szinten működő kínai hatóságtól, hogy a kölcsönös és nemzetközi megállapodások és szabályok következetes és átlátható alkalmazása révén erősítse meg az EU–Kína stratégiai partnerséget;

| 3. | üdvözli a 2012. szeptember 20-i, Brüsszelben tartott 15. EU–Kína csúcstalálkozón megkötött megállapodásokat; sürgeti, hogy minél előbb léptessék működésbe és hajtsák végre őket, ami erősíteni fogja az Unió és Kína közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a 2012. szeptember 20-i, Brüsszelben tartott 15. EU–Kína csúcstalálkozón megkötött megállapodásokat; sürgeti, hogy minél előbb léptessék működésbe és hajtsák végre őket, ami erősíteni fogja az Unió és Kína közötti kapcsolatokat;

| 4. | üdvözli továbbá a 15. EU-Kína csúcstalálkozón különösen a beruházási megállapodásra irányuló tárgyalások és a védelmi és biztonsági kérdésekben folytatandó rendszeres párbeszéd kialakítása tekintetében tett kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

4.

üdvözli továbbá a 15. EU-Kína csúcstalálkozón különösen a beruházási megállapodásra irányuló tárgyalások és a védelmi és biztonsági kérdésekben folytatandó rendszeres párbeszéd kialakítása tekintetében tett kötelezettségvállalásokat;

| 5. | úgy véli, hogy az EU és Kína közötti kapcsolatok – mind gazdasági és kereskedelmi, mind kulturális és társadalmi szinten – mindkét társadalom fejlesztésének és javulásának egyik fő tényezőjét képezhetik, és ezért úgy véli, hogy ez az együttműködés mindkét fél számára létfontosságú; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az EU és Kína közötti kapcsolatok – mind gazdasági és kereskedelmi, mind kulturális és társadalmi szinten – mindkét társadalom fejlesztésének és javulásának egyik fő tényezőjét képezhetik, és ezért úgy véli, hogy ez az együttműködés mindkét fél számára létfontosságú;

| 6. | üdvözli az EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd elindítását és első fordulójának sikerét; elégedettségének ad hangot az EU–Kína interkulturális párbeszéd évének fejleményei és eredményei tekintetében, és tudomásul veszi, hogy számos, ennek nyomában az oktatás, a kultúra, a többnyelvűség és a fiatalok kérdésének különböző területein hozott intézkedés tekintetében megállapodás született a 15. EU–Kína csúcstalálkozón; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az EU–Kína magas szintű, népek közötti párbeszéd elindítását és első fordulójának sikerét; elégedettségének ad hangot az EU–Kína interkulturális párbeszéd évének fejleményei és eredményei tekintetében, és tudomásul veszi, hogy számos, ennek nyomában az oktatás, a kultúra, a többnyelvűség és a fiatalok kérdésének különböző területein hozott intézkedés tekintetében megállapodás született a 15. EU–Kína csúcstalálkozón;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a megfelelő kínai hatóságokat, hogy a Parlamenttel együttműködve segítsék elő a Kínából az EU-ba irányuló turizmust a kínai állampolgárok számára szóló vízumok kiállítása folyamatának összehangolása és meggyorsítása révén, különösen az üzleti és konferenciaturizmus összefüggésében; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a megfelelő kínai hatóságokat, hogy a Parlamenttel együttműködve segítsék elő a Kínából az EU-ba irányuló turizmust a kínai állampolgárok számára szóló vízumok kiállítása folyamatának összehangolása és meggyorsítása révén, különösen az üzleti és konferenciaturizmus összefüggésében;

| 8. | üdvözli, hogy a 15. EU–Kína csúcstalálkozón mindkét fél kifejezte az iránti kívánságát, hogy a megfelelő szinten indítsanak átfogó párbeszédet az EU és Kína között a mobilitás és a migráció témájában, valamint kölcsönös kötelezettségvállalásukat arra, hogy továbbra is keressék a kínai és uniós polgárok csereprogramjait megkönnyítő megoldásokat, ideértve a diplomáciai útlevéllel rendelkezők kölcsönös vízummentességét; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a 15. EU–Kína csúcstalálkozón mindkét fél kifejezte az iránti kívánságát, hogy a megfelelő szinten indítsanak átfogó párbeszédet az EU és Kína között a mobilitás és a migráció témájában, valamint kölcsönös kötelezettségvállalásukat arra, hogy továbbra is keressék a kínai és uniós polgárok csereprogramjait megkönnyítő megoldásokat, ideértve a diplomáciai útlevéllel rendelkezők kölcsönös vízummentességét;

| 9. | hangsúlyozza, hogy Kína nemcsak a világ második legnagyobb gazdasága és a globális gazdaság legnagyobb exportőre, hanem egyre jelentősebb politikai hatalom is; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy Kína nemcsak a világ második legnagyobb gazdasága és a globális gazdaság legnagyobb exportőre, hanem egyre jelentősebb politikai hatalom is;

Belpolitikai helyzet

| 10. | hangsúlyozza, hogy Kína az utóbbi évtizedekben jelentős társadalmi fejlődést ért el; hangsúlyozza, hogy az életminőség ilyen mértékű javulása egy hatalmas országban ilyen rövid idő alatt példátlan a történelemben; megjegyzi, hogy 1990 óta a Kínában végbement gazdasági növekedés több mint félmilliárd embert emelt ki a szegénységből; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy Kína az utóbbi évtizedekben jelentős társadalmi fejlődést ért el; hangsúlyozza, hogy az életminőség ilyen mértékű javulása egy hatalmas országban ilyen rövid idő alatt példátlan a történelemben; megjegyzi, hogy 1990 óta a Kínában végbement gazdasági növekedés több mint félmilliárd embert emelt ki a szegénységből;

| 11. | tudomásul veszi a Nemzeti Népi Kongresszus által 2012 márciusában jóváhagyott 12. ötéves tervet (2011–2015), amely kezelni kívánja a tartósan magas gazdasági növekedés páratlan időszakának negatív mellékhatásait, így a súlyos környezeti fenyegetéseket, a regionális egyensúlytalanságokat, a növekvő jövedelembeli egyenlőtlenségeket és a szociális, gazdasági és jogi sérelmek ellen irányuló folyamatos kollektív tüntetéseket; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a Nemzeti Népi Kongresszus által 2012 márciusában jóváhagyott 12. ötéves tervet (2011–2015), amely kezelni kívánja a tartósan magas gazdasági növekedés páratlan időszakának negatív mellékhatásait, így a súlyos környezeti fenyegetéseket, a regionális egyensúlytalanságokat, a növekvő jövedelembeli egyenlőtlenségeket és a szociális, gazdasági és jogi sérelmek ellen irányuló folyamatos kollektív tüntetéseket;

| 12. | fontosnak tartja, hogy azonosítsák az Európa 2020 stratégia és a kínai 12. ötéves terv közös alapjait; |
| --- | --- |

12.

fontosnak tartja, hogy azonosítsák az Európa 2020 stratégia és a kínai 12. ötéves terv közös alapjait;

| 13. | üdvözli Kína sikeres gazdaságpolitikáját, azonban egyetért a független kínai gondolkodók és megfigyelők azon kritikájával, amely szerint e tendencia fenntartását súlyosan fenyegetik a korrupciós botrányok, az átláthatóság hiánya, valamint a korábbi és jelenlegi pártvezetők – politikai és gazdasági kapcsolataiknak köszönhetően hatalmas vagyont birtokló – közeli családtagjainak „vörös arisztokráciája”, amely súlyos helyzetre a közelmúltban Po Hszi-laj ügye is rávilágított; |
| --- | --- |

13.

üdvözli Kína sikeres gazdaságpolitikáját, azonban egyetért a független kínai gondolkodók és megfigyelők azon kritikájával, amely szerint e tendencia fenntartását súlyosan fenyegetik a korrupciós botrányok, az átláthatóság hiánya, valamint a korábbi és jelenlegi pártvezetők – politikai és gazdasági kapcsolataiknak köszönhetően hatalmas vagyont birtokló – közeli családtagjainak „vörös arisztokráciája”, amely súlyos helyzetre a közelmúltban Po Hszi-laj ügye is rávilágított;

| 14. | várja, hogy a párt új vezetése végrehajtsa a Kínai Kommunista Párton belüli demokratizálódásra és politikai reformokra való ismételt felszólításokat; véleménye szerint kizárólag a Kína etnikai, vallási, politikai és társadalmi sokféleségét tükröző befogadó, demokratikus és elszámoltatható intézmények létrehozatalát célként kitűző hatékony politikai reformok vezetnek a fenntartható növekedés és stabilitás megvalósításához, és szabhatnak gátat az önkényes tartományi, kerületi és helyi pártfőnökök csaknem teljes függetlenségének, akiknek a hatalommal való visszaélése nagymértékben rontja Kína nemzeti vezetőinek megbecsülését az országon belül és azon kívül egyaránt, különös tekintettel a rendkívül költséges és járványszerű korrupciós botrányokra; úgy véli, hogy az ilyen eseteket elszámoltathatósági mechanizmusok bevezetésével kell felszámolni, ahogy azt Hu Csin-tao elismerte a Kínai Kommunista Párt 2012. novemberi 18. kongresszusán; |
| --- | --- |

14.

várja, hogy a párt új vezetése végrehajtsa a Kínai Kommunista Párton belüli demokratizálódásra és politikai reformokra való ismételt felszólításokat; véleménye szerint kizárólag a Kína etnikai, vallási, politikai és társadalmi sokféleségét tükröző befogadó, demokratikus és elszámoltatható intézmények létrehozatalát célként kitűző hatékony politikai reformok vezetnek a fenntartható növekedés és stabilitás megvalósításához, és szabhatnak gátat az önkényes tartományi, kerületi és helyi pártfőnökök csaknem teljes függetlenségének, akiknek a hatalommal való visszaélése nagymértékben rontja Kína nemzeti vezetőinek megbecsülését az országon belül és azon kívül egyaránt, különös tekintettel a rendkívül költséges és járványszerű korrupciós botrányokra; úgy véli, hogy az ilyen eseteket elszámoltathatósági mechanizmusok bevezetésével kell felszámolni, ahogy azt Hu Csin-tao elismerte a Kínai Kommunista Párt 2012. novemberi 18. kongresszusán;

| 15. | egyetért azzal és támogatja azt, hogy a kínai jogászok hevesen visszautasítják a Kínai Kommunista Párt melletti hűségesküt, mivel az a jogrendszer elleni támadásnak minősül (amely jogrendszer égbekiáltóan figyelmen kívül hagyja a nemzetközi jogi normákat), hiszen valamennyi jogásznak az alkotmányra, nem pedig egy politikai pártra vagy szervezetre kellene felesküdnie; |
| --- | --- |

15.

egyetért azzal és támogatja azt, hogy a kínai jogászok hevesen visszautasítják a Kínai Kommunista Párt melletti hűségesküt, mivel az a jogrendszer elleni támadásnak minősül (amely jogrendszer égbekiáltóan figyelmen kívül hagyja a nemzetközi jogi normákat), hiszen valamennyi jogásznak az alkotmányra, nem pedig egy politikai pártra vagy szervezetre kellene felesküdnie;

| 16. | hangsúlyozza, hogy jóllehet a kényszerabortuszok szigorúan jogellenesek Kínában, a családtervezési tisztviselők ismétlődően olyan embertelen gyakorlatokra kényszerítik a nőket, mint a kényszerabortusz vagy kényszersterilizáció; elítéli az úgynevezett „szociális fenntartási díjat”, amely a többgyermekes szülőkre kirótt, gyakran rendkívül magas bírság (ilyen bírság kiszabására került sor Feng Csien-mej tragikus esetében is); rámutat, hogy a hivatalos statisztikák szerint 2011-ben 8 400 panaszt nyújtottak be a családtervezési hatóságok rossz bánásmódjának áldozatul esett személyek; teljes mértékben támogatja azokat, akik a túl sok joghézagot tartalmazó, egygyermekes politika beszüntetését követelik különösen a Kínában tapasztalható demográfiai trendek tükrében, miközben hangsúlyozza annak komoly negatív társadalmi és pszichológiai következményeit, például a társadalmi egyenlőtlenségeket, a nemek közötti egyenlőség helyzetének rosszabbodását, a lánygyermek születésével kapcsolatban széles körben táplált negatív érzelmeket, a fiú- és lánycsecsemők közötti növekvő aránytalanságot, ami „kis császárok” kineveléséhez vezet, és a tradicionális családi szerkezet megbontását, sőt a munkaerőpiac fiatalok felvételére irányuló képességének csökkenését; felszólítja a kínai vezetést, hogy e probléma megoldását tekintse első számú prioritásnak; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy jóllehet a kényszerabortuszok szigorúan jogellenesek Kínában, a családtervezési tisztviselők ismétlődően olyan embertelen gyakorlatokra kényszerítik a nőket, mint a kényszerabortusz vagy kényszersterilizáció; elítéli az úgynevezett „szociális fenntartási díjat”, amely a többgyermekes szülőkre kirótt, gyakran rendkívül magas bírság (ilyen bírság kiszabására került sor Feng Csien-mej tragikus esetében is); rámutat, hogy a hivatalos statisztikák szerint 2011-ben 8 400 panaszt nyújtottak be a családtervezési hatóságok rossz bánásmódjának áldozatul esett személyek; teljes mértékben támogatja azokat, akik a túl sok joghézagot tartalmazó, egygyermekes politika beszüntetését követelik különösen a Kínában tapasztalható demográfiai trendek tükrében, miközben hangsúlyozza annak komoly negatív társadalmi és pszichológiai következményeit, például a társadalmi egyenlőtlenségeket, a nemek közötti egyenlőség helyzetének rosszabbodását, a lánygyermek születésével kapcsolatban széles körben táplált negatív érzelmeket, a fiú- és lánycsecsemők közötti növekvő aránytalanságot, ami „kis császárok” kineveléséhez vezet, és a tradicionális családi szerkezet megbontását, sőt a munkaerőpiac fiatalok felvételére irányuló képességének csökkenését; felszólítja a kínai vezetést, hogy e probléma megoldását tekintse első számú prioritásnak;

| 17. | komoly figyelmet fordít a Foxconn üzem dolgozóinak erőteljes tüntetéseire, és követeli, hogy tartsák tiszteletben a munkások jogait; támogatja a tisztességes bérekre és tisztességes munkafeltételekre irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

17.

komoly figyelmet fordít a Foxconn üzem dolgozóinak erőteljes tüntetéseire, és követeli, hogy tartsák tiszteletben a munkások jogait; támogatja a tisztességes bérekre és tisztességes munkafeltételekre irányuló törekvéseket;

| 18. | üdvözli Kína arra irányuló erőfeszítéseit, hogy 2015-ig nemzeti szintű kibocsátáskereskedelmi rendszert hozzon létre, amelyet a jövőben egyesíthetnének más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel, konkrétan az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerrel; megjegyzi azonban, hogy Kína nem rendelkezik még teljesen működőképes, érett piacgazdasággal, amely a jól működő kibocsátáskereskedelmi rendszerek egyértelmű előfeltétele; |
| --- | --- |

18.

üdvözli Kína arra irányuló erőfeszítéseit, hogy 2015-ig nemzeti szintű kibocsátáskereskedelmi rendszert hozzon létre, amelyet a jövőben egyesíthetnének más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel, konkrétan az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerrel; megjegyzi azonban, hogy Kína nem rendelkezik még teljesen működőképes, érett piacgazdasággal, amely a jól működő kibocsátáskereskedelmi rendszerek egyértelmű előfeltétele;

| 19. | sürgeti a kínai kormányt, hogy fokozza tevékenységét a szennyezőanyag- és kibocsátásmérés terén, hogy orvosolja a megbízható kibocsátási adatok hiányának problémáját, továbbá arra, hogy hozzon létre jobb jogi infrastruktúrát és fokozza az adminisztratív szinten történő kapacitásépítést. Üdvözli e tekintetben a 2012. szeptember 20-án az EU és Kína között kötött finanszírozási megállapodást, amely előmozdítja a környezetvédelmet, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot és az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését Kínában; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a kínai kormányt, hogy fokozza tevékenységét a szennyezőanyag- és kibocsátásmérés terén, hogy orvosolja a megbízható kibocsátási adatok hiányának problémáját, továbbá arra, hogy hozzon létre jobb jogi infrastruktúrát és fokozza az adminisztratív szinten történő kapacitásépítést. Üdvözli e tekintetben a 2012. szeptember 20-án az EU és Kína között kötött finanszírozási megállapodást, amely előmozdítja a környezetvédelmet, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot és az üvegházhatású gázkibocsátás csökkentését Kínában;

| 20. | tudomásul veszi Honkong kormányzójának határozatát, hogy nem erőlteti a vitatott „nemzeti oktatási” tanterv végrehajtását tekintettel a tömeges felvonulásokra és a széles körű tiltakozásra; felszólítja a pekingi hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az „egy ország – két rendszer” elvét a korábbi brit gyarmat KNK-nak történő átadása előtt aláírt megállapodással összhangban; üdvözli a Törvényhozó Tanács tagjainak legutóbbi választásán részt vevők magas számát, és elvárja az általános választójog mielőbbi bevezetését e közgyűlés minden tagjának megválasztására vonatkozóan; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi Honkong kormányzójának határozatát, hogy nem erőlteti a vitatott „nemzeti oktatási” tanterv végrehajtását tekintettel a tömeges felvonulásokra és a széles körű tiltakozásra; felszólítja a pekingi hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az „egy ország – két rendszer” elvét a korábbi brit gyarmat KNK-nak történő átadása előtt aláírt megállapodással összhangban; üdvözli a Törvényhozó Tanács tagjainak legutóbbi választásán részt vevők magas számát, és elvárja az általános választójog mielőbbi bevezetését e közgyűlés minden tagjának megválasztására vonatkozóan;

Emberi jogok és demokrácia

| 21. | csodálja és támogatja azon kínai polgárok bátorságát és szerepvállalását, akik társadalmi felelősséget vállalva cselekednek az egyetemes szociális és emberi jogok előmozdítása és védelme érdekében, valamint azért, hogy kifogásolják és orvosolják a jól ismert társadalmi veszélyeket és/vagy a gyakran a helyi párthatóságok által elkövetett olyan bűncselekményeket, mint a korrupció, a hivatali visszaélés, a környezetkárosítás, az AIDS-fertőzés, az ételmérgezés, az iskolákkal kapcsolatos építési csalások és az illegális föld- és ingatlankisajátítások; elítél az említett kínai polgárok ellen elkövetett minden hatósági megtorlást; arra sürgeti a kínai vezetőket, hogy ösztönözzék a polgári felelősségvállalást a szociális emberi jogoknak való megfelelés és azon személyek rehabilitációja érdekében, akik e jogok jogvédőiként hatósági üldöztetést és büntetést szenvedtek el; emlékezteti a felelősségteljes kínai vezetést szigorúan tartsa be a hazai és nemzetközi emberi jogokat; |
| --- | --- |

21.

csodálja és támogatja azon kínai polgárok bátorságát és szerepvállalását, akik társadalmi felelősséget vállalva cselekednek az egyetemes szociális és emberi jogok előmozdítása és védelme érdekében, valamint azért, hogy kifogásolják és orvosolják a jól ismert társadalmi veszélyeket és/vagy a gyakran a helyi párthatóságok által elkövetett olyan bűncselekményeket, mint a korrupció, a hivatali visszaélés, a környezetkárosítás, az AIDS-fertőzés, az ételmérgezés, az iskolákkal kapcsolatos építési csalások és az illegális föld- és ingatlankisajátítások; elítél az említett kínai polgárok ellen elkövetett minden hatósági megtorlást; arra sürgeti a kínai vezetőket, hogy ösztönözzék a polgári felelősségvállalást a szociális emberi jogoknak való megfelelés és azon személyek rehabilitációja érdekében, akik e jogok jogvédőiként hatósági üldöztetést és büntetést szenvedtek el; emlékezteti a felelősségteljes kínai vezetést szigorúan tartsa be a hazai és nemzetközi emberi jogokat;

| 22. | szilárdan támogatja a kínai ügyvédek és jogászok arra vonatkozó bírálatait, hogy a gyanúsítottak 15 napnál hosszabb megalázó fogva tartása sérti a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt (ICCPR), amelyet Kína 1998 októberében aláírt; aggodalmának ad hangot, amiért a kínai kormány nem mutat hajlandóságot az ICCPR ratifikálására, amely így még mindig függőben van; elítéli, hogy a 2013. évi új büntetőeljárási törvény értelmében a rendőrség és az állambiztonsági hatóságok akár 14 hónapnál is hosszabb ideig fogva tarthatnak egy gyanúsítottat anélkül, hogy ügyvédet biztosítanának a számára; teljes mértékben támogatja a kínai jogászok bírálatát arra vonatkozóan, hogy a rendőrség dönthet úgy, hogy nemcsak házi őrizetben tartja a gyanúsítottakat, hanem a „fogvatartás egy adott helyen” szabályai alapján tartja őrizetben őket; kiáll a kínai jogászok minden olyan kezdeményezése mellett, amely a KNK büntetőeljárási törvényének valódi reformjára törekszik; |
| --- | --- |

22.

szilárdan támogatja a kínai ügyvédek és jogászok arra vonatkozó bírálatait, hogy a gyanúsítottak 15 napnál hosszabb megalázó fogva tartása sérti a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt (ICCPR), amelyet Kína 1998 októberében aláírt; aggodalmának ad hangot, amiért a kínai kormány nem mutat hajlandóságot az ICCPR ratifikálására, amely így még mindig függőben van; elítéli, hogy a 2013. évi új büntetőeljárási törvény értelmében a rendőrség és az állambiztonsági hatóságok akár 14 hónapnál is hosszabb ideig fogva tarthatnak egy gyanúsítottat anélkül, hogy ügyvédet biztosítanának a számára; teljes mértékben támogatja a kínai jogászok bírálatát arra vonatkozóan, hogy a rendőrség dönthet úgy, hogy nemcsak házi őrizetben tartja a gyanúsítottakat, hanem a „fogvatartás egy adott helyen” szabályai alapján tartja őrizetben őket; kiáll a kínai jogászok minden olyan kezdeményezése mellett, amely a KNK büntetőeljárási törvényének valódi reformjára törekszik;

| 23. | felszólítja Kínát, hogy tartsa be a szociális normák minimumát; kiemeli a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet valamennyi szabálya betartásának és mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, beleértve a független szakszervezetek szabad létrehozásához vonatkozó jogot; üdvözli a munkaszerződésról szóló jogszabály végrehajtását, és felszólít arra, hogy a jogalkotási keretet egészítsék ki a kollektív szerződésekről szóló jogszabály elfogadásával; sürgeti a kínai hatóságokat, valamint a kínában működő európai befektetőket és vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi mukaügyi normákat a megfelelő munkakörülmények szavatolása és az emberi jogok tiszteletben tartása érdekében Kínában; véleménye szerint nem helyénvaló, hogy az EU piaci hozzáférést biztosít olyan termékek számára, amelyeket gyermekmunkával vagy a nemzetközi munkaügyi normákat és az emberi jogokat súlyosan megsértő létesítményekben, például büntetőtáborokban állítanak elő; |
| --- | --- |

23.

felszólítja Kínát, hogy tartsa be a szociális normák minimumát; kiemeli a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet valamennyi szabálya betartásának és mihamarabbi végrehajtásának fontosságát, beleértve a független szakszervezetek szabad létrehozásához vonatkozó jogot; üdvözli a munkaszerződésról szóló jogszabály végrehajtását, és felszólít arra, hogy a jogalkotási keretet egészítsék ki a kollektív szerződésekről szóló jogszabály elfogadásával; sürgeti a kínai hatóságokat, valamint a kínában működő európai befektetőket és vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi mukaügyi normákat a megfelelő munkakörülmények szavatolása és az emberi jogok tiszteletben tartása érdekében Kínában; véleménye szerint nem helyénvaló, hogy az EU piaci hozzáférést biztosít olyan termékek számára, amelyeket gyermekmunkával vagy a nemzetközi munkaügyi normákat és az emberi jogokat súlyosan megsértő létesítményekben, például büntetőtáborokban állítanak elő;

| 24. | úgy véli, hogy az EU és Kína közötti kereskedelmi egyenlőtlenségek rámutatnak a két térség társadalmi, gazdasági és demokratikus modellje közötti különbségekre; úgy látja, hogy mindehhez az is hozzájárul, hogy Kínában egyes jogokat csak korlátozott mértékben vagy egyáltalány nem tartanak tiszteletben; hangsúlyozza a Kínával – elsőként a munkaerő-piaci kérdésekről – folytatandó párbeszédre vonatkozó stratégia meghatározásának fontosságát; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az EU és Kína közötti kereskedelmi egyenlőtlenségek rámutatnak a két térség társadalmi, gazdasági és demokratikus modellje közötti különbségekre; úgy látja, hogy mindehhez az is hozzájárul, hogy Kínában egyes jogokat csak korlátozott mértékben vagy egyáltalány nem tartanak tiszteletben; hangsúlyozza a Kínával – elsőként a munkaerő-piaci kérdésekről – folytatandó párbeszédre vonatkozó stratégia meghatározásának fontosságát;

| 25. | attól tart, hogy a halálbüntetés kínai jogi szabályozása keretében kivégzett foglyok száma, valamint a bírósági tárgyalásaik és azt követő kivégzésük körüli sietség ellentmond a szabad és tisztességes tárgyaláshoz való emberi jog szellemének, mivel a kínai hatóságok sietsége miatt a téves ítéletek és más tévedések elkerülhetik a figyelmet, ami ártatlan emberek kivégzéséhez vezet; úgy véli, hogy súlyos hiba a halálbüntetés alkalmazása egy olyan nehezen átlátható igazságügyi rendszerben, ahol nem biztosítják a teljes átláthatóságot, és ahol a fogvatartott jogait jelenleg még nem dolgozták ki teljes körűen; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy fontolják meg a halálbüntetéssel kapcsolatos politikájukat; |
| --- | --- |

25.

attól tart, hogy a halálbüntetés kínai jogi szabályozása keretében kivégzett foglyok száma, valamint a bírósági tárgyalásaik és azt követő kivégzésük körüli sietség ellentmond a szabad és tisztességes tárgyaláshoz való emberi jog szellemének, mivel a kínai hatóságok sietsége miatt a téves ítéletek és más tévedések elkerülhetik a figyelmet, ami ártatlan emberek kivégzéséhez vezet; úgy véli, hogy súlyos hiba a halálbüntetés alkalmazása egy olyan nehezen átlátható igazságügyi rendszerben, ahol nem biztosítják a teljes átláthatóságot, és ahol a fogvatartott jogait jelenleg még nem dolgozták ki teljes körűen; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy fontolják meg a halálbüntetéssel kapcsolatos politikájukat;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti stratégiai partnerségnek része a média viszonosságon alapuló szabadsága, ami a kínai média szabadságát jelenti Európában és az európai média szabadságát Kínában; elvárja, hogy minden európai intézmény határozottan álljon ki az emberi jogok ezen alapvető elvéért a megfelelő kínai partnerekkel való kapcsolataik fenntartása során; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az EU és Kína közötti stratégiai partnerségnek része a média viszonosságon alapuló szabadsága, ami a kínai média szabadságát jelenti Európában és az európai média szabadságát Kínában; elvárja, hogy minden európai intézmény határozottan álljon ki az emberi jogok ezen alapvető elvéért a megfelelő kínai partnerekkel való kapcsolataik fenntartása során;

| 27. | elítéli az internet kínai hatóságok általi ellenőrzését és cenzorálását; aggódva jegyzi meg, hogy a kínai kormány az államtitoksértést, a nemzeti büszkeség megsértését, az ország etnikai egységének veszélyeztetését vagy a „jogellenes tüntetésekre” vagy „tömeggyűlésekre” irányuló felhívásokat tiltó új törvényen keresztül fokozza az internet ellenőrzését; megállapítja, hogy így már valójában semmi nem korlátozza a cenzúrát és az üldöztetést; aggódik, amiért az új jogszabályban nincsenek biztosítékok, aminek következtében lehetőség nyílik a jogszabállyal való visszaélésre; hangsúlyozza, hogy olyan fogalmakat, mint „jogellenes tüntetés” és „tömeggyűlés” csak olyan helyzetben lehet használni, ahol hatályos jogszabály létezik a békés és legális tiltakozások szabályozására; bátorítja a kínai kormányt, hogy tegye lehetővé a vélemények sokféleségének kifejezését az interneten, a médiában és általában véve a közszférában; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa nemrégiben elismerte az interneten keresztül történő véleménynyilvánítás szabadságához való jogot; |
| --- | --- |

27.

elítéli az internet kínai hatóságok általi ellenőrzését és cenzorálását; aggódva jegyzi meg, hogy a kínai kormány az államtitoksértést, a nemzeti büszkeség megsértését, az ország etnikai egységének veszélyeztetését vagy a „jogellenes tüntetésekre” vagy „tömeggyűlésekre” irányuló felhívásokat tiltó új törvényen keresztül fokozza az internet ellenőrzését; megállapítja, hogy így már valójában semmi nem korlátozza a cenzúrát és az üldöztetést; aggódik, amiért az új jogszabályban nincsenek biztosítékok, aminek következtében lehetőség nyílik a jogszabállyal való visszaélésre; hangsúlyozza, hogy olyan fogalmakat, mint „jogellenes tüntetés” és „tömeggyűlés” csak olyan helyzetben lehet használni, ahol hatályos jogszabály létezik a békés és legális tiltakozások szabályozására; bátorítja a kínai kormányt, hogy tegye lehetővé a vélemények sokféleségének kifejezését az interneten, a médiában és általában véve a közszférában; emlékeztet arra, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa nemrégiben elismerte az interneten keresztül történő véleménynyilvánítás szabadságához való jogot;

| 28. | aggódik az internet ellenőrzésével kapcsolatops azon új rendelkezések hatálybalépése miatt, amelyek jogszerűvé teszik a blogok megszüntetését, ugyanakkor szigorú büntetéseket helyeznek kilátásba az ilyen blogokat védő bloggerek, újságírók és ügyvédek esetében; |
| --- | --- |

28.

aggódik az internet ellenőrzésével kapcsolatops azon új rendelkezések hatálybalépése miatt, amelyek jogszerűvé teszik a blogok megszüntetését, ugyanakkor szigorú büntetéseket helyeznek kilátásba az ilyen blogokat védő bloggerek, újságírók és ügyvédek esetében;

| 29. | hangsúlyozza, hogy egy olyan országban, ahol több mint 500 millióan használják az internetet, a digitális szabadság az egyetlen megoldás a virágzó és fejlett virtuális tér számára; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyék biztonságossá és védjék is az országukban létrejött hatalmas virtuális teret, és erőfeszítéseiket a cenzúra és az ellenőrzés helyett e tér növelésére irányítsák; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy egy olyan országban, ahol több mint 500 millióan használják az internetet, a digitális szabadság az egyetlen megoldás a virágzó és fejlett virtuális tér számára; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyék biztonságossá és védjék is az országukban létrejött hatalmas virtuális teret, és erőfeszítéseiket a cenzúra és az ellenőrzés helyett e tér növelésére irányítsák;

| 30. | elismeri a kínai kormány Tibet és Hszincsiang terület gazdasági fejlesztésére irányuló jelentős erőfeszítéseit, valamint ezen erőfeszítések nomád közösségekre és hagyományos életformákra gyakorolt hatását; arra sürgeti a kínai kormányt, hogy politikailag felelős módon, a tibeti és ujgur népeket érdemben bevonva a kormányzás kérdéseibe – ideértve az erőforrások kezelésével és a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos prioritásokat járjon el, és gyengítésük helyett tartsa tiszteletben az olyan kulturális tényezőket, mint a nyelv és a vallás; határozottan kijelenti, hogy a kínai kormány erőszakos asszimilációval, kulturális rombolással vagy elnyomó rendőri és biztonsági módszerekkel nem fog tartós stabilitást elérni Tibetben vagy Hszincsiangban, és nem fog jó viszonyt kialakítani a kínai, a tibeti és az ujgur nép között, hanem csak úgy, ha komolyan foglalkozik az őslakosok minden panaszával annak érdekében, hogy valóban létrejöjjön a megosztott felelősség a két autonóm tartomány jólétéért; sürgeti a kínai kormányt, hogy vessen véget a régióba érkező független megfigyelők tiltásának; |
| --- | --- |

30.

elismeri a kínai kormány Tibet és Hszincsiang terület gazdasági fejlesztésére irányuló jelentős erőfeszítéseit, valamint ezen erőfeszítések nomád közösségekre és hagyományos életformákra gyakorolt hatását; arra sürgeti a kínai kormányt, hogy politikailag felelős módon, a tibeti és ujgur népeket érdemben bevonva a kormányzás kérdéseibe – ideértve az erőforrások kezelésével és a gazdasági fejlődéssel kapcsolatos prioritásokat járjon el, és gyengítésük helyett tartsa tiszteletben az olyan kulturális tényezőket, mint a nyelv és a vallás; határozottan kijelenti, hogy a kínai kormány erőszakos asszimilációval, kulturális rombolással vagy elnyomó rendőri és biztonsági módszerekkel nem fog tartós stabilitást elérni Tibetben vagy Hszincsiangban, és nem fog jó viszonyt kialakítani a kínai, a tibeti és az ujgur nép között, hanem csak úgy, ha komolyan foglalkozik az őslakosok minden panaszával annak érdekében, hogy valóban létrejöjjön a megosztott felelősség a két autonóm tartomány jólétéért; sürgeti a kínai kormányt, hogy vessen véget a régióba érkező független megfigyelők tiltásának;

| 31. | hangsúlyozza, hogy a kemény elnyomó politika ellenére Kínában vallási újjáéledés zajlik, amit a számos kegyhely újbóli megnyitása vagy újjáépítése is mutat; arra sürgeti a kínai hatóságokat, hogy szüntessék be az olyan politikákat és gyakorlatokat, amelyek csorbítják az állampolgárok vallásszabadsághoz, illetve a meggyőződés szabadságához való alapvető jogát; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a kemény elnyomó politika ellenére Kínában vallási újjáéledés zajlik, amit a számos kegyhely újbóli megnyitása vagy újjáépítése is mutat; arra sürgeti a kínai hatóságokat, hogy szüntessék be az olyan politikákat és gyakorlatokat, amelyek csorbítják az állampolgárok vallásszabadsághoz, illetve a meggyőződés szabadságához való alapvető jogát;

| 32. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy a kínai állam hivatalosan ismerje el a protestáns házi gyülekezeteket és a földalatti katolikus egyházat, valamint más vallások egyházait; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az emberi jogokról szóló nemzetközi jog a nyilvántartási állapottól függetlenül elismeri a vallás, illetve a meggyőződés szabadságát, tehát a nyilvántartásba vétel nem tekinthető a vallásgyakorlás kötelező előfeltételének; határozottan elítél a hatóságoktól induló minden olyan kísérletet, amely e nyilvántartásba nem vett egyházaknak a vallásszabadsághoz való alapvető joguktól való megfosztására irányulnak oly módón, hogy előírják számukra, hogy a kormány által ellenőrzött igazgatósági testületek irányítása alatt kell működniük, valamint hogy elkobozzák vagyonukat, sőt elnémításuk érdekében fogva tartják vagy bebörtönzik híveiket, amivel beleavatkoznak vallási autonómiájukba, és súlyosan korlátozzák tevékenységeiket; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy a kínai állam hivatalosan ismerje el a protestáns házi gyülekezeteket és a földalatti katolikus egyházat, valamint más vallások egyházait; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy az emberi jogokról szóló nemzetközi jog a nyilvántartási állapottól függetlenül elismeri a vallás, illetve a meggyőződés szabadságát, tehát a nyilvántartásba vétel nem tekinthető a vallásgyakorlás kötelező előfeltételének; határozottan elítél a hatóságoktól induló minden olyan kísérletet, amely e nyilvántartásba nem vett egyházaknak a vallásszabadsághoz való alapvető joguktól való megfosztására irányulnak oly módón, hogy előírják számukra, hogy a kormány által ellenőrzött igazgatósági testületek irányítása alatt kell működniük, valamint hogy elkobozzák vagyonukat, sőt elnémításuk érdekében fogva tartják vagy bebörtönzik híveiket, amivel beleavatkoznak vallási autonómiájukba, és súlyosan korlátozzák tevékenységeiket;

| 33. | egyetért a kínai jogászok által megfogalmazott bírálattal, amely szerint Kína vallásra vonatkozó jogi szabályozásának hiányosságai az alkotmányból erednek, mivel a 36. cikk 1. és 2. záradékában a „vallásszabadság” elve ellentmond a „vallási korlátozások” 3. és 4. záradékban foglalt elvének, és nincs arra vonatkozó meghatározás, hogy melyik elv élvez elsőbbséget; csatlakozik a kínai jogászok felhívásához, hogy a vallásszabadság legyen az elsődleges elv az alkotmányban; |
| --- | --- |

33.

egyetért a kínai jogászok által megfogalmazott bírálattal, amely szerint Kína vallásra vonatkozó jogi szabályozásának hiányosságai az alkotmányból erednek, mivel a 36. cikk 1. és 2. záradékában a „vallásszabadság” elve ellentmond a „vallási korlátozások” 3. és 4. záradékban foglalt elvének, és nincs arra vonatkozó meghatározás, hogy melyik elv élvez elsőbbséget; csatlakozik a kínai jogászok felhívásához, hogy a vallásszabadság legyen az elsődleges elv az alkotmányban;

| 34. | elismeri a Kínában a halálbüntetés ellenőrzése és körültekintő alkalmazása terén tett erőfeszítéseket, de továbbra is aggódik, amiért a kínai kormány még mindig azt a politikát folytatja, hogy nem közöl részleteket az évente kivégzett fogvatartottak számáról, és a halálbüntetéssel kapcsolatos információkat államtitokként kezeli; továbbra is szorgalmazza, hogy a kínai hatóságok hagyjanak fel a halálbüntetés politikai indíttatású alkalmazásával, és biztosítsanak olyan eljárási biztosítékokat – többek között a nemzetközi normáknak megfelelő, tisztességes tárgyaláshoz való jogot – az ország jogrendszerében, amelyek garantálják a halálraítéltek védelmét; |
| --- | --- |

34.

elismeri a Kínában a halálbüntetés ellenőrzése és körültekintő alkalmazása terén tett erőfeszítéseket, de továbbra is aggódik, amiért a kínai kormány még mindig azt a politikát folytatja, hogy nem közöl részleteket az évente kivégzett fogvatartottak számáról, és a halálbüntetéssel kapcsolatos információkat államtitokként kezeli; továbbra is szorgalmazza, hogy a kínai hatóságok hagyjanak fel a halálbüntetés politikai indíttatású alkalmazásával, és biztosítsanak olyan eljárási biztosítékokat – többek között a nemzetközi normáknak megfelelő, tisztességes tárgyaláshoz való jogot – az ország jogrendszerében, amelyek garantálják a halálraítéltek védelmét;

| 35. | sajnálatosnak tartja, hogy az EU és Kína között zajló emberi jogi párbeszéd tekintetében továbbra sincs jelentős előrelépés, és nem sikerült konkrét és látható eredményeket elérni; emlékeztet arra, hogy az új uniós emberi jogi stratégia elfogadásakor az uniós külügyminiszterek 2012 júniusában ígéretet tettek, hogy az EU „következetesen fel fogja vetni az emberi jogi kérdéseket a kétoldalú párbeszédek minden megfelelő formájában, a legmagasabb szinteken is”; felszólítja az EU újonnan kinevezett, emberi jogi különleges képviselőjét, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy új lökést adjanak e folyamatnak, és hatékonyabbá és eredményorientálttá tegyék ezt a párbeszédet, tartsanak előkészítő üléseket mind a nemzetközi, mind a helyi civil és nem kormányzati szervezetekkel a mindkét oldalt képviselő hatóságok jelenlétében; úgy véli, hogy az ilyen párbeszédet be kell illeszteni a Kínához hasonló stratégiai partnerek tisztviselőivel való minden kapcsolatfelvételbe; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Kínában és az EU-ban az emberi jogokkal és a jogállamisággal kapcsolatos minden problémát körültekintően kezeljenek; úgy véli, hogy az EU–Kína csúcstalálkozóknak és emberi jogi tárgyalásoknak ki kell térniük egy sor megvitatandó átlátható kérdésre és konkrét eljesítménymutatókra; szorgalmazza, hogy Catherine Ashton az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tegye szóvá az emberi jogok megsértésének kínai eseteit, és nyilvánosan utaljon azokra a konkrét esetekre és kérdésekre, amelyekről a találkozók során tárgyalt a kínai tisztviselőkkel; ösztönzi a tagállamok tisztviselőit, hogy következetes és összehangolt módon ugyanígy járjanak el; felszólítja a Kínában tevékenykedő uniós vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveit, és szorgalmazza, hogy az EU és a tagállamok szorosan kövessék nyomon e megfelelést; |
| --- | --- |

35.

sajnálatosnak tartja, hogy az EU és Kína között zajló emberi jogi párbeszéd tekintetében továbbra sincs jelentős előrelépés, és nem sikerült konkrét és látható eredményeket elérni; emlékeztet arra, hogy az új uniós emberi jogi stratégia elfogadásakor az uniós külügyminiszterek 2012 júniusában ígéretet tettek, hogy az EU „következetesen fel fogja vetni az emberi jogi kérdéseket a kétoldalú párbeszédek minden megfelelő formájában, a legmagasabb szinteken is”; felszólítja az EU újonnan kinevezett, emberi jogi különleges képviselőjét, az EKSZ-t, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy új lökést adjanak e folyamatnak, és hatékonyabbá és eredményorientálttá tegyék ezt a párbeszédet, tartsanak előkészítő üléseket mind a nemzetközi, mind a helyi civil és nem kormányzati szervezetekkel a mindkét oldalt képviselő hatóságok jelenlétében; úgy véli, hogy az ilyen párbeszédet be kell illeszteni a Kínához hasonló stratégiai partnerek tisztviselőivel való minden kapcsolatfelvételbe; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Kínában és az EU-ban az emberi jogokkal és a jogállamisággal kapcsolatos minden problémát körültekintően kezeljenek; úgy véli, hogy az EU–Kína csúcstalálkozóknak és emberi jogi tárgyalásoknak ki kell térniük egy sor megvitatandó átlátható kérdésre és konkrét eljesítménymutatókra; szorgalmazza, hogy Catherine Ashton az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője tegye szóvá az emberi jogok megsértésének kínai eseteit, és nyilvánosan utaljon azokra a konkrét esetekre és kérdésekre, amelyekről a találkozók során tárgyalt a kínai tisztviselőkkel; ösztönzi a tagállamok tisztviselőit, hogy következetes és összehangolt módon ugyanígy járjanak el; felszólítja a Kínában tevékenykedő uniós vállalatokat, hogy tartsák tiszteletben az ENSZ vállalkozásokra és emberi jogokra vonatkozó irányadó elveit, és szorgalmazza, hogy az EU és a tagállamok szorosan kövessék nyomon e megfelelést;

A Kína és Tajvan közötti kapcsolatok

| 36. | újra megfogalmazza az EU„egy Kína” elvét valló politikáját; üdvözli a Kínai Népköztársaság és Tajvan közötti fokozott kapcsolatépítést; hangsúlyozza a Kína és Tajvan közötti kapcsolatok javulását, noha e kapcsolatokat továbbra is súlyosan aláássák a Tajvan felé irányított kínai rakéták és Tajvan Kína általi nemzetközi elszigetelése; támogatja Tajvan nemzetközi szervezetekben való érdemi részvételét a 2009. május 8-i 9486/09. számú tanácsi nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

36.

újra megfogalmazza az EU„egy Kína” elvét valló politikáját; üdvözli a Kínai Népköztársaság és Tajvan közötti fokozott kapcsolatépítést; hangsúlyozza a Kína és Tajvan közötti kapcsolatok javulását, noha e kapcsolatokat továbbra is súlyosan aláássák a Tajvan felé irányított kínai rakéták és Tajvan Kína általi nemzetközi elszigetelése; támogatja Tajvan nemzetközi szervezetekben való érdemi részvételét a 2009. május 8-i 9486/09. számú tanácsi nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően;

| 37. | örömmel veszi a több milliónyi kínai polgár élénk érdeklődését a 2012. január 14-i tajvani elnöki és parlamenti választások iránt, amelyeket először lehetett az interneten percről percre nyomon követni; |
| --- | --- |

37.

örömmel veszi a több milliónyi kínai polgár élénk érdeklődését a 2012. január 14-i tajvani elnöki és parlamenti választások iránt, amelyeket először lehetett az interneten percről percre nyomon követni;

| 38. | üdvözli a Kína és Tajvan közötti erős és virágzó gazdasági kapcsolatokat, valamint Tajvan új nyitását a kínai turisták és a kulturális együttműködés felé; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések nemzetközivé válása a legjobb garancia Tajvan stabilitására; ezért sürgeti, hogy a tajvani kormány a KNK-ban való beruházásai mellett máshol is valósítson meg beruházásokat; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a Kína és Tajvan közötti erős és virágzó gazdasági kapcsolatokat, valamint Tajvan új nyitását a kínai turisták és a kulturális együttműködés felé; úgy véli, hogy a kereskedelem és a befektetések nemzetközivé válása a legjobb garancia Tajvan stabilitására; ezért sürgeti, hogy a tajvani kormány a KNK-ban való beruházásai mellett máshol is valósítson meg beruházásokat;

Külpolitikai helyzet

| 39. | arra sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy globális pozícióját, különösen az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsában, amelynek állandó tagja és ahol vétójoga van, nagyobb felelősséggel használja fel; e tekintetben hangsúlyozza, hogy Kínának fel kell adnia azt az álláspontját, hogy a Biztonsági Tanácsban megvétózza a szíriai beavatkozást lehetővé tevő bármilyen ENSZ-határozatot, amelynek célja, hogy véget érjen a polgárháború, és a szír nép demokratikus és szabad folyamat során képes legyen saját kezébe venni hazája jövőjét; hangsúlyozza, hogy Kínának globális szerepvállalásának megfelelő felelősséggel kell fellépnie a G20-ak szintjén a globális pénzügyi válság megoldásában, tiszteletben tartva a WTO-szabályokat és minden olyan nemzetközi egyezményt és szerződést, amelynek részes fele; |
| --- | --- |

39.

arra sürgeti a Kínai Népköztársaságot, hogy globális pozícióját, különösen az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsában, amelynek állandó tagja és ahol vétójoga van, nagyobb felelősséggel használja fel; e tekintetben hangsúlyozza, hogy Kínának fel kell adnia azt az álláspontját, hogy a Biztonsági Tanácsban megvétózza a szíriai beavatkozást lehetővé tevő bármilyen ENSZ-határozatot, amelynek célja, hogy véget érjen a polgárháború, és a szír nép demokratikus és szabad folyamat során képes legyen saját kezébe venni hazája jövőjét; hangsúlyozza, hogy Kínának globális szerepvállalásának megfelelő felelősséggel kell fellépnie a G20-ak szintjén a globális pénzügyi válság megoldásában, tiszteletben tartva a WTO-szabályokat és minden olyan nemzetközi egyezményt és szerződést, amelynek részes fele;

| 40. | sürgeti a KNK-t, hogy külföldre vonatkozó céljainak teljesítése tekintetében egyértelműen kötelezze el magát az ENSZ alapokmánya és a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

40.

sürgeti a KNK-t, hogy külföldre vonatkozó céljainak teljesítése tekintetében egyértelműen kötelezze el magát az ENSZ alapokmánya és a nemzetközi jog tiszteletben tartása mellett;

| 41. | értékeli, hogy az ENSZ BT állandó tagjai közül Kína járul hozzá a legjelentősebb mértékben a békefenntartó csapatokhoz, ami elsősorban gyorsan korszerűsödő haditengerészetének köszönhető; ezzel összefüggésben üdvözli az EU-val való fokozott együttműködést az Ádeni-öbölben folytatott kalóztevékenységek elleni küzdelemben; felszólítja Kínát, hogy működjön együtt a nemzetközi közösséggel a globális biztonsággal kapcsolatos olyan fontos kérdésekben, mint a szíriai és az iráni helyzet; |
| --- | --- |

41.

értékeli, hogy az ENSZ BT állandó tagjai közül Kína járul hozzá a legjelentősebb mértékben a békefenntartó csapatokhoz, ami elsősorban gyorsan korszerűsödő haditengerészetének köszönhető; ezzel összefüggésben üdvözli az EU-val való fokozott együttműködést az Ádeni-öbölben folytatott kalóztevékenységek elleni küzdelemben; felszólítja Kínát, hogy működjön együtt a nemzetközi közösséggel a globális biztonsággal kapcsolatos olyan fontos kérdésekben, mint a szíriai és az iráni helyzet;

| 42. | elismeri Kína felelősségvállalását abban, hogy polgárai számára biztonságot nyújt, és a világban a béke és a stabilitás előmozdítója, továbbá üdvözli az ENSZ-ben való fokozott részvételét; ugyanakkor nagyobb átláthatóságot és az EU-val és az ENSZ-szel való szorosabb együttműködést kér a kínai féltől ezekben az ügyekben, valamint kéri, hogy Kína ne szigetelje el magát külpolitikája alakítása során; |
| --- | --- |

42.

elismeri Kína felelősségvállalását abban, hogy polgárai számára biztonságot nyújt, és a világban a béke és a stabilitás előmozdítója, továbbá üdvözli az ENSZ-ben való fokozott részvételét; ugyanakkor nagyobb átláthatóságot és az EU-val és az ENSZ-szel való szorosabb együttműködést kér a kínai féltől ezekben az ügyekben, valamint kéri, hogy Kína ne szigetelje el magát külpolitikája alakítása során;

| 43. | felszólítja Kínát, hogy a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének eseteiben vizsgálja felül azt a politikáját, amely szerint „nem avatkozik bele az országok belső ügyeibe”; |
| --- | --- |

43.

felszólítja Kínát, hogy a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének eseteiben vizsgálja felül azt a politikáját, amely szerint „nem avatkozik bele az országok belső ügyeibe”;

| 44. | üdvözli a 2012 júliusában a közös biztonság- és védelempolitikáról kezdeményezett EU–Kína párbeszédet; javasolja, hogy e párbeszédet terjesszék ki az egész ázsiai–csendes-óceáni régióra; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a 2012 júliusában a közös biztonság- és védelempolitikáról kezdeményezett EU–Kína párbeszédet; javasolja, hogy e párbeszédet terjesszék ki az egész ázsiai–csendes-óceáni régióra;

| 45. | arra kéri Kínát, hogy oszlassa el az át nem látható katonai költségvetése körül kialakult növekvő nemzetközi aggályokat; |
| --- | --- |

45.

arra kéri Kínát, hogy oszlassa el az át nem látható katonai költségvetése körül kialakult növekvő nemzetközi aggályokat;

| 46. | hangsúlyozza a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, hiszen e tengeren bonyolódik le a világ kereskedelmének egyharmada; aggódik az egyre fokozódó feszültség miatt, és ezért sürgősen felszólítja az összes érdekelt felet, hogy a regionális stabilitás biztosítása érdeében tartózkodjanak az egyoldalú politikai és katonai fellépéstől, tompítsák a nyilatkozatok élét és nemzetközi döntőbíróság útján rendezzék a Dél-kínai-tengert érintő vitatott területi követeléseiket a nemzetközi jognak, különösen a a tengerjogról szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a Dél-kínai-tenger globális jelentőségét, hiszen e tengeren bonyolódik le a világ kereskedelmének egyharmada; aggódik az egyre fokozódó feszültség miatt, és ezért sürgősen felszólítja az összes érdekelt felet, hogy a regionális stabilitás biztosítása érdeében tartózkodjanak az egyoldalú politikai és katonai fellépéstől, tompítsák a nyilatkozatok élét és nemzetközi döntőbíróság útján rendezzék a Dél-kínai-tengert érintő vitatott területi követeléseiket a nemzetközi jognak, különösen a a tengerjogról szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően;

| 47. | komolyan aggódik a Kína és Japán között egyre gyorsabban növekvő feszültség miatt, határozottan kéri, hogy Kína és Japán küzdjenek az egymásról kialakított ellenségkép ellen, és sajnálatosnak tartja, hogy nem tudták konstruktív tárgyalásokra felhasználni diplomáciai kapcsolatfelvételük negyvenedik évfordulóját; |
| --- | --- |

47.

komolyan aggódik a Kína és Japán között egyre gyorsabban növekvő feszültség miatt, határozottan kéri, hogy Kína és Japán küzdjenek az egymásról kialakított ellenségkép ellen, és sajnálatosnak tartja, hogy nem tudták konstruktív tárgyalásokra felhasználni diplomáciai kapcsolatfelvételük negyvenedik évfordulóját;

| 48. | figyelembe véve, hogy az Európai Unió rendkívül érdekelt Kelet-Ázsia biztonságában és stabilitásában, felszólítja az összes érintett felet (Kínát, Tajvant és Japánt), tanúsítsanak visszafogottságot és tegyenek lépéseket a vitatott szigetekkel kapcsolatos helyzet rendezése érdekében; szorgalmazza, hogy valamennyi érintett fél az együttműködés szellemében békésen rendezze a vitákat, tiszteletben tartva a nemzetközi jogot, különösen a tengerjogról szóló ENSZ-egyezményt, és állapodjanak meg a feszültséget enyhítő intézkedésekben váratlan incidensek esetére; |
| --- | --- |

48.

figyelembe véve, hogy az Európai Unió rendkívül érdekelt Kelet-Ázsia biztonságában és stabilitásában, felszólítja az összes érintett felet (Kínát, Tajvant és Japánt), tanúsítsanak visszafogottságot és tegyenek lépéseket a vitatott szigetekkel kapcsolatos helyzet rendezése érdekében; szorgalmazza, hogy valamennyi érintett fél az együttműködés szellemében békésen rendezze a vitákat, tiszteletben tartva a nemzetközi jogot, különösen a tengerjogról szóló ENSZ-egyezményt, és állapodjanak meg a feszültséget enyhítő intézkedésekben váratlan incidensek esetére;

| 49. | tudomásul veszi Tajvan kezdeményezését, hogy a Kelet-kínai-tengerrel kapcsolatos magatartási kódexre vonatkozóan szülessen konszenzus, valamint hozzanak létre egy mechanizmust, amelynek keretében minden fél együtt tud működni a régió természeti erőforrásainak közös kiaknázása terén, ideértve a villamos energia megújuló energiaforrásokból való előállításával kapcsolatos kapacitást; |
| --- | --- |

49.

tudomásul veszi Tajvan kezdeményezését, hogy a Kelet-kínai-tengerrel kapcsolatos magatartási kódexre vonatkozóan szülessen konszenzus, valamint hozzanak létre egy mechanizmust, amelynek keretében minden fél együtt tud működni a régió természeti erőforrásainak közös kiaknázása terén, ideértve a villamos energia megújuló energiaforrásokból való előállításával kapcsolatos kapacitást;

| 50. | megállapítja, hogy Kína szerepe döntö jelentőségű a Koreai-félszigeten a két fél közötti együttműködés terén, és felszólítja a KNK-t hogy aktívabban törekedjen az észak és dél közötti fokozott együttműködésre; |
| --- | --- |

50.

megállapítja, hogy Kína szerepe döntö jelentőségű a Koreai-félszigeten a két fél közötti együttműködés terén, és felszólítja a KNK-t hogy aktívabban törekedjen az észak és dél közötti fokozott együttműködésre;

| 51. | megjegyzi és sajnálatosnak tartja, hogy a diktatórikus és elnyomó észak-koreai rezsim továbbélése alapvetően Kínától függ; üdvözli azt a Kína által tanúsított felelősségteljes magatartást, amikor 2012. április 15-én megszavazta az ENSZ BT azon határozatát, amelyben szigorúan elítéli a sokak által ballisztikusrakéta-teszttel való próbálkozásnak tekintett észak-koreai sikertelen rakétakilövést; reméli, hogy Kína továbbra is felelősséget vállal a Koreai-félsziget stabilitásáért, az Észak-Korea tárgyában folytatott hatoldalú tárgyalások újraindításáért, és mindenekelőtt a különböző kínai ösztönzők útján gyökeresen javítja az észak-koreai polgárok mindennapi életkörülményeit; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi és sajnálatosnak tartja, hogy a diktatórikus és elnyomó észak-koreai rezsim továbbélése alapvetően Kínától függ; üdvözli azt a Kína által tanúsított felelősségteljes magatartást, amikor 2012. április 15-én megszavazta az ENSZ BT azon határozatát, amelyben szigorúan elítéli a sokak által ballisztikusrakéta-teszttel való próbálkozásnak tekintett észak-koreai sikertelen rakétakilövést; reméli, hogy Kína továbbra is felelősséget vállal a Koreai-félsziget stabilitásáért, az Észak-Korea tárgyában folytatott hatoldalú tárgyalások újraindításáért, és mindenekelőtt a különböző kínai ösztönzők útján gyökeresen javítja az észak-koreai polgárok mindennapi életkörülményeit;

| 52. | megállapítja, hogy a kereskedelmen, a gazdasági és energetikai projekten keresztül nő Kína szerepe a közép-ázsiai régióban; úgy véli, hogy Kínának fontos szerepe lehet a közép-ázsiai országok fejlődésében, és felszólítja a KNK-t az ottani államok közötti jobb kapcsolatok elősegítésére, ami alapvető lépést jelent a regionális együtműködés irányában; megjegyzi, hogy Kína fő célja a Shanghai Együttműködési Szervezetben az, hogy békét és stabilitást teremtsenek Közép-Ázsiában a „három gonosz”, a szélsőségesség, a szeparatizmus és a terrorizmus elleni közös küzdelem révén; megállapítja, hogy Kína stratégiai és gazdasági szempontból is jelentősen érdekelt a régióban azáltal, hogy a régió hatalmas olaj- és gáztartalékait kitermeli, és vasutakkal, valamint autópályákkal összeköti Közép-Ázsiát és a kínai tengerparti területet; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy a kereskedelmen, a gazdasági és energetikai projekten keresztül nő Kína szerepe a közép-ázsiai régióban; úgy véli, hogy Kínának fontos szerepe lehet a közép-ázsiai országok fejlődésében, és felszólítja a KNK-t az ottani államok közötti jobb kapcsolatok elősegítésére, ami alapvető lépést jelent a regionális együtműködés irányában; megjegyzi, hogy Kína fő célja a Shanghai Együttműködési Szervezetben az, hogy békét és stabilitást teremtsenek Közép-Ázsiában a „három gonosz”, a szélsőségesség, a szeparatizmus és a terrorizmus elleni közös küzdelem révén; megállapítja, hogy Kína stratégiai és gazdasági szempontból is jelentősen érdekelt a régióban azáltal, hogy a régió hatalmas olaj- és gáztartalékait kitermeli, és vasutakkal, valamint autópályákkal összeköti Közép-Ázsiát és a kínai tengerparti területet;

| 53. | üdvözli a Kína és Afganisztán között kialakuló kapcsolatokat, a történelem során magas rangú vezetői szinten először megvalósult tárgyalásokat; úgy véli, hogy puha hatalmi megközelítés révén Kína központi szerepet játszhat Afganisztán stabilizálásában, és ebben a kérdésben szoros együttműködés kialakítását szorgalmazza az EU és Kína között; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a Kína és Afganisztán között kialakuló kapcsolatokat, a történelem során magas rangú vezetői szinten először megvalósult tárgyalásokat; úgy véli, hogy puha hatalmi megközelítés révén Kína központi szerepet játszhat Afganisztán stabilizálásában, és ebben a kérdésben szoros együttműködés kialakítását szorgalmazza az EU és Kína között;

| 54. | megjegyzi, hogy a kínai vezetés olyan kísérletként értékeli az újra Ázsiára összpontosító új amerikai stratégiát, amellyel az USA fékezi Kína gyors gazdasági és politikai felemelkedését; arra bátorítja Kínát és az Egyesült Államokat, hogy a Csendes-óceán térségében kerüljék el a feszültséget és a fegyverkezési versenyt; arra sürgeti Kínát, hogy biztosítsa a tengereken való szabad közlekedést; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a kínai vezetés olyan kísérletként értékeli az újra Ázsiára összpontosító új amerikai stratégiát, amellyel az USA fékezi Kína gyors gazdasági és politikai felemelkedését; arra bátorítja Kínát és az Egyesült Államokat, hogy a Csendes-óceán térségében kerüljék el a feszültséget és a fegyverkezési versenyt; arra sürgeti Kínát, hogy biztosítsa a tengereken való szabad közlekedést;

| 55. | úgy véli, hogy rendkívül komoly figyelmet kell fordítani a fejlődő országokban zajló, növekvő kínai beruházások gazdasági, társadalmi és környezeti hatására; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy rendkívül komoly figyelmet kell fordítani a fejlődő országokban zajló, növekvő kínai beruházások gazdasági, társadalmi és környezeti hatására;

| 56. | megállapítja, hogy Kína növekvő jelenléte Afrikában elősegítette a gazdasági fejlődést, különösen ami az infrastruktúrához kapcsolódó projekteket illeti; nagyra értékeli, hogy a kínai vezetés a Kína és Afrika közötti együttműködési fórum 2012. július 20-án Pekingben tartott ülésén elismerte a kiegyensúlyozatlan, nyersanyag-orientált politikáját érintő súlyos kritikákat, amit az is jelez, hogy jelenleg az afrikai kontinensen végzett tevékenységeinek diverzifikációjáról szóló nyílt promóciót folytat; üdvözli Hu Csin-tao állami és pártvezető az említett, Kína és Afrika közötti együttműködési fórumon tett ígéretét, amely szerint az elkövetkező három évben 20 milliárd dolláros rekordnagyságú hitelt nyújtanak afrikai országok számára az infrastruktúra, a mezőgazdaság, a feldolgozóipar és a kkv-k fejlesztésére; üdvözli, hogy Kína kijelenti, hogy támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és bátorítja a kínai hatóságokat, hogy kövessék a nagyobb átláthatóságra törekvő globális irányzatot, valamint e területen növeljék konkrét kötelezettségvállalásaikat; felszólítja az EU-t, hogy kísérje éber figyelemmel az Afrikában megvalósuló növekvő kínai beruházások politikai, gazdasági, társadalmi és környezeti hatását; |
| --- | --- |

56.

megállapítja, hogy Kína növekvő jelenléte Afrikában elősegítette a gazdasági fejlődést, különösen ami az infrastruktúrához kapcsolódó projekteket illeti; nagyra értékeli, hogy a kínai vezetés a Kína és Afrika közötti együttműködési fórum 2012. július 20-án Pekingben tartott ülésén elismerte a kiegyensúlyozatlan, nyersanyag-orientált politikáját érintő súlyos kritikákat, amit az is jelez, hogy jelenleg az afrikai kontinensen végzett tevékenységeinek diverzifikációjáról szóló nyílt promóciót folytat; üdvözli Hu Csin-tao állami és pártvezető az említett, Kína és Afrika közötti együttműködési fórumon tett ígéretét, amely szerint az elkövetkező három évben 20 milliárd dolláros rekordnagyságú hitelt nyújtanak afrikai országok számára az infrastruktúra, a mezőgazdaság, a feldolgozóipar és a kkv-k fejlesztésére; üdvözli, hogy Kína kijelenti, hogy támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést, és bátorítja a kínai hatóságokat, hogy kövessék a nagyobb átláthatóságra törekvő globális irányzatot, valamint e területen növeljék konkrét kötelezettségvállalásaikat; felszólítja az EU-t, hogy kísérje éber figyelemmel az Afrikában megvalósuló növekvő kínai beruházások politikai, gazdasági, társadalmi és környezeti hatását;

| 57. | aggódik amiatt, hogy az Afrikában tapasztalható fokozott kínai jelenlét súlyos társadalmi feszültségekhez vezetett, de üdvözli, hogy a kínai társaságok hajlandóságukat fejezték ki arra, hogy afrikai tevékenységeik során nagyobb hangsúlyt helyezzenek a vállalati társadalmi felelősségvállalásra; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy Afrikában a politikákat az emberi jogok tiszteletben tartásának, a fenntartható fejlődés és az emberek biztonsága elősegítésének elvére építsék; |
| --- | --- |

57.

aggódik amiatt, hogy az Afrikában tapasztalható fokozott kínai jelenlét súlyos társadalmi feszültségekhez vezetett, de üdvözli, hogy a kínai társaságok hajlandóságukat fejezték ki arra, hogy afrikai tevékenységeik során nagyobb hangsúlyt helyezzenek a vállalati társadalmi felelősségvállalásra; sürgeti a kínai hatóságokat, hogy Afrikában a politikákat az emberi jogok tiszteletben tartásának, a fenntartható fejlődés és az emberek biztonsága elősegítésének elvére építsék;

| 58. | tudomásul veszi Kína latin-amerikai természeti erőforrások kiaknázásában való egyre fokozódó részvételét, amelynek következtében az ilyen erőforrások kínai importja több mint 50 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

58.

tudomásul veszi Kína latin-amerikai természeti erőforrások kiaknázásában való egyre fokozódó részvételét, amelynek következtében az ilyen erőforrások kínai importja több mint 50 %-kal nőtt;

| 59. | ösztönzi Kínát, amely a világ legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, hogy vállaljon kezdeményezőbb és konstruktívabb szerepet a globális közösségen belüli együttműködés előmozdításában az éghajlatváltozás problémájának kezelése érdekében; üdvözli az éghajlatváltozás elleni küzdelem szolgálatában elfogadott politikákról és meghozott intézkedésekről szóló, a kínai hatóságok által 2011 novemberében kiadott fehér könyvet, és felszólít annak gyors végrehajtására; |
| --- | --- |

59.

ösztönzi Kínát, amely a világ legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, hogy vállaljon kezdeményezőbb és konstruktívabb szerepet a globális közösségen belüli együttműködés előmozdításában az éghajlatváltozás problémájának kezelése érdekében; üdvözli az éghajlatváltozás elleni küzdelem szolgálatában elfogadott politikákról és meghozott intézkedésekről szóló, a kínai hatóságok által 2011 novemberében kiadott fehér könyvet, és felszólít annak gyors végrehajtására;

| 60. | megállapítja, hogy döntő szerepet játszhatnak a Kína és az EU közötti – de egyúttal Kína és néhány más partnere, például az USA közötti – kölcsönös megértés javításában az emberek közötti kapcsolatok; dvözli e tekintetben azokat a programokat, amelyek célja a Kína és az EU közötti mobilitás elősegítése; |
| --- | --- |

60.

megállapítja, hogy döntő szerepet játszhatnak a Kína és az EU közötti – de egyúttal Kína és néhány más partnere, például az USA közötti – kölcsönös megértés javításában az emberek közötti kapcsolatok; dvözli e tekintetben azokat a programokat, amelyek célja a Kína és az EU közötti mobilitás elősegítése;

| 61. | szorgalmazza, hogy Kína feltétlen prioritásnak tekintse a jogbiztonság külföldi vállalatok számára való garantálását, tiszteletben tartva az egyenlőség, a kölcsönösség és a vállalati társadalmi felelősségvállalás elvét; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza, hogy Kína feltétlen prioritásnak tekintse a jogbiztonság külföldi vállalatok számára való garantálását, tiszteletben tartva az egyenlőség, a kölcsönösség és a vállalati társadalmi felelősségvállalás elvét;

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak, valamint a tajvani kormánynak és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak. |
| --- | --- |

62.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottságnak, a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt államok kormányainak és parlamentjeinek, a Kínai Népköztársaság kormányának és a Kínai Nemzeti Népi Kongresszusnak, valamint a tajvani kormánynak és a tajvani törvényhozásnak, a Jüannak.

---

(1)  HL L 250., 1985.9.19., 2. o.

(2)  HL L 6., 2000.1.11., 40. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0218.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0017.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0334.

(6)  HL C 305. E, 2006.12.14., 219. o.

(7)  HL C 67. E, 2010.3.18., 132. o.

(8)  HL C 305. E, 2010.11.11., 9. o.

(9)  HL C 199. E, 2012.7.7., 185. o.

(10)  HL C 296. E, 2012.10.2., 137. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0301.

(12)  HL C 285. E, 2010.10.21., 80. o.

(13)  HL C 169. E, 2012.6.15., 81. o.

(14)  HL C 288. E, 2006.11.25., 59. o.

(15)  HL C 157. E, 2006.7.6., 471. o.

(16)  HL C 99. E, 2012.4.3., 118. o.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0474.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0257.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/137 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/137

---

P7_TA(2013)0098

A mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása és korrupció a sportban

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolásáról és a sporthoz kapcsolódó korrupcióról (2013/2567(RSP))

(2016/C 036/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemről szóló, 2012. szeptember 20-i nicosiai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemről szóló, 2012. szeptember 20-i nicosiai nyilatkozatra,

| — | tekintettel „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sport európai dimenziójának fejlesztése” című, 2011. január 18-i bizottsági közleményre (COM(2011)0012),

| — | tekintettel a sport európai dimenziójáról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sport európai dimenziójáról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az on-line szerencsejátékok tisztességességéről szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság sportról szóló fehér könyvére (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság sportról szóló fehér könyvére (COM(2007)0391),

| — | tekintettel a sportban való doppingolás elleni küzdelemről szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sportban való doppingolás elleni küzdelemről szóló, 2005. április 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A korrupció elleni uniós küzdelem” című bizottsági közleményre (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A korrupció elleni uniós küzdelem” című bizottsági közleményre (COM(2011)0308),

| — | tekintettel a belső piaci online szerencsejátékról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci online szerencsejátékról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Úton az online szerencsejátékokra vonatkozó átfogó európai keretrendszer felé” című, 2012. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2012)0596), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton az online szerencsejátékokra vonatkozó átfogó európai keretrendszer felé” című, 2012. október 23-i bizottsági közleményre (COM(2012)0596),

| — | tekintettel a belső piacon üzemeltetett online szerencsejátékokról szóló, 2011. március 24-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon üzemeltetett online szerencsejátékokról szóló, 2011. március 24-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0128),

| — | tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2011. szeptember 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az „Európai sportpartnerségek” című előkészítő fellépésre és különösen az olyan projektek összeállítására, melyek fő célja a mérkőzések tiltott befolyásolásának az érintett érdekeltek oktatása és tájékoztatása révén történő megelőzése, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai sportpartnerségek” című előkészítő fellépésre és különösen az olyan projektek összeállítására, melyek fő célja a mérkőzések tiltott befolyásolásának az érintett érdekeltek oktatása és tájékoztatása révén történő megelőzése,

| — | tekintettel a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon az EU nevében történő részvételnek az Európai Bizottság számára történő engedélyezéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2012)0655), |
| --- | --- |

—

tekintettel a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon az EU nevében történő részvételnek az Európai Bizottság számára történő engedélyezéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2012)0655),

| — | tekintettel a Bizottság megbízásából a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolása kapcsán elvégzett vizsgálat eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság megbízásából a sportmérkőzések eredményének tiltott befolyásolása kapcsán elvégzett vizsgálat eredményeire,

| — | tekintettel az Európa Tanács doppingmegelőzésről szóló, 1989. november 16-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács doppingmegelőzésről szóló, 1989. november 16-i egyezményére,

| — | tekintettel az eredmények manipulálása, mindenekelőtt a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem érdekében a sport tisztaságának előmozdításáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2011. szeptember 28-án elfogadott ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eredmények manipulálása, mindenekelőtt a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem érdekében a sport tisztaságának előmozdításáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 2011. szeptember 28-án elfogadott ajánlásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Europol „Operation Veto” fedőnevű közös nyomozócsoportja rávilágított arra, hogy az elmúlt években széles körben elterjedt a labdarúgó-mérkőzések eredményének befolyásolása, és világszinten 680 – köztük 380 európai – mérkőzést gyanúsnak talált, továbbá beszámolt a mérkőzések befolyásolásával foglalkozó, a sport legbelső köreit érintő, kiterjedt hálózatról, melynek tagjai közül 425 személy ellen merült fel gyanú, és további 50 személyt már le is tartóztattak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Europol „Operation Veto” fedőnevű közös nyomozócsoportja rávilágított arra, hogy az elmúlt években széles körben elterjedt a labdarúgó-mérkőzések eredményének befolyásolása, és világszinten 680 – köztük 380 európai – mérkőzést gyanúsnak talált, továbbá beszámolt a mérkőzések befolyásolásával foglalkozó, a sport legbelső köreit érintő, kiterjedt hálózatról, melynek tagjai közül 425 személy ellen merült fel gyanú, és további 50 személyt már le is tartóztattak;

| B. | mivel az Europol kijelentette, hogy ezek a számok csupán a „jéghegy csúcsát” jelentik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Europol kijelentette, hogy ezek a számok csupán a „jéghegy csúcsát” jelentik;

| C. | mivel a mérkőzések eredményének befolyásolása számos tagállamot érint, ami komoly aggodalomra ad okot, mivel ez a tevékenység a szervezett bűnözéshez kapcsolódik, és gyakorlatilag valamennyi uniós tagállamban jelentős kockázatot jelent a sportvilág számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a mérkőzések eredményének befolyásolása számos tagállamot érint, ami komoly aggodalomra ad okot, mivel ez a tevékenység a szervezett bűnözéshez kapcsolódik, és gyakorlatilag valamennyi uniós tagállamban jelentős kockázatot jelent a sportvilág számára;

| D. | mivel a mérkőzések eredményének befolyásolása a bűnözés olyan módja, amely rendkívül kis számú ítélet és alacsony felderítési arány mellett magas bevételeket generál, és mivel ezért a bűnszervezetek olyan illegális tevékenységekhez használják fel, mint a pénzmosás vagy az ember- és kábítószer-kereskedelem; |
| --- | --- |

D.

mivel a mérkőzések eredményének befolyásolása a bűnözés olyan módja, amely rendkívül kis számú ítélet és alacsony felderítési arány mellett magas bevételeket generál, és mivel ezért a bűnszervezetek olyan illegális tevékenységekhez használják fel, mint a pénzmosás vagy az ember- és kábítószer-kereskedelem;

| E. | mivel az úgynevezett „spot-fixing”, vagyis az az illegális tevékenység, melynek során a mérkőzés egy bizonyos elemét – de nem feltétlenül a végeredményt – manipulálják, nehezebben leleplezhető, mint a hagyományos „bundázás”; |
| --- | --- |

E.

mivel az úgynevezett „spot-fixing”, vagyis az az illegális tevékenység, melynek során a mérkőzés egy bizonyos elemét – de nem feltétlenül a végeredményt – manipulálják, nehezebben leleplezhető, mint a hagyományos „bundázás”;

| F. | mivel a bűnszervezetek tevékenysége nemzetközi bázisra épül, és e szervezetek a világ minden részén rendelkeznek kapcsolatokkal, és így a mérkőzések eredményének befolyásolása ellen egyetlen intézmény, ország vagy szervezet sem képes egymaga felvenni a küzdelmet; |
| --- | --- |

F.

mivel a bűnszervezetek tevékenysége nemzetközi bázisra épül, és e szervezetek a világ minden részén rendelkeznek kapcsolatokkal, és így a mérkőzések eredményének befolyásolása ellen egyetlen intézmény, ország vagy szervezet sem képes egymaga felvenni a küzdelmet;

| G. | mivel valamennyi sportág érintett lehet, és a sport tisztasága forog veszélyben; |
| --- | --- |

G.

mivel valamennyi sportág érintett lehet, és a sport tisztasága forog veszélyben;

| H. | mivel az ilyen illegális tevékenységek globális jellege miatt a jelenleg alkalmazott ellenőrzési mechanizmusok nem képesek azonnal leleplezni a manipulált mérkőzéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel az ilyen illegális tevékenységek globális jellege miatt a jelenleg alkalmazott ellenőrzési mechanizmusok nem képesek azonnal leleplezni a manipulált mérkőzéseket;

| I. | mivel a sportszervezetekben az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a demokrácia – más szóval a felelősségteljes irányítás – előfeltétele annak, hogy a sportmozgalom sikeres szerepet játszhasson a mérkőzések eredményének befolyásolása és a sportot érintő csalás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

I.

mivel a sportszervezetekben az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a demokrácia – más szóval a felelősségteljes irányítás – előfeltétele annak, hogy a sportmozgalom sikeres szerepet játszhasson a mérkőzések eredményének befolyásolása és a sportot érintő csalás elleni küzdelemben;

| J. | mivel számos sportszervezet már tett intézkedéseket az ügyben, például magatartási kódexet fogadott el, és a zéró tolerancia politikáját alkalmazza; |
| --- | --- |

J.

mivel számos sportszervezet már tett intézkedéseket az ügyben, például magatartási kódexet fogadott el, és a zéró tolerancia politikáját alkalmazza;

| K. | mivel a befolyásolt mérkőzésekre főként az Unión kívül működő irodáknál lehet fogadni, ezért a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni harcot nemzetközi szinten kell folytatni; |
| --- | --- |

K.

mivel a befolyásolt mérkőzésekre főként az Unión kívül működő irodáknál lehet fogadni, ezért a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni harcot nemzetközi szinten kell folytatni;

| L. | mivel a szakértők szerint sajnos egyre többször merül fel, hogy bizonyos személyek rossz szándékkal, a mérkőzések befolyásolásának megkönnyítése és a pénzmosás lehetővé tétele érdekében vásárolnak meg labdarúgóklubokat; |
| --- | --- |

L.

mivel a szakértők szerint sajnos egyre többször merül fel, hogy bizonyos személyek rossz szándékkal, a mérkőzések befolyásolásának megkönnyítése és a pénzmosás lehetővé tétele érdekében vásárolnak meg labdarúgóklubokat;

| M. | mivel a játékosok szakszervezetei rámutatnak, hogy a mérkőzések befolyásolásának hátterében részben az a probléma áll, hogy a játékosok nem kapják meg időben a fizetésüket, megfélemlítik és zsarolják őket; |
| --- | --- |

M.

mivel a játékosok szakszervezetei rámutatnak, hogy a mérkőzések befolyásolásának hátterében részben az a probléma áll, hogy a játékosok nem kapják meg időben a fizetésüket, megfélemlítik és zsarolják őket;

| 1. | felszólítja az összes főbb érintett szereplőt, hogy vállalják a felelősséget, és dolgozzanak ki átfogó megközelítést, melynek keretében a sportmérkőzések eredményének befolyásolása elleni harcban kiegészítik egymás erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

1.

felszólítja az összes főbb érintett szereplőt, hogy vállalják a felelősséget, és dolgozzanak ki átfogó megközelítést, melynek keretében a sportmérkőzések eredményének befolyásolása elleni harcban kiegészítik egymás erőfeszítéseit;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki összehangolt megközelítést a mérkőzések eredményének befolyásolása és a szervezett bűnözés elleni harc terén, melynek keretében összehangolja a fő érdekeltek, vagyis a sportszervezetek, a nemzeti rendőrségek és igazságügyi hatóságok, valamint a szerencsejáték-szolgáltatók e téren tett erőfeszítéseit, valamint a vitára, az információátadásra és a bevált gyakorlatok megosztására alkalmas platformot hoz létre; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki összehangolt megközelítést a mérkőzések eredményének befolyásolása és a szervezett bűnözés elleni harc terén, melynek keretében összehangolja a fő érdekeltek, vagyis a sportszervezetek, a nemzeti rendőrségek és igazságügyi hatóságok, valamint a szerencsejáték-szolgáltatók e téren tett erőfeszítéseit, valamint a vitára, az információátadásra és a bevált gyakorlatok megosztására alkalmas platformot hoz létre;

| 3. | felszólítja a sportszervezeteket, hogy a korrupció tekintetében (a szervezeten belül és a külső szerződéses felekkel szemben egyaránt) kövessék a zéró tolerancia elvét, így megelőzve azt, hogy tagjaik engedjenek a külső nyomásnak; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a sportszervezeteket, hogy a korrupció tekintetében (a szervezeten belül és a külső szerződéses felekkel szemben egyaránt) kövessék a zéró tolerancia elvét, így megelőzve azt, hogy tagjaik engedjenek a külső nyomásnak;

| 4. | sürgeti a sportszervezeteket, hogy dolgozzanak ki magatartási kódexet valamennyi alkalmazott és tisztségviselő (a játékosok, az edzők, a bírók, az egészségügyi és a műszaki személyzet, valamint az egyesületi és klubvezetők) számára, amely megállapítja a mérkőzések befolyásolásának veszélyeit, határozottan tiltja a mérkőzések fogadási vagy egyéb célokból történő manipulálását, meghatározza az erre vonatkozó szankciókat, tiltja a saját mérkőzésekre történő fogadást, valamint az informátorok védelmére irányuló megfelelő mechanizmus biztosítása mellett kötelezővé teszi a jelentéstételt azok számára, akiket a mérkőzések befolyásolásával kapcsolatban megkeresnek, vagy akiknek tudomásuk van ilyen esetről; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a sportszervezeteket, hogy dolgozzanak ki magatartási kódexet valamennyi alkalmazott és tisztségviselő (a játékosok, az edzők, a bírók, az egészségügyi és a műszaki személyzet, valamint az egyesületi és klubvezetők) számára, amely megállapítja a mérkőzések befolyásolásának veszélyeit, határozottan tiltja a mérkőzések fogadási vagy egyéb célokból történő manipulálását, meghatározza az erre vonatkozó szankciókat, tiltja a saját mérkőzésekre történő fogadást, valamint az informátorok védelmére irányuló megfelelő mechanizmus biztosítása mellett kötelezővé teszi a jelentéstételt azok számára, akiket a mérkőzések befolyásolásával kapcsolatban megkeresnek, vagy akiknek tudomásuk van ilyen esetről;

| 5. | felszólítja a sportirányítással foglalkozó testületeket, hogy a helyes irányítási gyakorlatok melletti elkötelezettségükkel csökkentsék annak kockázatát, hogy áldozatául esnek a mérkőzések befolyásolásának; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a sportirányítással foglalkozó testületeket, hogy a helyes irányítási gyakorlatok melletti elkötelezettségükkel csökkentsék annak kockázatát, hogy áldozatául esnek a mérkőzések befolyásolásának;

| 6. | kiemeli az oktatás fontosságát a sport tisztességességének megóvásában; ezért arra szólítja fel a tagállamokat és a sportszövetségeket, hogy a – hivatásos és amatőr – sportolókat és a fogyasztókat fiatal koruktól kezdődően, a sport valamennyi szintjén megfelelően tájékoztassák és neveljék; |
| --- | --- |

6.

kiemeli az oktatás fontosságát a sport tisztességességének megóvásában; ezért arra szólítja fel a tagállamokat és a sportszövetségeket, hogy a – hivatásos és amatőr – sportolókat és a fogyasztókat fiatal koruktól kezdődően, a sport valamennyi szintjén megfelelően tájékoztassák és neveljék;

| 7. | ösztönzi a sportszervezeteket, hogy indítsanak és tartsanak fenn olyan átfogó megelőzési és oktatási programokat, amelyek a sportegyesületek, versenysorozatok és sportszövetségek számára egyértelmű kötelezettségekkel járnak, különösen a kiskorúak tekintetében, valamint állítsanak fel a mérkőzések befolyásolásának kérdésével foglalkozó fegyelmi testületet; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi a sportszervezeteket, hogy indítsanak és tartsanak fenn olyan átfogó megelőzési és oktatási programokat, amelyek a sportegyesületek, versenysorozatok és sportszövetségek számára egyértelmű kötelezettségekkel járnak, különösen a kiskorúak tekintetében, valamint állítsanak fel a mérkőzések befolyásolásának kérdésével foglalkozó fegyelmi testületet;

| 8. | határozottan arra kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy nemzeti büntetőjogukba illesszék be kifejezetten a mérkőzések eredményeinek tiltott befolyásolását, gondoskodjanak a megfelelő közös minimumszankciókról, valamint az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tarása mellett számolják fel a meglévő joghézagokat; |
| --- | --- |

8.

határozottan arra kéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat, hogy nemzeti büntetőjogukba illesszék be kifejezetten a mérkőzések eredményeinek tiltott befolyásolását, gondoskodjanak a megfelelő közös minimumszankciókról, valamint az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tarása mellett számolják fel a meglévő joghézagokat;

| 9. | üdvözli a folyamatban lévő tárgyalásokat egy sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló esetleges Európa tanácsi egyezmény létrehozásáról, amely a nemzeti rendszereket felruházhatja az e fenyegetés felszámolásához szükséges eszközökkel, szakértelemmel és forrásokkal; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a folyamatban lévő tárgyalásokat egy sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló esetleges Európa tanácsi egyezmény létrehozásáról, amely a nemzeti rendszereket felruházhatja az e fenyegetés felszámolásához szükséges eszközökkel, szakértelemmel és forrásokkal;

| 10. | arra ösztönzi a sportszervezeteket, hogy magas szintű és meggyőző irányítást alkalmazzanak; |
| --- | --- |

10.

arra ösztönzi a sportszervezeteket, hogy magas szintű és meggyőző irányítást alkalmazzanak;

| 11. | annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy valamennyi tagállam tiltsa meg a kiskorúak részvételével zajló versenyekre való fogadást; |
| --- | --- |

11.

annak biztosítására kéri a Bizottságot, hogy valamennyi tagállam tiltsa meg a kiskorúak részvételével zajló versenyekre való fogadást;

| 12. | arra kéri a tagállamokat, hogy a mérkőzések befolyásolása elleni küzdelem céljából alakítsanak ki egy specializált bűnüldözési egységet, amely a főbb érintett szereplőkkel folytatott kommunikáció és együttműködés csomópontjaként is szolgálna, valamint írják elő a szerencsejátékokat üzemeltető szolgáltatók számára, hogy nyújtsanak tájékoztatást e specializált egységnek és a sportszervezeteknek a szerencsejáték szabályellenes formáiról a további nyomozás és a bűnüldöző hatóságok számára történő továbbítás céljából; |
| --- | --- |

12.

arra kéri a tagállamokat, hogy a mérkőzések befolyásolása elleni küzdelem céljából alakítsanak ki egy specializált bűnüldözési egységet, amely a főbb érintett szereplőkkel folytatott kommunikáció és együttműködés csomópontjaként is szolgálna, valamint írják elő a szerencsejátékokat üzemeltető szolgáltatók számára, hogy nyújtsanak tájékoztatást e specializált egységnek és a sportszervezeteknek a szerencsejáték szabályellenes formáiról a további nyomozás és a bűnüldöző hatóságok számára történő továbbítás céljából;

| 13. | felszólítja a tagállamokat, hogy a közös nyomozócsoportok segítségével és a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés révén mozdítsák elő az európai bűnüldözési együttműködést; hangsúlyozza, hogy az illegális fogadási weboldalak és a névtelen fogadások visszaszorítása érdekében intézkedések bevezetésére és hatékony végrehajtására van szükség; úgy véli, hogy meg kell osztani az olyan személyekkel kapcsolatos információkat, akikkel kapcsolatban felmerült, hogy a mérkőzések eredményének befolyásolására irányuló ügyletek kapcsán esetleg játékosokat környékeztek meg, vagy akiket ilyen ügyben elítéltek; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a tagállamokat, hogy a közös nyomozócsoportok segítségével és a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés révén mozdítsák elő az európai bűnüldözési együttműködést; hangsúlyozza, hogy az illegális fogadási weboldalak és a névtelen fogadások visszaszorítása érdekében intézkedések bevezetésére és hatékony végrehajtására van szükség; úgy véli, hogy meg kell osztani az olyan személyekkel kapcsolatos információkat, akikkel kapcsolatban felmerült, hogy a mérkőzések eredményének befolyásolására irányuló ügyletek kapcsán esetleg játékosokat környékeztek meg, vagy akiket ilyen ügyben elítéltek;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak fel szabályozó testületeket a sportfogadással kapcsolatos illegális tevékenységek feltárására és visszaszorítására, valamint hogy gyűjtsék, osszák meg, elemezzék és terjesszék a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával, a sportot érintő csalással és a sportot érintő korrupció egyéb formáival kapcsolatos – akár európai, akár Európán kívüli sporteseményhez kötődő – bizonyítékokat; hangsúlyozza, hogy szorosan együtt kell működni az egyéb szabályozókkal, többek között az engedélyezéssel foglalkozó hatóságokkal, a végrehajtó szervekkel és a rendőrséggel; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak fel szabályozó testületeket a sportfogadással kapcsolatos illegális tevékenységek feltárására és visszaszorítására, valamint hogy gyűjtsék, osszák meg, elemezzék és terjesszék a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolásával, a sportot érintő csalással és a sportot érintő korrupció egyéb formáival kapcsolatos – akár európai, akár Európán kívüli sporteseményhez kötődő – bizonyítékokat; hangsúlyozza, hogy szorosan együtt kell működni az egyéb szabályozókkal, többek között az engedélyezéssel foglalkozó hatóságokkal, a végrehajtó szervekkel és a rendőrséggel;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg az illegális vagy gyanús sportfogadási tevékenységekkel kapcsolatos információk e szabályozó testületek közötti megosztását; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg az illegális vagy gyanús sportfogadási tevékenységekkel kapcsolatos információk e szabályozó testületek közötti megosztását;

| 16. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a mérkőzések eredményének befolyásolásához kapcsolódó szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében alakítsanak ki együttműködést a harmadik országokkal, többek között oly módon, hogy részt vesznek a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a mérkőzések eredményének befolyásolásához kapcsolódó szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében alakítsanak ki együttműködést a harmadik országokkal, többek között oly módon, hogy részt vesznek a sporteredmények befolyásolása elleni küzdelemről szóló Európa tanácsi nemzetközi egyezmény létrehozására irányuló tárgyalásokon;

| 17. | üdvözli, hogy a Bizottság évente kétszer korrupcióellenes intézkedésekkel foglalkozó jelentést tesz közzé, melyhez tagállamonként elemzést csatol, és amely egyedi ajánlásokat is tartalmaz (2013-tól kezdődően); |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy a Bizottság évente kétszer korrupcióellenes intézkedésekkel foglalkozó jelentést tesz közzé, melyhez tagállamonként elemzést csatol, és amely egyedi ajánlásokat is tartalmaz (2013-tól kezdődően);

| 18. | bátorítja a Tanácsot, hogy továbbra is tartsa szem előtt a sportra vonatkozó uniós munkaterv (2011–2014) céljait, ragaszkodva különösen a sport értékeire – mint a tisztesség, a fair play és mások tiszteletben tartása – való figyelemfelhívást célzó tagállami oktatási programok fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

18.

bátorítja a Tanácsot, hogy továbbra is tartsa szem előtt a sportra vonatkozó uniós munkaterv (2011–2014) céljait, ragaszkodva különösen a sport értékeire – mint a tisztesség, a fair play és mások tiszteletben tartása – való figyelemfelhívást célzó tagállami oktatási programok fejlesztéséhez;

| 19. | üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy 2014-ben ajánlást fogadjon el a sporteredmények sportfogadással összefüggésben történő tiltott befolyásolásának megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén alkalmazott, bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy 2014-ben ajánlást fogadjon el a sporteredmények sportfogadással összefüggésben történő tiltott befolyásolásának megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén alkalmazott, bevált gyakorlatokról;

| 20. | üdvözli, hogy a testnevelésért és a sportért felelős miniszterek és vezető tisztviselők ötödik nemzetközi konferenciáján (MINEPS) napirenden lesz a sport tisztaságának kérdése és a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni küzdelem, és úgy véli, hogy ez megfelelő fórum a mérkőzések eredményének befolyásolásával foglalkozó globális testület szükségességének felvetésére, ahol valamennyi érintett szereplő találkozhat és információt cserélhet egymással, összehangolhatja intézkedéseit, továbbá népszerűsítheti a jó irányítást megvalósító koncepciókat; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy a testnevelésért és a sportért felelős miniszterek és vezető tisztviselők ötödik nemzetközi konferenciáján (MINEPS) napirenden lesz a sport tisztaságának kérdése és a mérkőzések eredményének befolyásolása elleni küzdelem, és úgy véli, hogy ez megfelelő fórum a mérkőzések eredményének befolyásolásával foglalkozó globális testület szükségességének felvetésére, ahol valamennyi érintett szereplő találkozhat és információt cserélhet egymással, összehangolhatja intézkedéseit, továbbá népszerűsítheti a jó irányítást megvalósító koncepciókat;

| 21. | kéri a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat az országokat – többek között az úgynevezett „ázsiai fogadóparadicsomokat” –, amelyekben különös problémák merülnek fel az EU területén megrendezett sportesemények eredményének sportfogadással összefüggésben történő manipulációja kapcsán, és fokozza együttműködését ezen országokkal a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

21.

kéri a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat az országokat – többek között az úgynevezett „ázsiai fogadóparadicsomokat” –, amelyekben különös problémák merülnek fel az EU területén megrendezett sportesemények eredményének sportfogadással összefüggésben történő manipulációja kapcsán, és fokozza együttműködését ezen országokkal a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelem terén;

| 22. | felszólítja a Tanácsot, hogy az online sportfogadás pénzmosásra történő felhasználásának megfékezése érdekében gyors ütemben és ambiciózus célok mentén folytassa az új pénzmosási irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0045) szóló megbeszéléseket; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a Tanácsot, hogy az online sportfogadás pénzmosásra történő felhasználásának megfékezése érdekében gyors ütemben és ambiciózus célok mentén folytassa az új pénzmosási irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0045) szóló megbeszéléseket;

| 23. | utasítja az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az európai, nemzetközi és nemzeti sportszervezeteknek. |
| --- | --- |

23.

utasítja az elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az európai, nemzetközi és nemzeti sportszervezeteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0025.

(2)  HL C 87. E, 2010.4.1., 30. o.

(3)  HL C 33. E, 2006.2.9., 590. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0492.

(5)  HL C 51. E, 2013.2.22., 121. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/140 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/140

---

P7_TA(2013)0099

A globális gyapotértéklánc

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a gyapottermesztés globális értékláncának fenntarthatóságáról (2012/2841(RSP))

(2016/C 036/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3., 6. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3., 6. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 206. és 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 206. és 207. cikkére,

| — | tekintettel a Görög Köztársaság csatlakozásának feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmányhoz csatolt negyedik, a gyapotról szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Görög Köztársaság csatlakozásának feltételeiről és a szerződések kiigazításáról szóló okmányhoz csatolt negyedik, a gyapotról szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) kulcsfontosságú egyezményeire, többek között a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. június 26-i 138. számú egyezményre, a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 1999. június 17-i 182. számú egyezményre, a mezőgazdasági munka- és egészségvédelemről szóló 2001. június 21-i 184. számú egyezményre, az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 1948. július 9-i 87. számú egyezményre, a szervezkedési és kollektív tárgyalási jogról szóló 1949. június 8-i 98. számú egyezményre, a mezőgazdasági munkavállalók szervezeteiről szóló 1975. június 23-i 141. számú egyezményre, a munka- és egészségvédelemről szóló 1981. június 22-i 155. számú egyezményre, valamint a gyermekek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) kulcsfontosságú egyezményeire, többek között a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. június 26-i 138. számú egyezményre, a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 1999. június 17-i 182. számú egyezményre, a mezőgazdasági munka- és egészségvédelemről szóló 2001. június 21-i 184. számú egyezményre, az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló 1948. július 9-i 87. számú egyezményre, a szervezkedési és kollektív tárgyalási jogról szóló 1949. június 8-i 98. számú egyezményre, a mezőgazdasági munkavállalók szervezeteiről szóló 1975. június 23-i 141. számú egyezményre, a munka- és egészségvédelemről szóló 1981. június 22-i 155. számú egyezményre, valamint a gyermekek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a gyermekmunka felszámolására irányuló nemzetközi programra (IPEC) és a gyermekmunkával kapcsolatos tájékoztatásra irányuló programra (UCW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekmunka felszámolására irányuló nemzetközi programra (IPEC) és a gyermekmunkával kapcsolatos tájékoztatásra irányuló programra (UCW),

| — | tekintettel arra, hogy az Unió tagja egyes nemzetközi áruszervezeteknek, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Unió tagja egyes nemzetközi áruszervezeteknek,

| — | tekintettel a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság (ICAC) 2012. október 7. és 11. között tartott, 71. plenáris ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottság (ICAC) 2012. október 7. és 11. között tartott, 71. plenáris ülésének eredményeire,

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2012. június 10–15-i, a vanuatui Port Vilában tartott 95. ülésszakán elfogadott, a gyapotról szóló állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2012. június 10–15-i, a vanuatui Port Vilában tartott 95. ülésszakán elfogadott, a gyapotról szóló állásfoglalásra,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló (1), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló (2)2010. november 25-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról szóló (1), illetve a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló (2)2010. november 25-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az alapanyag-kereskedelemről, a nyersanyagokhoz való hozzáférésről, a mezőgazdasági árupiacon tapasztalható áringadozásról, a származékos piacokról, a fenntartható fejlődésről, a vízkészletekről, a gyermekmunkáról, valamint a fejlődő országokban a gyermekek kizsákmányolásáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alapanyag-kereskedelemről, a nyersanyagokhoz való hozzáférésről, a mezőgazdasági árupiacon tapasztalható áringadozásról, a származékos piacokról, a fenntartható fejlődésről, a vízkészletekről, a gyermekmunkáról, valamint a fejlődő országokban a gyermekek kizsákmányolásáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel 2011. december 15-i állásfoglalására (4), melyben a gyapotágazatban alkalmazott gyermekkényszermunkával kapcsolatos aggályok miatt visszavonta hozzájárulását ahhoz, hogy az EU és Üzbegisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás a textilágazatra vonatkozó jegyzőkönyvvel egészülhessen ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. december 15-i állásfoglalására (4), melyben a gyapotágazatban alkalmazott gyermekkényszermunkával kapcsolatos aggályok miatt visszavonta hozzájárulását ahhoz, hogy az EU és Üzbegisztán közötti partnerségi és együttműködési megállapodás a textilágazatra vonatkozó jegyzőkönyvvel egészülhessen ki,

| — | tekintettel az ENSZ Global Impact elnevezésű kezdeményezésére, a nyersanyagokra vonatkozó európai stratégiára, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó uniós stratégiára, az Unió fenntartható fejlődési stratégiájára, a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Global Impact elnevezésű kezdeményezésére, a nyersanyagokra vonatkozó európai stratégiára, a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó uniós stratégiára, az Unió fenntartható fejlődési stratégiájára, a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel a gyapottermesztés értékláncának fenntarthatóságáról szóló 2013. március 14-i bizottsági nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyapottermesztés értékláncának fenntarthatóságáról szóló 2013. március 14-i bizottsági nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a földhasználat szempontjából a gyapot az egyik legjelentősebb termény, és fontos szerepet játszik a munkahelyteremtésben, valamint létfontosságú nem élelmiszer jellegű mezőgazdasági árucikke a világ vidéki közösségeinek, kereskedőinek, fogyasztóinak és a textiliparnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a földhasználat szempontjából a gyapot az egyik legjelentősebb termény, és fontos szerepet játszik a munkahelyteremtésben, valamint létfontosságú nem élelmiszer jellegű mezőgazdasági árucikke a világ vidéki közösségeinek, kereskedőinek, fogyasztóinak és a textiliparnak;

| B. | mivel a több mint 100 országban termesztett gyapot a legszélesebb körben elterjedt természetes rostszál, és körülbelül 150 ország érintett a gyapotkereskedelemben; |
| --- | --- |

B.

mivel a több mint 100 országban termesztett gyapot a legszélesebb körben elterjedt természetes rostszál, és körülbelül 150 ország érintett a gyapotkereskedelemben;

| C. | mivel a becslések szerint 100 millió vidéki háztartás érintett a gyapottermesztésben, továbbá mivel a gyapotágazat fontos munkahelyteremtő forrás, és több mint 250 millió, a mezőgazdasági értéklánc termesztési, feldolgozási, tárolási és szállítási szakaszában érintett ember számára jelent bevételt; |
| --- | --- |

C.

mivel a becslések szerint 100 millió vidéki háztartás érintett a gyapottermesztésben, továbbá mivel a gyapotágazat fontos munkahelyteremtő forrás, és több mint 250 millió, a mezőgazdasági értéklánc termesztési, feldolgozási, tárolási és szállítási szakaszában érintett ember számára jelent bevételt;

| D. | mivel a gyapottermesztést Kína, India és az Egyesült Államok uralja, továbbá az Egyesült Államok, India, Ausztrália és Brazília a legnagyobb gyapotexportőrök, Kína, Banglades és Törökország pedig a legnagyobb gyapotimportőrök; mivel Üzbegisztán a világ ötödik legnagyobb gyapotexportőre és hatodik legnagyobb gyapottermelője; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyapottermesztést Kína, India és az Egyesült Államok uralja, továbbá az Egyesült Államok, India, Ausztrália és Brazília a legnagyobb gyapotexportőrök, Kína, Banglades és Törökország pedig a legnagyobb gyapotimportőrök; mivel Üzbegisztán a világ ötödik legnagyobb gyapotexportőre és hatodik legnagyobb gyapottermelője;

| E. | mivel Banglades gyapotimportjának túlnyomó többségét exportorientált textil- és ruhaipari cikkek gyártására fordítják, ami a teljes feldolgozóipari export 80 %-át teszi ki; mivel az itt gyártott textil- és ruhaipari cikkek többségét a fejlett országokba, főleg az Európai Unió tagállamaiba, Kanadába és az Egyesült Államokba exportálják; |
| --- | --- |

E.

mivel Banglades gyapotimportjának túlnyomó többségét exportorientált textil- és ruhaipari cikkek gyártására fordítják, ami a teljes feldolgozóipari export 80 %-át teszi ki; mivel az itt gyártott textil- és ruhaipari cikkek többségét a fejlett országokba, főleg az Európai Unió tagállamaiba, Kanadába és az Egyesült Államokba exportálják;

| F. | mivel az Unióban 370 000 hektáros területen mintegy 100 000, elsősorban görögországi és spanyolországi termesztő foglalkozik gyapottermesztéssel, akik 340 000 tonna tisztított gyapotot állítanak elő évente, ami a világ tisztítottgyapot-előállításának 1 %-a; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unióban 370 000 hektáros területen mintegy 100 000, elsősorban görögországi és spanyolországi termesztő foglalkozik gyapottermesztéssel, akik 340 000 tonna tisztított gyapotot állítanak elő évente, ami a világ tisztítottgyapot-előállításának 1 %-a;

| G. | mivel az Unió 2009-ben nettó gyapotexportőrré vált, exportpiaci részesedése 2,8 %, kivitelének főbb célpontjai pedig Törökország, Egyiptom és Kína; |
| --- | --- |

G.

mivel az Unió 2009-ben nettó gyapotexportőrré vált, exportpiaci részesedése 2,8 %, kivitelének főbb célpontjai pedig Törökország, Egyiptom és Kína;

| H. | mivel az uniós textil- és ruhaiparban a kivitel értéke 2011-ben 39 milliárd eurót tett ki, és az ágazat Unió-szerte 146 000 vállalaton belül több mint 1,8 millió főt foglalkoztatott (5); |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós textil- és ruhaiparban a kivitel értéke 2011-ben 39 milliárd eurót tett ki, és az ágazat Unió-szerte 146 000 vállalaton belül több mint 1,8 millió főt foglalkoztatott (5);

| I. | mivel a pamut ökológiai lábnyomát megsokszorozza, hogy itt túlzott mértékben használják a peszticideket – a világ fogyasztásának 7 %-a –, a rovarirtószereket – a világ fogyasztásának 15 %-a – és a vizet, ami talajromlást és -szennyezést okoz, valamint a biológiai sokféleség csökkenését; |
| --- | --- |

I.

mivel a pamut ökológiai lábnyomát megsokszorozza, hogy itt túlzott mértékben használják a peszticideket – a világ fogyasztásának 7 %-a –, a rovarirtószereket – a világ fogyasztásának 15 %-a – és a vizet, ami talajromlást és -szennyezést okoz, valamint a biológiai sokféleség csökkenését;

| J. | mivel a világ gyapottermésének nagy része öntözött területről származik, ami jelentős megterhelésnek teszi ki az édesvízkészleteket; mivel a gyapot minden egyéb terménynél nagyobb mértékben igényli a rovarirtó szerek használatát; |
| --- | --- |

J.

mivel a világ gyapottermésének nagy része öntözött területről származik, ami jelentős megterhelésnek teszi ki az édesvízkészleteket; mivel a gyapot minden egyéb terménynél nagyobb mértékben igényli a rovarirtó szerek használatát;

| K. | mivel az Unió a gyapotágazatra vonatkozó EU–Afrika partnerségen és egyéb programokon keresztül a gyapothoz kötődő fejlesztések legnagyobb támogatója (6), és 2009-ben a legkevésbé fejlett országok textil- és ruhaiparának legnagyobb importőre volt; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió a gyapotágazatra vonatkozó EU–Afrika partnerségen és egyéb programokon keresztül a gyapothoz kötődő fejlesztések legnagyobb támogatója (6), és 2009-ben a legkevésbé fejlett országok textil- és ruhaiparának legnagyobb importőre volt;

| L. | mivel az Unió általános preferenciarendszerének (GSP) reformja (7) a GSP+ rendszeren keresztül meg fogja erősíteni egyrészt az alapvető emberi és munkajogok, másrészt a környezetvédelemre és felelősségteljes kormányzásra vonatkozó normák tiszteletben tartására irányuló ösztönzőket; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unió általános preferenciarendszerének (GSP) reformja (7) a GSP+ rendszeren keresztül meg fogja erősíteni egyrészt az alapvető emberi és munkajogok, másrészt a környezetvédelemre és felelősségteljes kormányzásra vonatkozó normák tiszteletben tartására irányuló ösztönzőket;

| M. | mivel a hiányos és elaprózott információk miatt a gyapottermesztés értéklánca során alkalmazott gyermekmunka valódi mértékét nehéz felmérni; |
| --- | --- |

M.

mivel a hiányos és elaprózott információk miatt a gyapottermesztés értéklánca során alkalmazott gyermekmunka valódi mértékét nehéz felmérni;

| N. | mivel az ILO becslései szerint világszerte több mint 215 millió gyermek kényszerül gyermekmunkára, és 60 %-uk a mezőgazdasági ágazatban dolgozik (8); |
| --- | --- |

N.

mivel az ILO becslései szerint világszerte több mint 215 millió gyermek kényszerül gyermekmunkára, és 60 %-uk a mezőgazdasági ágazatban dolgozik (8);

| O. | mivel ezen állásfoglalás alkalmazásában a gyermekmunka a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 138. számú ILO-egyezményben, valamint a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 182. számú ILO-egyezményben meghatározott gyermekmunkának felel meg; |
| --- | --- |

O.

mivel ezen állásfoglalás alkalmazásában a gyermekmunka a foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 138. számú ILO-egyezményben, valamint a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló 182. számú ILO-egyezményben meghatározott gyermekmunkának felel meg;

| P. | mivel a világ legjelentősebb gyapottermesztő országainak nagy részében a termesztés, a gyapotfonalak és a magok betakarítása, valamint a gyapot tisztítása során a gyermek- és a kényszermunka legkülönbözőbb formáival találkozhatunk (9); |
| --- | --- |

P.

mivel a világ legjelentősebb gyapottermesztő országainak nagy részében a termesztés, a gyapotfonalak és a magok betakarítása, valamint a gyapot tisztítása során a gyermek- és a kényszermunka legkülönbözőbb formáival találkozhatunk (9);

| Q. | P. mivel a gyapot- és a textiliparban alkalmazott gyermek- és kényszermunkát nem lehet elkülönítve kezelni azok legfőbb okaitól, melyek a következők: a vidéken élők szegénysége, az alternatív jövedelemszerzési források hiánya, a gyermekjogok megfelelő védelmének hiánya, a valamennyi gyermek számára kötelező közoktatás megszervezésének hiánya, a merev közösségi struktúrák és uralkodó viselkedésformák; |
| --- | --- |

Q.

P. mivel a gyapot- és a textiliparban alkalmazott gyermek- és kényszermunkát nem lehet elkülönítve kezelni azok legfőbb okaitól, melyek a következők: a vidéken élők szegénysége, az alternatív jövedelemszerzési források hiánya, a gyermekjogok megfelelő védelmének hiánya, a valamennyi gyermek számára kötelező közoktatás megszervezésének hiánya, a merev közösségi struktúrák és uralkodó viselkedésformák;

| R. | mivel a munkakörülmények, ideértve az egészségügyi és biztonsági előírásokat és a bérek szintjét, továbbra is rendkívüli aggodalomra adnak okot a gyapottermesztés, illetve a textil- és ruhaipari cikkek gyártása terén, különösen a legkevésbé fejlett és a fejlődő országokban; mivel 2006 óta egyedül Bangladesben 470 ember halt meg a textilgyárakban történt tűzesetekben; |
| --- | --- |

R.

mivel a munkakörülmények, ideértve az egészségügyi és biztonsági előírásokat és a bérek szintjét, továbbra is rendkívüli aggodalomra adnak okot a gyapottermesztés, illetve a textil- és ruhaipari cikkek gyártása terén, különösen a legkevésbé fejlett és a fejlődő országokban; mivel 2006 óta egyedül Bangladesben 470 ember halt meg a textilgyárakban történt tűzesetekben;

| S. | mivel az ICAC 41 gyapottermeléssel és gyapotkereskedelemmel foglalkozó, illetve gyapotot felhasználó országot tömörít, és célja, hogy a figyelem felkeltésével, a nemzetközi együttműködés ösztönzésével, statisztikai adatok gyűjtésével és szakmai információk nyújtásával javítsa a gyapotpiac átláthatóságát, valamint a szervezet előzetes jelentéseket is készít a gyapot- és textilpiacról; |
| --- | --- |

S.

mivel az ICAC 41 gyapottermeléssel és gyapotkereskedelemmel foglalkozó, illetve gyapotot felhasználó országot tömörít, és célja, hogy a figyelem felkeltésével, a nemzetközi együttműködés ösztönzésével, statisztikai adatok gyűjtésével és szakmai információk nyújtásával javítsa a gyapotpiac átláthatóságát, valamint a szervezet előzetes jelentéseket is készít a gyapot- és textilpiacról;

| T. | mivel az ICAC továbbra is azon kevés nemzetközi áruszervezet egyike, amelyhez az Unió még nem csatlakozott, és mivel a szervezetnek jelenleg hét uniós tagállam tagja; |
| --- | --- |

T.

mivel az ICAC továbbra is azon kevés nemzetközi áruszervezet egyike, amelyhez az Unió még nem csatlakozott, és mivel a szervezetnek jelenleg hét uniós tagállam tagja;

| U. | mivel a gyapot fontos szerepet játszik az Unió kereskedelmi, fejlődési és mezőgazdasági célkitűzéseiben; |
| --- | --- |

U.

mivel a gyapot fontos szerepet játszik az Unió kereskedelmi, fejlődési és mezőgazdasági célkitűzéseiben;

| V. | mivel az Unió csatlakozása az ICAC-hoz fokozná a gyapottal kapcsolatos együttműködést, a összehangoltabbá tenné az uniós fellépést, valamint növelné az Unió befolyását a „gyapotra vonatkozó menetrend” kialakítására; |
| --- | --- |

V.

mivel az Unió csatlakozása az ICAC-hoz fokozná a gyapottal kapcsolatos együttműködést, a összehangoltabbá tenné az uniós fellépést, valamint növelné az Unió befolyását a „gyapotra vonatkozó menetrend” kialakítására;

| W. | mivel az ICAC-tagsággal az Uniónak lehetősége nyílna az információkhoz és analitikai tanácsadáshoz való hozzáférés javítására, valamint a textilipar, a gyapottermesztők és a közigazgatási szervek közötti kapcsolatok és partnerségi viszony előmozdítására; |
| --- | --- |

W.

mivel az ICAC-tagsággal az Uniónak lehetősége nyílna az információkhoz és analitikai tanácsadáshoz való hozzáférés javítására, valamint a textilipar, a gyapottermesztők és a közigazgatási szervek közötti kapcsolatok és partnerségi viszony előmozdítására;

| X. | mivel a Parlamentet fel fogják kérni, hogy hagyja jóvá az Uniónak az ICAC-hoz történő csatlakozását; |
| --- | --- |

X.

mivel a Parlamentet fel fogják kérni, hogy hagyja jóvá az Uniónak az ICAC-hoz történő csatlakozását;

| 1. | felszólít a kereskedelmet torzító intézkedések elleni harc érdekében tett erőfeszítések folytatására, valamint a származékos árupiacok átláthatóságának javítására; |
| --- | --- |

1.

felszólít a kereskedelmet torzító intézkedések elleni harc érdekében tett erőfeszítések folytatására, valamint a származékos árupiacok átláthatóságának javítására;

| 2. | sürgeti a gyapotágazat valamennyi szereplőjét, hogy az ICAC-on keresztül késedelem nélkül dolgozzon együtt a környezeti károk – beleértve a vízlábnyomokat, valamint a peszticidek és rovarirtók használatát – jelentős minimalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezek a nem fenntartható termelési módszerek aláássák a jövőbeli gyapottermesztés feltételeit; úgy véli, hogy az Unió csatlakozása az ICAC-hoz hozzájárul az ezt célzó közös ICAC-munkaprogram kidolgozásához; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a gyapotágazat valamennyi szereplőjét, hogy az ICAC-on keresztül késedelem nélkül dolgozzon együtt a környezeti károk – beleértve a vízlábnyomokat, valamint a peszticidek és rovarirtók használatát – jelentős minimalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezek a nem fenntartható termelési módszerek aláássák a jövőbeli gyapottermesztés feltételeit; úgy véli, hogy az Unió csatlakozása az ICAC-hoz hozzájárul az ezt célzó közös ICAC-munkaprogram kidolgozásához;

| 3. | hangsúlyozza a gyapottermesztés teljes értékláncában – ideértve a textil- és ruházati szektort is – az emberi jogi jogsértések, a munkavállalók jogainak megsértése és a környezetszennyezés elleni harc jelentőségét; javasolja, hogy az ICAC dolgozza ki az emberi jogi jogsértések nem kormányzati szervezetek általi független ellenőrzését támogató intézkedéseket a gyapottermesztés teljes értékláncában, és kéri az Uniót, hogy kapcsolódjon be ebbe a kérdésbe, amint az ICAC tagja lesz; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a gyapottermesztés teljes értékláncában – ideértve a textil- és ruházati szektort is – az emberi jogi jogsértések, a munkavállalók jogainak megsértése és a környezetszennyezés elleni harc jelentőségét; javasolja, hogy az ICAC dolgozza ki az emberi jogi jogsértések nem kormányzati szervezetek általi független ellenőrzését támogató intézkedéseket a gyapottermesztés teljes értékláncában, és kéri az Uniót, hogy kapcsolódjon be ebbe a kérdésbe, amint az ICAC tagja lesz;

| 4. | hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő feltételeket kell teremteni a fejlődő országok kistermelőinek, amelyek segítik őket az uniós textil- és ruhaipart ellátó fő értékláncokhoz való hozzáférésben, a gyapot–textil–ruházati cikk értékláncán való előrelépésben, valamint abban, hogy megragadják a biogyapotban és tisztességes kereskedelemben forgalmazott gyapotban rejlő lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel, hogy a közbeszerzési jogszabályok az Unióban hogyan támogathatják a tisztességes kereskedelemben forgalmazott gyapot védelmét; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy olyan megfelelő feltételeket kell teremteni a fejlődő országok kistermelőinek, amelyek segítik őket az uniós textil- és ruhaipart ellátó fő értékláncokhoz való hozzáférésben, a gyapot–textil–ruházati cikk értékláncán való előrelépésben, valamint abban, hogy megragadják a biogyapotban és tisztességes kereskedelemben forgalmazott gyapotban rejlő lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel, hogy a közbeszerzési jogszabályok az Unióban hogyan támogathatják a tisztességes kereskedelemben forgalmazott gyapot védelmét;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz nemzeti fejlesztési tervei összefüggésében fokozza a legkevésbé fejlett gyapottermesztő országok gyapotra vonatkozó nemzeti és regionális stratégiáinak támogatására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy a gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló tárgyalások és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz nemzeti fejlesztési tervei összefüggésében fokozza a legkevésbé fejlett gyapottermesztő országok gyapotra vonatkozó nemzeti és regionális stratégiáinak támogatására irányuló erőfeszítéseit;

| 6. | határozottan elítéli a gyermekmunka és a kényszermunka gyapotültetvényeken való alkalmazását; |
| --- | --- |

6.

határozottan elítéli a gyermekmunka és a kényszermunka gyapotültetvényeken való alkalmazását;

| 7. | úgy véli, hogy csak a gyermekmunka és a kényszermunka alapvető okait kezelő, hosszú távon végrehajtott, holisztikus és összehangolt keretrendszer vezethet a gyapottermesztés értékláncának fenntarthatóbbá tételéhez; felhívja ugyanakkor az Európai Uniót, hogy vegyen komolyan minden gyanút a rabszolgaságra vagy a kényszermunkára vonatkozóan az ellátási lánc folyamatában, és sújtsa azokat megfelelő szankciókkal; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy csak a gyermekmunka és a kényszermunka alapvető okait kezelő, hosszú távon végrehajtott, holisztikus és összehangolt keretrendszer vezethet a gyapottermesztés értékláncának fenntarthatóbbá tételéhez; felhívja ugyanakkor az Európai Uniót, hogy vegyen komolyan minden gyanút a rabszolgaságra vagy a kényszermunkára vonatkozóan az ellátási lánc folyamatában, és sújtsa azokat megfelelő szankciókkal;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a gyapotágazat fenntarthatósága a termelőktől, a kereskedőktől, a bemeneti szállítóktól, a textilgyártóktól, a kiskereskedőktől, az árufajtáktól, a kormányoktól, a civil társadalomtól és a fogyasztóktól függ; emlékeztet, hogy a tisztességes kereskedelem előmozdítását szolgáló mechanizmusok támogatják – többek között a gyapotágazatban – a fogyasztók és a termelők közötti szorosabb együttműködést, mely utóbbiak szakértelmét és bevált módszereit a Bizottságnak is meg kellene vizsgálnia; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a gyapotágazat fenntarthatósága a termelőktől, a kereskedőktől, a bemeneti szállítóktól, a textilgyártóktól, a kiskereskedőktől, az árufajtáktól, a kormányoktól, a civil társadalomtól és a fogyasztóktól függ; emlékeztet, hogy a tisztességes kereskedelem előmozdítását szolgáló mechanizmusok támogatják – többek között a gyapotágazatban – a fogyasztók és a termelők közötti szorosabb együttműködést, mely utóbbiak szakértelmét és bevált módszereit a Bizottságnak is meg kellene vizsgálnia;

| 9. | felszólítja a gyapottermelő országokat, hogy alakítsanak ki olyan környezetet, amely lehetővé teszi a kormányok, az ipar, a független nem kormányzati szervezetek és a szakszervezetek számára a gyapotágazat munkakörülményeinek megfelelő nyomon követését és az arról szóló jelentéstételt, támogassák a gazdálkodói szervezeteket és a szakszervezeteket a jövedelmi szintek növelésére, valamint a gyapotültetvények munkafeltételeinek javítására tett erőfeszítéseikben; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a gyapotiparban a tényleges munkát végzők tisztességes megélhetést biztosítsanak maguknak a munkájukkal, és részesedjenek a gyapottermelő országok által felhalmozott haszonból; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a gyapottermelő országokat, hogy alakítsanak ki olyan környezetet, amely lehetővé teszi a kormányok, az ipar, a független nem kormányzati szervezetek és a szakszervezetek számára a gyapotágazat munkakörülményeinek megfelelő nyomon követését és az arról szóló jelentéstételt, támogassák a gazdálkodói szervezeteket és a szakszervezeteket a jövedelmi szintek növelésére, valamint a gyapotültetvények munkafeltételeinek javítására tett erőfeszítéseikben; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a gyapotiparban a tényleges munkát végzők tisztességes megélhetést biztosítsanak maguknak a munkájukkal, és részesedjenek a gyapottermelő országok által felhalmozott haszonból;

| 10. | üdvözli a Better Cotton Initiative elnevezésű (a jobb minőségű gyapotra irányuló) kezdeményezést, a Cotton Made in Africa (afrikai termesztésű gyapotot támogató) projektet, az organikus textilekre vonatkozó világszabványt (Global Organic Textile Standard, GOTS) és az egyéb, több érdekelt felet magában foglaló kezdeményezéseket, melyek célja a gyapottermelés és a textilipar értékláncának fenntarthatóbbá tétele; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a Better Cotton Initiative elnevezésű (a jobb minőségű gyapotra irányuló) kezdeményezést, a Cotton Made in Africa (afrikai termesztésű gyapotot támogató) projektet, az organikus textilekre vonatkozó világszabványt (Global Organic Textile Standard, GOTS) és az egyéb, több érdekelt felet magában foglaló kezdeményezéseket, melyek célja a gyapottermelés és a textilipar értékláncának fenntarthatóbbá tétele;

| 11. | sürgeti azokat az országokat, amelyek még nem ratifikálták a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt és a 138. és a 182., illetve a 87., a 98., a 141. és a 155. számú ILO-egyezményeket azok mihamarabbi ratifikálására; úgy véli, hogy a kormányoknak minden megfelelő szakpolitikai intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák a gyermekmunkával kapcsolatos hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok, illetve az alapvető ILO-egyezmények tudatosítását a gyapottermesztési lánc teljes hosszán; |
| --- | --- |

11.

sürgeti azokat az országokat, amelyek még nem ratifikálták a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt és a 138. és a 182., illetve a 87., a 98., a 141. és a 155. számú ILO-egyezményeket azok mihamarabbi ratifikálására; úgy véli, hogy a kormányoknak minden megfelelő szakpolitikai intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy előmozdítsák a gyermekmunkával kapcsolatos hatályos nemzeti és nemzetközi szabályok, illetve az alapvető ILO-egyezmények tudatosítását a gyapottermesztési lánc teljes hosszán;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az alapvető emberi és munkajogok és a fenntartható fejlődés előmozdítását célzó legfőbb uniós szakpolitikai eszköz, azaz az általános preferenciarendszer keretében nyújtott preferenciákat ideiglenesen vissza lehet vonni az ENSZ és az ILO alapvető egyezményeiben lefektetett legfontosabb emberi és munkajogok súlyos és rendszeres megsértése esetén; hangsúlyozza az európai vállalatok felelősségét abban, hogy betartsák ezeket a szabályokat az ellátási láncaikban; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az alapvető emberi és munkajogok és a fenntartható fejlődés előmozdítását célzó legfőbb uniós szakpolitikai eszköz, azaz az általános preferenciarendszer keretében nyújtott preferenciákat ideiglenesen vissza lehet vonni az ENSZ és az ILO alapvető egyezményeiben lefektetett legfontosabb emberi és munkajogok súlyos és rendszeres megsértése esetén; hangsúlyozza az európai vállalatok felelősségét abban, hogy betartsák ezeket a szabályokat az ellátási láncaikban;

| 13. | hangsúlyozza a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) jelentőségét; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+) jelentőségét;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a gyermekmunka vagy kényszermunka alkalmazásával előállított termékek hatékony nyomon követését elősegítő mechanizmus lehetőségét, és erről adott esetben nyújtson be jogalkotási javaslatot a Parlamentnek; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a gyermekmunka vagy kényszermunka alkalmazásával előállított termékek hatékony nyomon követését elősegítő mechanizmus lehetőségét, és erről adott esetben nyújtson be jogalkotási javaslatot a Parlamentnek;

| 15. | felszólítja a Tanácsot, hogy határozzon arról, milyen módozatai lehetnek az ICAC-tagságnak, és tegye lehetővé, hogy az Unió kizárólagos hatáskörrel csatlakozhasson a szervezethez; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot, hogy határozzon arról, milyen módozatai lehetnek az ICAC-tagságnak, és tegye lehetővé, hogy az Unió kizárólagos hatáskörrel csatlakozhasson a szervezethez;

| 16. | felszólítja a gyapottermesztés értékláncának résztvevőit, hogy tartózkodjanak az olyan egyoldalú intézkedésektől, mint amilyen az exporttilalom, törekedjenek az átláthatóság növelésére és az együttműködés fokozására az áringadozások és a spekulációs lehetőségek csökkentése érdekében, valamint igyekezzenek biztosítani a gyapotszál-kereskedelem nyomon követhetőségét a nyílt piacon; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a gyapottermesztés értékláncának résztvevőit, hogy tartózkodjanak az olyan egyoldalú intézkedésektől, mint amilyen az exporttilalom, törekedjenek az átláthatóság növelésére és az együttműködés fokozására az áringadozások és a spekulációs lehetőségek csökkentése érdekében, valamint igyekezzenek biztosítani a gyapotszál-kereskedelem nyomon követhetőségét a nyílt piacon;

| 17. | fontosnak tartja az uniós gyapottermesztés védelmét, megszilárdítva ezzel a leginkább érintett régiókra vonatkozó átmeneti szerkezetátalakítási intézkedéseket; |
| --- | --- |

17.

fontosnak tartja az uniós gyapottermesztés védelmét, megszilárdítva ezzel a leginkább érintett régiókra vonatkozó átmeneti szerkezetátalakítási intézkedéseket;

| 18. | felszólítja az ICAC-ot, hogy a gyapot társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági teljesítményével foglalkozó szakértői bizottságán (SEEP) keresztül rendszeresen értékelje a gyapottermelés társadalmi és környezeti hatását, és e felmérés eredményeit tegye közzé; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az ICAC-ot, hogy a gyapot társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági teljesítményével foglalkozó szakértői bizottságán (SEEP) keresztül rendszeresen értékelje a gyapottermelés társadalmi és környezeti hatását, és e felmérés eredményeit tegye közzé;

| 19. | felszólítja az ICAC-ot, hogy fontolja meg egy olyan hatékony, globális címkézési rendszer kialakításának lehetőségét, amely garantálja, hogy a termék előállítása során nem alkalmaztak gyermekmunkát vagy kényszermunkát az ellátási lánc és az előállítási folyamat egyetlen szakaszában sem; |
| --- | --- |

19.

felszólítja az ICAC-ot, hogy fontolja meg egy olyan hatékony, globális címkézési rendszer kialakításának lehetőségét, amely garantálja, hogy a termék előállítása során nem alkalmaztak gyermekmunkát vagy kényszermunkát az ellátási lánc és az előállítási folyamat egyetlen szakaszában sem;

| 20. | felszólítja a Kínai Népköztársaságot, amely a gyapotpiac legnagyobb szereplője, és egyben a legnagyobb gyapotkészlettel rendelkező ország, hogy fontolja meg az ICAC-hoz történő csatlakozást, és játsszon konstruktív szerepet a gyapotágazatban; felszólítja továbbá a Kínai Népköztársaságot, hogy határozottan lépjen fel a gyermekmunka és a kényszermunka gyapot- és textiliparban való alkalmazása ellen; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Kínai Népköztársaságot, amely a gyapotpiac legnagyobb szereplője, és egyben a legnagyobb gyapotkészlettel rendelkező ország, hogy fontolja meg az ICAC-hoz történő csatlakozást, és játsszon konstruktív szerepet a gyapotágazatban; felszólítja továbbá a Kínai Népköztársaságot, hogy határozottan lépjen fel a gyermekmunka és a kényszermunka gyapot- és textiliparban való alkalmazása ellen;

| 21. | felszólítja a Bizottságot, hogy:






  i. | rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a nemzetközi áruszervezetekben, többek között az ICAC-ban folytatott munkájáról és tevékenységeiről; |
| --- | --- | --- |

21.

felszólítja a Bizottságot, hogy:

i.

rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a nemzetközi áruszervezetekben, többek között az ICAC-ban folytatott munkájáról és tevékenységeiről;

| ii. | teljes mértékben aknázza ki az ICAC-tagságban rejlő lehetőségeket azért, hogy elősegítse a gyapotruházati iparban a piac átláthatóságát és a fenntarthatóságot; |
| --- | --- |

ii.

teljes mértékben aknázza ki az ICAC-tagságban rejlő lehetőségeket azért, hogy elősegítse a gyapotruházati iparban a piac átláthatóságát és a fenntarthatóságot;

| iii. | gyorsan reagáljon a gyapotexportra vonatkozó bármilyen esetleges korlátozásra és más, nagymértékű áringadozást előidéző tevékenységekre; |
| --- | --- |

iii.

gyorsan reagáljon a gyapotexportra vonatkozó bármilyen esetleges korlátozásra és más, nagymértékű áringadozást előidéző tevékenységekre;

| iv. | továbbra is biztosítsa az európai gyapottermesztők, -tisztítók, -kereskedők és -kutatók számára annak lehetőségét, hogy hallathassák a hangjukat; |
| --- | --- |

iv.

továbbra is biztosítsa az európai gyapottermesztők, -tisztítók, -kereskedők és -kutatók számára annak lehetőségét, hogy hallathassák a hangjukat;

| v. | javítsa a globális gyapottermesztési ellátási- és értékláncokkal kapcsolatos koordinációt, statisztikai adatok gyűjtését, előrejelzéseket, információmegosztást, valamint ellenőrzést; |
| --- | --- |

v.

javítsa a globális gyapottermesztési ellátási- és értékláncokkal kapcsolatos koordinációt, statisztikai adatok gyűjtését, előrejelzéseket, információmegosztást, valamint ellenőrzést;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ICAC-nak, az ILO-nak, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO), a Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alapnak (IFAD), az ENSZ Gyermekalapnak (UNICEF), a Világbanknak és a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), valamint a Kínai Népköztársaság kormányának. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az ICAC-nak, az ILO-nak, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO), a Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alapnak (IFAD), az ENSZ Gyermekalapnak (UNICEF), a Világbanknak és a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO), valamint a Kínai Népköztársaság kormányának.

---

(1)  HL C 99 E., 2012.4.3., 31. o.

(2)  HL C 99 E., 2012.4.3., 101. o.

(3)  HL L 303, 2012.10.31., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0586.

(5)  A 27 uniós tagállam textil- és ruházati ipara 2011-ben, Európai Ruházati és Textilipari Szervezet (Euratex), 2011

(6)  Az Unió és tagállamai által az afrikai gyapotipar fejlesztése számára nyújtott pénzügyi segítség összértéke 2004 óta meghaladta a 350 millió eurót. A gyapotipari fejlesztési támogatások adatai, Kereskedelmi Világszervezet, 2012.5.31.

(7)  2012, június 13-án elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0241.

(8)  ILO-IPEC, Global Child Labour Developments: Measuring Trends from 2004 to 2008, 2011.

(9)  A globális gyapottermeléssel kapcsolatos szakirodalom áttekintése és a témában folytatott kutatások értékelése az ICAC-nak a gyapot társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági teljesítményével foglalkozó szakértői bizottsága részére, 2008. július

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/145 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/145

---

P7_TA(2013)0100

A bangladesi helyzet

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása a bangladesi helyzetről (2013/2561(RSP))

(2016/C 036/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. január 17-i (1) , 2007. szeptember 6-i (2) és 2008. július 10-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. január 17-i (1) , 2007. szeptember 6-i (2) és 2008. július 10-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Bangladesi Népköztársaság között létrejött, a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásra (4),

| — | tekintettel a bangladesi parlament által 1973-ban elfogadott nemzetközi büntetőtörvényszékekre vonatkozó jogszabályra, melynek célja „a népirtást, emberiesség elleni bűncselekményeket, háborús bűnöket és egyéb, a nemzetközi jog szerinti bűncselekményeket elkövető személyek letartóztatása, bíróság elé állítása és megbüntetése”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bangladesi parlament által 1973-ban elfogadott nemzetközi büntetőtörvényszékekre vonatkozó jogszabályra, melynek célja „a népirtást, emberiesség elleni bűncselekményeket, háborús bűnöket és egyéb, a nemzetközi jog szerinti bűncselekményeket elkövető személyek letartóztatása, bíróság elé állítása és megbüntetése”,

| — | tekintettel az Ashton főképviselő szóvivője által 2013. január 22-én tett, a bangladesi nemzetközi büntetőtörvényszékek által hozott halálos ítélettel kapcsolatos, valamint a 2013. március 2-án tett, a bangladesi erőszakra vonatkozó nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ashton főképviselő szóvivője által 2013. január 22-én tett, a bangladesi nemzetközi büntetőtörvényszékek által hozott halálos ítélettel kapcsolatos, valamint a 2013. március 2-án tett, a bangladesi erőszakra vonatkozó nyilatkozatra,

| — | tekintettel a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó és a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2013. február 7-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó és a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2013. február 7-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Alapokmányában megfogalmazott elvekre, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Nemzetközi Emberi Jogi Konferencia bécsi nyilatkozatára és cselekvési programjára (1993), valamint a szociális fejlődésről szóló 1995. évi koppenhágai nyilatkozatra és cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Alapokmányában megfogalmazott elvekre, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Nemzetközi Emberi Jogi Konferencia bécsi nyilatkozatára és cselekvési programjára (1993), valamint a szociális fejlődésről szóló 1995. évi koppenhágai nyilatkozatra és cselekvési programra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén;

| B. | mivel a központi választási kampányban tett ígéretnek megfelelően az Awami Liga kormánya Sejk Haszína vezetésével létrehozott egy a háborús bűnöket kivizsgáló büntetőbíróságot az egykori Kelet- és Nyugat-Pakisztán közötti 1971-es kilenc hónapig tartó függetlenségi háború során elkövetett mészárlások kapcsán, melynek 300 000 és 3 millió közötti halálos áldozata volt, és amelynek során mintegy 200 000 nő esett nemi erőszak áldozatául; |
| --- | --- |

B.

mivel a központi választási kampányban tett ígéretnek megfelelően az Awami Liga kormánya Sejk Haszína vezetésével létrehozott egy a háborús bűnöket kivizsgáló büntetőbíróságot az egykori Kelet- és Nyugat-Pakisztán közötti 1971-es kilenc hónapig tartó függetlenségi háború során elkövetett mészárlások kapcsán, melynek 300 000 és 3 millió közötti halálos áldozata volt, és amelynek során mintegy 200 000 nő esett nemi erőszak áldozatául;

| C. | mivel a történelem során elkövetett egyik legsúlyosabb tömeggyilkosság traumája 40 évvel a történtek után még mindig beárnyékolja számos bangladesi polgár életét, és a bírósági eljárás célja, hogy az elismerés fontos momentumát biztosítsa számukra és kárpótolja őket szenvedéseikért; |
| --- | --- |

C.

mivel a történelem során elkövetett egyik legsúlyosabb tömeggyilkosság traumája 40 évvel a történtek után még mindig beárnyékolja számos bangladesi polgár életét, és a bírósági eljárás célja, hogy az elismerés fontos momentumát biztosítsa számukra és kárpótolja őket szenvedéseikért;

| D. | mivel 2013. január 21-én a Nemzetközi Büntetőtörvényszék (ICT) meghozta ítéletét Abdul Kalám Azad ellen az 1971-es függetlenségi háború során általa elkövetett emberiesség elleni bűncselekményekért, és a távollétében folytatott bírósági eljárást követően halálra ítélte őt; |
| --- | --- |

D.

mivel 2013. január 21-én a Nemzetközi Büntetőtörvényszék (ICT) meghozta ítéletét Abdul Kalám Azad ellen az 1971-es függetlenségi háború során általa elkövetett emberiesség elleni bűncselekményekért, és a távollétében folytatott bírósági eljárást követően halálra ítélte őt;

| E. | mivel 2013 február 5-én az ICT Abdulkádir Mollahot életfogytiglani szabadságvesztésre ítélte, ami érzelmektől sem mentes, ám nagyrészt békés tiltakozásokat eredményezett, amelyekben főleg fiatal emberek vettek részt a dakkai Shahbagh kereszteződésben; mivel az ún. „Shahbagh mozgalom” a halálos ítélet alkalmazására, valamint a vallási szélsőségektől mentes társadalom és politikai élet kialakítására szólított fel; |
| --- | --- |

E.

mivel 2013 február 5-én az ICT Abdulkádir Mollahot életfogytiglani szabadságvesztésre ítélte, ami érzelmektől sem mentes, ám nagyrészt békés tiltakozásokat eredményezett, amelyekben főleg fiatal emberek vettek részt a dakkai Shahbagh kereszteződésben; mivel az ún. „Shahbagh mozgalom” a halálos ítélet alkalmazására, valamint a vallási szélsőségektől mentes társadalom és politikai élet kialakítására szólított fel;

| F. | mivel a tiltakozásokat követően a kormány módosította az ICT 1973-as jogi aktusát, olyan rendelkezést vezetve be, amely lehetővé teszi a felperes számára, hogy fellebbezzen a bíróság által hozott ítélet ellen; mivel az Abdul Qader Mollah elleni bírósági ítélet így halálos ítéletté változtatható; mivel a visszaható hatályú jogalkotás e formája sérti a tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó normákat, aláássa az ICT munkájának legitimitását és sérti a nemzetközi jog kétszeres eljárás tilalmára (non bis in idem) vonatkozó rendelkezését, amelyet a Banglades által is aláírt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikke (7) bekezdése is tartalmaz; |
| --- | --- |

F.

mivel a tiltakozásokat követően a kormány módosította az ICT 1973-as jogi aktusát, olyan rendelkezést vezetve be, amely lehetővé teszi a felperes számára, hogy fellebbezzen a bíróság által hozott ítélet ellen; mivel az Abdul Qader Mollah elleni bírósági ítélet így halálos ítéletté változtatható; mivel a visszaható hatályú jogalkotás e formája sérti a tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó normákat, aláássa az ICT munkájának legitimitását és sérti a nemzetközi jog kétszeres eljárás tilalmára (non bis in idem) vonatkozó rendelkezését, amelyet a Banglades által is aláírt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikke (7) bekezdése is tartalmaz;

| G. | mivel a kormányzó Awami Liga párt több vezetője köztük a belügyminiszter is, támogatják a Shabagh Mozgalom követeléseit, azt javasolva, hogy a Dzsamáat e-Iszlámi pártot be kell tiltani és a párthoz közel álló médiaorgánumokat el kell hallgattatni; |
| --- | --- |

G.

mivel a kormányzó Awami Liga párt több vezetője köztük a belügyminiszter is, támogatják a Shabagh Mozgalom követeléseit, azt javasolva, hogy a Dzsamáat e-Iszlámi pártot be kell tiltani és a párthoz közel álló médiaorgánumokat el kell hallgattatni;

| H. | mivel 2013. február 28-án az ICT bejelentette, hogy a hindu kisebbség üldözését is magában foglaló vádakkal halálra ítéli Delvar Husszein Saídit, a Dzsamáat e-Iszlámi párt alelnökét, |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. február 28-án az ICT bejelentette, hogy a hindu kisebbség üldözését is magában foglaló vádakkal halálra ítéli Delvar Husszein Saídit, a Dzsamáat e-Iszlámi párt alelnökét,

| I. | mivel a szóban forgó, legutóbbi ítélet nyomán a helyzet tovább romlott, mivel a Dzsamáat párt hívei erőszakos tiltakozásokat tartottak az ítélet ellen, melyek során több mint hatvanan életüket veszítették; mivel a nem kormányzati szervezetek által adott tájékoztatás szerint a Dzsamáat párt tagjai és támogatói által végrehajtott támadásokra adott rendőri válaszlépések során a rendőrség többek közt éles lőszert is használt; |
| --- | --- |

I.

mivel a szóban forgó, legutóbbi ítélet nyomán a helyzet tovább romlott, mivel a Dzsamáat párt hívei erőszakos tiltakozásokat tartottak az ítélet ellen, melyek során több mint hatvanan életüket veszítették; mivel a nem kormányzati szervezetek által adott tájékoztatás szerint a Dzsamáat párt tagjai és támogatói által végrehajtott támadásokra adott rendőri válaszlépések során a rendőrség többek közt éles lőszert is használt;

| J. | mivel jelentések szerint a Dzsamáat aktivistái és a Bangladesi Nacionalista Párt néhány híve a közelmúltban több mint 40 hindu templom, lakóépület és bolt ellen hajtottak végre támadásokat országszerte, melynek során emberek százai váltak otthontalanná; mivel Banglades hindu és egyéb kisebbségei (pl. az Ahmadíja közösség) már többször is erőszakkal és az üldöztetéssel járó időszakot éltek át, nevezetesen az 1971-es háború során, valamint a 2001-es választásokat követően, és mivel ennek következményeként 2001 és 2011 között mintegy 900 000 hindu hagyta el Bangladest; |
| --- | --- |

J.

mivel jelentések szerint a Dzsamáat aktivistái és a Bangladesi Nacionalista Párt néhány híve a közelmúltban több mint 40 hindu templom, lakóépület és bolt ellen hajtottak végre támadásokat országszerte, melynek során emberek százai váltak otthontalanná; mivel Banglades hindu és egyéb kisebbségei (pl. az Ahmadíja közösség) már többször is erőszakkal és az üldöztetéssel járó időszakot éltek át, nevezetesen az 1971-es háború során, valamint a 2001-es választásokat követően, és mivel ennek következményeként 2001 és 2011 között mintegy 900 000 hindu hagyta el Bangladest;

| K. | mivel az ICT-n számos egyéb bírósági eljárás van folyamatban, és komoly kockázata van annak, hogy a bíróság az alpereseket bűnösnek találja és halálra ítéli; |
| --- | --- |

K.

mivel az ICT-n számos egyéb bírósági eljárás van folyamatban, és komoly kockázata van annak, hogy a bíróság az alpereseket bűnösnek találja és halálra ítéli;

| L. | mivel a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó és a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, valamint emberi jogi szervezetek aggodalmuknak adtak hangot a bíróság tisztességes és jogszerű bírósági eljárás tekintetében fennálló hiányosságaival kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy az egyik pert a vádlott távollétében folytatták le; |
| --- | --- |

L.

mivel a bírósági eljárás nélküli, gyorsított eljárásban foganatosított vagy önkényes kivégzésekkel foglalkozó különleges ENSZ-előadó és a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó, valamint emberi jogi szervezetek aggodalmuknak adtak hangot a bíróság tisztességes és jogszerű bírósági eljárás tekintetében fennálló hiányosságaival kapcsolatban, különös tekintettel arra, hogy az egyik pert a vádlott távollétében folytatták le;

| 1. | mélységesen aggasztja a Bangladesben a közelmúltban az ICT ítéleteit követően kirobbant erőszak, és sajnálatát fejezi ki az események halálos áldozatai miatt; |
| --- | --- |

1.

mélységesen aggasztja a Bangladesben a közelmúltban az ICT ítéleteit követően kirobbant erőszak, és sajnálatát fejezi ki az események halálos áldozatai miatt;

| 2. | részvétét fejezi ki az erőszakos események során meggyilkoltak és megsebesültek családtagjai számára; |
| --- | --- |

2.

részvétét fejezi ki az erőszakos események során meggyilkoltak és megsebesültek családtagjai számára;

| 3. | elismeri a megbékélés és az 1971-es függetlenségi háború során elkövetett bűntettekkel kapcsolatos igazságtétel és elszámoltathatóság szükségességét; hangsúlyozza az ICT e éren betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

3.

elismeri a megbékélés és az 1971-es függetlenségi háború során elkövetett bűntettekkel kapcsolatos igazságtétel és elszámoltathatóság szükségességét; hangsúlyozza az ICT e éren betöltött fontos szerepét;

| 4. | megismétli, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetést; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetést;

| 5. | felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy valamennyi halálos ítéletet váltsák fel enyhébb büntetésekkel, építsenek arra a pozitív fejleményre, hogy 2012-ben nem került sor egyetlen kivégzésre sem, valamint hogy a halálbüntetés eltörlése felé tett első lépésként vezessenek be hivatalos moratóriumot a kivégzésekre; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a bangladesi hatóságokat, hogy valamennyi halálos ítéletet váltsák fel enyhébb büntetésekkel, építsenek arra a pozitív fejleményre, hogy 2012-ben nem került sor egyetlen kivégzésre sem, valamint hogy a halálbüntetés eltörlése felé tett első lépésként vezessenek be hivatalos moratóriumot a kivégzésekre;

| 6. | sajnálattal veszi tudomásul az ICT működésében tapasztalt szabálytalanságokról – állítólagos megfélemlítés, a tanúk zaklatása és erőszakos eltüntetése, valamint a bírók, ügyészek és a kormány közti törvénytelen együttműködéssel kapcsolatos bizonyítékok – szóló jelentéseket; különösen ragaszkodik ahhoz, hogy a bűnüldöző hatóságok fokozzák a tanúk védelmének szavatolására szolgáló intézkedéseket; |
| --- | --- |

6.

sajnálattal veszi tudomásul az ICT működésében tapasztalt szabálytalanságokról – állítólagos megfélemlítés, a tanúk zaklatása és erőszakos eltüntetése, valamint a bírók, ügyészek és a kormány közti törvénytelen együttműködéssel kapcsolatos bizonyítékok – szóló jelentéseket; különösen ragaszkodik ahhoz, hogy a bűnüldöző hatóságok fokozzák a tanúk védelmének szavatolására szolgáló intézkedéseket;

| 7. | felhívja a bangladesi kormányt annak biztosítására, hogy az ICT szigorúan kövesse a nemzeti és nemzetközi igazságügyi normákat; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a szabad, tisztességes és átlátható tárgyalás, valamint az áldozatok védelemhez, igazsághoz, igazságtételhez és kárpótláshoz való jogának szavatolását; |
| --- | --- |

7.

felhívja a bangladesi kormányt annak biztosítására, hogy az ICT szigorúan kövesse a nemzeti és nemzetközi igazságügyi normákat; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza a szabad, tisztességes és átlátható tárgyalás, valamint az áldozatok védelemhez, igazsághoz, igazságtételhez és kárpótláshoz való jogának szavatolását;

| 8. | felhívja a bangladesi kormányt, hogy fokozza a jogállamiság érvényesítésére és a közrend fenntartására irányuló erőfeszítéseit; emlékezteti a kormányt az emberi jogok terén tett nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítésének kötelezettségére; |
| --- | --- |

8.

felhívja a bangladesi kormányt, hogy fokozza a jogállamiság érvényesítésére és a közrend fenntartására irányuló erőfeszítéseit; emlékezteti a kormányt az emberi jogok terén tett nemzetközi kötelezettségvállalásai teljesítésének kötelezettségére;

| 9. | határozottan elítéli a Dzsamáat e-Iszlámi hívei és az e párttal szövetséges pártok által a bűnüldöző hatóságok tagjai, az ICT ítéleteit támogatók, valamint a vallási és etnikai kisebbségek ellen elkövetett erőszakos cselekményeket; határozottan elítél minden, a lakosság ellen irányuló, megkülönböztetés nélküli erőszakos cselekményt; |
| --- | --- |

9.

határozottan elítéli a Dzsamáat e-Iszlámi hívei és az e párttal szövetséges pártok által a bűnüldöző hatóságok tagjai, az ICT ítéleteit támogatók, valamint a vallási és etnikai kisebbségek ellen elkövetett erőszakos cselekményeket; határozottan elítél minden, a lakosság ellen irányuló, megkülönböztetés nélküli erőszakos cselekményt;

| 10. | aggodalmának ad hangot a halálos áldozatok és sebesültek jelentős számával kapcsolatosan; felhívja a kormányt, utasítsa biztonsági erőinek tagjait arra, hogy szigorúan feleljenek meg a lehető legnagyobb önmérsékletre és a halálos erő alkalmazásának elkerülésére vonatkozó kötelezettségüknek, valamint hogy vizsgálják ki alaposan a tüntetések során meggyilkoltak halálának körülményeit; |
| --- | --- |

10.

aggodalmának ad hangot a halálos áldozatok és sebesültek jelentős számával kapcsolatosan; felhívja a kormányt, utasítsa biztonsági erőinek tagjait arra, hogy szigorúan feleljenek meg a lehető legnagyobb önmérsékletre és a halálos erő alkalmazásának elkerülésére vonatkozó kötelezettségüknek, valamint hogy vizsgálják ki alaposan a tüntetések során meggyilkoltak halálának körülményeit;

| 11. | annak biztosítására hívja fel a bangladesi hatóságokat, hogy a kínzás és rossz bánásmód állítólagos eseteit pártatlanul kivizsgálják, és a felelősöket bíróság elé állítják; |
| --- | --- |

11.

annak biztosítására hívja fel a bangladesi hatóságokat, hogy a kínzás és rossz bánásmód állítólagos eseteit pártatlanul kivizsgálják, és a felelősöket bíróság elé állítják;

| 12. | felszólítja az ország valamennyi politikai vezetőjét, hogy a további erőszak elkerülése érdekében enyhítsék a politikai feszültségeket, valamint utasítsák támogatóikat, hogy ne vegyenek részt semmilyen erőszakos cselekményben; felszólítja a bangladesi politikai pártokat, hogy kezdjenek egymással párbeszédet; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az ország valamennyi politikai vezetőjét, hogy a további erőszak elkerülése érdekében enyhítsék a politikai feszültségeket, valamint utasítsák támogatóikat, hogy ne vegyenek részt semmilyen erőszakos cselekményben; felszólítja a bangladesi politikai pártokat, hogy kezdjenek egymással párbeszédet;

| 13. | arra kéri a sajtót, hogy tartózkodjon az erőszakra való felbujtástól; annak biztosítására kéri a kormányt, hogy az újságírók és szerkesztők békés körülmények közt nyilváníthassanak véleményt, anélkül, hogy ezért zaklatnák, megfélemlítenék, letartóztatnák vagy megkínoznák őket; |
| --- | --- |

13.

arra kéri a sajtót, hogy tartózkodjon az erőszakra való felbujtástól; annak biztosítására kéri a kormányt, hogy az újságírók és szerkesztők békés körülmények közt nyilváníthassanak véleményt, anélkül, hogy ezért zaklatnák, megfélemlítenék, letartóztatnák vagy megkínoznák őket;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0027.

(2)  HL C 187. E, 2008.7.24., 240. o.

(3)  HL C 294. E, 2009.12.3., 77. o.

(4)  HL L 118., 2001.4.27., 48. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/147 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/147

---

P7_TA(2013)0101

Irak: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Irakról: a kisebbségi csoportok helyzete, különös tekintettel az iraki türkménekre (2013/2562(RSP))

(2016/C 036/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen az asszír közösségről szóló, 2006. április 6-i (1), valamint a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Irakról szóló korábbi állásfoglalásaira, nevezetesen az asszír közösségről szóló, 2006. április 6-i (1), valamint a keresztény közösségek elleni támadásokról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről az Iraki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az Európai Unió és Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011–2013) szóló dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Irakra vonatkozó közös stratégiáról (2011–2013) szóló dokumentumára,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Irakban elkövetett terrorista támadások legutóbbi hullámával kapcsolatban tett, 2013. január 25-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Irakban elkövetett terrorista támadások legutóbbi hullámával kapcsolatban tett, 2013. január 25-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Tuz Khurmatu-i temetésen bekövetkezett gyilkosságokkal kapcsolatban tett 2013. január 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashtonnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Tuz Khurmatu-i temetésen bekövetkezett gyilkosságokkal kapcsolatban tett 2013. január 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár és a Núri al-Maliki iraki miniszterelnök által 2007-ben kezdeményezett, Irakkal való nemzetközi megállapodásra, amely kötelezettséget vállal a szegények és a kiszolgáltatott csoportok nélkülözéssel és éhezéssel szembeni védelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár és a Núri al-Maliki iraki miniszterelnök által 2007-ben kezdeményezett, Irakkal való nemzetközi megállapodásra, amely kötelezettséget vállal a szegények és a kiszolgáltatott csoportok nélkülözéssel és éhezéssel szembeni védelmére,

| — | tekintettel az ENSZ iraki segélymissziója (UNAMI) és a Bizottság által 2012. december 19-én közösen benyújtott, „Az emberi jogok helyzete Irakban: 2012. január–június” című emberi jogi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ iraki segélymissziója (UNAMI) és a Bizottság által 2012. december 19-én közösen benyújtott, „Az emberi jogok helyzete Irakban: 2012. január–június” című emberi jogi jelentésre,

| — | tekintettel Navi Pillaynak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának ehhez kapcsolódó sajtóközleményére, mely szerint: „a 2012-ben ez idáig bekövetkezett kivégzések száma, valamint az, hogy véghezvitelükre tömegesen került sor, rendkívül veszélyes, semmivel sem igazolható és súlyosan veszélyezteti az iraki jogállamiság irányába tett kezdeti és bizonytalan lépéseket” |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillaynak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának ehhez kapcsolódó sajtóközleményére, mely szerint: „a 2012-ben ez idáig bekövetkezett kivégzések száma, valamint az, hogy véghezvitelükre tömegesen került sor, rendkívül veszélyes, semmivel sem igazolható és súlyosan veszélyezteti az iraki jogállamiság irányába tett kezdeti és bizonytalan lépéseket”

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. január 25-i nyilatkozatára, amelyben határozottan elítéli „az Irakban lezajlott terrorista támadások legutóbbi hullámát, amelynek során több száz embert öltek meg és a sebesültek száma ennél is több”, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. január 25-i nyilatkozatára, amelyben határozottan elítéli „az Irakban lezajlott terrorista támadások legutóbbi hullámát, amelynek során több száz embert öltek meg és a sebesültek száma ennél is több”,

| — | tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy hiten alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1981-ben elfogadott, a valláson vagy hiten alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-ban elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Irak is csatlakozott,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak sújtja és ez kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos vágyára; |
| --- | --- |

A.

mivel Irak továbbra is súlyos politikai, biztonsági és társadalmi-gazdasági kihívások elé néz, és mivel az ország politikailag rendkívül megosztott, erőszak sújtja és ez kedvezőtlenül hat az iraki nép béke, jólét és egy valós demokratikus átmenet iránti jogos vágyára;

| B. | mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít valamennyi állampolgára számára, különös tekintettel a 125. cikkre, amely közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat biztosít a különböző nemzetiségek, például a türkmének, a káldeusok, az asszírok és az összes többi nemzetiség számára, és mivel a kurdisztáni régió 2009 óta hatályos alkotmányának 31. cikke nemzeti, kulturális és közigazgatási autonómiát szavatol a türkmének, arabok, káldeus-asszír-szírek, örmények és más, kurdisztáni állampolgársággal rendelkező személyek számára, amennyiben ők alkotják a népesség többségét; |
| --- | --- |

B.

mivel az iraki alkotmány törvény előtti egyenlőséget biztosít valamennyi állampolgára számára, különös tekintettel a 125. cikkre, amely közigazgatási, politikai, kulturális és oktatási jogokat biztosít a különböző nemzetiségek, például a türkmének, a káldeusok, az asszírok és az összes többi nemzetiség számára, és mivel a kurdisztáni régió 2009 óta hatályos alkotmányának 31. cikke nemzeti, kulturális és közigazgatási autonómiát szavatol a türkmének, arabok, káldeus-asszír-szírek, örmények és más, kurdisztáni állampolgársággal rendelkező személyek számára, amennyiben ők alkotják a népesség többségét;

| C. | mivel az iraki parlament 2012. április 9-én létrehozta az Emberi Jogi Bizottságot, amely ugyan még nem működik teljes körűen, de Irak történelme során ez az első független, emberi jogi bizottság; |
| --- | --- |

C.

mivel az iraki parlament 2012. április 9-én létrehozta az Emberi Jogi Bizottságot, amely ugyan még nem működik teljes körűen, de Irak történelme során ez az első független, emberi jogi bizottság;

| D. | mivel a Parlament az iraki féllel folytatott politikai párbeszéd során az iraki emberi jogi helyzetre összpontosít, ami továbbra is súlyos aggodalomra ad okot, tekintettel a kiszolgáltatott helyzetű csoportok – köztük a kisebbségek – nem kielégítő helyzetére; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az iraki féllel folytatott politikai párbeszéd során az iraki emberi jogi helyzetre összpontosít, ami továbbra is súlyos aggodalomra ad okot, tekintettel a kiszolgáltatott helyzetű csoportok – köztük a kisebbségek – nem kielégítő helyzetére;

| E. | mivel az EU és Irak közötti megállapodás – és különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU és Irak közötti megállapodás – és különösen az abban foglalt emberi jogi záradék – hangsúlyozza, hogy az EU és Irak közötti politikai párbeszéd középpontjában az emberi jogoknak és a demokratikus intézmények megerősítésének kell állnia;

| F. | mivel Irak régóta számos etnikai és vallási kisebbségnek – többek között a türkméneknek, keresztényeknek, kurdoknak, sabakoknak, mandeusoknak, örményeknek, jeziditáknak, baháiknak, az iraki feketéknek, asszíroknak, zsidóknak, palesztinoknak és másoknak – ad otthont; |
| --- | --- |

F.

mivel Irak régóta számos etnikai és vallási kisebbségnek – többek között a türkméneknek, keresztényeknek, kurdoknak, sabakoknak, mandeusoknak, örményeknek, jeziditáknak, baháiknak, az iraki feketéknek, asszíroknak, zsidóknak, palesztinoknak és másoknak – ad otthont;

| G. | mivel az iraki kisebbségek az asszimilációs intézkedések céltáblái, és az iraki kormányban és a társult testületekben alulreprezentáltak; mivel az utóbbi években ennek következtében az iraki kisebbségi csoportok népessége drámaian csökkent, mivel közülük sokan elmenekültek az országból, másokat pedig lakóhelyük Irakon belüli áthelyezésére kényszerítették; |
| --- | --- |

G.

mivel az iraki kisebbségek az asszimilációs intézkedések céltáblái, és az iraki kormányban és a társult testületekben alulreprezentáltak; mivel az utóbbi években ennek következtében az iraki kisebbségi csoportok népessége drámaian csökkent, mivel közülük sokan elmenekültek az országból, másokat pedig lakóhelyük Irakon belüli áthelyezésére kényszerítették;

| H. | mivel állítólag a türkmének alkotják a harmadik legnépesebb etnikai kisebbségi csoportot Irakban; mivel a türkmének és kurdok között folyamatos vita zajlik az olajban és egyéb természeti erőforrásban gazdag régió, Kirkuk hovatartozása felől, melynek következtében a türkmének a kurd erők és arab szélsőséges csoportok támadásainak és emberrablásainak vannak kitéve; mivel a szunnita és síita türkmének is e vallási alapú támadások célpontjaivá váltak; |
| --- | --- |

H.

mivel állítólag a türkmének alkotják a harmadik legnépesebb etnikai kisebbségi csoportot Irakban; mivel a türkmének és kurdok között folyamatos vita zajlik az olajban és egyéb természeti erőforrásban gazdag régió, Kirkuk hovatartozása felől, melynek következtében a türkmének a kurd erők és arab szélsőséges csoportok támadásainak és emberrablásainak vannak kitéve; mivel a szunnita és síita türkmének is e vallási alapú támadások célpontjaivá váltak;

| I. | mivel a közelmúltban az iraki központi kormányzat és a kurdisztáni regionális önkormányzat közötti vita kiéleződött, ami negatív hatással van a régió biztonsági helyzetére és veszélybe sodorja a különböző etnikai csoportok, nevezetesen a kurdok, az arabok és a türkmének békés együttélését; |
| --- | --- |

I.

mivel a közelmúltban az iraki központi kormányzat és a kurdisztáni regionális önkormányzat közötti vita kiéleződött, ami negatív hatással van a régió biztonsági helyzetére és veszélybe sodorja a különböző etnikai csoportok, nevezetesen a kurdok, az arabok és a türkmének békés együttélését;

| J. | mivel Észak-Irak a területi konfliktusokon kívül a vallási alapú támadások célpontjává is vált, amelyek keretében szunnita csoportok gyakran intéznek akciót a síita lakosság ellen; mivel 2012. december 31-én 39 zarándokot öltek meg az Arbaínban tartott síita fesztiválon; mivel 2013. január 23-án az észak-iraki ninivei tartomány egyik városában, az iraki kormányzat és a kurdisztáni regionális önkormányzat között vita tárgyát képező és jelentős türkmén lakossággal rendelkező Tuz Khurmatu városában egy síita mecset ellen intézett támadás legalább 42 ember halálát okozta, és további 117 ember megsebesült; |
| --- | --- |

J.

mivel Észak-Irak a területi konfliktusokon kívül a vallási alapú támadások célpontjává is vált, amelyek keretében szunnita csoportok gyakran intéznek akciót a síita lakosság ellen; mivel 2012. december 31-én 39 zarándokot öltek meg az Arbaínban tartott síita fesztiválon; mivel 2013. január 23-án az észak-iraki ninivei tartomány egyik városában, az iraki kormányzat és a kurdisztáni regionális önkormányzat között vita tárgyát képező és jelentős türkmén lakossággal rendelkező Tuz Khurmatu városában egy síita mecset ellen intézett támadás legalább 42 ember halálát okozta, és további 117 ember megsebesült;

| K. | mivel a biztonsági helyzet jelentős javulása ellenére az iraki lakossággal szembeni erőszak továbbra is elfogadhatatlan mértékű, mindennaposak a bombázások és lövöldözések, és mivel a folyamatos feszültség és erőszak az irakiak többségét bizonytalanná teszi a jövőjét tekintve, és ellehetetleníti az iraki lakosság általános gazdasági és társadalmi integrációjának előmozdítását; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztonsági helyzet jelentős javulása ellenére az iraki lakossággal szembeni erőszak továbbra is elfogadhatatlan mértékű, mindennaposak a bombázások és lövöldözések, és mivel a folyamatos feszültség és erőszak az irakiak többségét bizonytalanná teszi a jövőjét tekintve, és ellehetetleníti az iraki lakosság általános gazdasági és társadalmi integrációjának előmozdítását;

| 1. | mély aggodalommal tekint azokra az elsősorban a szunniták és a síiták közötti erőszakos cselekményekre, amelyeknek az iraki polgári lakosság esik áldozatául, de a kiszolgáltatott helyzetű csoportok, például a vallási, etnikai és kulturális kisebbségek ellen indított támadásokra is; felhívja az iraki hatóságokat a biztonság és a közrend fokozására, valamint az országban dúló terrorizmus és vallási alapú erőszak elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalommal tekint azokra az elsősorban a szunniták és a síiták közötti erőszakos cselekményekre, amelyeknek az iraki polgári lakosság esik áldozatául, de a kiszolgáltatott helyzetű csoportok, például a vallási, etnikai és kulturális kisebbségek ellen indított támadásokra is; felhívja az iraki hatóságokat a biztonság és a közrend fokozására, valamint az országban dúló terrorizmus és vallási alapú erőszak elleni küzdelemre;

| 2. | elítéli a 2013. január 23-án, Tuz Khurmatuban, egy előző napon meggyilkolt türkmén köztisztviselő temetésén végrehajtott támadást, amely 42 ember halálát okozta és további 117 ember sebesüléséhez vezetett, elítéli továbbá a 2013. február 3-i támadást, amelynek során egy kirkuki rendőrőrs előtti öngyilkos bombamerényletben 30 ember meghalt és további 70 megsebesült, valamint a 2012. december 16-i támadást, amelyben elraboltak, megkínoztak és elevenen elégettek két türkmén tanárt; |
| --- | --- |

2.

elítéli a 2013. január 23-án, Tuz Khurmatuban, egy előző napon meggyilkolt türkmén köztisztviselő temetésén végrehajtott támadást, amely 42 ember halálát okozta és további 117 ember sebesüléséhez vezetett, elítéli továbbá a 2013. február 3-i támadást, amelynek során egy kirkuki rendőrőrs előtti öngyilkos bombamerényletben 30 ember meghalt és további 70 megsebesült, valamint a 2012. december 16-i támadást, amelyben elraboltak, megkínoztak és elevenen elégettek két türkmén tanárt;

| 3. | határozottan elítél valamennyi terrortámadást, és részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak; |
| --- | --- |

3.

határozottan elítél valamennyi terrortámadást, és részvétét nyilvánítja az elhunytak és a sebesültek családjainak és barátainak;

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az instabilitás és a vallási alapú erőszak újbóli megjelenése Irakban veszélyeztetheti a 2013. április 20-án esedékes tartományi választásokat, amelyek elhalasztása veszélyeztetheti egy demokratikusabb és befogadóbb kormányzati struktúra esélyét; |
| --- | --- |

4.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az instabilitás és a vallási alapú erőszak újbóli megjelenése Irakban veszélyeztetheti a 2013. április 20-án esedékes tartományi választásokat, amelyek elhalasztása veszélyeztetheti egy demokratikusabb és befogadóbb kormányzati struktúra esélyét;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkotmányban a türkmének és más kisebbségek jogaira való utalás ellenére a kisebbségek továbbra is etnikai és vallási alapú erőszak és megkülönböztetés áldozatai; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az alkotmányban a türkmének és más kisebbségek jogaira való utalás ellenére a kisebbségek továbbra is etnikai és vallási alapú erőszak és megkülönböztetés áldozatai;

| 6. | felhívja az iraki kormányzatot és a kurdisztáni regionális önkormányzatot, hogy e támadásokat ítéljék el, és folytassanak teljes körű és haladéktalan vizsgálatot a régióban a közelmúltban bekövetkezett terrortámadások, köztük a Tuz Khurmatu-i síita mecset elleni véres bombatámadás ügyében, és állítsák a felelősöket bíróság elé; |
| --- | --- |

6.

felhívja az iraki kormányzatot és a kurdisztáni regionális önkormányzatot, hogy e támadásokat ítéljék el, és folytassanak teljes körű és haladéktalan vizsgálatot a régióban a közelmúltban bekövetkezett terrortámadások, köztük a Tuz Khurmatu-i síita mecset elleni véres bombatámadás ügyében, és állítsák a felelősöket bíróság elé;

| 7. | felhívja az iraki kormányt és a kurdisztáni regionális önkormányzatot, hogy tegyenek azonnali intézkedéseket a ninivei fennsíkon zajló területi vita fokozatos lecsendesítésére, a tartomány kulturális, etnikai és vallási sokszínűségének elismerésére, és annak lehetővé tételére, hogy polgárai szabadon megválasszák identitásukat, beleértve nyelvüket, vallásukat és kultúrájukat; |
| --- | --- |

7.

felhívja az iraki kormányt és a kurdisztáni regionális önkormányzatot, hogy tegyenek azonnali intézkedéseket a ninivei fennsíkon zajló területi vita fokozatos lecsendesítésére, a tartomány kulturális, etnikai és vallási sokszínűségének elismerésére, és annak lehetővé tételére, hogy polgárai szabadon megválasszák identitásukat, beleértve nyelvüket, vallásukat és kultúrájukat;

| 8. | felhívja az iraki képviselőtanácsban képviselt politikai erőket, hogy folytassanak valódi, befogadó nemzeti párbeszédet Irak hatékony demokratikus irányításának és az iraki polgárokat megillető egyéni és kollektív jogok tiszteletben tartásának biztosítása céljából; sürgeti az iraki kormányt a határozatlan időre elhalasztott népszámlálás elvégzésére a türkmén és egyéb kisebbségekhez tartozó lakosság számának meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felhívja az iraki képviselőtanácsban képviselt politikai erőket, hogy folytassanak valódi, befogadó nemzeti párbeszédet Irak hatékony demokratikus irányításának és az iraki polgárokat megillető egyéni és kollektív jogok tiszteletben tartásának biztosítása céljából; sürgeti az iraki kormányt a határozatlan időre elhalasztott népszámlálás elvégzésére a türkmén és egyéb kisebbségekhez tartozó lakosság számának meghatározása érdekében;

| 9. | felhívja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket általában minden iraki állampolgár, és különösen a sebezhető etnikai és vallási kisebbségekhez tartozó személyek biztonságának és védelmének garantálására; felhívja a kormányt, hogy utasítsa a biztonsági erőket arra, hogy tanúsítsanak önmérsékletet a közrend fenntartása során, tiszteletben tartva a jogállamiságot és a nemzetközi normákat; |
| --- | --- |

9.

felhívja az iraki kormányt és minden politikai vezetőt, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket általában minden iraki állampolgár, és különösen a sebezhető etnikai és vallási kisebbségekhez tartozó személyek biztonságának és védelmének garantálására; felhívja a kormányt, hogy utasítsa a biztonsági erőket arra, hogy tanúsítsanak önmérsékletet a közrend fenntartása során, tiszteletben tartva a jogállamiságot és a nemzetközi normákat;

| 10. | ezzel összefüggésben üdvözli a fogdák és börtönök átalakítási és újjáépítési programjának közelmúltbeli elindítását az iraki igazságügyi minisztérium fennhatósága alatt, és azt reméli, hogy ez elő fogja segíteni az emberi jogi szervezetek által bírált, helyi szinten alkalmazott erőszak és széles körű büntetlenség megszüntetését Irakban; |
| --- | --- |

10.

ezzel összefüggésben üdvözli a fogdák és börtönök átalakítási és újjáépítési programjának közelmúltbeli elindítását az iraki igazságügyi minisztérium fennhatósága alatt, és azt reméli, hogy ez elő fogja segíteni az emberi jogi szervezetek által bírált, helyi szinten alkalmazott erőszak és széles körű büntetlenség megszüntetését Irakban;

| 11. | mélységesen sajnálja, hogy Irakban nagy számban történnek kivégzések, amelyek mögött gyakran tisztességtelen tárgyalásokat követően, erőszakkal kicsikart vallomások alapján hozott halálos ítéletek állnak; sürgősen felszólítja az iraki kormányt, hogy hirdesse meg a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés közeljövőbeli eltörlése céljából; |
| --- | --- |

11.

mélységesen sajnálja, hogy Irakban nagy számban történnek kivégzések, amelyek mögött gyakran tisztességtelen tárgyalásokat követően, erőszakkal kicsikart vallomások alapján hozott halálos ítéletek állnak; sürgősen felszólítja az iraki kormányt, hogy hirdesse meg a kivégzésekre vonatkozó moratóriumot a halálbüntetés közeljövőbeli eltörlése céljából;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az iraki hatóságok és a nemzetközi segélyszervezetek összehangolt fellépését a kiszolgáltatott csoportok segítésére kell fordítani, megfelelő feltételeket teremtve biztonságuk és méltóságuk garantálásához, elsősorban az Irakban élő összes vallási és etnikai közösség közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet előmozdító kezdeményezések révén; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az iraki hatóságok és a nemzetközi segélyszervezetek összehangolt fellépését a kiszolgáltatott csoportok segítésére kell fordítani, megfelelő feltételeket teremtve biztonságuk és méltóságuk garantálásához, elsősorban az Irakban élő összes vallási és etnikai közösség közötti párbeszédet és kölcsönös tiszteletet előmozdító kezdeményezések révén;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EUJUST LEX kezdeményezéseiben – lehetőség szerint – megfelelően előtérbe kell helyezni a türkmének jogait és általában a kisebbségi jogokat, és üdvözli az EUJUST LEX iraki missziójának sikerét, valamint végrehajtásának pozitív mérlegét; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az EUJUST LEX kezdeményezéseiben – lehetőség szerint – megfelelően előtérbe kell helyezni a türkmének jogait és általában a kisebbségi jogokat, és üdvözli az EUJUST LEX iraki missziójának sikerét, valamint végrehajtásának pozitív mérlegét;

| 14. | kitart amellett, hogy az Európai Unió és az Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodással létrehozott Együttműködési Tanácsot kommunikációs csatornaként kell használni, amelyen keresztül az iraki etnikai és vallási kisebbségek helyzetével kapcsolatos aggodalmak eljuthatnak Irakhoz; |
| --- | --- |

14.

kitart amellett, hogy az Európai Unió és az Irak közötti partnerségi és együttműködési megállapodással létrehozott Együttműködési Tanácsot kommunikációs csatornaként kell használni, amelyen keresztül az iraki etnikai és vallási kisebbségek helyzetével kapcsolatos aggodalmak eljuthatnak Irakhoz;

| 15. | kéri, hogy a nemzetközi közösség és az Unió támogassa az iraki kormányt, hogy 2013. áprilisában békés, szabad és tisztességes választásokra kerülhessen sor; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy a nemzetközi közösség és az Unió támogassa az iraki kormányt, hogy 2013. áprilisában békés, szabad és tisztességes választásokra kerülhessen sor;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az iraki kormánynak és képviselőtanácsnak, a kurdisztáni regionális önkormányzatnak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

(1)  HL C 293. E, 2006.12.2., 322. o.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3., 115. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0022.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/150

---

P7_TA(2013)0102

Arafat Dzsarádát esete és a palesztin foglyok helyzete az izraeli börtönökben

Az Európai Parlament 2013. március 14-i állásfoglalása Arafat Dzsarádát esetéről és a palesztin foglyok helyzetéről az izraeli börtönökben (2013/2563(RSP))

(2016/C 036/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az izraeli börtönökben fogva tartott palesztin foglyok helyzetéről szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1) és az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájáról szóló 2012. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az izraeli börtönökben fogva tartott palesztin foglyok helyzetéről szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (1) és az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájáról szóló 2012. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő szóvivőjének az izraeli palesztin éhségsztrájkolók körülményeivel kapcsolatban tett 2013. február 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő szóvivőjének az izraeli palesztin éhségsztrájkolók körülményeivel kapcsolatban tett 2013. február 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Uniónak az éhségsztrájkot folytató palesztin foglyokról szóló 2012. május 8-i helyszíni nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az éhségsztrájkot folytató palesztin foglyokról szóló 2012. május 8-i helyszíni nyilatkozatára,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra (az EU–Izrael Társulási Megállapodásra), különösen pedig annak az emberi jogokról szóló 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről Izrael Állam közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra (az EU–Izrael Társulási Megállapodásra), különösen pedig annak az emberi jogokról szóló 2. cikkére,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-ös ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód elleni 1984-ös ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1989. évi gyermekjogi egyezményére,

| — | tekintettel az ENSZ vonatkozó, a közel-keleti konfliktusról szóló határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ vonatkozó, a közel-keleti konfliktusról szóló határozataira,

| — | tekintettel Ban Ki-mun ENSZ-főtitkár 2013. február 19-i nyilatkozatára, amelyben aggodalmát fejezte ki az Izraelben éhségsztrájkoló palesztin foglyok körülményei miatt, továbbá az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Navi Pillaynak a palesztin foglyokkal kapcsolatban tett 2013. február 13-i nyilatkozatára, valamint a megszállt palesztin területek emberi jogi helyzetéért felelős különleges ENSZ-előadónak, Richard Falknak az Arafat Dzsarádát palesztin fogoly halálával kapcsolatban tett, 2013. február 27-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki-mun ENSZ-főtitkár 2013. február 19-i nyilatkozatára, amelyben aggodalmát fejezte ki az Izraelben éhségsztrájkoló palesztin foglyok körülményei miatt, továbbá az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Navi Pillaynak a palesztin foglyokkal kapcsolatban tett 2013. február 13-i nyilatkozatára, valamint a megszállt palesztin területek emberi jogi helyzetéért felelős különleges ENSZ-előadónak, Richard Falknak az Arafat Dzsarádát palesztin fogoly halálával kapcsolatban tett, 2013. február 27-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a UNICEF „Gyermekek izraeli katonai őrizetben: észrevételek és ajánlások” című, 2013. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNICEF „Gyermekek izraeli katonai őrizetben: észrevételek és ajánlások” című, 2013. februári jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Arafat Dzsarádátot 2013. február 18-án tartóztatták le azzal a gyanúval, hogy köveket dobál izraeli célpontokra, és mivel 2013. február 23-án a megiddói börtönben meghalt; mivel halálának oka vitatott; mivel az izraeli hatóságok állítása szerint szívrohamban halt meg, és mivel a boncolás során feltárt bevérzések és bordatörések az újraélesztési kísérletekre jellemzőek, amelyeket a büntetés-végrehajtási szolgálat végzett el; mivel e boncolás alapján a palesztin hatóságok azt állítják, hogy Dzsaráfát kínzások következtében vesztette életét; |
| --- | --- |

A.

mivel Arafat Dzsarádátot 2013. február 18-án tartóztatták le azzal a gyanúval, hogy köveket dobál izraeli célpontokra, és mivel 2013. február 23-án a megiddói börtönben meghalt; mivel halálának oka vitatott; mivel az izraeli hatóságok állítása szerint szívrohamban halt meg, és mivel a boncolás során feltárt bevérzések és bordatörések az újraélesztési kísérletekre jellemzőek, amelyeket a büntetés-végrehajtási szolgálat végzett el; mivel e boncolás alapján a palesztin hatóságok azt állítják, hogy Dzsaráfát kínzások következtében vesztette életét;

| B. | mivel csaknem az összes – mintegy 4 500 – Izraelben fogva tartott palesztin fogoly részt vett az éhségsztrájkban, amelynek során Dzsarádát halála elleni tiltakozásképpen megtagadták az étkezést; mivel az elmúlt napokban Ciszjordánia utcáin összecsapásokra került sor, mivel a palesztinok elítélték a palesztin foglyok izraeli börtönkörülményeit; |
| --- | --- |

B.

mivel csaknem az összes – mintegy 4 500 – Izraelben fogva tartott palesztin fogoly részt vett az éhségsztrájkban, amelynek során Dzsarádát halála elleni tiltakozásképpen megtagadták az étkezést; mivel az elmúlt napokban Ciszjordánia utcáin összecsapásokra került sor, mivel a palesztinok elítélték a palesztin foglyok izraeli börtönkörülményeit;

| C. | mivel a palesztin foglyok és fogvatartottak ügye messzemenő politikai, társadalmi és humanitárius következményekkel jár; mivel a palesztin politikai foglyok és volt fogvatartottak kiemelkedő szerepet játszanak a palesztin társadalomban; mivel Izrael több mint 4 800 politikai foglyot – köztük sok nőt és gyermeket –, több mint 100, az Oslói Egyezmény megkötése előtt bebörtönzött személyt, a Palesztin Törvényhozó Tanács (PTT) tagjai közül pedig 15-öt tart fogva; mivel közülük 178-at – többek között 9 PTT-képviselőt – adminisztratív őrizetben tartanak; mivel egy palesztin és izraeli emberi jogi szervezetek által 2013. márciusban tett nyilatkozat szerint a jelentések alapján 1967 óta izraeli börtönökben legalább 71 palesztin fogoly halt meg közvetlenül a kínzások következtében; |
| --- | --- |

C.

mivel a palesztin foglyok és fogvatartottak ügye messzemenő politikai, társadalmi és humanitárius következményekkel jár; mivel a palesztin politikai foglyok és volt fogvatartottak kiemelkedő szerepet játszanak a palesztin társadalomban; mivel Izrael több mint 4 800 politikai foglyot – köztük sok nőt és gyermeket –, több mint 100, az Oslói Egyezmény megkötése előtt bebörtönzött személyt, a Palesztin Törvényhozó Tanács (PTT) tagjai közül pedig 15-öt tart fogva; mivel közülük 178-at – többek között 9 PTT-képviselőt – adminisztratív őrizetben tartanak; mivel egy palesztin és izraeli emberi jogi szervezetek által 2013. márciusban tett nyilatkozat szerint a jelentések alapján 1967 óta izraeli börtönökben legalább 71 palesztin fogoly halt meg közvetlenül a kínzások következtében;

| D. | mivel a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó palesztin foglyok többségét Izrael területén belül található börtönökben tartják fogva; mivel a foglyok túlnyomó többsége számára gyakran lehetetlen vagy igen nehéz azon joguk gyakorlása, hogy családjukból látogatókat fogadjanak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó palesztin foglyok többségét Izrael területén belül található börtönökben tartják fogva; mivel a foglyok túlnyomó többsége számára gyakran lehetetlen vagy igen nehéz azon joguk gyakorlása, hogy családjukból látogatókat fogadjanak;

| E. | mivel az izraeli katonai adminisztratív letartóztatási parancs lehetővé teszi a vád és büntetőeljárás nélküli őrizetbe vételt, olyan bizonyítékok alapján, amelyeket sem a fogva tartottak, sem ügyvédeik nem ismerhetnek meg, és mivel e parancsok időbeli hatálya akár hat hónapig is terjedhet, és határozatlan időre meghosszabbítható; mivel az Izraeli Legfelsőbb Bíróság a közelmúltban bírálattal illette a katonai bíróságokat és a katonai főügyész testületét az adminisztratív letartóztatási parancsok kiterjesztésére irányuló fellépéseik miatt; |
| --- | --- |

E.

mivel az izraeli katonai adminisztratív letartóztatási parancs lehetővé teszi a vád és büntetőeljárás nélküli őrizetbe vételt, olyan bizonyítékok alapján, amelyeket sem a fogva tartottak, sem ügyvédeik nem ismerhetnek meg, és mivel e parancsok időbeli hatálya akár hat hónapig is terjedhet, és határozatlan időre meghosszabbítható; mivel az Izraeli Legfelsőbb Bíróság a közelmúltban bírálattal illette a katonai bíróságokat és a katonai főügyész testületét az adminisztratív letartóztatási parancsok kiterjesztésére irányuló fellépéseik miatt;

| F. | mivel a palesztin politikai foglyok több ízben éhségsztrájkot folytattak, amelyekhez egyszerre több száz fogoly csatlakozott; mivel több palesztin fogva tartott továbbra is tartós éhségsztrájkot folytat; |
| --- | --- |

F.

mivel a palesztin politikai foglyok több ízben éhségsztrájkot folytattak, amelyekhez egyszerre több száz fogoly csatlakozott; mivel több palesztin fogva tartott továbbra is tartós éhségsztrájkot folytat;

| G. | mivel a női foglyok a palesztin fogva tartottak különösen veszélyeztetett csoportját jelentik; |
| --- | --- |

G.

mivel a női foglyok a palesztin fogva tartottak különösen veszélyeztetett csoportját jelentik;

| H. | mivel becslések szerint az izraeli biztonsági erők Ciszjordániában évente 700 palesztin gyermeket tartóztatnak le; mivel az UNICEF által az izraeli katonai fogva tartási rendszerrel kapcsolatba kerülő palesztin gyermekekkel szemben alkalmazott gyakorlatokról 2013 februárjában készített áttekintés szerint e gyermekek bántalmazása általánosnak és rendszerszerűnek tűnik; |
| --- | --- |

H.

mivel becslések szerint az izraeli biztonsági erők Ciszjordániában évente 700 palesztin gyermeket tartóztatnak le; mivel az UNICEF által az izraeli katonai fogva tartási rendszerrel kapcsolatba kerülő palesztin gyermekekkel szemben alkalmazott gyakorlatokról 2013 februárjában készített áttekintés szerint e gyermekek bántalmazása általánosnak és rendszerszerűnek tűnik;

| I. | mivel a társulási megállapodás 2. cikke értelmében az Európai Unió és Izrael közötti kapcsolatok az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán alapulnak, melyek e megállapodás alapvető elemét képezik; mivel az EU–Izrael cselekvési terv a felek által egyaránt elfogadott közös értékek között hangsúlyozza az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

I.

mivel a társulási megállapodás 2. cikke értelmében az Európai Unió és Izrael közötti kapcsolatok az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán alapulnak, melyek e megállapodás alapvető elemét képezik; mivel az EU–Izrael cselekvési terv a felek által egyaránt elfogadott közös értékek között hangsúlyozza az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását,

| 1. | legmélyebb aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Arafat Dzsarádát palesztin fogoly 2013. február 23-án izraeli fogságban életét vesztette, és részvétét fejezi ki családjának; |
| --- | --- |

1.

legmélyebb aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Arafat Dzsarádát palesztin fogoly 2013. február 23-án izraeli fogságban életét vesztette, és részvétét fejezi ki családjának;

| 2. | mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy miután Dzsarádát vitatott körülmények között halt meg a megiddói börtönben, Ciszjordániában kiújultak a feszültségek; felszólítja valamennyi felet, hogy a legnagyobb önuralomról tegyenek bizonyságot, és a további erőszak megelőzése érdekében tartózkodjanak a provokatív fellépésektől, valamint tegyenek pozitív lépéseket a bizalom helyreállítására és a jelenlegi feszültségek oldására; |
| --- | --- |

2.

mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy miután Dzsarádát vitatott körülmények között halt meg a megiddói börtönben, Ciszjordániában kiújultak a feszültségek; felszólítja valamennyi felet, hogy a legnagyobb önuralomról tegyenek bizonyságot, és a további erőszak megelőzése érdekében tartózkodjanak a provokatív fellépésektől, valamint tegyenek pozitív lépéseket a bizalom helyreállítására és a jelenlegi feszültségek oldására;

| 3. | felhívja az izraeli hatóságokat, hogy azonnal indítsanak független, pártatlan és átlátható vizsgálatot annak érdekében, hogy tisztázzák Dzsarádát halálának körülményeit és mindazokat az állításokat, amelyek a palesztin foglyok kínzására és a velük szemben alkalmazott kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódra és büntetésre vonatkoznak; |
| --- | --- |

3.

felhívja az izraeli hatóságokat, hogy azonnal indítsanak független, pártatlan és átlátható vizsgálatot annak érdekében, hogy tisztázzák Dzsarádát halálának körülményeit és mindazokat az állításokat, amelyek a palesztin foglyok kínzására és a velük szemben alkalmazott kegyetlen, embertelen és megalázó bánásmódra és büntetésre vonatkoznak;

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy egyetért Izrael jogos biztonsági aggodalmaival; ugyanakkor úgy véli, hogy valamennyi fogoly bánásmódját illetően teljes mértékben tiszteletben kell tartani a jogállamiságot, mivel egy demokratikus ország számára ez döntő fontosságú; ezért felszólítja az izraeli kormányt, hogy tartsa tiszteletben a palesztin foglyok jogait, és óvja meg egészségüket és életüket; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangsúlyozza, hogy egyetért Izrael jogos biztonsági aggodalmaival; ugyanakkor úgy véli, hogy valamennyi fogoly bánásmódját illetően teljes mértékben tiszteletben kell tartani a jogállamiságot, mivel egy demokratikus ország számára ez döntő fontosságú; ezért felszólítja az izraeli kormányt, hogy tartsa tiszteletben a palesztin foglyok jogait, és óvja meg egészségüket és életüket;

| 5. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy palesztin fogva tartottakat vád nélkül tartanak adminisztratív őrizetben; hangsúlyozza, hogy e fogva tartottak ellen vádat kell emelni, és őket bíróság elé kell állítani, a nemzetközi normákkal összhangban álló igazságszolgáltatási garanciák mellett, vagy haladéktalanul szabadon kell őket bocsátani; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy palesztin fogva tartottakat vád nélkül tartanak adminisztratív őrizetben; hangsúlyozza, hogy e fogva tartottak ellen vádat kell emelni, és őket bíróság elé kell állítani, a nemzetközi normákkal összhangban álló igazságszolgáltatási garanciák mellett, vagy haladéktalanul szabadon kell őket bocsátani;

| 6. | kitart amellett, hogy a foglyok családtagjaik fogadásához való jogát azonnal életbe kell léptetni, és felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy első lépésként teremtsék meg az e jog gyakorlásához szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy a foglyok családtagjaik fogadásához való jogát azonnal életbe kell léptetni, és felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy első lépésként teremtsék meg az e jog gyakorlásához szükséges feltételeket;

| 7. | mélységes aggodalmának ad hangot a tartós éhségsztrájkot folytató palesztin foglyok helyzete és egészségügyi állapota miatt; támogatásáról biztosítja a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának a kritikus állapotban lévő foglyok/fogva tartottak életének megmentése érdekében tett erőfeszítéseit, és felszólítja Izraelt, hogy valamennyi éhségsztrájkoló számára korlátozás nélkül biztosítsa a megfelelő orvosi ellátáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

7.

mélységes aggodalmának ad hangot a tartós éhségsztrájkot folytató palesztin foglyok helyzete és egészségügyi állapota miatt; támogatásáról biztosítja a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának a kritikus állapotban lévő foglyok/fogva tartottak életének megmentése érdekében tett erőfeszítéseit, és felszólítja Izraelt, hogy valamennyi éhségsztrájkoló számára korlátozás nélkül biztosítsa a megfelelő orvosi ellátáshoz való hozzáférést;

| 8. | ismételten kéri a PTT valamennyi bebörtönzött tagjának – köztük Marván Bargúti – azonnali szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

8.

ismételten kéri a PTT valamennyi bebörtönzött tagjának – köztük Marván Bargúti – azonnali szabadon bocsátását;

| 9. | felszólítja az izraeli hatóságokat annak biztosítására, hogy a palesztin női és gyermekfoglyok és fogva tartottak megfelelő védelemben és elbánásban részesüljenek, összhangban azon vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, amelyeknek Izrael is részes fele; |
| --- | --- |

9.

felszólítja az izraeli hatóságokat annak biztosítására, hogy a palesztin női és gyermekfoglyok és fogva tartottak megfelelő védelemben és elbánásban részesüljenek, összhangban azon vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, amelyeknek Izrael is részes fele;

| 10. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy kövessék szoros figyelemmel a palesztin foglyok és fogva tartottak, köztük a nők és gyermekek sorsát, és e kérdést az Izraellel bármely szinten folytatott politikai párbeszéd során vessék fel; kitart amellett, hogy e kérdést az Izrael által az európai szomszédságpolitikában elért haladásról szóló következő jelentésbe bele kell foglalni; |
| --- | --- |

10.

felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy kövessék szoros figyelemmel a palesztin foglyok és fogva tartottak, köztük a nők és gyermekek sorsát, és e kérdést az Izraellel bármely szinten folytatott politikai párbeszéd során vessék fel; kitart amellett, hogy e kérdést az Izrael által az európai szomszédságpolitikában elért haladásról szóló következő jelentésbe bele kell foglalni;

| 11. | kéri, hogy a Parlament tényfeltáró misszió keretében értékelje a jelenlegi helyzetet a palesztin foglyok – köztük a nők és gyermekek – fogva tartási körülményei, valamint az adminisztratív őrizet tekintetében; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a Parlament tényfeltáró misszió keretében értékelje a jelenlegi helyzetet a palesztin foglyok – köztük a nők és gyermekek – fogva tartási körülményei, valamint az adminisztratív őrizet tekintetében;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Izrael kormányának, a Knesszetnek, a Palesztin Hatóság elnökének, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Kvartett közel-keleti megbízottjának, az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Izrael kormányának, a Knesszetnek, a Palesztin Hatóság elnökének, a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a Kvartett közel-keleti megbízottjának, az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlés elnökének, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának.

---

(1)  HL C 295. E, 2009.12.4., 47. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0298.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. március 12., kedd

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/153

---

P7_TA(2013)0061

Transzeurópai energiainfrastruktúrák ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai energiainfrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0658 – C7-0371/2011 – 2011/0300(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0658), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0658),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0371/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0371/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-jei véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-jei véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 5-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0036/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 125. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 137. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0300

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 347/2013/EU rendelet.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/154

---

P7_TA(2013)0063

Az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályok és cselekvési tervek ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-megváltoztatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és abszorpciójára vonatkozó elszámolási szabályokról és cselekvési tervekről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0093 – C7-0074/2012 – 2012/0042(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0093), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0093),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0074/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0074/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0317/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0317/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 351., 2012.11.15., 85. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0042

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatású gázoknak a földhasználatból, a földhasználat-változtatásból és az erdőgazdálkodási tevékenységekből eredő kibocsátására és elnyelésére vonatkozó elszámolási szabályokról és az e tevékenységekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 529/2013/EU határozat.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/155

---

P7_TA(2013)0064

Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszer ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0789 – C7-0433/2011 – 2011/0372(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0789),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0433/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0433/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0191/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0191/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 169. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 51. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0372

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 525/2013/EU rendelet.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/156 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/156

---

P7_TA(2013)0065

A fogyasztói jogviták online rendezése ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói viták online rendezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (fogyasztói OVR-rendelet) irányuló javaslatról (COM(2011)0794 – C7-0453/2011 – 2011/0374(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0794), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0794),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0453/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0453/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Holland Szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Holland Szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0236/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0236/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 99. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0374

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói online vitarendezési irányelv) szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 524/2013/EU rendelet.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/157 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/157

---

P7_TA(2013)0066

A fogyasztói jogviták alternatív rendezése ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (fogyasztói AVR-irányelv) (COM(2011)0793 – C7-0454/2011– 2011/0373(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0793), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0793),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0454/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0454/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Holland Szenátus és a Német Bundesrat által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Holland Szenátus és a Német Bundesrat által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0280/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0280/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 93. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0373

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/11/EU irányelv.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/158 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/158

---

P7_TA(2013)0067

Az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulása *

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló tanácsi határozatra („tengerentúli társulási határozat”) irányuló javaslatról (COM(2012)0362 – C7-0285/2012 – 2012/0195(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2016/C 036/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0362), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0362),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0285/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0285/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0052/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A7-0052/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Tekintettel arra, hogy a Tengerentúli Országok és Területek Társulása hatékony összekötőként tevékenykedik a TOT-ok csoportja Bizottsággal és uniós tagállamokkal folytatott párbeszéde során, be kell vonni a TOT-ok közös érdekeinek a társuláson belüli érvényre juttatását célzó együttműködésbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Tekintettel arra, hogy a Tengerentúli Országok és Területek Társulása hatékony összekötőként tevékenykedik a TOT-ok csoportja Bizottsággal és uniós tagállamokkal folytatott párbeszéde során, be kell vonni a TOT-ok közös érdekeinek a társuláson belüli érvényre juttatását célzó együttműködésbe.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A civil társadalom TOT-ok fejlődéséhez való hozzájárulását fokozni lehet azzal, ha az együttműködés valamennyi területén megerősítjük a civil társadalmi szervezeteket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A civil társadalom TOT-ok fejlődéséhez való hozzájárulását fokozni lehet azzal, ha az együttműködés valamennyi területén megerősítjük a civil társadalmi szervezeteket.

| (6) | A civil társadalom TOT-ok fejlődéséhez való hozzájárulását fokozni lehet azzal, ha az együttműködés valamennyi területén megerősítjük a civil társadalmi szervezeteket
  és azok felelősségét
  . |
| --- | --- |

(6)

A civil társadalom TOT-ok fejlődéséhez való hozzájárulását fokozni lehet azzal, ha az együttműködés valamennyi területén megerősítjük a civil társadalmi szervezeteket
  és azok felelősségét
  .

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A TOT-okat gazdag földi és tengeri biodiverzitás jellemzi. Az éghajlatváltozás hatással lehet a TOT-ok természetes környezetére, és veszélyeztetheti fenntartható fejlődésüket. A biodiverzitás
  és
  az ökoszisztéma-szolgáltatások, a katasztrófakockázat-csökkentés, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, valamint a fenntartható energia előmozdítása területén folytatott
  tevékenységekkel
  a TOT-ok jobban
  tudnak
  alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz és
  enyhíteni
  annak hatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A TOT-okat gazdag földi és tengeri biodiverzitás jellemzi. Az éghajlatváltozás hatással lehet a TOT-ok természetes környezetére, és veszélyeztetheti fenntartható fejlődésüket. A biodiverzitás
  és
  az ökoszisztéma-szolgáltatások, a katasztrófakockázat-csökkentés, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, valamint a fenntartható energia előmozdítása területén folytatott
  tevékenységekkel
  a TOT-ok jobban
  tudnak
  alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz és
  enyhíteni
  annak hatásait.

| (10) | A TOT-okat gazdag földi és tengeri biodiverzitás jellemzi. Az éghajlatváltozás hatással lehet a TOT-ok természetes környezetére, és veszélyeztetheti fenntartható fejlődésüket. A biodiverzitás
  megőrzése,
  az ökoszisztéma-szolgáltatások, a katasztrófakockázat-csökkentés, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, valamint a fenntartható energia előmozdítása területén folytatott
  tevékenységek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy
  a TOT-ok jobban
  tudjanak
  alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz és
  sikeresen enyhítsék
  annak hatásait.
  Emellett lehetőséget kell biztosítani a TOT-ok számára, hogy részt vegyenek a horizontális uniós programokban, például a környezetvédelmi és éghajlat-politikai programban (LIFE). |
| --- | --- |

(10)

A TOT-okat gazdag földi és tengeri biodiverzitás jellemzi. Az éghajlatváltozás hatással lehet a TOT-ok természetes környezetére, és veszélyeztetheti fenntartható fejlődésüket. A biodiverzitás
  megőrzése,
  az ökoszisztéma-szolgáltatások, a katasztrófakockázat-csökkentés, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, valamint a fenntartható energia előmozdítása területén folytatott
  tevékenységek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy
  a TOT-ok jobban
  tudjanak
  alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz és
  sikeresen enyhítsék
  annak hatásait.
  Emellett lehetőséget kell biztosítani a TOT-ok számára, hogy részt vegyenek a horizontális uniós programokban, például a környezetvédelmi és éghajlat-politikai programban (LIFE).

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Fontos támogatni a TOT-ok azon igyekezeteit, hogy csökkentsék fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségüket, azzal a céllal, hogy kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a tüzelőanyag hozzáférhetőségének és az árak ingadozásának, így gazdaságuk ellenállóbbá válik, és kevésbé lesz kitéve a külső sokkhatásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Fontos támogatni a TOT-ok azon igyekezeteit, hogy csökkentsék fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségüket, azzal a céllal, hogy kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a tüzelőanyag hozzáférhetőségének és az árak ingadozásának, így gazdaságuk ellenállóbbá válik, és kevésbé lesz kitéve a külső sokkhatásoknak.

| (12) | Fontos támogatni a TOT-ok azon igyekezeteit, hogy csökkentsék fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségüket, azzal a céllal, hogy kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a tüzelőanyag hozzáférhetőségének és az árak ingadozásának, így gazdaságuk ellenállóbbá válik, és kevésbé lesz kitéve a külső sokkhatásoknak
  , elsősorban a foglalkoztatottság vonatkozásában
  . |
| --- | --- |

(12)

Fontos támogatni a TOT-ok azon igyekezeteit, hogy csökkentsék fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségüket, azzal a céllal, hogy kevésbé legyenek kiszolgáltatottak a tüzelőanyag hozzáférhetőségének és az árak ingadozásának, így gazdaságuk ellenállóbbá válik, és kevésbé lesz kitéve a külső sokkhatásoknak
  , elsősorban a foglalkoztatottság vonatkozásában
  .

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A TOT-ok távoli fekvése
  akadályozza versenyképességüket
  , ezért fontos fejleszteni a TOT-ok megközelíthetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A TOT-ok távoli fekvése
  akadályozza versenyképességüket
  , ezért fontos fejleszteni a TOT-ok megközelíthetőségét.

| (14) | A TOT-ok távoli fekvése
  gazdasági fejlődésük szempontjából kihívást jelent
  , ezért fontos fejleszteni a TOT-ok megközelíthetőségét. |
| --- | --- |

(14)

A TOT-ok távoli fekvése
  gazdasági fejlődésük szempontjából kihívást jelent
  , ezért fontos fejleszteni a TOT-ok megközelíthetőségét.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az Unió és a TOT-ok a TOT-ok fenntartható fejlődésének sokszorosítójaként ismerik el az oktatás fontosságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az Unió és a TOT-ok a TOT-ok fenntartható fejlődésének sokszorosítójaként ismerik el az oktatás fontosságát.

| (15) | Az Unió és a TOT-ok a TOT-ok fenntartható fejlődésének sokszorosítójaként ismerik el az oktatás
  és a szakképzés
  fontosságát. |
| --- | --- |

(15)

Az Unió és a TOT-ok a TOT-ok fenntartható fejlődésének sokszorosítójaként ismerik el az oktatás
  és a szakképzés
  fontosságát.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Az együttműködés legfőbb céljának a munkakörülmények, a munka- és szakszervezeti jogok javításának kell lennie. E folyamatban a szakszervezeteknek és az egyéb munkavállalói képviselőknek fontos szerepet kell játszaniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Az együttműködés legfőbb céljának a munkakörülmények, a munka- és szakszervezeti jogok javításának kell lennie. E folyamatban a szakszervezeteknek és az egyéb munkavállalói képviselőknek fontos szerepet kell játszaniuk.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A TOT-okban jelentkező fertőző betegségek, mint például a karibi és csendes-óceáni térségben a dengue-láz, az indiai-óceáni térségben pedig a Chikungunya, igen kedvezőtlenül érinthetik az egészséget és a gazdaságot. A TOT-okban jelentkező járványok – azon túl, hogy csökkentik az érintett lakosságok termelékenységét – valószínűleg az idegenforgalomra is kihatnak, mely utóbbi számos TOT-ban a gazdaság tartópillérét képezi. Mivel turisták és migráns munkavállalók nagy számban utaznak a TOT-okba, fennáll a veszélye a fertőző betegségek behozatalának. Ez fordítva is igaz, a TOT-okból magas számban visszaáramló személyek Európába vihetik a fertőző betegségeket. A „biztonságos turizmus” biztosítása ezért elengedhetetlen tényező a nagyban az idegenforgalomra támaszkodó TOT-gazdaságok fenntarthatósága tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A TOT-okban jelentkező fertőző betegségek, mint például a karibi és csendes-óceáni térségben a dengue-láz, az indiai-óceáni térségben pedig a Chikungunya, igen kedvezőtlenül érinthetik az egészséget és a gazdaságot. A TOT-okban jelentkező járványok – azon túl, hogy csökkentik az érintett lakosságok termelékenységét – valószínűleg az idegenforgalomra is kihatnak, mely utóbbi számos TOT-ban a gazdaság tartópillérét képezi. Mivel turisták és migráns munkavállalók nagy számban utaznak a TOT-okba, fennáll a veszélye a fertőző betegségek behozatalának. Ez fordítva is igaz, a TOT-okból magas számban visszaáramló személyek Európába vihetik a fertőző betegségeket. A „biztonságos turizmus” biztosítása ezért elengedhetetlen tényező a nagyban az idegenforgalomra támaszkodó TOT-gazdaságok fenntarthatósága tekintetében.

| (17) | A TOT-okban jelentkező fertőző betegségek, mint például a karibi és csendes-óceáni térségben a dengue-láz, az indiai-óceáni térségben pedig a Chikungunya, igen kedvezőtlenül érinthetik az egészséget és a gazdaságot. A TOT-okban jelentkező járványok – azon túl, hogy csökkentik az érintett lakosságok termelékenységét – valószínűleg az idegenforgalomra is kihatnak, mely utóbbi számos TOT-ban a gazdaság tartópillérét képezi. Mivel turisták és migráns munkavállalók nagy számban utaznak a TOT-okba, fennáll a veszélye a fertőző betegségek behozatalának.
  A járványok mértékét csökkentheti a munkahelyi egészségvédelemhez történő könnyű és rendszeres hozzáférés.
  Ez fordítva is igaz, a TOT-okból magas számban visszaáramló személyek Európába vihetik a fertőző betegségeket. A „biztonságos turizmus” biztosítása ezért elengedhetetlen tényező a nagyban az idegenforgalomra támaszkodó TOT-gazdaságok fenntarthatósága tekintetében. |
| --- | --- |

(17)

A TOT-okban jelentkező fertőző betegségek, mint például a karibi és csendes-óceáni térségben a dengue-láz, az indiai-óceáni térségben pedig a Chikungunya, igen kedvezőtlenül érinthetik az egészséget és a gazdaságot. A TOT-okban jelentkező járványok – azon túl, hogy csökkentik az érintett lakosságok termelékenységét – valószínűleg az idegenforgalomra is kihatnak, mely utóbbi számos TOT-ban a gazdaság tartópillérét képezi. Mivel turisták és migráns munkavállalók nagy számban utaznak a TOT-okba, fennáll a veszélye a fertőző betegségek behozatalának.
  A járványok mértékét csökkentheti a munkahelyi egészségvédelemhez történő könnyű és rendszeres hozzáférés.
  Ez fordítva is igaz, a TOT-okból magas számban visszaáramló személyek Európába vihetik a fertőző betegségeket. A „biztonságos turizmus” biztosítása ezért elengedhetetlen tényező a nagyban az idegenforgalomra támaszkodó TOT-gazdaságok fenntarthatósága tekintetében.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.

| (18) | Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak
  kellőképpen
  figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.
  Kellőképpen figyelembe kell vennie a TOT-ok őslakosainak jogait, valamint hozzá kell járulnia e jogok védelméhez és tiszteletben tartásához. |
| --- | --- |

(18)

Az Unió és a TOT-ok közötti társulásnak
  kellőképpen
  figyelembe kell vennie a TOT-ok kulturális sokszínűségét és identitását, valamint hozzá kell járulnia annak megőrzéséhez.
  Kellőképpen figyelembe kell vennie a TOT-ok őslakosainak jogait, valamint hozzá kell járulnia e jogok védelméhez és tiszteletben tartásához.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | Az Unió elismeri annak fontosságát, hogy aktívabb partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal a felelősségteljes kormányzás, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

Az Unió elismeri annak fontosságát, hogy aktívabb partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal a felelősségteljes kormányzás, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem tekintetében.

| (19) | Az Unió elismeri annak fontosságát, hogy aktívabb partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal a felelősségteljes
  gazdasági, társadalmi és pénzügyi
  kormányzás, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem tekintetében. |
| --- | --- |

(19)

Az Unió elismeri annak fontosságát, hogy aktívabb partnerséget kell kialakítani a TOT-okkal a felelősségteljes
  gazdasági, társadalmi és pénzügyi
  kormányzás, valamint a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelem tekintetében.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez, annak gazdasági fejlődés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem dimenziójában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez, annak gazdasági fejlődés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem dimenziójában.

| (20) | Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek
  módszeresen
  hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez, annak gazdasági fejlődés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem dimenziójában. |
| --- | --- |

(20)

Az Unió és a TOT-ok közötti kereskedelemnek és kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek
  módszeresen
  hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés célkitűzéséhez, annak gazdasági fejlődés, társadalmi fejlődés és környezetvédelem dimenziójában.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő globális változások
  tág értelemben felölelik
  az Uniót mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét,
  valamint AKCS-szomszédaikat és más gazdasági partnereiket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő globális változások
  tág értelemben felölelik
  az Uniót mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét,
  valamint AKCS-szomszédaikat és más gazdasági partnereiket
  .

| (21) | A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő
  – a kisebb szigetekre nézve kevéssé kedvező –
  globális változások
  arra késztetik
  az Uniót mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét,
  hogy a TOT-okkal szomszédos államokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban fokozottabban vegye figyelembe a TOT-ok érdekeit
  .
  Ez a minimális szociális normák tiszteletben tartására vonatkozó záradékok valamennyi megkötött kereskedelmi partnerségbe vagy megállapodásba történő beillesztése iránti megosztott felelősséget von maga után. |
| --- | --- |

(21)

A kereskedelem liberalizációjának megszakítatlan folyamatában tükröződő
  – a kisebb szigetekre nézve kevéssé kedvező –
  globális változások
  arra késztetik
  az Uniót mint a TOT-ok fő kereskedelmi partnerét,
  hogy a TOT-okkal szomszédos államokkal kötött kereskedelmi megállapodásokban fokozottabban vegye figyelembe a TOT-ok érdekeit
  .
  Ez a minimális szociális normák tiszteletben tartására vonatkozó záradékok valamennyi megkötött kereskedelmi partnerségbe vagy megállapodásba történő beillesztése iránti megosztott felelősséget von maga után.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | Mivel a megszorító politikák káros hatással voltak a foglalkoztatásra, a TOT-ok és az Unió közötti együttműködésre van szükség ahhoz, hogy a TOT-ok és az Unió lakosai többsége számára a megfelelő élet- és munkakörülmények biztosításának egyetlen módjaként elmozduljunk e politikáktól és nagyra törő közbefektetési programokat mozdítsunk elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

Mivel a megszorító politikák káros hatással voltak a foglalkoztatásra, a TOT-ok és az Unió közötti együttműködésre van szükség ahhoz, hogy a TOT-ok és az Unió lakosai többsége számára a megfelelő élet- és munkakörülmények biztosításának egyetlen módjaként elmozduljunk e politikáktól és nagyra törő közbefektetési programokat mozdítsunk elő.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és a kapcsolódó másodlagos jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre az Euratom-Szerződés nem vonatkozik. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely unió szabályok alkalmazandók a TOT-okra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és a kapcsolódó másodlagos jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre az Euratom-Szerződés nem vonatkozik. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely unió szabályok alkalmazandók a TOT-okra.

| (22) | A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás
  és a radioaktív szennyeződések
  tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és a kapcsolódó másodlagos jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre az Euratom-Szerződés nem vonatkozik. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely unió szabályok alkalmazandók a TOT-okra.
  A – különösen a nukleáris kísérletekhez köthető – radioaktív szennyeződések tekintetében a biológiai sokféleség, valamint a lakosság efféle szennyezésekkel szembeni fenntartható védelme érdekében meg kell határozni, mely uniós szabályok alkalmazhatók a TOT-okra; |
| --- | --- |

(22)

A TOT-ok szigeti fekvésükből adódóan ökológiailag érzékenyek és megfelelő védelmet igényelnek a hulladékgazdálkodás
  és a radioaktív szennyeződések
  tekintetében is. A radioaktív hulladék vonatkozásában erről az Euratom-Szerződés 198. cikke és a kapcsolódó másodlagos jogszabályok rendelkeznek Grönland kivételével, amelyre az Euratom-Szerződés nem vonatkozik. Más hulladék esetében meg kell határozni, hogy mely unió szabályok alkalmazandók a TOT-okra.
  A – különösen a nukleáris kísérletekhez köthető – radioaktív szennyeződések tekintetében a biológiai sokféleség, valamint a lakosság efféle szennyezésekkel szembeni fenntartható védelme érdekében meg kell határozni, mely uniós szabályok alkalmazhatók a TOT-okra;

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Figyelembe véve az integrációs célkitűzést, valamint a szolgáltatások és a letelepedés területén a világkereskedelem fejleményeit, támogatni kell a szolgáltatási piacok és befektetési lehetőségek fejlesztését azáltal, hogy az uniós piacot jobban megnyitjuk a TOT-szolgáltatások és beruházások előtt. E tekintetben az Uniónak a más kereskedő partnereknek nyújtott lehető legjobb elbánást kell biztosítania a TOT-ok számára a legnagyobb kedvezmény elvének átfogó záradékaival, a TOT-ok számára viszont, kereskedelmi kapcsolataik tekintetében rugalmasabb lehetőségeket kell biztosítani azzal, hogy a TOT-ok által az Unióra alkalmazott elbánást azon elbánásra kell korlátozni, amelyben a TOT-ok a jelentősebb kereskedő gazdaságokat részesítik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Figyelembe véve az integrációs célkitűzést, valamint a szolgáltatások és a letelepedés területén a világkereskedelem fejleményeit, támogatni kell a szolgáltatási piacok és befektetési lehetőségek fejlesztését azáltal, hogy az uniós piacot jobban megnyitjuk a TOT-szolgáltatások és beruházások előtt. E tekintetben az Uniónak a más kereskedő partnereknek nyújtott lehető legjobb elbánást kell biztosítania a TOT-ok számára a legnagyobb kedvezmény elvének átfogó záradékaival, a TOT-ok számára viszont, kereskedelmi kapcsolataik tekintetében rugalmasabb lehetőségeket kell biztosítani azzal, hogy a TOT-ok által az Unióra alkalmazott elbánást azon elbánásra kell korlátozni, amelyben a TOT-ok a jelentősebb kereskedő gazdaságokat részesítik.

| (26) | Figyelembe véve az integrációs célkitűzést, valamint a szolgáltatások és a letelepedés területén a világkereskedelem fejleményeit, támogatni kell a szolgáltatási piacok és befektetési lehetőségek fejlesztését azáltal, hogy az uniós piacot jobban megnyitjuk a TOT-szolgáltatások és beruházások előtt
  a közbeszerzéshez való hozzáférésük megkönnyítése révén
  . E tekintetben az Uniónak a más kereskedő partnereknek nyújtott lehető legjobb elbánást kell biztosítania a TOT-ok számára a legnagyobb kedvezmény elvének átfogó záradékaival, a TOT-ok számára viszont, kereskedelmi kapcsolataik tekintetében rugalmasabb lehetőségeket kell biztosítani azzal, hogy a TOT-ok által az Unióra alkalmazott elbánást azon elbánásra kell korlátozni, amelyben a TOT-ok a jelentősebb kereskedő gazdaságokat részesítik. |
| --- | --- |

(26)

Figyelembe véve az integrációs célkitűzést, valamint a szolgáltatások és a letelepedés területén a világkereskedelem fejleményeit, támogatni kell a szolgáltatási piacok és befektetési lehetőségek fejlesztését azáltal, hogy az uniós piacot jobban megnyitjuk a TOT-szolgáltatások és beruházások előtt
  a közbeszerzéshez való hozzáférésük megkönnyítése révén
  . E tekintetben az Uniónak a más kereskedő partnereknek nyújtott lehető legjobb elbánást kell biztosítania a TOT-ok számára a legnagyobb kedvezmény elvének átfogó záradékaival, a TOT-ok számára viszont, kereskedelmi kapcsolataik tekintetében rugalmasabb lehetőségeket kell biztosítani azzal, hogy a TOT-ok által az Unióra alkalmazott elbánást azon elbánásra kell korlátozni, amelyben a TOT-ok a jelentősebb kereskedő gazdaságokat részesítik.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a kereskedelem technikai akadályai kihathatnak a kereskedelemre, és együttműködést tehetnek szükségessé. A kereskedelemnek és a kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek foglalkoznia kell a versenypolitikával és a szellemi tulajdonjogokkal, amely hatással van a kereskedelemből származó nyereség igazságos elosztására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a kereskedelem technikai akadályai kihathatnak a kereskedelemre, és együttműködést tehetnek szükségessé. A kereskedelemnek és a kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek foglalkoznia kell a versenypolitikával és a szellemi tulajdonjogokkal, amely hatással van a kereskedelemből származó nyereség igazságos elosztására.

| (28) | Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a kereskedelem technikai akadályai kihathatnak a kereskedelemre
  és a foglalkoztatás helyzetére
  , és együttműködést tehetnek szükségessé. A kereskedelemnek és a kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek foglalkoznia kell
  különösen
  a
  fiatalokat érintő foglalkoztatáspolitikával, a
  versenypolitikával és a szellemi tulajdonjogokkal, amely hatással van a kereskedelemből származó nyereség igazságos elosztására. |
| --- | --- |

(28)

Az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a kereskedelem technikai akadályai kihathatnak a kereskedelemre
  és a foglalkoztatás helyzetére
  , és együttműködést tehetnek szükségessé. A kereskedelemnek és a kereskedelemmel kapcsolatos együttműködésnek foglalkoznia kell
  különösen
  a
  fiatalokat érintő foglalkoztatáspolitikával, a
  versenypolitikával és a szellemi tulajdonjogokkal, amely hatással van a kereskedelemből származó nyereség igazságos elosztására.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Annak biztosításához, hogy a TOT-ok a legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, fontos fejleszteni a TOT-ok kapacitását a kapcsolódó területeken. E területek magukban foglalják a humán erőforrás és készségeik fejlesztését, a kis-és középvállalkozások
  fejlesztését,
  a gazdasági ágazatok
  diverzifikációját, valamint
  a beruházásoknak kedvező üzleti környezet megteremtése érdekében megfelelő jogi keret
  végrehajtását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Annak biztosításához, hogy a TOT-ok a legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, fontos fejleszteni a TOT-ok kapacitását a kapcsolódó területeken. E területek magukban foglalják a humán erőforrás és készségeik fejlesztését, a kis-és középvállalkozások
  fejlesztését,
  a gazdasági ágazatok
  diverzifikációját, valamint
  a beruházásoknak kedvező üzleti környezet megteremtése érdekében megfelelő jogi keret
  végrehajtását
  .

| (29) | Annak biztosításához, hogy a TOT-ok a legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, fontos fejleszteni a TOT-ok kapacitását a kapcsolódó területeken. E területek magukban foglalják a humán erőforrás és készségeik
  alábbiak révén történő
  fejlesztését
  : megfelelő szakképzési és továbbképzési programok nyújtása;
  a kis-és középvállalkozások
  fejlesztésének előmozdítása;
  a
  mikrofinanszírozási eszközökhöz és hitelekhez való hozzáférés megkönnyítése; a
  gazdasági ágazatok
  diverzifikációja;
  a beruházásoknak kedvező üzleti környezet megteremtése érdekében megfelelő jogi keret
  végrehajtása
  .
  E cél érdekében az EFA pénzeszközeinek, valamint az Unió általános költségvetésében szereplő, a TOT-ok támogatására jogosító programok és eszközök összevonása lehetővé tenné a javasolt beruházások megsokszorozását és racionalizálását. |
| --- | --- |

(29)

Annak biztosításához, hogy a TOT-ok a legjobb feltételek mellett vehessenek részt az Unió belső piacán, valamint a regionális, szubregionális és nemzetközi piacokon, fontos fejleszteni a TOT-ok kapacitását a kapcsolódó területeken. E területek magukban foglalják a humán erőforrás és készségeik
  alábbiak révén történő
  fejlesztését
  : megfelelő szakképzési és továbbképzési programok nyújtása;
  a kis-és középvállalkozások
  fejlesztésének előmozdítása;
  a
  mikrofinanszírozási eszközökhöz és hitelekhez való hozzáférés megkönnyítése; a
  gazdasági ágazatok
  diverzifikációja;
  a beruházásoknak kedvező üzleti környezet megteremtése érdekében megfelelő jogi keret
  végrehajtása
  .
  E cél érdekében az EFA pénzeszközeinek, valamint az Unió általános költségvetésében szereplő, a TOT-ok támogatására jogosító programok és eszközök összevonása lehetővé tenné a javasolt beruházások megsokszorozását és racionalizálását.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | A TOT-ok döntő szerepet tölthetnek be az adóparadicsomok elleni küzdelemben. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy szükség van a pénzügyi ágazat valódi átláthatósága irányába történő elmozdulásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

A TOT-ok döntő szerepet tölthetnek be az adóparadicsomok elleni küzdelemben. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy szükség van a pénzügyi ágazat valódi átláthatósága irányába történő elmozdulásra.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A pénzügyi támogatás tekintetében a 9. és 82. cikkben előírt eljárások a TOT-okra ruházzák a 11. EFA programozás és az együttműködés végrehajtásának fő feladatát. Az együttműködés főleg a TOT területi rendeleteknek megfelelően valósul meg, és alapul szolgál a programozott műveletek felügyeletéhez, értékeléséhez és ellenőrzéséhez. Emellett fontos tisztázni, hogy a TOT-ok jogosultak a 76. cikkben szereplő különböző finanszírozási forrásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A pénzügyi támogatás tekintetében a 9. és 82. cikkben előírt eljárások a TOT-okra ruházzák a 11. EFA programozás és az együttműködés végrehajtásának fő feladatát. Az együttműködés főleg a TOT területi rendeleteknek megfelelően valósul meg, és alapul szolgál a programozott műveletek felügyeletéhez, értékeléséhez és ellenőrzéséhez. Emellett fontos tisztázni, hogy a TOT-ok jogosultak a 76. cikkben szereplő különböző finanszírozási forrásokra.

| (33) | A pénzügyi támogatás tekintetében a 9. és 82. cikkben előírt eljárások a TOT-okra ruházzák a 11. EFA programozás és az együttműködés végrehajtásának fő feladatát. Az együttműködés főleg a TOT területi rendeleteknek megfelelően valósul meg, és alapul szolgál a programozott műveletek felügyeletéhez, értékeléséhez és ellenőrzéséhez. Emellett fontos tisztázni, hogy a TOT-ok jogosultak a 76. cikkben szereplő különböző finanszírozási forrásokra
  , és hogy a Bizottságnak elő kell segíteni a TOT-ok horizontális programokhoz való hozzáférését a TOT-okra vonatkozó, a 88
  .
  cikk (2a) bekezdésében előirányzott stratégiájának megvalósításán keresztül. |
| --- | --- |

(33)

A pénzügyi támogatás tekintetében a 9. és 82. cikkben előírt eljárások a TOT-okra ruházzák a 11. EFA programozás és az együttműködés végrehajtásának fő feladatát. Az együttműködés főleg a TOT területi rendeleteknek megfelelően valósul meg, és alapul szolgál a programozott műveletek felügyeletéhez, értékeléséhez és ellenőrzéséhez. Emellett fontos tisztázni, hogy a TOT-ok jogosultak a 76. cikkben szereplő különböző finanszírozási forrásokra
  , és hogy a Bizottságnak elő kell segíteni a TOT-ok horizontális programokhoz való hozzáférését a TOT-okra vonatkozó, a 88
  .
  cikk (2a) bekezdésében előirányzott stratégiájának megvalósításán keresztül.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | Ahhoz, hogy részletes szabályokat fogadhassunk el a programozási dokumentumok előkészítésére, nyomon követésére, ellenőrzésére, értékelésére, felülvizsgálatára és végrehajtására, valamint a jelentéstételre és a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan, e határozat IV. része tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. A technológiai fejlemények és a vámügyi jogszabályokat érintő változások figyelembe vétele érdekében a VI. melléklet függelékeinek módosításáról szóló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban – a Bizottságra kell ruházni. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia
  kell a
  vonatkozó dokumentumok Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

Ahhoz, hogy részletes szabályokat fogadhassunk el a programozási dokumentumok előkészítésére, nyomon követésére, ellenőrzésére, értékelésére, felülvizsgálatára és végrehajtására, valamint a jelentéstételre és a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan, e határozat IV. része tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. A technológiai fejlemények és a vámügyi jogszabályokat érintő változások figyelembe vétele érdekében a VI. melléklet függelékeinek módosításáról szóló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban – a Bizottságra kell ruházni. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia
  kell a
  vonatkozó dokumentumok Tanács részére egyidejűleg, időben és megfelelő módon történő továbbításáról
  .

| (34) | Ahhoz, hogy részletes szabályokat fogadhassunk el a programozási dokumentumok előkészítésére, nyomon követésére, ellenőrzésére, értékelésére, felülvizsgálatára és végrehajtására, valamint a jelentéstételre és a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan, e határozat IV. része tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. A
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban e határozat VI. mellékletére vonatkozó jogi aktusokat fogadjon el egy TOT és valamely, az Unióval szabadkereskedelmi megállapodást aláíró és alkalmazó ország közötti, származási kumulációról szóló megállapodásokkal, valamint a bejegyzett exportőrök rendszerétől való eltérésekkel és a VI. mellékletben foglalt rendelkezésektől való átmeneti eltéréssel kapcsolatos határozatok elfogadása céljából. A
  technológiai fejlemények és a vámügyi jogszabályokat érintő változások figyelembe vétele érdekében a VI. melléklet függelékeinek módosításáról szóló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban – a Bizottságra kell ruházni.
  A Bizottság felhatalmazást kap továbbá arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban e határozat VII. és VIII. mellékletére vonatkozó jogi aktusokat fogadjon el a preferenciális elbánás kedvezményének ideiglenes visszavonásával és a VII. melléklet szerinti előzetes felügyeleti intézkedésekkel, valamint a VIII. melléklet szerinti átmeneti és végleges védintézkedésekkel kapcsolatos határozatok elfogadása céljából.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A
  Bizottságnak a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, a megfelelő időben és módon továbbítania
  kell a
  megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
  . |
| --- | --- |

(34)

Ahhoz, hogy részletes szabályokat fogadhassunk el a programozási dokumentumok előkészítésére, nyomon követésére, ellenőrzésére, értékelésére, felülvizsgálatára és végrehajtására, valamint a jelentéstételre és a pénzügyi korrekciókra vonatkozóan, e határozat IV. része tekintetében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. A
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban e határozat VI. mellékletére vonatkozó jogi aktusokat fogadjon el egy TOT és valamely, az Unióval szabadkereskedelmi megállapodást aláíró és alkalmazó ország közötti, származási kumulációról szóló megállapodásokkal, valamint a bejegyzett exportőrök rendszerétől való eltérésekkel és a VI. mellékletben foglalt rendelkezésektől való átmeneti eltéréssel kapcsolatos határozatok elfogadása céljából. A
  technológiai fejlemények és a vámügyi jogszabályokat érintő változások figyelembe vétele érdekében a VI. melléklet függelékeinek módosításáról szóló jogi aktusok elfogadásának hatáskörét – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban – a Bizottságra kell ruházni.
  A Bizottság felhatalmazást kap továbbá arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban e határozat VII. és VIII. mellékletére vonatkozó jogi aktusokat fogadjon el a preferenciális elbánás kedvezményének ideiglenes visszavonásával és a VII. melléklet szerinti előzetes felügyeleti intézkedésekkel, valamint a VIII. melléklet szerinti átmeneti és végleges védintézkedésekkel kapcsolatos határozatok elfogadása céljából.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A
  Bizottságnak a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, a megfelelő időben és módon továbbítania
  kell a
  megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
  .

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  E célok megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az egyes TOT-ok földrajzi, politikai, gazdasági és társadalmi identitását és helyzetét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  E célok megvalósítása érdekében figyelembe kell venni az egyes TOT-ok földrajzi, politikai, gazdasági és társadalmi identitását és helyzetét.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a környezeti szempontból fenntartható növekedés előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a környezeti szempontból fenntartható növekedés előmozdítása;

| b) | a környezeti szempontból fenntartható növekedés
  és az ehhez kapcsolódó összes ágazatban a zöld munkahelyek
  előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a környezeti szempontból fenntartható növekedés
  és az ehhez kapcsolódó összes ágazatban a zöld munkahelyek
  előmozdítása;

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást, különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma, vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával. | (1)   Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást
  és az abból származó kölcsönös előnyöket
  , különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma,
  szociális partnerei,
  vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával.
  E tekintetben az Unió gondoskodik a TOT-oknak a tájékoztatási és kommunikációs programokban és különösen a „Europe Direct” információs központokban való tényleges részvételéről, ezáltal közelebb hozva az Uniót a TOT-okon élő polgáraihoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást, különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma, vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával.

(1)   Egymás közötti kapcsolataik megerősítése céljából az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy megismertessék polgáraikkal a társulást
  és az abból származó kölcsönös előnyöket
  , különösen egyfelől a TOT-ok hatóságai, akadémiai közössége, civil társadalma,
  szociális partnerei,
  vállalkozásai, másfelől az Unión belüli megfelelőik közötti kapcsolatok és együttműködés fejlesztésének előmozdításával.
  E tekintetben az Unió gondoskodik a TOT-oknak a tájékoztatási és kommunikációs programokban és különösen a „Europe Direct” információs központokban való tényleges részvételéről, ezáltal közelebb hozva az Uniót a TOT-okon élő polgáraihoz.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság a 88. cikkben foglaltaknak megfelelően biztosítja a TOT-okkal kialakított partnerségek előmozdítását az Unió általános költségvetésében előírt valamennyi uniós program és eszköz tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság a 88. cikkben foglaltaknak megfelelően biztosítja a TOT-okkal kialakított partnerségek előmozdítását az Unió általános költségvetésében előírt valamennyi uniós program és eszköz tekintetében;

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítani kell az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok közötti koordinációt és szinergiáikat. | (3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítani kell az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok
  – köztük a kohéziós politika részét képező területi együttműködési programok –
  közötti koordinációt és szinergiáikat.
  A tagállamok és a Bizottság többek között támogatják a TOT-ok hatóságaitól érkező összes, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés plenáris ülésén megfigyelőként való részvételre irányuló kérelmet, a közgyűlés belső szabályzatára is figyelemmel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítani kell az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok közötti koordinációt és szinergiáikat.

(3)   A társulásnak az a célja, hogy támogassa a TOT-ok és egyéb partnerek között együttműködést az e határozat Második és Harmadik részében meghatározott együttműködési területeken. E tekintetében a társulásnak az a célja, hogy előmozdítsa a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint a szomszédos afrikai, karibi és csendes óceáni (AKCS) államok és a nem AKCS-államok közötti együttműködést. E célkitűzés elérése érdekében az Uniónak javítani kell az EU különféle pénzügyi eszközei által támogatott együttműködési programok
  – köztük a kohéziós politika részét képező területi együttműködési programok –
  közötti koordinációt és szinergiáikat.
  A tagállamok és a Bizottság többek között támogatják a TOT-ok hatóságaitól érkező összes, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés plenáris ülésén megfigyelőként való részvételre irányuló kérelmet, a közgyűlés belső szabályzatára is figyelemmel;

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a TOT-ok részvétele a regionális piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a TOT-ok részvétele a regionális piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében;

| d) | a TOT-ok részvétele a regionális
  szervezetek vagy regionális
  piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében; |
| --- | --- |

d)

a TOT-ok részvétele a regionális
  szervezetek vagy regionális
  piacok kialakításában, regionális integrációs szervezetek összefüggésében;

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal és testületekkel, mint például az alábbiak: | (2)   A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal
  , parlamenti képviselőkkel
  és testületekkel, mint például az alábbiak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal és testületekkel, mint például az alábbiak:

(2)   A TOT-ok adott esetben párbeszédet és konzultációkat szerveznek olyan hatóságokkal
  , parlamenti képviselőkkel
  és testületekkel, mint például az alábbiak:

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a TOT-okat nemzeti és uniós szinten képviselő parlamenti képviselők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a TOT-okat nemzeti és uniós szinten képviselő parlamenti képviselők;

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a TOT-okat tömörítő szervezetek és különösen a tengerentúli országok és területek társulása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a TOT-okat tömörítő szervezetek és különösen a tengerentúli országok és területek társulása;

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a TOT-okat nemzeti és uniós szinten képviselő parlamenti képviselők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a TOT-okat nemzeti és uniós szinten képviselő parlamenti képviselők;

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

12 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A párbeszédnek köszönhetően a TOT-ok megismerhetik a különböző regionális horizontális programokat és a folyamatban lévő regionális EFA-projekteket, ami elősegíti az ezekben való részvételüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A párbeszédnek köszönhetően a TOT-ok megismerhetik a különböző regionális horizontális programokat és a folyamatban lévő regionális EFA-projekteket, ami elősegíti az ezekben való részvételüket.

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EU fórum, a továbbiakban: a „TOT-fórum”. Adott esetben az
  Európai Parlament tagjai, az
  EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői társulnak a TOT–EU fórumhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EU fórum, a továbbiakban: a „TOT-fórum”. Adott esetben az
  Európai Parlament tagjai, az
  EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői társulnak a TOT–EU fórumhoz;

| a) | párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a
  TOT-ok nemzeti parlamenti képviselőit, a
  tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EU fórum, a továbbiakban: a „TOT-fórum”.
  A fórumhoz társulnak az európai parlamenti képviselők.
  Adott esetben az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői
  , valamint a szomszédos AKCS- és nem AKCS-országok
  társulnak a TOT–EU fórumhoz; |
| --- | --- |

a)

párbeszéd céljából évente összeül egy, a TOT hatóságait, a
  TOT-ok nemzeti parlamenti képviselőit, a
  tagállamok képviselőit és a Bizottságot tömörítő TOT–EU fórum, a továbbiakban: a „TOT-fórum”.
  A fórumhoz társulnak az európai parlamenti képviselők.
  Adott esetben az EBB képviselői, a legkülső régiók képviselői
  , valamint a szomszédos AKCS- és nem AKCS-országok
  társulnak a TOT–EU fórumhoz;

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat
  szabály szerint
  évente négyszer kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve
  a TOT-ok
  és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat
  szabály szerint
  évente négyszer kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve
  a TOT-ok
  és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére.

| b) | a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat
  legalább
  évente négyszer
  , illetve szükség esetén
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve
  egy vagy több TOT
  és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság, a TOT-ok és a velük kapcsolatban álló tagállamok rendszeresen háromoldalú konzultációkat tartanak. E konzultációkat
  legalább
  évente négyszer
  , illetve szükség esetén
  kell megrendezni a Bizottság kezdeményezésére, illetve
  egy vagy több TOT
  és a velük kapcsolatban álló tagállamok kérésére;

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a fenntartható gazdasági tevékenységet folytató és a területek ökoszisztémájának gazdagságát kiemelő kkv-knak nyújtott támogatás, különösen a kutatás, a mezőgazdaság, a kézművesség és az idegenforgalom terén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a fenntartható gazdasági tevékenységet folytató és a területek ökoszisztémájának gazdagságát kiemelő kkv-knak nyújtott támogatás, különösen a kutatás, a mezőgazdaság, a kézművesség és az idegenforgalom terén;

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

17 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés – a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti zónákban rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlatváltozási hatások és az emberi
  tevékenységek
  figyelembe vételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra, idegenforgalom, tengeri közlekedés – a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti zónákban rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlatváltozási hatások és az emberi
  tevékenységek
  figyelembe vételével.

| b) | a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra,
  mezőgazdaság,
  idegenforgalom, tengeri
  és légi
  közlekedés
  , ipar, bányászat, területrendezés
  – a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti zónákban rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlat-változási hatások és az emberi
  és állati tevékenységekkel kapcsolatos, szárazföldi eredetű tengerszennyezés
  figyelembe vételével. |
| --- | --- |

b)

a gazdasági és társadalmi tevékenységeknek – például halászat és akvakultúra,
  mezőgazdaság,
  idegenforgalom, tengeri
  és légi
  közlekedés
  , ipar, bányászat, területrendezés
  – a fenntartható energia és a nyersanyagok tekintetében a tengeri és part menti zónákban rejlő lehetőségekkel való összeegyeztetése, az éghajlat-változási hatások és az emberi
  és állati tevékenységekkel kapcsolatos, szárazföldi eredetű tengerszennyezés
  figyelembe vételével.

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az Unió
  és a TOT-ok közötti létező vagy jövőbeni kétoldalú
  halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 13. cikkben előírt releváns fórumainak keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

az Unió
  és a TOT-ok közötti létező vagy jövőbeni kétoldalú
  halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 13. cikkben előírt releváns fórumainak keretében.

| c) | az Unió
  által kötött vagy a jövőben kötendő
  halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 13. cikkben előírt releváns fórumainak keretében. |
| --- | --- |

c)

az Unió
  által kötött vagy a jövőben kötendő
  halászati partnerségi megállapodások sérelme nélkül az Unió és a TOT-ok arra törekszenek, hogy rendszeresen konzultáljanak egymással az élő tengeri erőforrások megőrzésével és kezelésével kapcsolatban, valamint információt cseréljenek az erőforrások aktuális helyzetéről, a társulás 13. cikkben előírt releváns fórumainak keretében.

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában.

| b) | a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában.
  A párbeszédet és az együttműködést a Bizottság részéről az Unióval társult TOT-okkal kötött partnerségi megállapodások révén megvalósuló, a nyomon követésre és a felügyeletre szolgáló helyi rendszerekre támaszkodó fenntartható halászati gazdálkodás előmozdítására irányuló erőfeszítések fokozásának kell kísérnie. |
| --- | --- |

b)

a halállomány megőrzésével kapcsolatos párbeszéd és együttműködés, ideértve az illegális, nem bejelentett vagy nem szabályozott halászat elleni küzdelemmel, valamint a regionális halgazdálkodási szervezetekkel való és azokon belüli hatékony együttműködésre irányuló intézkedéseket is. A párbeszéd és együttműködés a halászat és a part menti környezetek hosszú távon hatékonyabb igazgatását szolgáló ellenőrzési és vizsgálati rendszereket, ösztönzőket és kötelezettségeket foglal magában.
  A párbeszédet és az együttműködést a Bizottság részéről az Unióval társult TOT-okkal kötött partnerségi megállapodások révén megvalósuló, a nyomon követésre és a felügyeletre szolgáló helyi rendszerekre támaszkodó fenntartható halászati gazdálkodás előmozdítására irányuló erőfeszítések fokozásának kell kísérnie.

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez. | (2)   Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott
  vagy a természeti csapásoknak különösen kitett
  területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez.

(2)   Ami a vízkészleteket és a szennyvízelvezetést illeti, külön figyelmet kell fordítani a rosszul ellátott
  vagy a természeti csapásoknak különösen kitett
  területeken az ivóvízellátásra és higiéniai szolgáltatásokra, amelyek az egészségi állapot javításával és a termelékenység növelésével közvetlenül hozzájárulnak a humánerőforrás-fejlesztéshez.

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását
  a hulladékkezeléssel
  kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a másodlagos nyersanyagok kivonásának és a hulladék ártalmatlanításának egyéb folyamatait. | A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását
  az emberi vagy állati eredetű hulladékok kezelésével
  kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a másodlagos nyersanyagok kivonásának és a hulladék ártalmatlanításának egyéb folyamatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását
  a hulladékkezeléssel
  kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a másodlagos nyersanyagok kivonásának és a hulladék ártalmatlanításának egyéb folyamatait.

A társulás összefüggésében a hulladékkezelés területén folytatott együttműködés érintheti a legjobb környezetvédelmi gyakorlat alkalmazásának előmozdítását
  az emberi vagy állati eredetű hulladékok kezelésével
  kapcsolatos valamennyi műveletben, ideértve a hulladékcsökkentést, az újrahasznosítást vagy a másodlagos nyersanyagok kivonásának és a hulladék ártalmatlanításának egyéb folyamatait.

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

közúti, vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés;

| b) | tömegközlekedés és egyéb fenntartható
  közúti
  közlekedési módok
  , vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés; |
| --- | --- |

b)

tömegközlekedés és egyéb fenntartható
  közúti
  közlekedési módok
  , vasúti, légi, tengeri és belvízi közlekedés;

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést, valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését: | A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést,
  az együttműködést, a véleménynyilvánítás szabadságát, az új munkahelyek teremtését,
  valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését: |
| a) | olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést, valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését:

A társulás összefüggésében az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: ikt) és szolgáltatások terén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy a TOT-okban felgyorsítsa az innovációt és a gazdasági növekedést,
  az együttműködést, a véleménynyilvánítás szabadságát, az új munkahelyek teremtését,
  valamint javítsa a polgárok és vállalkozások mindennapjait, ideértve a fogyatékossággal élők akadálymentesítésének előmozdítását is. Az együttműködés különösen a TOT-ok szabályozási kapacitásának megerősítésére irányul, valamint az alábbi intézkedésekkel támogathatja az IKT-hálózatok és -szolgáltatások kiterjesztését:

a)

olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet.

| a) | olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet. |
| --- | --- |

a)

olyan kiszámítható szabályozási környezet létrehozása, amely lépést tart a technológia alakulásával, ösztönzi a növekedést és innovációt, valamint előmozdítja a versenyt és a fogyasztóvédelmet.

| b) | párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól, |
| --- | --- |

b)

párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól,

| b) | párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól, |
| --- | --- |

b)

párbeszéd az információs társadalom előmozdításának és figyelemmel kísérésének különféle politikai vonatkozásairól,

| c) | információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- |

c)

információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről;

| c) | információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről; |
| --- | --- |

c)

információcsere szabványokról és az interoperabilitással kapcsolatos kérdésekről;

| d) | az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében;

| d) | az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az együttműködés elősegítése az ikt-kutatás terén, valamint az ikt-alapú kutatási infrastruktúrák tekintetében;

| e) | szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken. |
| --- | --- |

e)

szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken.

| e) | szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken
  , például az oktatás és a szakképzés terén
  . |
| --- | --- |

e)

szolgáltatások és alkalmazások fejlesztése a nagy társadalmi jelentőségű területeken
  , például az oktatás és a szakképzés terén
  .

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

30 cikk – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt és technológiát – ideértve az információs és kommunikációs technológiákat is – érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint a TOT-okon belül kiválóságot és
  ipari versenyképességet mozdítson elő
  . Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti: | A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt
  , az oktatást
  és technológiát – ideértve az információs és kommunikációs technológiákat is – érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint a TOT-okon belül
  előmozdítsa a
  kiválóságot és
  a vállalkozások – különösen a kkv-k – versenyképességét
  . Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt és technológiát – ideértve az információs és kommunikációs technológiákat is – érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint a TOT-okon belül kiválóságot és
  ipari versenyképességet mozdítson elő
  . Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti:

A társulás összefüggésében a kutatás és innováció területén folytatott együttműködés a tudományt
  , az oktatást
  és technológiát – ideértve az információs és kommunikációs technológiákat is – érintheti, azzal a céllal, hogy hozzájáruljon a TOT-ok fenntartható fejlődéséhez, valamint a TOT-okon belül
  előmozdítsa a
  kiválóságot és
  a vállalkozások – különösen a kkv-k – versenyképességét
  . Az együttműködés különösen az alábbiakat érintheti:

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

30 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos, technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos, technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából;

| b) | politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos,
  oktatási,
  technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából; |
| --- | --- |

b)

politikaalakítás és intézményfejlesztés a TOT-okon belül, valamint együttes fellépés helyi, nemzeti vagy regionális szinten, a tudományos,
  oktatási,
  technológiai és innovációs tevékenységek fejlesztése és azok alkalmazása céljából;

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

30 cikk – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek és TOT jogi személyek részvétele
  az Unión belüli
  kutatással és
  innovációval
  kapcsolatos együttműködés keretében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek és TOT jogi személyek részvétele
  az Unión belüli
  kutatással és
  innovációval
  kapcsolatos együttműködés keretében;

| d) | az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek
  , kkv-k
  és TOT jogi személyek részvétele
  a
  kutatással
  , innovációval, valamint a vállalkozások
  és
  különösen a kkv-k versenyképességével
  kapcsolatos
  uniós programokkal összefüggő
  együttműködés keretében; |
| --- | --- |

d)

az egyéni TOT-kutatók, kutatószervek
  , kkv-k
  és TOT jogi személyek részvétele
  a
  kutatással
  , innovációval, valamint a vállalkozások
  és
  különösen a kkv-k versenyképességével
  kapcsolatos
  uniós programokkal összefüggő
  együttműködés keretében;

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

30 cikk – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a TOT-kutatók képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a TOT-kutatók képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai.

| e) | a TOT-kutatók
  és -diákok
  képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai. |
| --- | --- |

e)

a TOT-kutatók
  és -diákok
  képzése, nemzetközi mobilitása és csereprogramjai.

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Unió biztosítja, hogy a 9. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett
  vehessenek
  részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai. | (1)   Az Unió biztosítja, hogy a 9. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett
  vesznek
  részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben
  és programjaiban
  , mint a tagállamok állampolgárai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Unió biztosítja, hogy a 9. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett
  vehessenek
  részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben, mint a tagállamok állampolgárai.

(1)   Az Unió biztosítja, hogy a 9. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek ugyanolyan feltételek mellett
  vesznek
  részt az Unió ifjúsági kezdeményezéseiben
  és programjaiban
  , mint a tagállamok állampolgárai.

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével. | (2)   A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok
  oktatási, alapfokú, szakmai és továbbképzésének,
  tanulási
  csereprogramjainak és
  mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok
  interkulturális tanulásának és
  egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével.

(2)   A társulásnak az a célja, hogy megerősítse a TOT-okban és az Unióban élő fiatalok közötti kötelékeket, többek között a TOT-fiatalok
  oktatási, alapfokú, szakmai és továbbképzésének,
  tanulási
  csereprogramjainak és
  mobilitásának előmozdításával, valamint a fiatalok
  interkulturális tanulásának és
  egymás közötti kölcsönös megértésének elősegítésével.

Módosítás 48

Határozatra irányuló javaslat

31 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A fiatalok munkanélküliségének elkerülése érdekében az Unió és a TOT-ok együttműködnek a fiatalok aktív munkaerő-piaci szerepvállalása elősegítésének biztosítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A fiatalok munkanélküliségének elkerülése érdekében az Unió és a TOT-ok együttműködnek a fiatalok aktív munkaerő-piaci szerepvállalása elősegítésének biztosítása céljából.

Módosítás 49

Határozatra irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | munkatapasztalat-szerzési lehetőségének biztosítása, annak érdekében, hogy a diákok a munkaerő-piacon hasznos készségeket sajátítsanak el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

munkatapasztalat-szerzési lehetőségének biztosítása, annak érdekében, hogy a diákok a munkaerő-piacon hasznos készségeket sajátítsanak el;

Módosítás 50

Határozatra irányuló javaslat

32 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a TOT-ok támogatása az
  oktatáspolitikák
  kidolgozásában és végrehajtásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a TOT-ok támogatása az
  oktatáspolitikák
  kidolgozásában és végrehajtásában.

| b) | a TOT-ok támogatása az
  oktatási, valamint a formális és informális szakképzési politikák
  kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

b)

a TOT-ok támogatása az
  oktatási, valamint a formális és informális szakképzési politikák
  kidolgozásában és végrehajtásában;

Módosítás 51

Határozatra irányuló javaslat

32 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Unió biztosítja, hogy a 49. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek
  ugyanolyan feltételek mellett vehessenek
  részt az Unió oktatással kapcsolatos kezdeményezéseiben,
  mint a tagállamok állampolgárai
  . | (2)   Az Unió biztosítja, hogy a 49. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek részt
  vegyenek
  az Unió oktatással
  és szakmai képzéssel
  kapcsolatos kezdeményezéseiben,
  különösen az „ERASMUS mindenkinek” programban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az Unió biztosítja, hogy a 49. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek
  ugyanolyan feltételek mellett vehessenek
  részt az Unió oktatással kapcsolatos kezdeményezéseiben,
  mint a tagállamok állampolgárai
  .

(2)   Az Unió biztosítja, hogy a 49. cikk szerint meghatározott TOT-okból származó természetes személyek részt
  vegyenek
  az Unió oktatással
  és szakmai képzéssel
  kapcsolatos kezdeményezéseiben,
  különösen az „ERASMUS mindenkinek” programban
  .

Módosítás 52

Határozatra irányuló javaslat

32 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei. | (3)   Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási
  és szakképzési
  szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással
  és szakmai képzéssel
  kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei.

(3)   Az Unió biztosítja, hogy a TOT-ok oktatási
  és szakképzési
  szervei és intézetei ugyanolyan feltételek mellett vehessenek részt az Unió oktatással
  és szakmai képzéssel
  kapcsolatos együttműködési kezdeményezéseiben, mint a tagállamok oktatási szervei és intézetei.

Módosítás 53

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka előmozdításához. E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit. | (1)   Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka
  és a társadalmi befogadás
  előmozdításához
  a zöld gazdaságban
  . E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka előmozdításához. E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit.

(1)   Az Unió és a TOT-ok párbeszédet tartanak fenn a foglalkoztatás és a szociálpolitika területén, hogy hozzájáruljanak a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődéséhez, valamint a TOT-okban és a földrajzi elhelyezkedésük szerinti régiókban a tisztességes munka
  és a társadalmi befogadás
  előmozdításához
  a zöld gazdaságban
  . E párbeszédnek az is a célja, hogy támogassa a TOT-hatóságok e területet érintő politikák és jogszabályok fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit.

Módosítás 54

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll. E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a készségfejlesztés, a szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások. | (2)   A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll.
  Ambiciózus szociális normák támogatásával kell ösztönözni elsősorban a kkv-kon belüli munkahelyteremtést. A párbeszédnek támogatnia kell a munkavállalók és állampolgárok környezetét és egészségét védő összes innovatív intézkedést, amely lehetővé teszi a munkahelyteremtést olyan területeken, ahol a TOT-ok előnyben vannak, például a biológiai sokszínűség, az ásványkincsek, az új technológiák terén és a hozzáférés javításához kapcsolódó területeken.
  E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a
  készségek iránti igényekre való felkészülés, a
  készségfejlesztés, a
  munkaerő-piaci igényeknek megfelelő szakképzett munkaerő képzése, a
  szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll. E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a készségfejlesztés, a szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások.

(2)   A párbeszéd főként a foglalkoztatás- és szociálpolitika területét érintő politikákkal és jogszabályokkal kapcsolatos, az Uniót és a TOT-okat kölcsönösen érintő információcseréből és a bevett gyakorlatok megosztásából áll.
  Ambiciózus szociális normák támogatásával kell ösztönözni elsősorban a kkv-kon belüli munkahelyteremtést. A párbeszédnek támogatnia kell a munkavállalók és állampolgárok környezetét és egészségét védő összes innovatív intézkedést, amely lehetővé teszi a munkahelyteremtést olyan területeken, ahol a TOT-ok előnyben vannak, például a biológiai sokszínűség, az ásványkincsek, az új technológiák terén és a hozzáférés javításához kapcsolódó területeken.
  E tekintetben figyelembe kell venni az olyan területeket, mint például a
  készségek iránti igényekre való felkészülés, a
  készségfejlesztés, a
  munkaerő-piaci igényeknek megfelelő szakképzett munkaerő képzése, a
  szociális védelem, a szociális párbeszéd, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés-mentesség, a fogyatékossággal élők akadálymentesítése, a munkahelyi egészség és biztonság, valamint egyéb munkaelőírások.

Módosítás 55

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az Unió és a TOT-ok együttműködnek egymással az aktív munkaerő-piaci politikákkal, a fokozott szociális párbeszéddel, a munkahelyi normákkal és a szociális védelemmel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje érdekében, hogy biztosítva legyen a munkavállalók jogainak fenntartása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az Unió és a TOT-ok együttműködnek egymással az aktív munkaerő-piaci politikákkal, a fokozott szociális párbeszéddel, a munkahelyi normákkal és a szociális védelemmel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje érdekében, hogy biztosítva legyen a munkavállalók jogainak fenntartása.

Módosítás 56

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az Unió és a TOT-ok együttműködnek annak érdekében, hogy garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén és kezeljék a munkaerőpiac szegmentáltságának kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel foglalkoztatott személyek számára, másrészt pedig biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes idejű foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  Az Unió és a TOT-ok együttműködnek annak érdekében, hogy garantálják a biztonság és a rugalmasság közötti megfelelő egyensúlyt a munkaerőpiacon a rugalmas biztonság elveinek átfogó végrehajtása révén és kezeljék a munkaerőpiac szegmentáltságának kérdését azáltal, hogy egyrészt megfelelő szociális védelmet nyújtanak az átmeneti időszakban lévő, illetve az ideiglenes vagy részmunkaidős szerződésekkel foglalkoztatott személyek számára, másrészt pedig biztosítják a képzéshez, a karrierfejlesztéshez és a teljes idejű foglalkoztatás lehetőségeihez való hozzáférést;

Módosítás 57

Határozatra irányuló javaslat

33 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  Az elnéptelenedés, többek között az „agyelszívás” és a fiatalok munka céljából történő elvándorlása számos TOT számára jelent kihívást, és ezért az Uniónak és a TOT-oknak együtt kell működniük a migráns munkavállalók munkaerő-piaci jogainak védelme érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)
     
  Az elnéptelenedés, többek között az „agyelszívás” és a fiatalok munka céljából történő elvándorlása számos TOT számára jelent kihívást, és ezért az Uniónak és a TOT-oknak együtt kell működniük a migráns munkavállalók munkaerő-piaci jogainak védelme érdekében.

Módosítás 58

Határozatra irányuló javaslat

33 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33a. cikk |
| | A munkavállalók szabad mozgása |
| | (1)
     
  A közegészségügyre, közbiztonságra vagy közrendre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, az Unió tagállamai a TOT-ok munkavállalóival szemben nem alkalmaznak semmiféle diszkriminációt a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint munkakörülmények tekintetében. |
| | (2)
     
  A TOT-ok hatóságai nem részesítik kedvezőtlenebb elbánásban a tagállamok munkavállalóit, mint a harmadik országok állampolgárait, és nem tesznek különbséget a tagállamok állampolgárai között. Mindemellett a TOT-ok hatóságai a helyi foglalkoztatás elősegítése céljából jogszabályokat fogadhatnak el a helyi munkavállalók támogatására. Ilyen esetben a TOT hatóságai értesítik a Bizottságot az általuk elfogadott jogszabályokról, hogy az tájékoztathassa a tagállamokat. |
| | (3)
     
  E cikk nem alkalmazandó a közigazgatásban történő foglalkoztatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

33a. cikk

A munkavállalók szabad mozgása

(1)
     
  A közegészségügyre, közbiztonságra vagy közrendre vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, az Unió tagállamai a TOT-ok munkavállalóival szemben nem alkalmaznak semmiféle diszkriminációt a foglalkoztatás, a javadalmazás, valamint munkakörülmények tekintetében.

(2)
     
  A TOT-ok hatóságai nem részesítik kedvezőtlenebb elbánásban a tagállamok munkavállalóit, mint a harmadik országok állampolgárait, és nem tesznek különbséget a tagállamok állampolgárai között. Mindemellett a TOT-ok hatóságai a helyi foglalkoztatás elősegítése céljából jogszabályokat fogadhatnak el a helyi munkavállalók támogatására. Ilyen esetben a TOT hatóságai értesítik a Bizottságot az általuk elfogadott jogszabályokról, hogy az tájékoztathassa a tagállamokat.

(3)
     
  E cikk nem alkalmazandó a közigazgatásban történő foglalkoztatásra.

Módosítás 59

Határozatra irányuló javaslat

33 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 33b. cikk |
| | Szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakítása |
| | A társulás összefüggésében a szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakításának előmozdítását többek között az alábbiakra vonatkozó intézkedések révén lehetne támogatni: |
| | — | a szociális partnerek képzését biztosító intézkedések, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

33b. cikk

Szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakítása

A társulás összefüggésében a szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakításának előmozdítását többek között az alábbiakra vonatkozó intézkedések révén lehetne támogatni:

—

a szociális partnerek képzését biztosító intézkedések,

| — | a kommunikációt és a szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakításának előmozdítására kijelölt helyiségek kialakítását biztosító intézkedések, |
| --- | --- |

—

a kommunikációt és a szociális párbeszéd és a szociális demokrácia kialakításának előmozdítására kijelölt helyiségek kialakítását biztosító intézkedések,

| — | a legjobb szociális gyakorlatok regionális és helyi szinten történő cseréjét biztosító intézkedések. |
| --- | --- |

—

a legjobb szociális gyakorlatok regionális és helyi szinten történő cseréjét biztosító intézkedések.

Módosítás 60

Határozatra irányuló javaslat

34 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre – például fertőző betegségek – való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre – például fertőző betegségek – való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk;

| a) | a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre – például fertőző betegségek – való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra
  és a munkahelyi egészségvédelemre
  kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk; |
| --- | --- |

a)

a határon átnyúló egészségügyi veszélyekre – például fertőző betegségek – való felkészültség és reakciókapacitás megerősítését szolgáló fellépések, amelyeket a meglévő struktúrákra
  és a munkahelyi egészségvédelemre
  kell alapozni, és amelyeknek szokatlan eseményeket kell megcélozniuk;

Módosítás 61

Határozatra irányuló javaslat

34 cikk – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A munkahelyi hatékonyság javítása érdekében az Uniónak és a TOT-oknak meg kell szervezniük a bevált gyakorlatok cseréjét. Fontos annak biztosítása, hogy valamennyi munkavállalóra kiterjedjenek a megelőzési politikák, illetve hogy tiszteletben tartsák az egészséghez fűződő alapvető jogukat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

A munkahelyi hatékonyság javítása érdekében az Uniónak és a TOT-oknak meg kell szervezniük a bevált gyakorlatok cseréjét. Fontos annak biztosítása, hogy valamennyi munkavállalóra kiterjedjenek a megelőzési politikák, illetve hogy tiszteletben tartsák az egészséghez fűződő alapvető jogukat;

Módosítás 62

Határozatra irányuló javaslat

34 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint megfelelő képzés előmozdításával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint megfelelő képzés előmozdításával;

| b) | kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint
  a
  megfelelő képzés
  és a telemedicina bevezetésének
  előmozdításával; |
| --- | --- |

b)

kapacitásfejlesztés a regionális közegészségügyi hálózatok megerősítésével, a szakértők közötti információcsere megkönnyítésével, valamint
  a
  megfelelő képzés
  és a telemedicina bevezetésének
  előmozdításával;

Módosítás 63

Határozatra irányuló javaslat

34 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 34a. cikk |
| | Munkahelyi egészségvédelem és biztonság |
| | A társulás összefüggésében a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy megerősítse a TOT-ok kapacitásait a munkahelyi balesetek megelőzése terén, többek között az alábbi intézkedések révén: |
| | — | a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos tanulmányok és szakértői vélemények elkészítését biztosító, és a területspecifikus kockázatokra irányuló intézkedések, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

34a. cikk

Munkahelyi egészségvédelem és biztonság

A társulás összefüggésében a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy megerősítse a TOT-ok kapacitásait a munkahelyi balesetek megelőzése terén, többek között az alábbi intézkedések révén:

—

a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos tanulmányok és szakértői vélemények elkészítését biztosító, és a területspecifikus kockázatokra irányuló intézkedések,

| — | a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos előírások korszerűsítésének figyelemmel kísérése, |
| --- | --- |

—

a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos előírások korszerűsítésének figyelemmel kísérése,

| — | a munkahelyi balesetek megelőzésével kapcsolatos intézkedések támogatása. |
| --- | --- |

—

a munkahelyi balesetek megelőzésével kapcsolatos intézkedések támogatása.

Módosítás 64

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek védelme | A kulturális örökség és a történelmi műemlékek |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek védelme

A kulturális örökség és a történelmi műemlékek

Módosítás 65

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás összefüggésében a kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a bevett gyakorlatok megosztását az alábbiak révén: | A társulás összefüggésében a kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a bevett gyakorlatok megosztását
  , valamint e helyszínek értékének hosszú távú megőrzését
  az alábbiak révén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társulás összefüggésében a kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a bevett gyakorlatok megosztását az alábbiak révén:

A társulás összefüggésében a kulturális örökség részét képező helyszínek és a történelmi műemlékek területén folytatott együttműködésnek az a célja, hogy előmozdítsa a szakértelem és a bevett gyakorlatok megosztását
  , valamint e helyszínek értékének hosszú távú megőrzését
  az alábbiak révén:

Módosítás 66

Határozatra irányuló javaslat

38 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az együttműködés kiterjedhet továbbá a TOT-ok tárgyi és szellemi kulturális öröksége jobb megismerésére, megóvására és helyzetének javítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az együttműködés kiterjedhet továbbá a TOT-ok tárgyi és szellemi kulturális öröksége jobb megismerésére, megóvására és helyzetének javítására.

Módosítás 67

Határozatra irányuló javaslat

44 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 44a. cikk |
| | A harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások |
| | A harmadik országgal kötendő kereskedelmi megállapodás tárgyalása során az Unió törekszik az uniós termékek számára biztosított tarifális preferenciáknak a TOT-okból származó termékekre való kiterjesztésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

44a. cikk

A harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások

A harmadik országgal kötendő kereskedelmi megállapodás tárgyalása során az Unió törekszik az uniós termékek számára biztosított tarifális preferenciáknak a TOT-okból származó termékekre való kiterjesztésére.

Módosítás 68

Határozatra irányuló javaslat

54 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ha a harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodások esetében fennáll annak a veszélye, hogy fenyegetni fogják a TOT-okra jellemző hagyományos ágazatokat, a Bizottság a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és az ENSZ által meghatározott kritériumok szerint előzetes hatásvizsgálatokat végez a várható következményekről. A Bizottság az adott nemzetközi megállapodások megkötése előtt továbbítja az elkészült előzetes hatásvizsgálatokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a TOT-ok kormányzati és helyi hatóságainak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Ha a harmadik országokkal kötendő kereskedelmi megállapodások esetében fennáll annak a veszélye, hogy fenyegetni fogják a TOT-okra jellemző hagyományos ágazatokat, a Bizottság a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet és az ENSZ által meghatározott kritériumok szerint előzetes hatásvizsgálatokat végez a várható következményekről. A Bizottság az adott nemzetközi megállapodások megkötése előtt továbbítja az elkészült előzetes hatásvizsgálatokat az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a TOT-ok kormányzati és helyi hatóságainak.

Módosítás 69

Határozatra irányuló javaslat

57 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével;

| b) | a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi
  , szociális
  és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével; |
| --- | --- |

b)

a kereskedelmet és a befektetéseket nehezítő akadályok felszámolásának elősegítése azon termékek és szolgáltatások tekintetében, amelyek különös jelentőséggel bírnak az éghajlatváltozás enyhítése szempontjából (például fenntartható megújuló energiaforrások, energiahatékony termékek és szolgáltatások), többek között a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazását eredményező politikai keretek elfogadásával, a környezetvédelmi
  , szociális
  és gazdasági szükségleteket megválaszoló standardok előmozdításával, valamint a kereskedelem technikai akadályainak minimálisra csökkentésével;

Módosítás 70

Határozatra irányuló javaslat

57 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek,
  ökocímkék
  , valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei – tartozó termékeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek,
  ökocímkék
  , valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei – tartozó termékeket;

| c) | a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek,
  öko- és szociális címkék
  , valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei – tartozó termékeket; |
| --- | --- |

c)

a kereskedelem előmozdítása azon termékek tekintetében, amelyek hozzájárulnak a szociális feltételekhez és a környezetbarát gyakorlatokhoz, ideértve az önkéntes alapon működő, fenntarthatóságot garantáló rendszerekhez – például tisztességes és etikus kereskedelmi rendszerek,
  öko- és szociális címkék
  , valamint a természeti erőforrásokon alapuló termékek tanúsítási rendszerei – tartozó termékeket;

Módosítás 71

Határozatra irányuló javaslat

62 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából. | A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a
  TOT-okban megállapított szabályok és eljárások ideiglenes elismerésének lehetőségét, a
  fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából.

A társulás összefüggésében a fogyasztópolitika, a fogyasztói egészségvédelem és kereskedelem területén folytatott együttműködés magában foglalhatja a
  TOT-okban megállapított szabályok és eljárások ideiglenes elismerésének lehetőségét, a
  fogyasztópolitika és fogyasztói egészségvédelem területét érintő jogszabályok és szabályzatok kidolgozását, a szükségtelen kereskedelmi akadályok kiküszöbölése céljából.

Módosítás 72

Határozatra irányuló javaslat

68 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat;

| a) | a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat
  , többek között az új információs és kommunikációs technológiák révén
  ; |
| --- | --- |

a)

a TOT-okat megerősítése abban, hogy jobban ki tudják dolgozni és végre tudják hajtani a kereskedelem fejlesztéséhez szükséges politikákat
  , többek között az új információs és kommunikációs technológiák révén
  ;

Módosítás 73

Határozatra irányuló javaslat

68 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat;

| b) | a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat
  elsősorban a szociális normák javításának támogatása, valamint a növekedés szempontjából kedvező társadalmi környezet kialakítása érdekében
  ; |
| --- | --- |

b)

a TOT-ok azon erőfeszítéseinek ösztönzése, hogy megfelelő jogi, szabályozási és intézményi kereteket hozzanak létre, valamint kialakítsák a szükséges igazgatási eljárásokat
  elsősorban a szociális normák javításának támogatása, valamint a növekedés szempontjából kedvező társadalmi környezet kialakítása érdekében
  ;

Módosítás 74

Határozatra irányuló javaslat

68 cikk – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a piac- és termékfejlesztés elősegítése, ideértve a termékminőség javítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a piac- és termékfejlesztés elősegítése, ideértve a termékminőség javítását;

| d) | a piac- és termékfejlesztés
  , valamint ezek diverzifikálásának
  elősegítése, ideértve a termékminőség javítását; |
| --- | --- |

d)

a piac- és termékfejlesztés
  , valamint ezek diverzifikálásának
  elősegítése, ideértve a termékminőség javítását;

Módosítás 75

Határozatra irányuló javaslat

68 cikk – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez;

| e) | megfelelő képzések nyújtásával
  hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

e)

megfelelő képzések nyújtásával
  hozzájárulás a humán erőforrás, valamint az áruk és szolgáltatások kereskedelme szempontjából releváns szakképzettség fejlesztéséhez;

Módosítás 76

Határozatra irányuló javaslat

68 cikk – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

az üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak;

| f) | az
  új technológiák jobb kihasználásával az
  üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak; |
| --- | --- |

f)

az
  új technológiák jobb kihasználásával az
  üzleti közvetítők azon kapacitásának megerősítése, hogy a TOT vállalkozások számára exporttevékenységei szempontjából hasznos szolgáltatásokat, például piaci információkat biztosítsanak;

Módosítás 77

Határozatra irányuló javaslat

79 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetit, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken. | (2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetit, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken.
  Támogatja továbbá a TOT-oknak a makrogazdasági mutatóik jobb összehasonlíthatóságára irányuló erőfeszítéseit, különösen a vásárlóerő-paritás kiszámítása terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetit, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken.

(2)   Az Unió támogatja a TOT-ok azon igyekezetit, hogy megbízható statisztikai adatokat fejlesszenek ki a fenti területeken.
  Támogatja továbbá a TOT-oknak a makrogazdasági mutatóik jobb összehasonlíthatóságára irányuló erőfeszítéseit, különösen a vásárlóerő-paritás kiszámítása terén.

Módosítás 78

Határozatra irányuló javaslat

80 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók
  a programozási dokumentumokban
  előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja. | (2)   A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók
  az e határozatban
  előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók
  a programozási dokumentumokban
  előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja.

(2)   A TOT-ok kezdeményezésére tanulmányok vagy technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozhatók
  az e határozatban
  előütemezett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban. A Bizottság döntése szerint az ilyen fellépést a programozható segélyből vagy a technikai együttműködési intézkedésekre elkülönített pénzügyi előirányzatból finanszírozhatja.

Módosítás 79

Határozatra irányuló javaslat

80 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság évente legalább egy alkalommal – lehetőség szerint a TOT–EU fórumhoz kötődően – technikai jellegű találkozót szervez a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselőkkel és a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkkel az intézményesített, technikai jellegű párbeszéd megerősítése és az alapok programozásának és végrehajtásának egyszerűsítése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság évente legalább egy alkalommal – lehetőség szerint a TOT–EU fórumhoz kötődően – technikai jellegű találkozót szervez a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselőkkel és a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkkel az intézményesített, technikai jellegű párbeszéd megerősítése és az alapok programozásának és végrehajtásának egyszerűsítése érdekében;

Módosítás 80

Határozatra irányuló javaslat

82 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy a programozási szabályok figyelembe vegyék a TOT-ok humán- és igazgatási erőforrásainak korlátozottságát, valamint a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal fenntartott intézményi kapcsolatait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy a programozási szabályok figyelembe vegyék a TOT-ok humán- és igazgatási erőforrásainak korlátozottságát, valamint a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal fenntartott intézményi kapcsolatait.

Módosítás 81

Határozatra irányuló javaslat

82 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért. | (5)   A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért.
  E tekintetben a programozási dokumentum kapcsán a TOT-ok, az érintett tagállam és a Bizottság között eszmecserére kerül sor. Az eszmecserék keretében – lehetőség szerint a TOT–EU fórum keretébe illeszkedő, – technikai jellegű találkozókat szerveznek a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselők, valamint a programozásban érintett bizottsági szolgálatok, hivatalok és küldöttségek képviselői között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért.

(5)   A TOT-hatóságok és a Bizottság közösen felelős a programozási dokumentum jóváhagyásáért.
  E tekintetben a programozási dokumentum kapcsán a TOT-ok, az érintett tagállam és a Bizottság között eszmecserére kerül sor. Az eszmecserék keretében – lehetőség szerint a TOT–EU fórum keretébe illeszkedő, – technikai jellegű találkozókat szerveznek a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselők, valamint a programozásban érintett bizottsági szolgálatok, hivatalok és küldöttségek képviselői között.

Módosítás 82

Határozatra irányuló javaslat

83 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a 11. EFA finanszírozási rendeletben előírt bármely módon végrehajthatja a TOT 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival. | (1)   A Bizottság a 11. EFA finanszírozási rendeletben előírt bármely módon végrehajthatja a TOT 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival
  , valamint – lehetőség szerint a TOT–EU fórum keretébe illeszkedő, – technikai jellegű találkozókat szerveznek a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselők, valamint a programozásban érintett bizottsági szolgálatok, hivatalok és küldöttségek képviselői között
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság a 11. EFA finanszírozási rendeletben előírt bármely módon végrehajthatja a TOT 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival.

(1)   A Bizottság a 11. EFA finanszírozási rendeletben előírt bármely módon végrehajthatja a TOT 11. EFA-erőforrásokat, összhangban az e határozatban, valamint az említett határozatot végrehajtó intézkedésekben foglalt feltételekkel. E célból finanszírozási megállapodásokat köt a TOT-ok megfelelő hatóságaival
  , valamint – lehetőség szerint a TOT–EU fórum keretébe illeszkedő, – technikai jellegű találkozókat szerveznek a regionális engedélyezésre jogosult tisztviselők, valamint a programozásban érintett bizottsági szolgálatok, hivatalok és küldöttségek képviselői között
  .

Módosítás 83

Határozatra irányuló javaslat

84 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A Bizottság tájékoztatja a bizottságot a programozási dokumentumok nyomon követéséről, értékeléséről és ellenőrzéséről. | (8)   A Bizottság
  egyidejűleg
  tájékoztatja a bizottságot
  és az Európai Parlamentet
  a programozási dokumentumok nyomon követéséről, értékeléséről és ellenőrzéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   A Bizottság tájékoztatja a bizottságot a programozási dokumentumok nyomon követéséről, értékeléséről és ellenőrzéséről.

(8)   A Bizottság
  egyidejűleg
  tájékoztatja a bizottságot
  és az Európai Parlamentet
  a programozási dokumentumok nyomon követéséről, értékeléséről és ellenőrzéséről.

Módosítás 84

Határozatra irányuló javaslat

88 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A TOT-ok ugyancsak jogosultak az Unió más országokkal
  – különösen a fejlődő országokkal –
  való együttműködést célzó programjai keretében nyújtott támogatásra, e programok szabályaira, célkitűzéseire és megállapodásaira is figyelemmel. | (2)   A TOT-ok ugyancsak jogosultak az Unió más országokkal való együttműködést célzó programjai keretében nyújtott támogatásra, e programok szabályaira, célkitűzéseire és megállapodásaira is figyelemmel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A TOT-ok ugyancsak jogosultak az Unió más országokkal
  – különösen a fejlődő országokkal –
  való együttműködést célzó programjai keretében nyújtott támogatásra, e programok szabályaira, célkitűzéseire és megállapodásaira is figyelemmel.

(2)   A TOT-ok ugyancsak jogosultak az Unió más országokkal való együttműködést célzó programjai keretében nyújtott támogatásra, e programok szabályaira, célkitűzéseire és megállapodásaira is figyelemmel.

Módosítás 85

Határozatra irányuló javaslat

88 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A TOT-ok különféle uniós horizontális programokban való hatékony részvételének biztosítása érdekében a Bizottság a TOT-okra vonatkozó tényleges stratégiát valósít meg, melynek keretében TOT-referenst nevez ki minden egyes főigazgatóságán. A TOT-referensek a szolgálatok közötti konzultációk révén részt vesznek az egyes programok éves munkaprogramjának kidolgozásában, ekképpen biztosítandó a TOT-ok szükségleteinek és sajátosságainak megfelelő figyelembevételét. A Bizottság ezenkívül a lehető leghamarabb tájékoztatja a TOT-okat a különböző horizontális programok keretében közzétett pályázati felhívásokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A TOT-ok különféle uniós horizontális programokban való hatékony részvételének biztosítása érdekében a Bizottság a TOT-okra vonatkozó tényleges stratégiát valósít meg, melynek keretében TOT-referenst nevez ki minden egyes főigazgatóságán. A TOT-referensek a szolgálatok közötti konzultációk révén részt vesznek az egyes programok éves munkaprogramjának kidolgozásában, ekképpen biztosítandó a TOT-ok szükségleteinek és sajátosságainak megfelelő figyelembevételét. A Bizottság ezenkívül a lehető leghamarabb tájékoztatja a TOT-okat a különböző horizontális programok keretében közzétett pályázati felhívásokról.

Módosítás 86

Határozatra irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 90. cikkben meghatározott eljárással összhangban, az e határozatban foglalt szabályok kiegészítése céljából a határozat hatályba lépésétől számított
  12
  hónapon belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, valamint a vámügyi jogszabályokban bekövetkező technológiai fejlemények figyelembe vétele céljából módosítsa a VI. melléklet függelékeit. | (1)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 90. cikkben meghatározott eljárással összhangban, az e határozatban foglalt szabályok kiegészítése céljából a határozat hatályba lépésétől számított
  6
  hónapon belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, valamint a vámügyi jogszabályokban bekövetkező technológiai fejlemények figyelembe vétele céljából módosítsa a VI. melléklet függelékeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 90. cikkben meghatározott eljárással összhangban, az e határozatban foglalt szabályok kiegészítése céljából a határozat hatályba lépésétől számított
  12
  hónapon belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, valamint a vámügyi jogszabályokban bekövetkező technológiai fejlemények figyelembe vétele céljából módosítsa a VI. melléklet függelékeit.

(1)   A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 90. cikkben meghatározott eljárással összhangban, az e határozatban foglalt szabályok kiegészítése céljából a határozat hatályba lépésétől számított
  6
  hónapon belül felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, valamint a vámügyi jogszabályokban bekövetkező technológiai fejlemények figyelembe vétele céljából módosítsa a VI. melléklet függelékeit.

Módosítás 87

Határozatra irányuló javaslat

90 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 89. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 89. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| | Ha a Tanács belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a hatáskör-átruházást, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet és a Bizottságot, megjelölve az esetlegesen visszavonandó átruházott hatáskört és a visszavonás lehetséges indokait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 89. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a 89. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Ha a Tanács belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a hatáskör-átruházást, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet és a Bizottságot, megjelölve az esetlegesen visszavonandó átruházott hatáskört és a visszavonás lehetséges indokait.

Módosítás 88

Határozatra irányuló javaslat

90 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot. | (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról
  egyidejűleg az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról
  egyidejűleg az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot.

Módosítás 89

Határozatra irányuló javaslat

90 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha a Tanács kifogást kíván emelni, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogás lehetséges indokait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ha a Tanács kifogást kíván emelni, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztatja erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogás lehetséges indokait.

Módosítás 90

Határozatra irányuló javaslat

90 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 90a. cikk |
| | Sürgősségi eljárás |
| | (1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem jelentenek be kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben ismertetni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait. |
| | (2)
     
  A Tanács a 90. cikk (5) bekezdésében említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

90a. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és alkalmazandók, amennyiben nem jelentenek be kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben ismertetni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)
     
  A Tanács a 90. cikk (5) bekezdésében említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. A Bizottság ebben az esetben a Tanács kifogást emelő határozatáról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a jogi aktust.

Módosítás 91

Határozatra irányuló javaslat

91 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Tanács, a Szerződéssel összhangban eljárva határoz e határozat szükséges kiigazításairól, amennyiben: | A Tanács, a Szerződéssel összhangban eljárva
  – az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően –
  határoz e határozat szükséges kiigazításairól, amennyiben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Tanács, a Szerződéssel összhangban eljárva határoz e határozat szükséges kiigazításairól, amennyiben:

A Tanács, a Szerződéssel összhangban eljárva
  – az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően –
  határoz e határozat szükséges kiigazításairól, amennyiben:

Módosítás 92

Határozatra irányuló javaslat

I melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| AZ ELSZIGETELT TOT-OK LISTÁJA | AZ ELSZIGETELT TOT-OK LISTÁJA |
| — | Falkland-szigetek |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

AZ ELSZIGETELT TOT-OK LISTÁJA

AZ ELSZIGETELT TOT-OK LISTÁJA

—

Falkland-szigetek

| — | Falkland-szigetek |
| --- | --- |

—

Falkland-szigetek

| — | Szent Ilona, Ascension, Tristan da Cunha-szigetek, |
| --- | --- |

—

Szent Ilona, Ascension, Tristan da Cunha-szigetek,

| — | Szent Ilona, Ascension, Tristan da Cunha-szigetek, |
| --- | --- |

—

Szent Ilona, Ascension, Tristan da Cunha-szigetek,

| — | Saint-Pierre és Miquelon |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre és Miquelon

| — | Saint-Pierre és Miquelon |
| --- | --- |

—

Saint-Pierre és Miquelon

| — | Wallis- és Futuna-szigetek |
| --- | --- |

—

Wallis- és Futuna-szigetek

Módosítás 93

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E határozat alkalmazásában a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó hétéves időszakra az EU által a 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak a 11. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodásban rögzített
  343,4
   millió eurós teljes összegét a következőképpen kell felosztani: | (1)   E határozat alkalmazásában a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó hétéves időszakra az EU által a 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak a 11. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodásban rögzített
  360,57
   millió eurós teljes összegét a következőképpen kell felosztani: |
| a) | [330,4
   millió] EUR programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E határozat alkalmazásában a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó hétéves időszakra az EU által a 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak a 11. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodásban rögzített
  343,4
   millió eurós teljes összegét a következőképpen kell felosztani:

(1)   E határozat alkalmazásában a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó hétéves időszakra az EU által a 11. EFA keretében nyújtott pénzügyi támogatásnak a 11. EFA létrehozásáról szóló belső megállapodásban rögzített
  360,57
   millió eurós teljes összegét a következőképpen kell felosztani:

a)

[330,4
   millió] EUR programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására.

| a) | [345,57
   millió] EUR programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására. |
| --- | --- |

a)

[345,57
   millió] EUR programozható támogatás formájában hosszú távú fejlesztésre, humanitárius segélyre, sürgősségi segélyre, menekültek segélyezésére és kiegészítő támogatásra az exportjövedelmek ingadozása esetén, valamint a regionális együttműködés és az integráció támogatására.

| b) | [5 millió] EUR a IV. mellékletben említett TOT befektetési keret összefüggésében, kamattámogatások és technikai segítségnyújtás finanszírozására; |
| --- | --- |

b)

[5 millió] EUR a IV. mellékletben említett TOT befektetési keret összefüggésében, kamattámogatások és technikai segítségnyújtás finanszírozására;

| b) | [5 millió] EUR a IV. mellékletben említett TOT befektetési keret összefüggésében, kamattámogatások és technikai segítségnyújtás finanszírozására; |
| --- | --- |

b)

[5 millió] EUR a IV. mellékletben említett TOT befektetési keret összefüggésében, kamattámogatások és technikai segítségnyújtás finanszírozására;

| c) | [8
   millió] EUR e határozat 79. cikkével összhangban tanulmányokra és technikai segítségnyújtási intézkedésekre, valamint a határozat átfogó értékelésére, amelyet négy évvel a határozat lejárta előtt kell elvégezni. |
| --- | --- |

c)

[8
   millió] EUR e határozat 79. cikkével összhangban tanulmányokra és technikai segítségnyújtási intézkedésekre, valamint a határozat átfogó értékelésére, amelyet négy évvel a határozat lejárta előtt kell elvégezni.

| c) | [10
   millió] EUR e határozat 79. cikkével összhangban tanulmányokra és technikai segítségnyújtási intézkedésekre, valamint a határozat átfogó értékelésére, amelyet négy évvel a határozat lejárta előtt kell elvégezni. |
| --- | --- |

c)

[10
   millió] EUR e határozat 79. cikkével összhangban tanulmányokra és technikai segítségnyújtási intézkedésekre, valamint a határozat átfogó értékelésére, amelyet négy évvel a határozat lejárta előtt kell elvégezni.

Módosítás 94

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 3 cikk – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett
  330,4
   millió eurót a tengerentúli országok és területek szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint: | Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett
  345,57
   millió eurót a tengerentúli országok és területek szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett
  330,4
   millió eurót a tengerentúli országok és területek szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint:

Az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett
  345,57
   millió eurót a tengerentúli országok és területek szükségletei és teljesítménye alapján kell felosztani az alábbi kritériumok szerint:

Módosítás 95

Határozatra irányuló javaslat

II melléklet – 3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   
  [105
   millió] EUR-t különítenek el az e határozat 7. cikkével összhangban a regionális együttműködés és integráció támogatására, különösen az 5. cikkben említett prioritások és közös érdeket képviselő területek tekintetében, a 13. cikkben említett EU-TOT partnerség alkalmai során folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb pénzügyi eszközeivel való koordináció, valamint a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legtávolabbi régiók közötti együttműködés előmozdítása. | 2.   
  [120,17
   millió] EUR-t különítenek el az e határozat 7. cikkével összhangban a regionális együttműködés és integráció támogatására, különösen az 5. cikkben említett prioritások és közös érdeket képviselő területek tekintetében, a 13. cikkben említett EU-TOT partnerség alkalmai során folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb pénzügyi eszközeivel való koordináció, valamint a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legtávolabbi régiók közötti együttműködés előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.   
  [105
   millió] EUR-t különítenek el az e határozat 7. cikkével összhangban a regionális együttműködés és integráció támogatására, különösen az 5. cikkben említett prioritások és közös érdeket képviselő területek tekintetében, a 13. cikkben említett EU-TOT partnerség alkalmai során folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb pénzügyi eszközeivel való koordináció, valamint a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legtávolabbi régiók közötti együttműködés előmozdítása.

2.   
  [120,17
   millió] EUR-t különítenek el az e határozat 7. cikkével összhangban a regionális együttműködés és integráció támogatására, különösen az 5. cikkben említett prioritások és közös érdeket képviselő területek tekintetében, a 13. cikkben említett EU-TOT partnerség alkalmai során folytatott konzultáció révén. Ennek célja az Unió egyéb pénzügyi eszközeivel való koordináció, valamint a TOT-ok és a Szerződés 349. cikkében említett legtávolabbi régiók közötti együttműködés előmozdítása.

Módosítás 96

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 3 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az ott

  született és nevelt
  halakból, rákfélékből és puhatestűekből származó akvakultúra-termékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az ott

  született és nevelt
  halakból, rákfélékből és puhatestűekből származó akvakultúra-termékek;

| g) | az adott ország területén

  felnevelt
  halakból, rákfélékből és puhatestűekből nyert akvakultúra-termékek; |
| --- | --- |

g)

az adott ország területén

  felnevelt
  halakból, rákfélékből és puhatestűekből nyert akvakultúra-termékek;

Módosítás 97

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 10 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett kumulációt engedélyező
  intézkedést. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (6)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett kumulációt engedélyező
  intézkedésekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett kumulációt engedélyező
  intézkedést. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(6)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett kumulációt engedélyező
  intézkedésekre vonatkozóan.

Módosítás 98

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 16 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A TOT-ok 2500 tonna éves kvóta határán belül derogációt kapnak a következő KN-kóddal rendelkező halászati termékekre: 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 és 160510. |
| | Az ilyen eltérés iránti kérelmet a TOT vagy a tagállam a fent említett kontingensnek megfelelően nyújtja be a bizottsághoz, amely azt automatikusan megadja, és határozat útján hatályba lépteti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)
     
  A TOT-ok 2500 tonna éves kvóta határán belül derogációt kapnak a következő KN-kóddal rendelkező halászati termékekre: 030471, 030483, 030532, 030562, 030614, 0307299010 és 160510.

Az ilyen eltérés iránti kérelmet a TOT vagy a tagállam a fent említett kontingensnek megfelelően nyújtja be a bizottsághoz, amely azt automatikusan megadja, és határozat útján hatályba lépteti.

Módosítás 99

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 16 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedést. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (8)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedésre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedést. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(8)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedésre vonatkozóan.

Módosítás 100

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 63 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedést. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedésre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság
  végrehajtási aktusokkal fogadja
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedést. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az (1) bekezdésben említett ideiglenes eltérést engedélyező
  intézkedésre vonatkozóan.

Módosítás 101

Határozatra irányuló javaslat

VI melléklet – 64 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Bizottsági eljárások | törölve |
| (1)
     
  A Bizottságot a 2913/92/EGK rendelet 247a. cikke szerint létrehozott Vámkódex-bizottság segíti. | |
| (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Bizottsági eljárások

törölve

(1)
     
  A Bizottságot a 2913/92/EGK rendelet 247a. cikke szerint létrehozott Vámkódex-bizottság segíti.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 102

Határozatra irányuló javaslat

VII melléklet – 2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság ideiglenesen visszavonhatja az e határozatban meghatározott kedvezményes előírások alkalmazását valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy a termékek egy része tekintetében, ha úgy ítéli meg, hogy az e melléklet 1. cikkének (1) és a (2) bekezdésben említett okok következtében elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az ideiglenes visszavonás igazolására, feltéve, hogy előzőleg: | (1)   A Bizottság
  a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktussal
  ideiglenesen visszavonhatja az e határozatban meghatározott kedvezményes előírások alkalmazását valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy a termékek egy része tekintetében, ha úgy ítéli meg, hogy az e melléklet 1. cikkének (1) és a (2) bekezdésben említett okok következtében elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az ideiglenes visszavonás igazolására, feltéve, hogy előzőleg: |
| a) | konzultált a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottsággal, a 3. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság ideiglenesen visszavonhatja az e határozatban meghatározott kedvezményes előírások alkalmazását valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy a termékek egy része tekintetében, ha úgy ítéli meg, hogy az e melléklet 1. cikkének (1) és a (2) bekezdésben említett okok következtében elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az ideiglenes visszavonás igazolására, feltéve, hogy előzőleg:

(1)   A Bizottság
  a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktussal
  ideiglenesen visszavonhatja az e határozatban meghatározott kedvezményes előírások alkalmazását valamely kedvezményezett országból származó valamennyi termék vagy a termékek egy része tekintetében, ha úgy ítéli meg, hogy az e melléklet 1. cikkének (1) és a (2) bekezdésben említett okok következtében elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az ideiglenes visszavonás igazolására, feltéve, hogy előzőleg:

a)

konzultált a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottsággal, a 3. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban;

| b
  ) | felkérte a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a szükséges elővigyázatossági intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítására és/vagy annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezett ország teljesítse kötelezettségeit; és |
| --- | --- |

b
  )

felkérte a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a szükséges elővigyázatossági intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítására és/vagy annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezett ország teljesítse kötelezettségeit; és

| b) | felkérte a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a szükséges elővigyázatossági intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítására és/vagy annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezett ország teljesítse kötelezettségeit; és |
| --- | --- |

b)

felkérte a tagállamokat arra, hogy tegyék meg a szükséges elővigyázatossági intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítására és/vagy annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezett ország teljesítse kötelezettségeit; és

| c
  ) | értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott kétely merült fel a kedvezményes előírások alkalmazása és/vagy annak tekintetében, hogy a kedvezményezett ország teljesíti vonatkozó kötelezettségeit, és ez megkérdőjelezheti az adott ország jogát arra, hogy továbbra is részesüljön az e határozat által biztosított kedvezményekben. |
| --- | --- |

c
  )

értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott kétely merült fel a kedvezményes előírások alkalmazása és/vagy annak tekintetében, hogy a kedvezményezett ország teljesíti vonatkozó kötelezettségeit, és ez megkérdőjelezheti az adott ország jogát arra, hogy továbbra is részesüljön az e határozat által biztosított kedvezményekben.

| c) | értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott kétely merült fel a kedvezményes előírások alkalmazása és/vagy annak tekintetében, hogy a kedvezményezett ország teljesíti vonatkozó kötelezettségeit, és ez megkérdőjelezheti az adott ország jogát arra, hogy továbbra is részesüljön az e határozat által biztosított kedvezményekben. |
| --- | --- |

c)

értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában arról, hogy megalapozott kétely merült fel a kedvezményes előírások alkalmazása és/vagy annak tekintetében, hogy a kedvezményezett ország teljesíti vonatkozó kötelezettségeit, és ez megkérdőjelezheti az adott ország jogát arra, hogy továbbra is részesüljön az e határozat által biztosított kedvezményekben.

A Bizottság értesíti az érintett TOT-ot az e bekezdés értelmében hozott valamennyi határozatáról, még azok hatálybalépését megelőzően.
  A Bizottság értesíti a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottságot is.

A Bizottság értesíti az érintett TOT-ot az e bekezdés értelmében hozott valamennyi határozatáról, még azok hatálybalépését megelőzően.

Módosítás 103

Határozatra irányuló javaslat

VII melléklet – 2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az ideiglenes visszavonás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Ezen időtartam lejártával a Bizottság határoz arról, hogy
  – a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottság értesítését követően –
  megszünteti-e az ideiglenes visszavonást, vagy annak időtartamát az e cikk (1) bekezdésben említett eljárással összhangban meghosszabbítja. | (2)   Az ideiglenes visszavonás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Ezen időtartam lejártával a Bizottság határoz arról, hogy megszünteti-e az ideiglenes visszavonást, vagy annak időtartamát az e cikk (1) bekezdésben említett eljárással összhangban meghosszabbítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az ideiglenes visszavonás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Ezen időtartam lejártával a Bizottság határoz arról, hogy
  – a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottság értesítését követően –
  megszünteti-e az ideiglenes visszavonást, vagy annak időtartamát az e cikk (1) bekezdésben említett eljárással összhangban meghosszabbítja.

(2)   Az ideiglenes visszavonás időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. Ezen időtartam lejártával a Bizottság határoz arról, hogy megszünteti-e az ideiglenes visszavonást, vagy annak időtartamát az e cikk (1) bekezdésben említett eljárással összhangban meghosszabbítja.

Módosítás 104

Határozatra irányuló javaslat

VII melléklet – 3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Bizottsági eljárás | törölve |
| (1)
     
  A 2. cikk végrehajtása céljából a Bizottságot a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottság segíti. | |
| (2)
     
  E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Bizottsági eljárás

törölve

(1)
     
  A 2. cikk végrehajtása céljából a Bizottságot a VIII. melléklet 10. cikkében említett bizottság segíti.

(2)
     
  E bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Módosítás 105

Határozatra irányuló javaslat

VIII melléklet – 5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az előzetes felügyeleti intézkedéseket a Bizottság fogadja el az e melléklet 6. cikkében említett
  tanácsadó bizottsági
  eljárásnak megfelelően. | (2)   Az előzetes felügyeleti intézkedéseket a Bizottság fogadja el az e melléklet 6. cikkében említett eljárásnak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az előzetes felügyeleti intézkedéseket a Bizottság fogadja el az e melléklet 6. cikkében említett
  tanácsadó bizottsági
  eljárásnak megfelelően.

(2)   Az előzetes felügyeleti intézkedéseket a Bizottság fogadja el az e melléklet 6. cikkében említett eljárásnak megfelelően.

Módosítás 106

Határozatra irányuló javaslat

VIII melléklet – 6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének nehezen helyrehozható romlását érintő kellően indokolt sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket lehet alkalmazni. Az átmeneti intézkedések legfeljebb 200 napig alkalmazhatók. Az átmeneti intézkedéseket a Bizottság fogadja el
  az e melléklet 10. cikkében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak
  megfelelően. Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó ideiglenes védintézkedéseket fogad el
  az e melléklet 10. cikkében említett eljárással összhangban. | (1)   Az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének nehezen helyrehozható romlását érintő kellően indokolt sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket lehet alkalmazni. Az átmeneti intézkedések legfeljebb 200 napig alkalmazhatók. Az átmeneti intézkedéseket a Bizottság fogadja el
  a 90. cikknek
  megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktussal
  . Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság
  a 90a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  azonnal alkalmazandó ideiglenes védintézkedéseket fogad el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének nehezen helyrehozható romlását érintő kellően indokolt sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket lehet alkalmazni. Az átmeneti intézkedések legfeljebb 200 napig alkalmazhatók. Az átmeneti intézkedéseket a Bizottság fogadja el
  az e melléklet 10. cikkében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak
  megfelelően. Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság azonnal alkalmazandó ideiglenes védintézkedéseket fogad el
  az e melléklet 10. cikkében említett eljárással összhangban.

(1)   Az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetének nehezen helyrehozható romlását érintő kellően indokolt sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket lehet alkalmazni. Az átmeneti intézkedések legfeljebb 200 napig alkalmazhatók. Az átmeneti intézkedéseket a Bizottság fogadja el
  a 90. cikknek
  megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktussal
  . Rendkívül sürgős esetekben a Bizottság
  a 90a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  azonnal alkalmazandó ideiglenes védintézkedéseket fogad el.

Módosítás 107

Határozatra irányuló javaslat

VIII melléklet – 7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a Bizottság határozatot fogad el a vizsgálat befejezéséről
  és az eljárás lezárásáról az e melléklet 4
  . 
  cikkében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően.
   A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – közzéteszi az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait és megindokolt következtetéseit. | (1)   Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a Bizottság határozatot fogad el a vizsgálat befejezéséről. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – közzéteszi az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait és megindokolt következtetéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a Bizottság határozatot fogad el a vizsgálat befejezéséről
  és az eljárás lezárásáról az e melléklet 4
  . 
  cikkében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően.
   A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – közzéteszi az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait és megindokolt következtetéseit.

(1)   Ha a végleges tényállás azt mutatja, hogy az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek nem teljesülnek, a Bizottság határozatot fogad el a vizsgálat befejezéséről. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – közzéteszi az összes vonatkozó tény és jogszabály alapján hozott megállapításait és megindokolt következtetéseit.

Módosítás 108

Határozatra irányuló javaslat

VIII melléklet – 7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a végleges tényállás azt mutatja, hogy teljesülnek az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek,
  az e melléklet 4. cikkében említett vizsgálati eljárás szerint
  a Bizottság határozatot fogad el végleges védintézkedések meghozataláról. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz közzé, valamint haladéktalanul értesíti a TOT-hatóságokat a szükséges védintézkedések meghozataláról szóló döntésről. | (2)   Amennyiben a végleges tényállás azt mutatja, hogy teljesülnek az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek, a Bizottság
  a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  határozatot fogad el végleges védintézkedések meghozataláról. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz közzé, valamint haladéktalanul értesíti a TOT-hatóságokat a szükséges védintézkedések meghozataláról szóló döntésről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben a végleges tényállás azt mutatja, hogy teljesülnek az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek,
  az e melléklet 4. cikkében említett vizsgálati eljárás szerint
  a Bizottság határozatot fogad el végleges védintézkedések meghozataláról. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz közzé, valamint haladéktalanul értesíti a TOT-hatóságokat a szükséges védintézkedések meghozataláról szóló döntésről.

(2)   Amennyiben a végleges tényállás azt mutatja, hogy teljesülnek az e melléklet 2. cikkében meghatározott feltételek, a Bizottság
  a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal
  határozatot fogad el végleges védintézkedések meghozataláról. A Bizottság – kellő figyelemmel az e melléklet 9. cikke értelmében vett bizalmas információk védelmére – a döntés szempontjából lényeges tények és megfontolások összefoglalását tartalmazó jelentést tesz közzé, valamint haladéktalanul értesíti a TOT-hatóságokat a szükséges védintézkedések meghozataláról szóló döntésről.

Módosítás 109

Határozatra irányuló javaslat

VIII melléklet – 10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Bizottsági eljárás | törölve |
| (1)
     
  A Bizottságot a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság. | |
| (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. | |
| (3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. | |
| (4)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Bizottsági eljárás

törölve

(1)
     
  A Bizottságot a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2009. február 26-i 260/2009/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(4)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkével összefüggésben értelmezett 8. cikkét kell alkalmazni.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/195 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/195

---

P7_TA(2013)0068

Az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagok ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0147 – C7-0105/2012 – 2012/0074(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0147), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0147),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 31. és 32. cikkére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0105/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 31. és 32. cikkére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0105/2012),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0033/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0033/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 229.,2012.7.31., 145.o

---

P7_TC1-COD(2012)0074

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó követelmények meghatározásáról és a 98/83/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel [Mód. 1]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS
  AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó

  Unió működéséről szóló
  szerződésre és különösen annak 31. és 32. cikkére

  192. cikke (1) bekezdésére
  ,

tekintettel a Bizottságnak a Tudományos és Műszaki Bizottság által a tagállamok tudományos szakértői közül kijelölt szakértői csoport véleményének megismerését követően kidolgozott

  az Európai Bizottság
  javaslatára, a Szerződés 31. cikkével összhangban,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

az Európai Parlamenttel történt konzultációt
   (2)
  követően, a
  rendes jogalkotási eljárás keretében,[Mód. 2]

mivel:

| (-1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikke szerint az Unió környezetpolitikája az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, és hozzájárul olyan célkitűzések eléréséhez, mint a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása, valamint az emberi egészség védelme. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(-1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikke szerint az Unió környezetpolitikája az elővigyázatosság és a megelőzés elvén alapul, és hozzájárul olyan célkitűzések eléréséhez, mint a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása, valamint az emberi egészség védelme. [Mód. 3]

| (1) | A vízfogyasztás az egyik módja annak, hogy az emberi testbe radioaktív

  káros
  anyagok kerüljenek.
  Számos egészségügyi problémához vezethet, ha nyelés útján radioaktív izotópok vagy radionuklidok kerülnek a szervezetbe.
   A 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3) szerint az ionizáló sugárzás kockázatával járó tevékenységek következtében a lakosság egészét érő sugárterheléshez való hozzájárulást az ésszerűen elérhető

  – figyelembe véve a hosszú távú halmozott kitettséget – a lehető
  legalacsonyabb szinten kell tartani. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(1)

A vízfogyasztás az egyik módja annak, hogy az emberi testbe radioaktív

  káros
  anyagok kerüljenek.
  Számos egészségügyi problémához vezethet, ha nyelés útján radioaktív izotópok vagy radionuklidok kerülnek a szervezetbe.
   A 96/29/Euratom tanácsi irányelv (3) szerint az ionizáló sugárzás kockázatával járó tevékenységek következtében a lakosság egészét érő sugárterheléshez való hozzájárulást az ésszerűen elérhető

  – figyelembe véve a hosszú távú halmozott kitettséget – a lehető
  legalacsonyabb szinten kell tartani. [Mód. 4]

| (1a) | A radioaktív izotópok vízből való kiszűrése után a szűrők radioaktív hulladéknak minősülnek, amelyek ártalmatlanításáról körültekintéssel és a hatályos eljárásokkal összhangban kell gondoskodni. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(1a)

A radioaktív izotópok vízből való kiszűrése után a szűrők radioaktív hulladéknak minősülnek, amelyek ártalmatlanításáról körültekintéssel és a hatályos eljárásokkal összhangban kell gondoskodni. [Mód. 5]

| (1b | ) A radioaktív izotópok vízből való eltávolításának folyamata a nemzeti laboratóriumoktól, a mérések rendszeres frissítésétől és a kutatási eredményektől függ. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(1b

) A radioaktív izotópok vízből való eltávolításának folyamata a nemzeti laboratóriumoktól, a mérések rendszeres frissítésétől és a kutatási eredményektől függ. [Mód. 6]

| (1c) | Az ivóvízről szóló irányelv alapján a tagállamok által háromévente készítendő jelentésben nyújtott információk nem, vagy csak részben foglalják magukban az ivóvíz radioaktivitási szintjére vonatkozó adatokat. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(1c)

Az ivóvízről szóló irányelv alapján a tagállamok által háromévente készítendő jelentésben nyújtott információk nem, vagy csak részben foglalják magukban az ivóvíz radioaktivitási szintjére vonatkozó adatokat. [Mód. 7]

| (1d) | Az ivóvízkezelés költségeinek csökkentése érdekében megelőző intézkedésekre van szükség. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(1d)

Az ivóvízkezelés költségeinek csökkentése érdekében megelőző intézkedésekre van szükség. [Mód. 8]

| (2) | Az

  A lakosság magas szintű védelmének biztosítása érdekében indokolt az
  emberi fogyasztásra szánt víz minőségének az emberi egészséggel kapcsolatos jelentősége miatt indokolt közösségi szinten

  vízre vonatkozó,
  indikátor jellegű minőségi előírásokat meghatározni, és

  valamint
  rendelkezni ezen előírások teljesülésének ellenőrzéséről. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(2)

Az

  A lakosság magas szintű védelmének biztosítása érdekében indokolt az
  emberi fogyasztásra szánt víz minőségének az emberi egészséggel kapcsolatos jelentősége miatt indokolt közösségi szinten

  vízre vonatkozó,
  indikátor jellegű minőségi előírásokat meghatározni, és

  valamint
  rendelkezni ezen előírások teljesülésének ellenőrzéséről. [Mód. 9]

| (3) | A 98/83/EK tanácsi irányelv (4) I. mellékletének C. részében már meghatározásra kerültek a radioaktív anyagokkal kapcsolatos indikátor paraméterek, valamint a II. mellékletben a kapcsolódó ellenőrzési rendelkezések is. Az említett paraméterek azonban az Euratom-Szerződés 30. cikkében meghatározott alapvető előírások hatálya alá tartoznak.
  [Mód. 10] |
| --- | --- |

(3)

A 98/83/EK tanácsi irányelv (4) I. mellékletének C. részében már meghatározásra kerültek a radioaktív anyagokkal kapcsolatos indikátor paraméterek, valamint a II. mellékletben a kapcsolódó ellenőrzési rendelkezések is. Az említett paraméterek azonban az Euratom-Szerződés 30. cikkében meghatározott alapvető előírások hatálya alá tartoznak.
  [Mód. 10]

| (3a) | A határértékek a rendelkezésre álló tudományos ismereteken alapulnak, az elővigyázatosság elvének figyelembevétele mellett. Az értékeket oly módon választották ki, hogy biztosított legyen az, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz egész életen át biztonságosan fogyasztható legyen, a legérzékenyebb polgárokat véve alapul, és hogy biztosítani lehessen az egészségvédelem magas szintjét.i [Mód. 11] |
| --- | --- |

(3a)

A határértékek a rendelkezésre álló tudományos ismereteken alapulnak, az elővigyázatosság elvének figyelembevétele mellett. Az értékeket oly módon választották ki, hogy biztosított legyen az, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz egész életen át biztonságosan fogyasztható legyen, a legérzékenyebb polgárokat véve alapul, és hogy biztosítani lehessen az egészségvédelem magas szintjét.i [Mód. 11]

| (4) | Az emberi fogyasztásra szánt víz radioaktivitási szintjének ellenőrzésére vonatkozó követelményeket ezért helyénvaló olyan külön jogszabályban elfogadni, amely biztosítja, hogy a sugárvédelmi

  a vízben található egyéb, a környezetre és az emberi egészségre káros hatással lévő vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályokban foglalt követelményekkel összhangban kell megállapítani
  .
  Ez az intézkedés biztosítaná, hogy az emberi egészség és a környezet védelmét szolgáló
  jogszabályok az Euratom-Szerződés keretében egységesek, koherensek és teljesek legyenek. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(4)

Az emberi fogyasztásra szánt víz radioaktivitási szintjének ellenőrzésére vonatkozó követelményeket ezért helyénvaló olyan külön jogszabályban elfogadni, amely biztosítja, hogy a sugárvédelmi

  a vízben található egyéb, a környezetre és az emberi egészségre káros hatással lévő vegyi anyagokra vonatkozó hatályos jogszabályokban foglalt követelményekkel összhangban kell megállapítani
  .
  Ez az intézkedés biztosítaná, hogy az emberi egészség és a környezet védelmét szolgáló
  jogszabályok az Euratom-Szerződés keretében egységesek, koherensek és teljesek legyenek. [Mód. 12]

| (5) | Ezen,

  Ez
  az Euratom-Szerződés szerint elfogadott irányelv
  naprakésszé teszi

  rendelkezései a 98/83/EK irányelvnek az ivóvíznek

  I. mellékletének C. részében előírt indikátor paramétereket, és meghatározza
  a radioaktív anyagokkal való szennyezésére vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek.
  anyagok ivóvízben való előfordulásának monitoringjára vonatkozó szabályokat
  . [Mód. 13] |
| --- | --- |

(5)

Ezen,

  Ez
  az Euratom-Szerződés szerint elfogadott irányelv
  naprakésszé teszi

  rendelkezései a 98/83/EK irányelvnek az ivóvíznek

  I. mellékletének C. részében előírt indikátor paramétereket, és meghatározza
  a radioaktív anyagokkal való szennyezésére vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek.
  anyagok ivóvízben való előfordulásának monitoringjára vonatkozó szabályokat
  . [Mód. 13]

| (6) | Abban az esetben, ha a meg nem felelés valamelyik indikátor paraméterrel kapcsolatos, az érintett tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy ez a meg nem felelés jelent-e kockázatot az emberi egészségre nézve, és amennyiben szükséges, korrekciós

  állapítania ennek okát, fel kell mérnie az emberi egészségre jelentett kockázat szintjét és a lehetséges fellépéseket, valamint az eredmények függvényében olyan
  intézkedéseket kell hoznia a

  tennie, amelyekkel biztosítható az ebben az irányelvben meghatározott minőségi kritériumoknak megfelelő
  víz minőségének helyreállítására. A fogyasztókat megfelelő és alkalmas módon tájékoztatni kell az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről.

  Ezek a szükséges korrekciós intézkedések akár az érintett létesítmény bezárására is kiterjedhetnek, ha a vízminőség ilyen fellépést tesz szükségessé. Azon fellépésnek kell elsőbbséget adni, amely a problémát már forrásánál kezeli. A fogyasztókat haladéktalanul tájékoztatni kell a kockázatokról, a hatóságok által megtett intézkedésekről, valamint a korrekciós intézkedések hatásának kifejtéséhez szükséges időtartamról és várható idejéről. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(6)

Abban az esetben, ha a meg nem felelés valamelyik indikátor paraméterrel kapcsolatos, az érintett tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy ez a meg nem felelés jelent-e kockázatot az emberi egészségre nézve, és amennyiben szükséges, korrekciós

  állapítania ennek okát, fel kell mérnie az emberi egészségre jelentett kockázat szintjét és a lehetséges fellépéseket, valamint az eredmények függvényében olyan
  intézkedéseket kell hoznia a

  tennie, amelyekkel biztosítható az ebben az irányelvben meghatározott minőségi kritériumoknak megfelelő
  víz minőségének helyreállítására. A fogyasztókat megfelelő és alkalmas módon tájékoztatni kell az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről.

  Ezek a szükséges korrekciós intézkedések akár az érintett létesítmény bezárására is kiterjedhetnek, ha a vízminőség ilyen fellépést tesz szükségessé. Azon fellépésnek kell elsőbbséget adni, amely a problémát már forrásánál kezeli. A fogyasztókat haladéktalanul tájékoztatni kell a kockázatokról, a hatóságok által megtett intézkedésekről, valamint a korrekciós intézkedések hatásának kifejtéséhez szükséges időtartamról és várható idejéről. [Mód. 14]

| (7) | A fogyasztókat megfelelő és alkalmas

  könnyen hozzáférhető kiadványok útján teljes körűen és
  módon tájékoztatni kell az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről.
  A helyi közigazgatási szervek gondoskodnak arról, hogy a fogyasztók számára folyamatosan elérhetőek legyenek a radioaktív szennyezés esetleges forrásai miatt kockázatoknak kitett területekre és a regionális vízminőségre vonatkozó információk. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(7)

A fogyasztókat megfelelő és alkalmas

  könnyen hozzáférhető kiadványok útján teljes körűen és
  módon tájékoztatni kell az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről.
  A helyi közigazgatási szervek gondoskodnak arról, hogy a fogyasztók számára folyamatosan elérhetőek legyenek a radioaktív szennyezés esetleges forrásai miatt kockázatoknak kitett területekre és a regionális vízminőségre vonatkozó információk. [Mód. 15]

| (7a) | Az élelmiszeriparban hasznosított víznek ezen irányelv hatálya alá kell tartoznia.i [Mód. 16] |
| --- | --- |

(7a)

Az élelmiszeriparban hasznosított víznek ezen irányelv hatálya alá kell tartoznia.i [Mód. 16]

| (8) | Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket, mivel az ilyen típusú vizekre speciális szabályokat határozott meg a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6).
  A Bizottságnak azonban legkésőbb ezen irányelv hatálybalépése után két évvel a 2009/54/EK irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatot kell benyújtania a természetes ásványvizekre vonatkozó ellenőrzési követelményeknek az ezen irányelvben és a 98/83/EK irányelvben előírt követelményekkel történő összehangolása érdekében.
   A palackokba vagy tartályokba töltött, értékesítésre szánt víznek – a természetes ásványvizek kivételével – a célból történő ellenőrzése, hogy a radioaktív anyagok szintje megfelel-e az ezen irányelvben megállapított határértékeknek, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok (HACCP) elveinek megfelelően kell, hogy történjék. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(8)

Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a természetes ásványvizeket és a gyógyszernek minősülő vizeket, mivel az ilyen típusú vizekre speciális szabályokat határozott meg a 2009/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), valamint a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6).
  A Bizottságnak azonban legkésőbb ezen irányelv hatálybalépése után két évvel a 2009/54/EK irányelv felülvizsgálatára irányuló javaslatot kell benyújtania a természetes ásványvizekre vonatkozó ellenőrzési követelményeknek az ezen irányelvben és a 98/83/EK irányelvben előírt követelményekkel történő összehangolása érdekében.
   A palackokba vagy tartályokba töltött, értékesítésre szánt víznek – a természetes ásványvizek kivételével – a célból történő ellenőrzése, hogy a radioaktív anyagok szintje megfelel-e az ezen irányelvben megállapított határértékeknek, a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok (HACCP) elveinek megfelelően kell, hogy történjék. [Mód. 17]

| (9) | Minden egyes tagállamnak
  megalapozott
  programokat kell létrehoznia annak
  rendszeres
  ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(9)

Minden egyes tagállamnak
  megalapozott
  programokat kell létrehoznia annak
  rendszeres
  ellenőrzésére, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfelel-e ezen irányelv előírásainak. [Mód. 18]

| (10) | Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének elemzésére használt módszereknek biztosítaniuk kell a kapott eredmények megbízhatóságát és összehasonlíthatóságát.
  Az ilyen ellenőrzési programoknak a helyi igényekhez kell igazodniuk, és meg kell felelniük az ezen irányelvben megállapított ellenőrzési minimumkövetelményeknek. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(10)

Az emberi fogyasztásra szánt víz minőségének elemzésére használt módszereknek biztosítaniuk kell a kapott eredmények megbízhatóságát és összehasonlíthatóságát.
  Az ilyen ellenőrzési programoknak a helyi igényekhez kell igazodniuk, és meg kell felelniük az ezen irányelvben megállapított ellenőrzési minimumkövetelményeknek. [Mód. 19]

| (10a) | A természetes radioaktivitást és az emberi eredetű szennyezést eltérő módon, különböző dozimetriai kritériumok alapján kell kezelni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nukleáris tevékenységek nem vezetnek az ivóvízforrások szennyeződéséhez. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(10a)

A természetes radioaktivitást és az emberi eredetű szennyezést eltérő módon, különböző dozimetriai kritériumok alapján kell kezelni. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nukleáris tevékenységek nem vezetnek az ivóvízforrások szennyeződéséhez. [Mód. 20]

| (11) | A 2001/928/Euratom bizottsági ajánlás (8) foglalkozik az ivóvíz radiológiai minőségével a radon és a radon hosszú felezési idejű bomlástermékei tekintetében, és helyénvaló e radionuklidokkal ebben az irányelvben foglalkozni. |
| --- | --- |

(11)

A 2001/928/Euratom bizottsági ajánlás (8) foglalkozik az ivóvíz radiológiai minőségével a radon és a radon hosszú felezési idejű bomlástermékei tekintetében, és helyénvaló e radionuklidokkal ebben az irányelvben foglalkozni.

| (11a) | Az európai vízügyi politika koherenciájának biztosítása érdekében a radioaktív anyagok ellenőrzésénél alkalmazott, ezen irányelvben megállapított határértékeknek, gyakoriságoknak és módszereknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (9)

  és a 98/83/EK tanácsi irányelvvel. Ezen túlmenően a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  , valamint a 2006/118/EK irányelv felülvizsgálatakor ezen irányelvre is hivatkoznak annak érdekében, hogy valamennyi típusú víztest esetében biztosítsák a radioaktív anyagokkal való szennyezéssel szembeni teljes körű védelmet, [Mód. 21] |
| --- | --- |

(11a)

Az európai vízügyi politika koherenciájának biztosítása érdekében a radioaktív anyagok ellenőrzésénél alkalmazott, ezen irányelvben megállapított határértékeknek, gyakoriságoknak és módszereknek összeegyeztethetőeknek kell lenniük a 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (9)

  és a 98/83/EK tanácsi irányelvvel. Ezen túlmenően a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  , valamint a 2006/118/EK irányelv felülvizsgálatakor ezen irányelvre is hivatkoznak annak érdekében, hogy valamennyi típusú víztest esetében biztosítsák a radioaktív anyagokkal való szennyezéssel szembeni teljes körű védelmet, [Mód. 21]

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ezen irányelv meghatározza a lakosság egészségének az emberi fogyasztásra szánt
  víz minőségére

  vízben található radioaktív anyagokkal szembeni védelmére vonatkozó
  harmonizált
  követelményeket
  állapítja meg azzal a céllal, hogy megvédje a lakosság egészségét a radioaktív anyagokkal szennyezett víz káros hatásaitól
  . Ez az irányelv megállapítja továbbá a radioaktív anyagok ellenőrzésének határértékeit, gyakoriságát és módszereit. [Mód. 22]

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a 98/83/EK irányelv 2. cikkében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók.

Az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározásokon kívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| (1) | „radioaktív anyag”: az az anyag, amely egy vagy több olyan radioaktív nuklidot tartalmaz, amelynek aktivitása vagy koncentrációja sugárvédelmi szempontból nem elhanyagolható; |
| --- | --- |

(1)

„radioaktív anyag”: az az anyag, amely egy vagy több olyan radioaktív nuklidot tartalmaz, amelynek aktivitása vagy koncentrációja sugárvédelmi szempontból nem elhanyagolható;

| (2) | „teljes indikatív dózis”: az ivóvízellátó rendszerben kimutatott természetes és mesterséges eredetű radionuklidoknak az egy év alatt beépült lekötött effektív dózisa a trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékeinek kivételével. |
| --- | --- |

(2)

„teljes indikatív dózis”: az ivóvízellátó rendszerben kimutatott természetes és mesterséges eredetű radionuklidoknak az egy év alatt beépült lekötött effektív dózisa a trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékeinek kivételével.

| (3) | „határérték”: az az érték, amelyet az emberi fogyasztásra szánt víznek teljesítenie kell. Valamely határérték túllépése esetén a tagállamok értékelik a radioaktív anyagok jelenlétéhez kapcsolódó kockázatok szintjét, és az értékelés eredményei alapján haladéktalanul korrekciós intézkedéseket tesznek az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében.

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

(3)

„határérték”: az az érték, amelyet az emberi fogyasztásra szánt víznek teljesítenie kell. Valamely határérték túllépése esetén a tagállamok értékelik a radioaktív anyagok jelenlétéhez kapcsolódó kockázatok szintjét, és az értékelés eredményei alapján haladéktalanul korrekciós intézkedéseket tesznek az ezen irányelvben meghatározott követelményeknek való megfelelés biztosítása érdekében.

  [Mód. 23]

3. cikk

Hatály

Ez az irányelv az

  a 98/83/EK irányelv 2. cikkében meghatározott,
  emberi fogyasztásra szánt vízre alkalmazandó, az említett irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott és 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított kivételekkel. [Mód. 24]

4. cikk

Általános kötelezettségek

A 96/29/Euratom irányelv 6. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az emberi fogyasztásra szánt víz megfeleljen az ezen irányelvvel összhangban meghatározott határértékeknek.
  A tagállamok számára a Bizottság biztosítja a bevált módszerek útmutatóját.

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv megvalósítására szolgáló intézkedések semmilyen körülmények között ne eredményezzék az emberi fogyasztásra szánt víz meglévő minőségének közvetett vagy közvetlen romlását, amennyiben az kihat az emberi egészség védelmére, illetve az ivóvíz előállításához használt vizek szennyezettségének bárminemű növekedését. [Mód. 25]

Olyan új technológiákat kell kifejleszteni, amelyek alkalmazásával a természeti katasztrófákat követően a nukleáris hulladékok a lehető legrövidebb időn belül eltávolíthatók a környezetből. [Mód. 26]

A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az ivóvízből kiszűrt radioaktív hulladékot a hatályos rendelkezéseknek megfelelően ártalmatlanítsák. A Bizottság iránymutatást nyújt a tagállamoknak erről az eljárásról. [Mód. 27]

A tagállamok kockázatelemzést végeznek azon radioaktívhulladék-lerakók esetében, amelyek hatással lehetnek a talajvízre vagy más ívóvízforrásra, vagy amelyeket természeti katasztrófák miatt károsodás fenyegeti. [Mód. 28]

A Bizottság vizsgálatot végez más vegyi anyagoknak az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal együttesen gyakorolt „koktélhatásáról”. E vizsgálat eredményei alapján a Bizottság naprakésszé teszi a vonatkozó jogszabályokat. [Mód. 29]

A Bizottság értékeli a 2000/60/EK irányelv tagállamokban történő végrehajtását. [Mód. 30]

5. cikk

Határértékek

A tagállamok az I. mellékletnek megfelelően – palackokba vagy tartályokba töltött, eladásra szánt víz esetében a 852/2004/EK rendeletben előírt veszélyelemzés és kritikus szabályozási pontok (HACCP) elveinek sérelme nélkül – az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagok ellenőrzésére vonatkozóan határértékeket állapítanak meg.

6. cikk

Ellenőrzés

A tagállamok biztosítják az emberi fogyasztásra szánt víz rendszeres
  és pontos
  ellenőrzését a II. melléklettel összhangban annak ellenőrzése érdekében, hogy a radioaktív anyagok koncentrációja nem haladja meg az 5. cikkel összhangban meghatározott határértékeket.
  A lakosság hosszú távú halmozott kitettségét figyelembe vevő ellenőrzést az emberi fogyasztásra szánt víz minőségére vonatkozó 98/83/EK irányelv 7. cikkében meghatározott ellenőrzések keretén belül hajtják végre. Ez magában foglalja a víz sugártartalmának leírására és a vizsgálati stratégia optimalizálására szolgáló referenciavizsgálatokat, valamint a III. mellékletben megállapított módszerekkel összhangban végzett rendszeres elemzéseket. Az ellenőrzés keretében végzett rendszeres elemzések gyakorisága megállapítható a minden esetben kötelező referenciavizsgálatok eredményein alapuló kockázatelemzés alapján is. Ezekben az esetekben a tagállamok mind döntésük alapjáról, mind a vonatkozó referenciavizsgálatok eredményeiről tájékoztatják a Bizottságot, valamint hozzáférhetővé teszik őket a nyilvánosság számára. [Mód. 31]

7. cikk

Mintavételi helyek

A tagállamok mintát vehetnek:

| a) | hálózatból szolgáltatott víz esetén az ellátási területen belül található ponton vagy a vízkezelő műnél, ha bizonyítható, hogy a minta az érintett paraméterekre vonatkozóan ugyanazt vagy magasabb mért értéket ad; |
| --- | --- |

a)

hálózatból szolgáltatott víz esetén az ellátási területen belül található ponton vagy a vízkezelő műnél, ha bizonyítható, hogy a minta az érintett paraméterekre vonatkozóan ugyanazt vagy magasabb mért értéket ad;

| b) | tartályból szolgáltatott víz esetén azon a ponton, ahol a víz kilép a tartályból; |
| --- | --- |

b)

tartályból szolgáltatott víz esetén azon a ponton, ahol a víz kilép a tartályból;

| c) | palackokba vagy tartályokba töltött, értékesítésre szánt víz esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba vagy tartályokba töltik; |
| --- | --- |

c)

palackokba vagy tartályokba töltött, értékesítésre szánt víz esetében azon a ponton, ahol a vizet a palackokba vagy tartályokba töltik;

| d) | élelmiszer-ipari vállalkozásnál felhasznált víz esetében azon a ponton, ahol a vizet a vállalkozás felhasználja. |
| --- | --- |

d)

élelmiszer-ipari vállalkozásnál felhasznált víz esetében azon a ponton, ahol a vizet a vállalkozás felhasználja.

8. cikk

Mintavétel és elemzés

1.   Az elfogyasztott víz minőségét képviselő minták vételezését és elemzését az egész év folyamán, a III. mellékletben megállapított módszerekkel összhangban kell végezni.

2.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy valamennyi, az emberi fogyasztásra szánt víz mintáit elemző laboratórium rendelkezzen analitikai minőség-ellenőrzési rendszerrel. A tagállamok biztosítják, hogy e rendszert alkalmanként

  évente legalább egyszer, szúrópróbaszerűen
  független, erre a célra az illetékes hatóság által jóváhagyott ellenőr ellenőrzés alá vesse. [Mód. 32]

2a.
     
  Az ellenőrzések finanszírozása a takarmány- és élelmiszerjog, valamint a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (11)

  IV. fejezetével összhangban történik. Emberi tevékenységből eredő szennyezés esetén a díjakat a szennyező fizeti. [Mód. 33]

9. cikk

Korrekciós intézkedés és a fogyasztók értesítése

1.   Az 5. cikk szerinti határértékeknek való meg nem felelés esetén a tagállamok biztosítják az azonnali vizsgálatot az okok feltárása érdekében.

1a.
     
  Az atomerőművek és a környező területek vízben található radioaktív anyagokkal kapcsolatos kockázatelemzésére vonatkozó információkat elérhetővé kell tenni a nyilvánosság számára. [Mód. 34]

1b.
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a 98/83/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdésében említett, a vizek minőségéről háromévente készítendő jelentések tartalmazzák az emberi fogyasztásra szánt vízben található radioaktív anyagokkal kapcsolatos információkat. [Mód. 35]

2.   Amennyiben az 5. cikk szerinti határértékek nem teljesülnek
  a radonra és a természetes forrásokból származó teljes indikatív dózisra megállapított határértékek, az érintett tagállam haladéktalanul megvizsgálja ennek
  , a tagállamok megvizsgálják, hogy ez a meg nem felelés kockázatot jelent-e az emberi egészségre
  jelentett kockázati szintjét, valamint a beavatkozási lehetőségeket, figyelemmel a helyben adott feltételekre
  .
  A megállapítások alapján

  nézve. Abban az esetben, ha ilyen kockázat fennáll, a tagállam
  intézkedéseket tesz az ebben az irányelvben meghatározott vízminőségi kritériumoknak való megfelelés biztosítása

  korrekciós intézkedést hoz a vízminőség helyreállítása érdekében.

(2a)
     
  Amennyiben nem teljesülnek a tríciumra és az emberi tevékenységekből származó teljes indikatív dózisra meghatározott határértékek, a tagállamok haladéktalanul vizsgálatot indítanak, amelynek keretében jellemzik a szennyezés természetét, mértékét és teljes dozimetriai hatását. A vizsgálat figyelembe veszi a szennyezés által várhatóan érintett valamennyi környezetet, valamint a kitettségi módok együttesét. Az érintett tagállam biztosítja a határértékeknek megfelelő víz helyreállításához szükséges korrekciós intézkedések végrehajtását. A megoldások előtérbe helyezik a szennyezés forrásának kezelését. Ezek a szükséges korrekciós intézkedések akár az érintett létesítmény bezárására is kiterjedhetnek, ha a vízminőség ilyen fellépést tesz szükségessé. Az érintett tagállam gondoskodik róla, hogy a korrekciós intézkedés költségeit a szennyező viselje. i [Mód. 36]

3.   
  A tagállamok biztosítják, hogy a 8. cikkel összhangban elvégzett elemzések eredményét nyilvánosságra hozzák, az interneten elérhetővé teszik és feltüntetik a 98/83/EK irányelv 13. cikkében említett jelentésekben.
  Amennyiben az emberi egészségre nézve fennálló kockázat nem tekinthető elhanyagolhatónak, a tagállam
  a felelős szereplővel vagy szereplőkkel együtt
  gondoskodik a fogyasztók
  azonnali
  értesítéséről
  , teljes körű tájékoztatást nyújtva a felmerülő problémák kezelésének módjáról, és ezeket a lehető leghamarabb nyilvánosságra hozza és közzéteszi az interneten. Gondoskodnia kell arról is, hogy haladéktalanul alternatív, nem fertőzött vízutánpótlás álljon rendelkezésre. [Mód. 37]

9a. cikk

A 98/83/EK irányelv módosítása

A 98/83/EK irányelv a következőképpen módosul:

| (1) | Az I. melléklet C. részében szereplő „Radioaktivitás” című szakaszt el kell hagyni. |
| --- | --- |

(1)

Az I. melléklet C. részében szereplő „Radioaktivitás” című szakaszt el kell hagyni.

| (2) | A II. mellékletben szereplő A. táblázat (2) bekezdésének utolsó két mondatát el kell hagyni.

  [Mód. 38] |
| --- | --- |

(2)

A II. mellékletben szereplő A. táblázat (2) bekezdésének utolsó két mondatát el kell hagyni.

  [Mód. 38]

9b. cikk

A mellékletek felülvizsgálata

(1)
     
  A Bizottság a tudományos és műszaki fejlemények alapján legalább ötévente felülvizsgálja a mellékleteket, és a tudományos és műszaki fejlemények figyelembevétele érdekében a 9c. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosításokat fogadhat el.

(2)
     
  A Bizottság – hivatkozva a figyelembe vett tudományos jelentésekre – közzéteszi a mellékletek módosítására vagy változatlanul hagyására vonatkozó döntésének okait.

  [Mód. 39]

9c. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az e cikkben meghatározott feltételek szerint.

(2)
     
  A Bizottságnak a 9b. cikkben említett felhatalmazása ...

   (12)

  -tól/től kezdődően ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazás gyakorlásáról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9b. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az elfogadásról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 9b. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament és a Tanács jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Ez az időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére további két hónappal meghosszabbítható.

  [Mód. 40]

9d. cikk

Tájékoztatás és jelentéstétel

(1)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy megfelelő és naprakész tájékoztatás álljon a fogyasztók rendelkezésére az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről, nem csupán olyan esetekben, amikor az emberi egészségre jelentett kockázat nem tekinthető elhanyagolhatónak.

(2)
     
  Minden tagállam, amelynek vízrendszere ember okozta vagy természetes eredetű radioaktív szennyezésnek potenciálisan kitett területeken helyezkedik el, az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló hároméves jelentésében a 98/93/EK irányelv 13. cikkében említettek szerint tájékoztatást nyújt az emberi fogyasztásra szánt vízben előforduló radioaktív anyagok koncentrációiról.

(3)
     
  A Bizottság a Közösségben emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről szóló jelentésébe – a 98/83/EK irányelv 13. cikkében említetteknek megfelelően – belefoglalja az emberi fogyasztásra szánt vízben előforduló radioaktív anyagokra vonatkozó tagállami megállapításokat.

  [Mód. 41]

10. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

1.   A tagállamok
  legkésőbb [...]-ig

   (13) hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [egy évvel a 11. cikkben meghatározott időpontot követően – a pontos dátumot a Kiadóhivatal illeszti be] megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal. [Mód. 42]

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen elfogadnak.

11. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

12. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

A Tanács részéről

az elnök

---

(1)  

  HL C 229., 2012.7.31., 145. o.

1

HL C 229., 2012.7.31., 145. o.

(2)  Az Európai Parlament 2013. március 12-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 96/29/Euratom irányelve (1996. május 13.) a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról (HL L 159., 1996.6.29., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 98/83/EK irányelve (1998. november 3.) az emberi fogyasztásra szánt víz minőségéről (HL L 330., 1998.12.5., 32. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/54/EK irányelve (2009. június 18.) a természetes ásványvizek kinyeréséről és forgalmazásáról (HL L 164., 2009.6.26., 45. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29) az élelemiszer higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 2001/928/Euratom ajánlása (2001. december 20.) a lakosságnak a radonnal szennyezett ivóvíznek való kiettsége elleni védelméről (HL L 344., 2001.12.28., 85. o.).

8

(9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről (HL L 372., 2006.12.27., 19. o.).

9

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/118/EK irányelve (2006. december 12.) a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről (HL L 372., 2006.12.27., 19. o.).

(10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

10

Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(11)  
  Az Európai parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

11

Az Európai parlament és a Tanács 882/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.).

(12)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

12

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(13)  
  Két évvel
  a
  z ezen irányelv hatálybalépését követően.

13

Két évvel

z ezen irányelv hatálybalépését követően.

I. MELLÉKLET

A radonra, a tríciumra és az egyéb radioaktív anyagok esetében a teljes indikatív dózisra vonatkozó határértékek az emberi fogyasztásra szánt vízben

Radioaktivitás

| Paraméter | Határérték | Mértékegység | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- |
| Radon

  222 Rn | 100

  20 | Bq/l | |
| Trícium | 100

  20 | Bq/l | |
| Teljes indikatív dózis

  (természetes forrásból származó) | 0,10 | mSv/év | (1. megjegyzés) |
| Teljes indikatív dózis
  (emberi tevékenységből származó) | 0,01 | mSv/év | |

Paraméter

Határérték

Mértékegység

Megjegyzések

Radon

  222 Rn

100

  20

Bq/l

Trícium

100

  20

Bq/l

Teljes indikatív dózis

  (természetes forrásból származó)

0,10

mSv/év

(1. megjegyzés)

Teljes indikatív dózis
  (emberi tevékenységből származó)

0,01

mSv/év

1. megjegyzés: A trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékei kivételével.<BRK>[Mód. 43]

II. MELLÉKLET

A radioaktív anyagok ellenőrzése

1.   Általános elvek és ellenőrzési gyakoriság

A tagállam nem köteles az ivóvizet a trícium,
  a radon, valamint a természetes
  és a radioaktivitás
  és az emberi tevékenység okozta radioaktivitás
  szempontjából a teljes indikatív dózis meghatározása érdekében ellenőrizni. ha más ellenőrzés alapján megbizonyosodott arról, hogy mind a trícium, mind a számított teljes indikatív dózis szintje lényegesen a határérték alatt van. Az ivóvizet a radon szempontjából nem szükséges ellenőrizni, ha a tagállam az egyéb ellenőrzések alapján meggyőződött arról, hogy a radon szintje lényegesen a határérték alatt van. Ez esetekben a tagállam döntésének indokait – beleértve a másik elvégzett ellenőrzés eredményeit is – közli a Bizottsággal.

Az ellenőrzések referenciavizsgálatok és rendszeres elemzések keretében zajlanak.

A referenciavizsgálatokat az ivóvízellátásra szóló engedély iránti kérelemben foglalt utasítások szerint kell végrehajtani. Már üzemelő ellátó hálózatok esetében a tagállamok – mind a természetes radioaktivitás, mind az emberi tevékenységből származó radiológiai hatás esetén – a szolgáltatott vízmennyiségnek és a lehetséges kockázat mértékének függvényében meghatározzák a vizsgálatok elvégzésére vonatkozó határidőket. A referenciavizsgálatoknak lehetővé kell tenniük valamennyi érintett természetes és mesterséges radionuklid kimutatását és azok mennyiségének meghatározását.

Természetes radioaktivitás esetén legalább a következő 9 radionuklid mennyiségét meg kell határozni: urán-238, urán-234, rádium-226, radon-222, ólom-210, polónium-210, rádium-228 (adott esetben közvetlen származékeleméből, az aktínium-228-ból), aktínium-227 (adott esetben közvetlen származékeleméből, a tórium-227-ből).

Az emberi tevékenységek hatását illetően, a lehetséges szennyezési forrásokat fel kell kutatni, és e kutatás eredménye alapján össze kell állítani az ellenőrzendő radionuklidok listáját. A vizsgálati eredményhez kapcsolódó célzott ellenőrzéseken túlmenően a referenciavizsgálat minden esetben magában foglalja a trícium, a szén-14, a stroncium-90 és a plutóniumizotópok mérését, valamint a főbb mesterséges eredetű, gamma-sugárzó radionuklidok (többek között kobalt-60, jód-131, cézium-134, cézium-137, amerícium-241 stb.) aktivitásának ellenőrzésére szolgáló gamma-spektrometriai elemzést is.

A referenciavizsgálat eredményei alapján határozzák meg a rendszeres elemzések során alkalmazandó vizsgálati stratégiát. A referenciavizsgálatok eredményeire figyelemmel – amelyek alapján tökéletesíthető a mechanizmus –, a rendszeres elemzéseket a 4. pontban feltüntetett ellenőrzési gyakoriság szerint végzik el. [Mód. 44]

2.   Radon és trícium

Az ivóvizet a radon vagy a trícium szempontjából akkor kell ellenőrizni, ha a vízgyűjtőn belül radon- vagy tríciumforrás található, és más felügyeleti programok vagy vizsgálatok útján nem igazolható, hogy a radon- vagy tríciumszint lényegesen a 100 Bq/l határérték alatt van. Amennyiben szükség van a radon vagy a trícium ellenőrzésére, azt az ellenőrzési gyakoriság szerint kell elvégezni.

3.   Teljes indikatív dózis

Az ivóvizet a teljes indikatív dózis szempontjából akkor kell ellenőrizni, ha a vízgyűjtőn belül mesterséges vagy erőteljes természetes radioaktivitás van jelen, és más felügyeleti programok vagy vizsgálatok útján nem igazolható, hogy a teljes indikatív dózis szintje lényegesen a 0,1 mSv/év határérték alatt van. Amennyiben szükség van a mesterséges radionuklidszint ellenőrzésére, azt a táblázatban feltüntetett ellenőrzési gyakoriság szerint kell elvégezni. Amennyiben szükség van a természetes radionuklidszint ellenőrzésére, a tagállamok az ellenőrzés gyakoriságát a természetes radionuklidszintnek a különböző típusú vizekben tapasztalható időbeli eltéréseire vonatkozó összes rendelkezésre álló információ figyelembevételével határozzák meg. Az ellenőrzési gyakoriság a várható eltérésektől függően egyetlen ellenőrzési intézkedéstől az ellenőrzési gyakoriság szerinti gyakoriságig terjedhet. Amennyiben a természetes radioaktivitás esetében csak egyetlen ellenőrzésre van szükség, az ellenőrzést meg kell ismételni legalább akkor, ha bármilyen olyan változás történik az ellátással kapcsolatban, amely előreláthatólag befolyásolja az ivóvíz radionuklid-koncentrációját.

Amennyiben a határértékek teljesülésének biztosítása radionuklidoknak az ivóvízből történő eltávolításával járó módszerek útján történt, az ellenőrzést az ellenőrzési gyakoriság szerint kell elvégezni.

Amennyiben a tagállam az e pont első bekezdésében előírttól eltérő felügyeleti programok vagy vizsgálatok eredményeit használja fel az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében, akkor döntésének indokait – beleértve az említett felügyeleti programok vagy vizsgálatok vonatkozó eredményeit is – közli a Bizottsággal.
  [Mód. 45]

4.   Az ellenőrzési gyakoriságot a következő táblázat határozza meg:

TÁBLÁZAT

Szolgáltatóhálózatról szolgáltatott, emberi fogyasztásra szánt víz ellenőrzési gyakorisága

| Az ellátási területen belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség
  (1. és 2. megjegyzés)
  m3 | A minták száma
  évente
  (3. megjegyzés) |
| --- | --- |
| ≤ 100 | (4. megjegyzés) |
| > 100 ≤ 1 000 | 1 |
| > 1 000 ≤ 10 000 | 1
  plusz minden 3 300 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés |
| > 10 000 ≤ 100 000 | 3
  plusz minden 10 000 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés |
| > 100 000 | 10
  plusz minden 25 000 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés |

Az ellátási területen belül naponta szállított vagy előállított vízmennyiség

(1. és 2. megjegyzés)

m3

A minták száma

évente

(3. megjegyzés)

≤ 100

(4. megjegyzés)

> 100 ≤ 1 000

1

> 1 000 ≤ 10 000

1

plusz minden 3 300 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés

> 10 000 ≤ 100 000

3

plusz minden 10 000 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés

> 100 000

10

plusz minden 25 000 m3/nap és annak töredéke után további egy ellenőrzés

1. megjegyzés: Az ellátási terület az a földrajzilag meghatározott térség, amelyen belül az emberi fogyasztásra szánt víz akár egy, akár több forrásból származhat, és amelyen belül a víz minősége hozzávetőlegesen egységesnek tekinthető.

2. megjegyzés: A víz mennyiségét a naptári évben vett átlagok alapján kell kiszámítani. A tagállamok az ellátási területen lakók számát is használhatják a víz mennyisége helyett a minimális gyakoriság meghatározásához, 200 l/nap/fő vízfogyasztást feltételezve
  , amennyiben az érintett vizet az adott vízgyűjtőn kívül nem forgalmazzák vagy azon kívülre nem szállítják
  . [Mód.46]

3. megjegyzés: Amennyiben lehetséges, az előírt számú mintavételezést időben és térben egyenletesen kell elosztani.

4. megjegyzés: A gyakoriságot az érintett tagállam határozza meg.

III. MELLÉKLET

Mintavételi és analitikai módszerek

(1)
     
  Természetes radioaktivitás

1.1
  .   A teljes indikatív dózis szempontjából való megfelelés vizsgálata
  természetes radioaktivitás esetén

A tagállamok
  a feltehetően
  a teljes indikatív dózis határértékének ellenőrzésére – a trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékei kivételével – alkalmazhatnak az összes alfa-aktivitásra és az összes béta-aktivitásra

  túllépését okozó és részletesebb elemzést kívánó vizek meghatározására
  vonatkozó vizsgálati módszereket
  alkalmazhatnak A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy a választott módszer nem ad álnegatív eredményt (a teljes indikatív dózisnak megfelelőnek tekintett víz, amelynek fogyasztása azonban a 0,1 mSv/év határértéket meghaladó dózisszintet eredményez). Az ellenőrzési stratégia figyelembe veszi a víz radiológiai jellemzőit vizsgáló elemzések eredményeit. [Mód. 47].

Amennyiben az összes alfa-aktivitás és az összes béta-aktivitás egyidejűleg kisebb, mint 0,1 Bq/l, illetve 1,0 Bq/l, a tagállam feltételezheti, hogy a teljes indikatív dózis alacsonyabb a 0,1 mSv/év határértéknél, és nincs szükség radiológiai vizsgálatra, kivéve, ha más forrásból tudomása van arról, hogy bizonyos radionuklidok jelen vannak az ivóvíz-ellátási rendszerben, és a teljes indikatív dózisnak a 0,1 mSv/év határértéket való túllépését okozhatják.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek az összes alfa-aktivitás és béta-aktivitás mérésén alapuló kimutatási technikákat kívánnak alkalmazni, figyelembe kell venniük az esetleges mérési korlátokat (például a kis energiájú béta-sugárzás kimutatásának hiányát), helyesen kell kiválasztaniuk azt az ajánlott értéket – különösen az összes béta-tevékenység esetében –, amely alatt a víz megfelelőnek minősül, továbbá figyelembe kell venniük a béta- és alfa-aktivitás összesített hatását. [Mód. 48]

Ha az összes alfa-aktivitás meghaladja a 0,1 Bq/l-t, vagy az összes béta-aktivitás meghaladja az 1,0 Bq/l-t, akkor meghatározott radionuklidok analízisére van szükség. A mérendő radionuklidokat a radioaktivitás valószínű forrásaira vonatkozó valamennyi releváns információ figyelembevételével a tagállamok határozzák meg. Mivel a magas tríciumszint más mesterséges radionuklidok jelenlétére utalhat, a tríciumot, az összes alfa-aktivitást és az összes béta-aktivitást ugyanazon a mintán kell mérni.

1.1.1.
     
  Az ajánlott érték kiválasztása

Az összes alfa- és béta-aktivitásnak a fentiek szerinti vizsgálata helyett a tagállamok az ivóvízben jelen lévő radioaktivitás kimutatása érdekében a radionuklidok vizsgálatára más, megbízható módszereket is alkalmazhatnak. Ha valamelyik aktivitáskoncentráció meghaladja a vonatkozó referenciakoncentráció 20 %-át, vagy a tríciumkoncentráció meghaladja a 100 Bq/l határértéket, további radionuklidok vizsgálatára van szükség. A mérendő radionuklidokat a radioaktivitás valószínű forrásaira vonatkozó valamennyi releváns információ figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.

  Az összes béta-aktivitást, illetve a (kálium-40 hozzájárulásának levonását követő) maradék összes béta-aktivitást illetően az 1 Bq/l ajánlott érték nem feltétlenül szavatolja a 0,1 mSv/év határérték betartását. A tagállamnak ellenőriznie kell az ólom210 és a rádium228 (nagyon erős radiotoxicitású, bétasugárzást kibocsátó két radionuklid) aktivitáskoncentráció értékét. Egy felnőtt fogyasztó esetében akkor érik el 0,1 mSv/év teljes indikatív dózist, ha a víz aktivitáskoncentrációjának értéke eléri a 0,2 Bq/l-t (a rádium228 és az ólom210 összes aktivitása tekintetében), vagyis az 1 Bq/l ajánlott érték egyötödét; az egy évnél fiatalabb gyermekek kritikus csoportjánál és napi 55 cl vízfogyasztással számolva akkor érik el a teljes indikatív dózist, ha a rádium228 aktivitása megközelíti a 0,02 Bq/l-t vagy az ólom210 aktivitása megközelíti a 0,06 Bq/l-t.

A tagállamoknak ellenőrizniük kell az ólom210 összes alfa-aktivitáshoz való hozzájárulását, mivel a 0,1 Bq/l ajánlott érték nem feltétlenül biztosítja a 0,1 mSv/év határérték betartását. Az egy évnél fiatalabb gyermekek kritikus csoportjánál és napi 55 cl vízfogyasztással számolva a teljes indikatív dózist akkor lépik túl, ha a polónium210 aktivitáskoncentráció értéke eléri a 0,02 Bq/l-t, vagyis a 0,1 Bq/l ajánlott érték egyötödét. [Mód. 49]

1.1.2.
     
  Az alfa- és béta-aktivitás együttes hatásának figyelembevétele

A teljes indikatív dózis a vízben jelen lévő radionuklidokból azok alfa- vagy béta-bomlása nyomán keletkező dózisok összessége. A teljes indikatív dózis túllépésének megállapításához ezért az összes alfa- és összes béta-aktivitás ellenőrzésének eredményeit együttesen kell vizsgálni.

A tagállamok biztosítják a következő képlet betartását:

Összes alfa-aktivitás / ajánlott összes alfa-aktivitási érték + összes béta-aktivitás / ajánlott összes béta-aktivitási érték i [Mód. 50]

2.

  1.2
     A teljes indikatív dózis kiszámítása

A teljes indikatív dózis az ivóvízellátó rendszerben kimutatott természetes és mesterséges eredetű radionuklidoknak az egy év alatt beépült lekötött effektív dózisa a trícium, a kálium-40, a radon és a radon rövid felezési idejű bomlástermékei kivételével. A teljes indikatív dózist a 96/29/Euratom irányelv III. mellékletének A. táblázatában meghatározott radionuklid-koncentrációk és a felnőttekre érvényes dózisegyüttható

  radionuklid-aktivitáskoncentrációk
  és
  dózisegyütthatók
  , vagy a tagállamok illetékes hatóságai által elismert, újabb keletű információk alapján kell kiszámítani.
  A számítást a lakosság sugárterhelésre legérzékenyebb, úgynevezett kritikus csoportjára vonatkozóan kell elvégezni a Bizottság által meghatározott fogyasztási típusok alapján. A természetes radionuklidok esetében e kritikus csoportot az 1 évnél fiatalabb gyermekek alkotják.
  Amennyiben a következő egyenlőtlenség teljesül, a tagállamok feltételezhetik, hogy a teljes indikatív dózis alacsonyabb a 0,1 mSv/év határértéknél, és további vizsgálatra nincs szükség: [Mód. 51]

| | (1) |
| --- | --- |

Image

(1)

ahol:

Ci(obs) = az i radionuklid megfigyelt koncentrációja

Ci(ref) = az i radionuklid referenciakoncentrációja

n = észlelt radionuklidok száma.

Ha az egyenlőtlenség nem teljesül, a határérték csak akkor tekintendő meghaladottnak, ha a radionuklidok a teljes év folyamán hasonló aktivitási koncentrációban folyamatosan kimutathatók.
  kapott eredmény reprezentatív jellegének biztosítása érdekében kiegészítő vizsgálatokat kell végezni
  .
  Minél nagyobb mértékű a határérték túllépése, annál nagyobb gyakorisággal kell ellenőrzéseket végezni.
   A tagállamok határozzák meg azon újbóli mintavétel mértékét, amely annak biztosításához szükséges, hogy a mért értékek az egész évi átlagos aktivitási koncentrációra nézve reprezentatívak legyenek.
  , valamint azon betartandó határidőket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy meggyőződjenek a teljes indikatív dózisra vonatkozóan előírt határérték tényleges túllépéséről
  . [Mód. 52]

A
  természetes
  radioaktivitás referenciakoncentrációja az ivóvízben (1)

| Származás | Nuklid | Referenciakoncentráció | Kritikus kor: |
| --- | --- | --- | --- |
| Természetes | U-238 (2) | 3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l | < 1 év |
| U-234 (2) | 2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l | < 1 év |
| Ra-226 | 0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l | < 1 év |
| Ra-228 | 0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 év |
| Pb-210 | 0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l | < 1 év |
| Po-210 | 0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l | < 1 év |
| Mesterséges | C-14 | 240 Bq/l | |
| Sr-90 | 4,9 Bq/l | |
| Pu-239/Pu-240 | 0,6 Bq/l | |
| Am-241 | 0,7 Bq/l | |
| Co-60 | 40 Bq/l | |
| Cs-134 | 7,2 Bq/l | |
| Cs-137 | 11 Bq/l | |
| I-131 | 6,2 Bq/l | |

Származás

Nuklid

Referenciakoncentráció

Kritikus kor:

Természetes

U-238 (2)

3,0 Bq/l

  1,47 Bq/l

< 1 év

U-234 (2)

2,8 Bq/l

  1,35 Bq/l

< 1 év

Ra-226

0,5 Bq/l

  0,11 Bq/l

< 1 év

Ra-228

0,2 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 év

Pb-210

0,2 Bq/l

  0,06 Bq/l

< 1 év

Po-210

0,1 Bq/l

  0,02 Bq/l

< 1 év

Mesterséges

C-14

240 Bq/l

Sr-90

4,9 Bq/l

Pu-239/Pu-240

0,6 Bq/l

Am-241

0,7 Bq/l

Co-60

40 Bq/l

Cs-134

7,2 Bq/l

Cs-137

11 Bq/l

I-131

6,2 Bq/l

(2a)
     
  Az emberi tevékenységek radiológiai hatása

A mérendő radionuklidokat az emberi tevékenységből származó radioaktivitás esetleges forrásairól gyűjtött információk figyelembevételével a tagállamok határozzák meg.

(2a.1)
     
  A trícium ellenőrzése

A referenciaelemzés keretében, valamint ha e paraméter időszakos ellenőrzésére van szükség, a trícium szintjének számszerűsítése érdekében külön elemzést végeznek. A 10 Bq/l-t meghaladó aktivitáskoncentrációs érték olyan rendellenességre utal, amelynek fel kell tárni a forrását, és amely más mesterséges radionuklidok jelenlétét is jelezheti. A 20 Bq/l határértékben megállapított küszöb túllépése esetén meg kell keresni a szennyezés okát és tájékoztatni kell a nyilvánosságot. A 0,01 mSv/év határértéknek megfelelő referenciakoncentráció 680 Bq/l (500 Bq/l, ha a magzatot is figyelembe vesszük). [

(2a.2)
     
  Az emberi tevékenységekhez kapcsolódó teljes indikatív dózis kiszámítása

A teljes indikatív dózis az ivóvízellátó rendszerben kimutatott, emberi tevékenységből származó radionuklidoknak – a tríciumot is beleértve – az egy év alatt beépült lekötött effektív dózisa.

A teljes indikatív dózist a 96/29/Euratom irányelv III. mellékletének A. táblázatában meghatározott radionuklid-aktivitáskoncentrációk és a dózisegyütthatók, vagy a tagállamok illetékes hatóságai által elismert, újabb keletű információk alapján kell kiszámítani. A számítást a Bizottság által megállapított átlagos fogyasztás alapján a sugárzásnak leginkább kitett, ún. kritikus népességcsoportra nézve végzik el.

A tagállamok alkalmazhatják a 0,01 mSv/év határértéknek megfelelő referenciakoncentrációkat. Ebben az esetben, ha a következő egyenlőtlenség teljesül, a tagállamok feltételezhetik, hogy a határértéket nem lépték túl, és további vizsgálatra nincs szükség:

Image

ahol:

Ci(obs) = az i radionuklid megfigyelt koncentrációja

Ci(ref) = az i radionuklid referenciakoncentrációja

n = észlelt radionuklidok száma.

Ha az egyenlőtlenség nem teljesül, a kapott eredmény érvényességének ellenőrzése és a szennyezés forrásának meghatározása érdekében haladéktalanul kiegészítő elemzéseket kell végezni. [Mód. 54]

Az emberi eredetű radioaktivitás referenciakoncentrációja az ivóvízben

   (3)

| Nuklid | Referenciakoncentráció | Kritikus kor: |
| --- | --- | --- |
| H3 | 680 Bq/l/500 Bq/l | 2 és 7 év között / magzat |
| C-14 | 21 Bq/l | 2 és 7 év között |
| Sr-90 | 0,22 Bq/l | 1 éves |
| Pu-239/Pu-240 | 0,012 Bq/l | 1 éves |
| Am-241 | 0,013 Bq/l | 1 éves |
| Co-60 | 0,9 Bq/l | 1 éves |
| Cs-134 | 0,7 Bq/l | Felnőtt |
| Cs-137 | 1,1 Bq/l | Felnőtt |
| I-131 | 0,19 Bq/l | 1 és 2 év között |

Nuklid

Referenciakoncentráció

Kritikus kor:

H3

680 Bq/l/500 Bq/l

2 és 7 év között / magzat

C-14

21 Bq/l

2 és 7 év között

Sr-90

0,22 Bq/l

1 éves

Pu-239/Pu-240

0,012 Bq/l

1 éves

Am-241

0,013 Bq/l

1 éves

Co-60

0,9 Bq/l

1 éves

Cs-134

0,7 Bq/l

Felnőtt

Cs-137

1,1 Bq/l

Felnőtt

I-131

0,19 Bq/l

1 és 2 év között

[Mód55.]

3.   Módszertani követelmények

A következő radioaktív paraméterek esetében a vizsgálati módszerrel szemben követelmény, hogy legalább arra képes legyen, hogy a határértéknek megfelelő koncentrációkat az alább meghatározott kimutatási határral mérje.

| Paraméterek

  Nuklid | Kimutatási határ
  (1. megjegyzés) | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| Radon | 10 Bq/l | 2., 3. megjegyzés |
| Trícium | 10 Bq/l | 2., 3. megjegyzés |
| Összes alfa
  Összes béta | 0,04 Bq/l
  0,4 Bq/l | 2., 4. megjegyzés
  2., 4. megjegyzés |
| U-238 | 0,02 Bq/l | 2., 6. megjegyzés |
| U-234 | 0,02 Bq/l | 2., 6. megjegyzés |
| Ra-226 | 0,04 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Ra-228 | 0,08 Bq/l

  0,01 Bq/l | 2., 5. megjegyzés |
| Pb-210 | 0,02 Bq/ | 2. megjegyzés |
| Po-210 | 0,01 Bq/ | 2. megjegyzés |
| C-14 | 20 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Sr-90 | 0,4 Bq/l

  0,1 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Pu-239/Pu-240 | 0,04 Bq/l

  0,01 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Am-241 | 0,06 Bq/l

  0,01 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Co-60 | 0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Cs-134 | 0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l | 2. megjegyzés |
| Cs-137 | 0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l | 2. megjegyzés |
| I-131 | 0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l | 2. megjegyzés |
| 1. megjegyzés: A kimutatási határt az ISO 11929-7 („A kimutatási határ és a döntési határértékek meghatározása az ionizáló sugárzás méréséhez. 7. rész: Alapok és alkalmazások”) szabvány szerint, 0,05-os első- és másodfajú hiba feltételezésével kell meghatározni.
  2. megjegyzés: a mérési bizonytalanságokat teljes standard bizonytalanságként vagy kiterjesztett standard bizonytalanságként, 1,96-os kiterjesztési tényezővel, az „Útmutató a mérési bizonytalanság kifejezéséhez” című ISO-útmutató (ISO, Genf, 1993, javított utánnyomás: Genf, 1995) alapján kell kiszámítani és megadni.
  3. megjegyzés: a radon és a trícium kimutatási határa a 100 Bq/l határérték 10 %-a.
  20

  Bq/l határérték

  50 %-a
  .
  4. megjegyzés: az összes alfa-aktivitás és az összes béta-aktivitás kimutatási határa a 0,1 Bq/l, illetve az 1,0 Bq/l vizsgálati érték 40 %-a.
  Ezek az értékek kizárólag a rendkívül nagy radiotoxicitású radionuklidok (ólom-210, rádium-228 és polónium-210) jelentős hatásának kizárását követően használhatók fel.


  5. megjegyzés: Ez a kimutatási határ csak a rutinvizsgálatra vonatkozik; olyan új vízforrás esetében, amelyben a Ra-228 ésszerűen meghaladhatja a referenciakoncentráció 20 %-át, a kimutatási határnak az első ellenőrzéskor a Ra-228-ra vonatkozó nuklidspecifikus mérések esetében 0,02 Bq/l-nek kell lennie. Ez érvényes arra az esetre is, ha megismételt ellenőrzésre van szükség.

  6. megjegyzés: Az U-ra vonatkozó kimutatási határ alacsony értékét az urán kémiai toxicitásának figyelembevétele indokolja. [Mód. 56] |

Paraméterek

  Nuklid

Kimutatási határ

(1. megjegyzés)

Megjegyzések

Radon

10 Bq/l

2., 3. megjegyzés

Trícium

10 Bq/l

2., 3. megjegyzés

Összes alfa

Összes béta

0,04 Bq/l

0,4 Bq/l

2., 4. megjegyzés

2., 4. megjegyzés

U-238

0,02 Bq/l

2., 6. megjegyzés

U-234

0,02 Bq/l

2., 6. megjegyzés

Ra-226

0,04 Bq/l

2. megjegyzés

Ra-228

0,08 Bq/l

  0,01 Bq/l

2., 5. megjegyzés

Pb-210

0,02 Bq/

2. megjegyzés

Po-210

0,01 Bq/

2. megjegyzés

C-14

20 Bq/l

2. megjegyzés

Sr-90

0,4 Bq/l

  0,1 Bq/l

2. megjegyzés

Pu-239/Pu-240

0,04 Bq/l

  0,01 Bq/l

2. megjegyzés

Am-241

0,06 Bq/l

  0,01 Bq/l

2. megjegyzés

Co-60

0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l

2. megjegyzés

Cs-134

0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l

2. megjegyzés

Cs-137

0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l

2. megjegyzés

I-131

0,5 Bq/l

  0,1 Bq/l

2. megjegyzés

1. megjegyzés: A kimutatási határt az ISO 11929-7 („A kimutatási határ és a döntési határértékek meghatározása az ionizáló sugárzás méréséhez. 7. rész: Alapok és alkalmazások”) szabvány szerint, 0,05-os első- és másodfajú hiba feltételezésével kell meghatározni.

2. megjegyzés: a mérési bizonytalanságokat teljes standard bizonytalanságként vagy kiterjesztett standard bizonytalanságként, 1,96-os kiterjesztési tényezővel, az „Útmutató a mérési bizonytalanság kifejezéséhez” című ISO-útmutató (ISO, Genf, 1993, javított utánnyomás: Genf, 1995) alapján kell kiszámítani és megadni.

3. megjegyzés: a radon és a trícium kimutatási határa a 100 Bq/l határérték 10 %-a.
  20

  Bq/l határérték

  50 %-a
  .

4. megjegyzés: az összes alfa-aktivitás és az összes béta-aktivitás kimutatási határa a 0,1 Bq/l, illetve az 1,0 Bq/l vizsgálati érték 40 %-a.
  Ezek az értékek kizárólag a rendkívül nagy radiotoxicitású radionuklidok (ólom-210, rádium-228 és polónium-210) jelentős hatásának kizárását követően használhatók fel.

5. megjegyzés: Ez a kimutatási határ csak a rutinvizsgálatra vonatkozik; olyan új vízforrás esetében, amelyben a Ra-228 ésszerűen meghaladhatja a referenciakoncentráció 20 %-át, a kimutatási határnak az első ellenőrzéskor a Ra-228-ra vonatkozó nuklidspecifikus mérések esetében 0,02 Bq/l-nek kell lennie. Ez érvényes arra az esetre is, ha megismételt ellenőrzésre van szükség.

6. megjegyzés: Az U-ra vonatkozó kimutatási határ alacsony értékét az urán kémiai toxicitásának figyelembevétele indokolja. [Mód. 56]

---

(1)  Ez a táblázat a leggyakoribb természetes és mesterséges radionuklidokat tartalmazza Más radionuklidok referenciakoncentrációit a 96/29/Euratom irányelv III. mellékletének A. táblázatában meghatározott, a felnőttekre érvényes dózisegyüttható, vagy a tagállamok illetékes hatóságai által elismert, újabb keletű információk alapján lehet kiszámítani, 730 liter/év bevitelt feltételezve.
  A számítást a sugárterhelésre legérzékenyebb korcsoportra vonatkozóan kell elvégezni úgy, hogy a fogyasztó életkorától függetlenül az ne okozza a 0,01 mSv teljes indikatív dózis túllépését. A Bizottság megállapítja a különböző korcsoportok vízfogyasztását.i [Mód. 53]

(2)  Egy milligramm (mg) természetes urán 12,3 Bq U-238-at és 12,3 Bq U-234-et tartalmaz. Ez a táblázat kizárólag az urán radiológiai tulajdonságait veszi figyelembe, kémiai toxicitását nem.<BRK>[Mód. 53

(3)  
  Ez a táblázat a leggyakoribb mesterséges radionuklidokat tartalmazza. A többi radionuklidra vonatkozó referenciakoncentrációkat a 96/29/Euratom irányelv III. mellékletének A. táblázatában meghatározott dózisegyütthatók vagy a szóban forgó tagállam illetékes hatóságai által elismert, újabb keletű információk alapján kell kiszámítani. A számítást a leginkább kitett korcsoportra nézve kell elvégezni, mivel így a fogyasztó életkorától függetlenül biztosítható a 0,01 mSv teljes indikatív dózis tiszteletben tartása. A Bizottság megállapítja a különböző korcsoportok vízfogyasztását.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/210 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/210

---

P7_TA(2013)0069

A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítése ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0819 – C7-0449/2011 – 2011/0385(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0819), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0819),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 121. cikkének (6) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0449/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 121. cikkének (6) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0449/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0172/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0172/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | tudomásul veszi az állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 141., 2012.5.17., 7. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2012. június 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0242).

---

P7_TC1-COD(2011)0385

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 472/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Bizottság Nyilatkozata

A Bizottság a második gazdasági kormányzási csomagról szóló, általa előterjesztett jogalkotási javaslat elfogadása után a szoros és valódi gazdasági és monetáris unió (GMU) felé mutató rövid távú lépéseket kíván tenni a tervezetben felvázoltaknak megfelelően. A rövid távú lépések (6-tól 12 hónapig) az alábbiakat foglalják magukban:

| — | A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című közleményében kifejtette, hogy egy adósságtörlesztési alap, valamint az eurókötvények középtávon a szoros és valódi GMU elemei lehetnek, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett. A vezérelv az lenne, hogy a kölcsönös kockázatvállalás irányába tett további lépéseknek nagyobb költségvetési fegyelemmel és integrációval kell együtt járniuk. A pénzügyi szabályozás, a költségvetési és gazdaságpolitika, valamint a megfelelő eszközök mélyebb integrációját ezzel arányos politikai integrációnak kell kísérnie, amely biztosítja a demokratikus legitimációt és az elszámoltathatóságot.
  A Bizottság szakértői csoportot fog létrehozni, amelynek alaposabb elemzést kell készítenie a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nemzeti kibocsátásának egy adósságtörlesztési alap és eurókötvények által történő részleges helyettesítésével összefüggő lehetséges előnyökről, kockázatokról, előfeltételekről és akadályokról. A csoportnak alaposan fel kell mérnie, hogy az adósságtörlesztési alap és az eurókötvények bevezetése milyen jellegű jogi rendelkezések, pénzügyi struktúra és szükséges kiegészítő gazdasági és költségvetési keret alkalmazásával valósítható meg. A demokratikus elszámoltathatóságot központi kérdésként fogják kezelni.
  A csoport figyelembe veszi az európai gazdasági és költségvetési kormányzás folyamatban levő reformját, és ebben az összefüggésben megállapítja az említett eszközök által képviselt hozzáadott értéket. A csoport különös figyelmet fordít a közelmúltbeli, illetve folyamatban levő reformokra, például a második gazdasági kormányzási csomag, az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) és egyéb releváns eszközök végrehajtására.
  Elemzésében kiemelt figyelmet fog fordítani a költségvetés fenntarthatóságára, az erkölcsi kockázat elkerülésére és további lényeges kérdésekre, mint például a pénzügyi stabilitás, a pénzügyi integráció és a monetáris transzmisszió.
  A csoport jogi, közgazdasági, költségvetési, pénzügyi piaci és államadósság-kezelési szakértőkből fog állni. A csoportot felkérik, hogy zárójelentését legkésőbb 2014 márciusáig terjessze a Bizottság elé. A Bizottság értékeli a jelentést, és adott esetben még mandátumának lejárta előtt javaslatokat dolgoz ki. |
| --- | --- |

—

A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című közleményében kifejtette, hogy egy adósságtörlesztési alap, valamint az eurókötvények középtávon a szoros és valódi GMU elemei lehetnek, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett. A vezérelv az lenne, hogy a kölcsönös kockázatvállalás irányába tett további lépéseknek nagyobb költségvetési fegyelemmel és integrációval kell együtt járniuk. A pénzügyi szabályozás, a költségvetési és gazdaságpolitika, valamint a megfelelő eszközök mélyebb integrációját ezzel arányos politikai integrációnak kell kísérnie, amely biztosítja a demokratikus legitimációt és az elszámoltathatóságot.

A Bizottság szakértői csoportot fog létrehozni, amelynek alaposabb elemzést kell készítenie a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nemzeti kibocsátásának egy adósságtörlesztési alap és eurókötvények által történő részleges helyettesítésével összefüggő lehetséges előnyökről, kockázatokról, előfeltételekről és akadályokról. A csoportnak alaposan fel kell mérnie, hogy az adósságtörlesztési alap és az eurókötvények bevezetése milyen jellegű jogi rendelkezések, pénzügyi struktúra és szükséges kiegészítő gazdasági és költségvetési keret alkalmazásával valósítható meg. A demokratikus elszámoltathatóságot központi kérdésként fogják kezelni.

A csoport figyelembe veszi az európai gazdasági és költségvetési kormányzás folyamatban levő reformját, és ebben az összefüggésben megállapítja az említett eszközök által képviselt hozzáadott értéket. A csoport különös figyelmet fordít a közelmúltbeli, illetve folyamatban levő reformokra, például a második gazdasági kormányzási csomag, az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) és egyéb releváns eszközök végrehajtására.

Elemzésében kiemelt figyelmet fog fordítani a költségvetés fenntarthatóságára, az erkölcsi kockázat elkerülésére és további lényeges kérdésekre, mint például a pénzügyi stabilitás, a pénzügyi integráció és a monetáris transzmisszió.

A csoport jogi, közgazdasági, költségvetési, pénzügyi piaci és államadósság-kezelési szakértőkből fog állni. A csoportot felkérik, hogy zárójelentését legkésőbb 2014 márciusáig terjessze a Bizottság elé. A Bizottság értékeli a jelentést, és adott esetben még mandátumának lejárta előtt javaslatokat dolgoz ki.

| — | A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága keretében további lehetőségek feltérképezése a tagállamok nem rendszeres, a költségvetés fenntarthatóságát bizonyítottan jótékonyan befolyásoló, állami beruházási programjainak meghatározott feltételek melletti figyelembe vételére a stabilitási és konvergenciaprogramjaik értékelése során; erre 2013 tavasza, illetve nyara folyamán kerül sor, a középtávú célkitűzés megvalósításának menetrendjéről szóló közlemény közzététele kapcsán. |
| --- | --- |

—

A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága keretében további lehetőségek feltérképezése a tagállamok nem rendszeres, a költségvetés fenntarthatóságát bizonyítottan jótékonyan befolyásoló, állami beruházási programjainak meghatározott feltételek melletti figyelembe vételére a stabilitási és konvergenciaprogramjaik értékelése során; erre 2013 tavasza, illetve nyara folyamán kerül sor, a középtávú célkitűzés megvalósításának menetrendjéről szóló közlemény közzététele kapcsán.

| — | Az EU soron következő többéves pénzügyi keretére vonatkozó döntés meghozatala után és még 2013 vége előtt a Bizottság a következő javaslatokat fogja előterjeszteni a gazdasági kormányzás meglévő keretének kiegészítése céljából: i. a nagy horderejű reformprojektek jobb előzetes koordinációját biztosító intézkedések bevezetése, valamint ii. egy „konvergencia- és versenyképességi eszköz” létrehozása, amely pénzügyi támogatást nyújt a fenntartható növekedést előmozdító strukturális reformok időben történő végrehajtásához. Ez, a közösségi módszerrel teljes mértékben összhangban álló, új rendszer a meglévő uniós felügyeleti eljárásokra épülne. A szorosabb gazdaságpolitikai integrációt pénzügyi támogatással kapcsolná össze, ezáltal tiszteletben tartva azt az elvet, amely szerint a fokozott felelősség és gazdasági fegyelem irányába tett lépések nagyobb szolidaritással párosulnak. Konkrétan arra irányulna, hogy javítsa a tagállamok kapacitását az aszimmetrikus sokkok feldolgozására. Ez az eszköz jelentené a közös fiskális rendszer megszilárdításának kezdeti szakaszát. |
| --- | --- |

—

Az EU soron következő többéves pénzügyi keretére vonatkozó döntés meghozatala után és még 2013 vége előtt a Bizottság a következő javaslatokat fogja előterjeszteni a gazdasági kormányzás meglévő keretének kiegészítése céljából: i. a nagy horderejű reformprojektek jobb előzetes koordinációját biztosító intézkedések bevezetése, valamint ii. egy „konvergencia- és versenyképességi eszköz” létrehozása, amely pénzügyi támogatást nyújt a fenntartható növekedést előmozdító strukturális reformok időben történő végrehajtásához. Ez, a közösségi módszerrel teljes mértékben összhangban álló, új rendszer a meglévő uniós felügyeleti eljárásokra épülne. A szorosabb gazdaságpolitikai integrációt pénzügyi támogatással kapcsolná össze, ezáltal tiszteletben tartva azt az elvet, amely szerint a fokozott felelősség és gazdasági fegyelem irányába tett lépések nagyobb szolidaritással párosulnak. Konkrétan arra irányulna, hogy javítsa a tagállamok kapacitását az aszimmetrikus sokkok feldolgozására. Ez az eszköz jelentené a közös fiskális rendszer megszilárdításának kezdeti szakaszát.

| — | Emellett a Bizottság kötelezettséget vállal az alábbiak haladéktalan és átfogó nyomon követésére: i. az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem megerősítését célzó bizottsági cselekvési terv, különösen a cselekvési tervben meghatározott irányelvek felülvizsgálata tekintetében, valamint ii. a Bizottság által bejelentett intézkedések és javaslatok a 2012-es foglalkoztatási és szociálpolitikai csomag keretében. |
| --- | --- |

—

Emellett a Bizottság kötelezettséget vállal az alábbiak haladéktalan és átfogó nyomon követésére: i. az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem megerősítését célzó bizottsági cselekvési terv, különösen a cselekvési tervben meghatározott irányelvek felülvizsgálata tekintetében, valamint ii. a Bizottság által bejelentett intézkedések és javaslatok a 2012-es foglalkoztatási és szociálpolitikai csomag keretében.

| — | Az egységes felügyeleti mechanizmus elfogadását követően az egységes szanálási mechanizmusról szóló javaslat előterjesztése, amely a bankunióban részt vevő tagállamokban működő bankok átszervezésére és szanálására irányulna. |
| --- | --- |

—

Az egységes felügyeleti mechanizmus elfogadását követően az egységes szanálási mechanizmusról szóló javaslat előterjesztése, amely a bankunióban részt vevő tagállamokban működő bankok átszervezésére és szanálására irányulna.

| — | 2013 végéig az EUMSZ 138. cikkének (2) bekezdése értelmében egy egységes álláspont kialakítását célzó javaslat előterjesztése annak érdekében, hogy az euróövezet megfigyelői státuszhoz, majd önálló képviselethez jusson az IMF ügyvezető igazgatóságában. |
| --- | --- |

—

2013 végéig az EUMSZ 138. cikkének (2) bekezdése értelmében egy egységes álláspont kialakítását célzó javaslat előterjesztése annak érdekében, hogy az euróövezet megfigyelői státuszhoz, majd önálló képviselethez jusson az IMF ügyvezető igazgatóságában.

A tervezetben bejelentett, másodlagos jogszabályok által megvalósítható, rövid távú intézkedésekre alapozva a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy időben előterjeszti a Szerződés módosítására vonatkozó konkrét elképzeléseit, hogy megvitatásukra még a következő, 2014-es európai parlamenti választások előtt sor kerülhessen. Így kívánja lefektetni a jogszabályi alapját a középtávon megvalósítandó intézkedéseknek, amelyek magukban foglalják a gazdasági és költségvetési felügyelet, illetve ellenőrzés lényegesen megerősített keretének létrehozását, a szolidaritást támogató európai közös fiskális rendszer továbbfejlesztését, a fenntartható növekedést elősegítő strukturális reformok megvalósítását, valamint fontos szolidaritási eszközként a döntéshozatal mélyebb integrációját többek között az adózás és a munkaerőpiac szakpolitika területein.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/212 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/212

---

P7_TA(2013)0070

Az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0821 – C7-0448/2011– 2011/0386(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0821), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0821),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 121. cikkének (6) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0448/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 136. cikkére és 121. cikkének (6) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0448/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a francia szenátus és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0173/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0173/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | tudomásul veszi az állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az állásfoglaláshoz csatolt bizottsági nyilatkozatot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 141., 2012.5.17., 7. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2012. június 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0243).

---

P7_TC1-COD(2011)0386

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013.március 12-én került elfogadásra az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 473/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság a második gazdasági kormányzási csomagról szóló, általa előterjesztett jogalkotási javaslat elfogadása után a szoros és valódi gazdasági és monetáris unió (GMU) felé mutató rövid távú lépéseket kíván tenni a tervezetben felvázoltaknak megfelelően. A rövid távú lépések (6-tól 12 hónapig) az alábbiakat foglalják magukban:

| — | A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című közleményében kifejtette, hogy egy adósságtörlesztési alap, valamint az eurókötvények középtávon a szoros és valódi GMU elemei lehetnek, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett. A vezérelv az lenne, hogy a kölcsönös kockázatvállalás irányába tett további lépéseknek nagyobb költségvetési fegyelemmel és integrációval kell együtt járniuk. A pénzügyi szabályozás, a költségvetési és gazdaságpolitika, valamint a megfelelő eszközök mélyebb integrációját ezzel arányos politikai integrációnak kell kísérnie, amely biztosítja a demokratikus legitimációt és az elszámoltathatóságot.
  A Bizottság szakértői csoportot fog létrehozni, amelynek alaposabb elemzést kell készítenie a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nemzeti kibocsátásának egy adósságtörlesztési alap és eurókötvények által történő részleges helyettesítésével összefüggő lehetséges előnyökről, kockázatokról, előfeltételekről és akadályokról. A csoportnak alaposan fel kell mérnie, hogy az adósságtörlesztési alap és az eurókötvények bevezetése milyen jellegű jogi rendelkezések, pénzügyi struktúra és szükséges kiegészítő gazdasági és költségvetési keret alkalmazásával valósítható meg. A demokratikus elszámoltathatóságot központi kérdésként fogják kezelni.
  A csoport figyelembe veszi az európai gazdasági és költségvetési kormányzás folyamatban levő reformját, és ebben az összefüggésben megállapítja az említett eszközök által képviselt hozzáadott értéket. A csoport különös figyelmet fordít a közelmúltbeli, illetve folyamatban levő reformokra, például a második gazdasági kormányzási csomag, az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) és egyéb releváns eszközök végrehajtására.
  Elemzésében kiemelt figyelmet fog fordítani a költségvetés fenntarthatóságára, az erkölcsi kockázat elkerülésére és további lényeges kérdésekre, mint például a pénzügyi stabilitás, a pénzügyi integráció és a monetáris transzmisszió.
  A csoport jogi, közgazdasági, költségvetési, pénzügyi piaci és államadósság-kezelési szakértőkből fog állni. A csoportot felkérik, hogy zárójelentését legkésőbb 2014 márciusáig terjessze a Bizottság elé. A Bizottság értékeli a jelentést, és adott esetben még mandátumának lejárta előtt javaslatokat dolgoz ki. |
| --- | --- |

—

A Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete” című közleményében kifejtette, hogy egy adósságtörlesztési alap, valamint az eurókötvények középtávon a szoros és valódi GMU elemei lehetnek, bizonyos szigorú feltételek betartása mellett. A vezérelv az lenne, hogy a kölcsönös kockázatvállalás irányába tett további lépéseknek nagyobb költségvetési fegyelemmel és integrációval kell együtt járniuk. A pénzügyi szabályozás, a költségvetési és gazdaságpolitika, valamint a megfelelő eszközök mélyebb integrációját ezzel arányos politikai integrációnak kell kísérnie, amely biztosítja a demokratikus legitimációt és az elszámoltathatóságot.

A Bizottság szakértői csoportot fog létrehozni, amelynek alaposabb elemzést kell készítenie a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nemzeti kibocsátásának egy adósságtörlesztési alap és eurókötvények által történő részleges helyettesítésével összefüggő lehetséges előnyökről, kockázatokról, előfeltételekről és akadályokról. A csoportnak alaposan fel kell mérnie, hogy az adósságtörlesztési alap és az eurókötvények bevezetése milyen jellegű jogi rendelkezések, pénzügyi struktúra és szükséges kiegészítő gazdasági és költségvetési keret alkalmazásával valósítható meg. A demokratikus elszámoltathatóságot központi kérdésként fogják kezelni.

A csoport figyelembe veszi az európai gazdasági és költségvetési kormányzás folyamatban levő reformját, és ebben az összefüggésben megállapítja az említett eszközök által képviselt hozzáadott értéket. A csoport különös figyelmet fordít a közelmúltbeli, illetve folyamatban levő reformokra, például a második gazdasági kormányzási csomag, az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) és egyéb releváns eszközök végrehajtására.

Elemzésében kiemelt figyelmet fog fordítani a költségvetés fenntarthatóságára, az erkölcsi kockázat elkerülésére és további lényeges kérdésekre, mint például a pénzügyi stabilitás, a pénzügyi integráció és a monetáris transzmisszió.

A csoport jogi, közgazdasági, költségvetési, pénzügyi piaci és államadósság-kezelési szakértőkből fog állni. A csoportot felkérik, hogy zárójelentését legkésőbb 2014 márciusáig terjessze a Bizottság elé. A Bizottság értékeli a jelentést, és adott esetben még mandátumának lejárta előtt javaslatokat dolgoz ki.

| — | A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága keretében további lehetőségek feltérképezése a tagállamok nem rendszeres, a költségvetés fenntarthatóságát bizonyítottan jótékonyan befolyásoló, állami beruházási programjainak meghatározott feltételek melletti figyelembe vételére a stabilitási és konvergenciaprogramjaik értékelése során; erre 2013 tavasza, illetve nyara folyamán kerül sor, a középtávú célkitűzés megvalósításának menetrendjéről szóló közlemény közzététele kapcsán. |
| --- | --- |

—

A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága keretében további lehetőségek feltérképezése a tagállamok nem rendszeres, a költségvetés fenntarthatóságát bizonyítottan jótékonyan befolyásoló, állami beruházási programjainak meghatározott feltételek melletti figyelembe vételére a stabilitási és konvergenciaprogramjaik értékelése során; erre 2013 tavasza, illetve nyara folyamán kerül sor, a középtávú célkitűzés megvalósításának menetrendjéről szóló közlemény közzététele kapcsán.

| — | Az EU soron következő többéves pénzügyi keretére vonatkozó döntés meghozatala után és még 2013 vége előtt a Bizottság a következő javaslatokat fogja előterjeszteni a gazdasági kormányzás meglévő keretének kiegészítése céljából: i. a nagy horderejű reformprojektek jobb előzetes koordinációját biztosító intézkedések bevezetése, valamint ii. egy „konvergencia- és versenyképességi eszköz” létrehozása, amely pénzügyi támogatást nyújt a fenntartható növekedést előmozdító strukturális reformok időben történő végrehajtásához. Ez, a közösségi módszerrel teljes mértékben összhangban álló, új rendszer a meglévő uniós felügyeleti eljárásokra épülne. A szorosabb gazdaságpolitikai integrációt pénzügyi támogatással kapcsolná össze, ezáltal tiszteletben tartva azt az elvet, amely szerint a fokozott felelősség és gazdasági fegyelem irányába tett lépések nagyobb szolidaritással párosulnak. Konkrétan arra irányulna, hogy javítsa a tagállamok kapacitását az aszimmetrikus sokkok feldolgozására. Ez az eszköz jelentené a közös fiskális rendszer megszilárdításának kezdeti szakaszát. |
| --- | --- |

—

Az EU soron következő többéves pénzügyi keretére vonatkozó döntés meghozatala után és még 2013 vége előtt a Bizottság a következő javaslatokat fogja előterjeszteni a gazdasági kormányzás meglévő keretének kiegészítése céljából: i. a nagy horderejű reformprojektek jobb előzetes koordinációját biztosító intézkedések bevezetése, valamint ii. egy „konvergencia- és versenyképességi eszköz” létrehozása, amely pénzügyi támogatást nyújt a fenntartható növekedést előmozdító strukturális reformok időben történő végrehajtásához. Ez, a közösségi módszerrel teljes mértékben összhangban álló, új rendszer a meglévő uniós felügyeleti eljárásokra épülne. A szorosabb gazdaságpolitikai integrációt pénzügyi támogatással kapcsolná össze, ezáltal tiszteletben tartva azt az elvet, amely szerint a fokozott felelősség és gazdasági fegyelem irányába tett lépések nagyobb szolidaritással párosulnak. Konkrétan arra irányulna, hogy javítsa a tagállamok kapacitását az aszimmetrikus sokkok feldolgozására. Ez az eszköz jelentené a közös fiskális rendszer megszilárdításának kezdeti szakaszát.

| — | Emellett a Bizottság kötelezettséget vállal az alábbiak haladéktalan és átfogó nyomon követésére: i. az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem megerősítését célzó bizottsági cselekvési terv, különösen a cselekvési tervben meghatározott irányelvek felülvizsgálata tekintetében, valamint ii. a Bizottság által bejelentett intézkedések és javaslatok a 2012-es foglalkoztatási és szociálpolitikai csomag keretében. |
| --- | --- |

—

Emellett a Bizottság kötelezettséget vállal az alábbiak haladéktalan és átfogó nyomon követésére: i. az adócsalás és adóelkerülés elleni küzdelem megerősítését célzó bizottsági cselekvési terv, különösen a cselekvési tervben meghatározott irányelvek felülvizsgálata tekintetében, valamint ii. a Bizottság által bejelentett intézkedések és javaslatok a 2012-es foglalkoztatási és szociálpolitikai csomag keretében.

| — | Az egységes felügyeleti mechanizmus elfogadását követően az egységes szanálási mechanizmusról szóló javaslat előterjesztése, amely a bankunióban részt vevő tagállamokban működő bankok átszervezésére és szanálására irányulna. |
| --- | --- |

—

Az egységes felügyeleti mechanizmus elfogadását követően az egységes szanálási mechanizmusról szóló javaslat előterjesztése, amely a bankunióban részt vevő tagállamokban működő bankok átszervezésére és szanálására irányulna.

| — | 2013 végéig az EUMSZ 138. cikkének (2) bekezdése értelmében egy egységes álláspont kialakítását célzó javaslat előterjesztése annak érdekében, hogy az euróövezet megfigyelői státuszhoz, majd önálló képviselethez jusson az IMF ügyvezető igazgatóságában. |
| --- | --- |

—

2013 végéig az EUMSZ 138. cikkének (2) bekezdése értelmében egy egységes álláspont kialakítását célzó javaslat előterjesztése annak érdekében, hogy az euróövezet megfigyelői státuszhoz, majd önálló képviselethez jusson az IMF ügyvezető igazgatóságában.

A tervezetben bejelentett, másodlagos jogszabályok által megvalósítható, rövid távú intézkedésekre alapozva a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy időben előterjeszti a Szerződés módosítására vonatkozó konkrét elképzeléseit, hogy megvitatásukra még a következő, 2014-es európai parlamenti választások előtt sor kerülhessen. Így kívánja lefektetni a jogszabályi alapját a középtávon megvalósítandó intézkedéseknek, amelyek magukban foglalják a gazdasági és költségvetési felügyelet, illetve ellenőrzés lényegesen megerősített keretének létrehozását, a szolidaritást támogató európai közös fiskális rendszer továbbfejlesztését, a fenntartható növekedést elősegítő strukturális reformok megvalósítását, valamint fontos szolidaritási eszközként a döntéshozatal mélyebb integrációját többek között az adózás és a munkaerőpiac szakpolitika területein.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/215

---

P7_TA(2013)0071

Európai kockázatitőke-alapok ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai kockázatitőke-alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0860),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0490/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0490/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 26-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 26-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és Jogi Bizottság véleményére (A7–0193/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és Jogi Bizottság véleményére (A7–0193/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191, 2012.6.29., 72. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2012. szeptember 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0346).

---

P7_TC1-COD(2011)0417

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai kockázatitőke-alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 345/2013/EU rendelet.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/216 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/216

---

P7_TA(2013)0072

Európai szociális vállalkozási alapok ***I

Az Európai Parlament 2013. március 12-i jogalkotási állásfoglalása az európai szociális vállalkozási alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0862),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0489/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0489/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. május 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0194/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0194/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 229, 2012.7.31., 55. o.

(2)  Ez az álláspont lép a 2012. szeptember 13-án elfogadott módosítások helyébe (Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0345).

---

P7_TC1-COD(2011)0418

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 12-én került elfogadásra az európai szociális vállalkozási alapokról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 346/2013/EU rendelet.)

---

2013. március 13., szerda

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/217

---

P7_TA(2013)0079

A nemzeti és regionális számlák rendszere ***I

Az Európai Parlament 2013. március 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban alkalmazandó nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0774 – C7-0010/2011 – 2010/0374(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0774), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0774),

| — | tekintettel az EUMSZ 294. cikkének (2) és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0010/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 294. cikkének (2) és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0010/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011. május 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011. május 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 19i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. december 19i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0076/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0076/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 203., 2011.7.9., 3. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0374

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. március 13-án került elfogadásra az európai unióbeli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 549/2013/EU rendelet.)

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/217 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/217

---

P7_TA(2013)0080

Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége között létrejött, a tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról szóló, 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségek ***I

Az Európai Parlament 2013. március 13-án elfogadott módosításai az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról szóló, 2009/13/EK tanácsi irányelv végrehajtása vonatkozásában a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2012)0134 – C7-0083/2012 – 2012/0065(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 036/38)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Noha a 2009/21/EK irányelv szabályozza a lobogó szerinti államok kötelezettségeinek kérdését azáltal, hogy a lobogó szerinti állam auditálására vonatkozó IMO-rendszert beépíti az uniós jogba és bevezeti a nemzeti tengerügyi hatóságok minőségtanúsítási rendszerét, a tengerészeti munkaügyi normákra vonatkozó külön irányelv megfelelőbb eszköznek tűnik a különböző célok és eljárások egyértelmű tükrözésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Noha a 2009/21/EK irányelv szabályozza a lobogó szerinti államok kötelezettségeinek kérdését azáltal, hogy a lobogó szerinti állam auditálására vonatkozó IMO-rendszert beépíti az uniós jogba és bevezeti a nemzeti tengerügyi hatóságok minőségtanúsítási rendszerét, a tengerészeti munkaügyi normákra vonatkozó külön irányelv megfelelőbb eszköznek tűnik a különböző célok és eljárások egyértelmű tükrözésére.

| (10) | Noha a 2009/21/EK irányelv szabályozza a lobogó szerinti államok kötelezettségeinek kérdését azáltal, hogy a lobogó szerinti állam auditálására vonatkozó IMO-rendszert beépíti az uniós jogba és bevezeti a nemzeti tengerügyi hatóságok minőségtanúsítási rendszerét, a tengerészeti munkaügyi normákra vonatkozó külön irányelv megfelelőbb eszköznek tűnik a különböző célok és eljárások egyértelmű tükrözésére. Ezért ez az irányelv nem érinti a 2009/21/EK irányelvet, amelynek a rendelkezései csak az IMO egyezményekre vonatkoznak. Mindenesetre a tagállamoknak továbbra is lehetőséget kell kapniuk arra, hogy minőségirányítási rendszert fejlesszenek ki, vezessenek be és tartsanak fenn a tengerügyi hatóságaik által végzett azon operatív tevékenységekre vonatkozóan, amelyek a lobogó szerinti állam kötelezettségeihez kapcsolódnak és ezen irányelv hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(10)

Noha a 2009/21/EK irányelv szabályozza a lobogó szerinti államok kötelezettségeinek kérdését azáltal, hogy a lobogó szerinti állam auditálására vonatkozó IMO-rendszert beépíti az uniós jogba és bevezeti a nemzeti tengerügyi hatóságok minőségtanúsítási rendszerét, a tengerészeti munkaügyi normákra vonatkozó külön irányelv megfelelőbb eszköznek tűnik a különböző célok és eljárások egyértelmű tükrözésére. Ezért ez az irányelv nem érinti a 2009/21/EK irányelvet, amelynek a rendelkezései csak az IMO egyezményekre vonatkoznak. Mindenesetre a tagállamoknak továbbra is lehetőséget kell kapniuk arra, hogy minőségirányítási rendszert fejlesszenek ki, vezessenek be és tartsanak fenn a tengerügyi hatóságaik által végzett azon operatív tevékenységekre vonatkozóan, amelyek a lobogó szerinti állam kötelezettségeihez kapcsolódnak és ezen irányelv hatálya alá tartoznak.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A 2009/13/EK irányelv a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén tartózkodó tengerészekre alkalmazandó. A tagállamoknak
  ezért
  a lobogójuk alatt közlekedő
  hajóknál figyelemmel kell kísérniük
  a hivatkozott irányelv
  rendelkezéseinek betartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A 2009/13/EK irányelv a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén tartózkodó tengerészekre alkalmazandó. A tagállamoknak
  ezért
  a lobogójuk alatt közlekedő
  hajóknál figyelemmel kell kísérniük
  a hivatkozott irányelv
  rendelkezéseinek betartását.

| (11) | A 2009/13/EK irányelv a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén tartózkodó tengerészekre alkalmazandó. A tagállamoknak
  biztosítaniuk kell a 2006. évi egyezmény megfelelő részeinek végrehajtása tekintetében lobogó szerinti államként számukra előírt,
  a lobogójuk alatt közlekedő
  hajókra vonatkozó –
  a hivatkozott irányelv
  mellékletében szereplőkkel megegyező – kötelezettségeik tényleges teljesítését. A nyomon követési mechanizmusok – többek között az ellenőrzések – hatékony rendszerének kialakítása tekintetében a tagállam engedélyt adhat valamely a 2006. évi egyezmény értelmében vett közintézménynek vagy egyéb szervezetnek. |
| --- | --- |

(11)

A 2009/13/EK irányelv a tagállami lobogó alatt közlekedő hajók fedélzetén tartózkodó tengerészekre alkalmazandó. A tagállamoknak
  biztosítaniuk kell a 2006. évi egyezmény megfelelő részeinek végrehajtása tekintetében lobogó szerinti államként számukra előírt,
  a lobogójuk alatt közlekedő
  hajókra vonatkozó –
  a hivatkozott irányelv
  mellékletében szereplőkkel megegyező – kötelezettségeik tényleges teljesítését. A nyomon követési mechanizmusok – többek között az ellenőrzések – hatékony rendszerének kialakítása tekintetében a tagállam engedélyt adhat valamely a 2006. évi egyezmény értelmében vett közintézménynek vagy egyéb szervezetnek.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Ezen irányelv alkalmazása és/vagy értelmezése semmilyen körülmények között nem vezethet az uniós jogszabályokban a munkavállalók számára jelenleg biztosított védelmi szint csökkenéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Ezen irányelv alkalmazása és/vagy értelmezése semmilyen körülmények között nem vezethet az uniós jogszabályokban a munkavállalók számára jelenleg biztosított védelmi szint csökkenéséhez.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez az irányelv szabályokat állapít meg abból a célból, hogy a tagállamok hatékonyan teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket, amelyek annak ellenőrzéséből állnak, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók betartják-e a 2009/13/EK irányelv rendelkezéseit. Ez az irányelv a 2009/21/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv sérelme nélkül alkalmazandó. | Ez az irányelv szabályokat állapít meg abból a célból, hogy a tagállamok hatékonyan teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket, amelyek annak ellenőrzéséből állnak, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók betartják-e a 2009/13/EK irányelv
  és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek között létrejött megállapodás
  rendelkezéseit. Ez az irányelv
  nem érinti a 2009/21/EK
  irányelvet

   (2)
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez az irányelv szabályokat állapít meg abból a célból, hogy a tagállamok hatékonyan teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket, amelyek annak ellenőrzéséből állnak, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók betartják-e a 2009/13/EK irányelv rendelkezéseit. Ez az irányelv a 2009/21/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv sérelme nélkül alkalmazandó.

Ez az irányelv szabályokat állapít meg abból a célból, hogy a tagállamok hatékonyan teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket, amelyek annak ellenőrzéséből állnak, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók betartják-e a 2009/13/EK irányelv
  és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek között létrejött megállapodás
  rendelkezéseit. Ez az irányelv
  nem érinti a 2009/21/EK
  irányelvet

   (2)
  .

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Fogalommeghatározások | Fogalommeghatározások |
| | ba) | „2009/13/EK irányelv”: az irányelv és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek között létrejött megállapodás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Fogalommeghatározások

Fogalommeghatározások

ba)

„2009/13/EK irányelv”: az irányelv és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek között létrejött megállapodás;

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | „tengerészeti munkaügyi igazolás”, „ideiglenes tengerészeti munkaügyi igazolás” és „tengerészeti munkaügyi megfelelés nyilatkozata”: a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény A5.1.3. normájának (9) bekezdésében említett dokumentumok, amelyeket ugyanezen egyezmény A5-II. mellékletében található mintáknak megfelelő formában kell kiállítani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

„tengerészeti munkaügyi igazolás”, „ideiglenes tengerészeti munkaügyi igazolás” és „tengerészeti munkaügyi megfelelés nyilatkozata”: a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény A5.1.3. normájának (9) bekezdésében említett dokumentumok, amelyeket ugyanezen egyezmény A5-II. mellékletében található mintáknak megfelelő formában kell kiállítani;

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A megfelelőség ellenőrzése | A megfelelőség ellenőrzése
  és tanúsítása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A megfelelőség ellenőrzése

A megfelelőség ellenőrzése
  és tanúsítása

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Valamennyi tagállam biztosítja a 2009/13/EK irányelvben a lobogója alatt közlekedő hajókra meghatározott kötelezettségek betartatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  Valamennyi tagállam biztosítja a 2009/13/EK irányelvben a lobogója alatt közlekedő hajókra meghatározott kötelezettségek betartatását.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tengerészeti munkakörülmények ellenőrzését és tanúsítását szolgáló hatékony rendszer létrehozásakor a tagállamok adott esetben engedélyezhetik az állami intézmények vagy az általuk illetékesnek és függetlennek ítélt egyéb szervezetek számára (ideértve egy másik tagállam szervezeteit is, amennyiben utóbbi ezzel egyetért), hogy ellenőrzéseket végezzenek vagy tanúsítványokat állítsanak ki, vagy mindkettőt megtegyék. A tagállam minden esetben továbbra is teljes körű felelősséggel tartozik a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó érintett tengerészek munka- és életkörülményeinek ellenőrzéséért és megfelelőségük igazolásáért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A tengerészeti munkakörülmények ellenőrzését és tanúsítását szolgáló hatékony rendszer létrehozásakor a tagállamok adott esetben engedélyezhetik az állami intézmények vagy az általuk illetékesnek és függetlennek ítélt egyéb szervezetek számára (ideértve egy másik tagállam szervezeteit is, amennyiben utóbbi ezzel egyetért), hogy ellenőrzéseket végezzenek vagy tanúsítványokat állítsanak ki, vagy mindkettőt megtegyék. A tagállam minden esetben továbbra is teljes körű felelősséggel tartozik a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó érintett tengerészek munka- és életkörülményeinek ellenőrzéséért és megfelelőségük igazolásáért.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Valamennyi tagállam köteles hatékony rendszert létrehozni a tengerészeti munkaügyi körülmények ellenőrzése és megfelelőségük igazolása céljából az 5.1.3. és 5.1.4. szabálynak, valamint az A5.1.3. és A5.1.4. normának megfelelően, amelyek biztosítják, hogy az adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajókon a tengerészek munka- és életkörülményei megfeleljenek az ezen egyezményben foglalt normáknak és megfelelőségük folyamatosan fenntartható legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Valamennyi tagállam köteles hatékony rendszert létrehozni a tengerészeti munkaügyi körülmények ellenőrzése és megfelelőségük igazolása céljából az 5.1.3. és 5.1.4. szabálynak, valamint az A5.1.3. és A5.1.4. normának megfelelően, amelyek biztosítják, hogy az adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajókon a tengerészek munka- és életkörülményei megfeleljenek az ezen egyezményben foglalt normáknak és megfelelőségük folyamatosan fenntartható legyen.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A tengerészeti munkaügyi bizonyítvány a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozattal kiegészülve az elsődleges bizonyítéka annak, hogy a hajót a lobogója szerinti tagállam kellően ellenőrizte, és a 2009/13/EK irányelv által a tengerészek munka- és életkörülményeivel kapcsolatban előírt követelmények a tanúsított mértékig teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)
     
  A tengerészeti munkaügyi bizonyítvány a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozattal kiegészülve az elsődleges bizonyítéka annak, hogy a hajót a lobogója szerinti tagállam kellően ellenőrizte, és a 2009/13/EK irányelv által a tengerészek munka- és életkörülményeivel kapcsolatban előírt követelmények a tanúsított mértékig teljesültek.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  Az e cikk (1b) bekezdésében említett rendszerre vonatkozó információknak, beleértve a rendszer hatékonyságának mérésére alkalmazott módszert is, szerepelniük kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz az alapokmánya 22. cikkének értelmében benyújtott tagállami jelentésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1d)
     
  Az e cikk (1b) bekezdésében említett rendszerre vonatkozó információknak, beleértve a rendszer hatékonyságának mérésére alkalmazott módszert is, szerepelniük kell a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz az alapokmánya 22. cikkének értelmében benyújtott tagállami jelentésekben.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1e)
     
  Minden tagállam egyértelmű célkitűzéseket és normákat állapít meg az ellenőrző és tanúsító rendszereinek igazgatására vonatkozóan, valamint megfelelő átfogó eljárásokat határoz meg annak értékelésére, hogy milyen mértékben valósulnak meg az említett célkitűzések és normák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1e)
     
  Minden tagállam egyértelmű célkitűzéseket és normákat állapít meg az ellenőrző és tanúsító rendszereinek igazgatására vonatkozóan, valamint megfelelő átfogó eljárásokat határoz meg annak értékelésére, hogy milyen mértékben valósulnak meg az említett célkitűzések és normák.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 f bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1f)
     
  Valamennyi tagállam előírja a lobogója alatt közlekedő összes hajó számára, hogy fedélzetén rendelkezésre álljon a 2009/13/EK irányelv és a szociális partnerek ahhoz mellékelt megállapodásának egy példánya. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1f)
     
  Valamennyi tagállam előírja a lobogója alatt közlekedő összes hajó számára, hogy fedélzetén rendelkezésre álljon a 2009/13/EK irányelv és a szociális partnerek ahhoz mellékelt megállapodásának egy példánya.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 g bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1 g)
     
  Az ellenőrzések között eltelt időtartam nem haladhatja meg a három évet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1 g)
     
  Az ellenőrzések között eltelt időtartam nem haladhatja meg a három évet.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  megfelelőség ellenőrzéséért felelős
  személyzet | Elismert szervezetek és
  a megfelelőség ellenőrzéséért felelős
  személyzetük |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  megfelelőség ellenőrzéséért felelős
  személyzet

Elismert szervezetek és
  a megfelelőség ellenőrzéséért felelős
  személyzetük

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2009/13/EK irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséért felelős személyzet rendelkezzen az ellenőrzés elvégzéséhez és az irányelvnek való megfelelés biztosításához szükséges vagy kívánatos képesítéssel, szakértelemmel, megbízással, hatáskörrel, jogállással és függetlenséggel. | (1)
     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 3. cikk (1a) bekezdésében említett intézmények vagy egyéb szervezetek („elismert szervezetek”) és a 2009/13/EK irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséért felelős személyzetük tagjai rendelkezzenek az ellenőrzés elvégzéséhez és az irányelvnek való megfelelés biztosításához szükséges vagy kívánatos képesítéssel, szakértelemmel, megbízással, hatáskörrel, jogállással és függetlenséggel. Az ellenőrzési vagy tanúsítási feladatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezetek felhatalmazással rendelkezhetnek, az (1b)–(1d) bekezdésben kifejezetten az adott tagállam vagy egy elismert szervezet által végzettként említett tevékenységek körébe tartoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 2009/13/EK irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséért felelős személyzet rendelkezzen az ellenőrzés elvégzéséhez és az irányelvnek való megfelelés biztosításához szükséges vagy kívánatos képesítéssel, szakértelemmel, megbízással, hatáskörrel, jogállással és függetlenséggel.

(1)
     A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 3. cikk (1a) bekezdésében említett intézmények vagy egyéb szervezetek („elismert szervezetek”) és a 2009/13/EK irányelv megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséért felelős személyzetük tagjai rendelkezzenek az ellenőrzés elvégzéséhez és az irányelvnek való megfelelés biztosításához szükséges vagy kívánatos képesítéssel, szakértelemmel, megbízással, hatáskörrel, jogállással és függetlenséggel. Az ellenőrzési vagy tanúsítási feladatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezetek felhatalmazással rendelkezhetnek, az (1b)–(1d) bekezdésben kifejezetten az adott tagállam vagy egy elismert szervezet által végzettként említett tevékenységek körébe tartoznak.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – amely a 2009/15/EK irányelv 9. cikkével összhangban a tagállamok megbízásából tanúsítási feladatokat lát el, támogatást biztosíthat az elismert szervezetek felügyelete terén a tagállamoknak, mely során azonban a lobogó szerinti állam jogai és kötelezettségei nem változnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – amely a 2009/15/EK irányelv 9. cikkével összhangban a tagállamok megbízásából tanúsítási feladatokat lát el, támogatást biztosíthat az elismert szervezetek felügyelete terén a tagállamoknak, mely során azonban a lobogó szerinti állam jogai és kötelezettségei nem változnak.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az ellenőrzésekre vonatkozóan adott bármely felhatalmazásnak legalább arra kell felhatalmaznia az elismert szervezetet, hogy megkövetelhesse a tengerészek munka- és életkörülményeivel összefüggésben általa azonosított hiányosságok orvoslását, valamint hogy ilyen ellenőrzéseket végezhessen bármelyik kikötő szerinti állam kérésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Az ellenőrzésekre vonatkozóan adott bármely felhatalmazásnak legalább arra kell felhatalmaznia az elismert szervezetet, hogy megkövetelhesse a tengerészek munka- és életkörülményeivel összefüggésben általa azonosított hiányosságok orvoslását, valamint hogy ilyen ellenőrzéseket végezhessen bármelyik kikötő szerinti állam kérésére.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Minden tagállam kialakít: |
| | a) | egy olyan rendszert, amely biztosítja az elismert szervezetek által végzett munka megfelelő mivoltát. Ez a rendszer információt tartalmaz valamennyi alkalmazandó nemzeti jogszabályról és szabályozásról, valamint a vonatkozó nemzetközi aktusokról; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)
     
  Minden tagállam kialakít:

a)

egy olyan rendszert, amely biztosítja az elismert szervezetek által végzett munka megfelelő mivoltát. Ez a rendszer információt tartalmaz valamennyi alkalmazandó nemzeti jogszabályról és szabályozásról, valamint a vonatkozó nemzetközi aktusokról; valamint

| b) | az ilyen szervezetekkel folytatott kommunikációt és azok felügyeletét szolgáló eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

az ilyen szervezetekkel folytatott kommunikációt és azok felügyeletét szolgáló eljárásokat.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  Valamennyi tagállam eljuttatja a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz az adott tagállam nevében történő eljáráshoz felhatalmazással rendelkező, elismert szervezetek naprakész jegyzékét, és ezt a jegyzéket folyamatosan frissíti. A jegyzék meghatározza, hogy az elismert szervezetek mely feladatok elvégzésére rendelkeznek felhatalmazással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1d)
     
  Valamennyi tagállam eljuttatja a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz az adott tagállam nevében történő eljáráshoz felhatalmazással rendelkező, elismert szervezetek naprakész jegyzékét, és ezt a jegyzéket folyamatosan frissíti. A jegyzék meghatározza, hogy az elismert szervezetek mely feladatok elvégzésére rendelkeznek felhatalmazással.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Tengerészeti munkaügyi bizonyítvány |
| | (4a) Valamennyi tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók a fedélzetükön tartsák és vezessék a tengerészeti munkaügyi bizonyítványt, amely tanúsítja, hogy a hajón tartózkodó tengerészek munka- és életkörülményeit – beleértve a folyamatos megfelelőséget szolgáló, a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatba foglalandó intézkedéseket is – ellenőrizték, és azok megfelelnek a 2009/13/EK irányelvet és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek közötti megállapodást végrehajtó nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, vagy egyéb intézkedések követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

Tengerészeti munkaügyi bizonyítvány

(4a) Valamennyi tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók a fedélzetükön tartsák és vezessék a tengerészeti munkaügyi bizonyítványt, amely tanúsítja, hogy a hajón tartózkodó tengerészek munka- és életkörülményeit – beleértve a folyamatos megfelelőséget szolgáló, a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatba foglalandó intézkedéseket is – ellenőrizték, és azok megfelelnek a 2009/13/EK irányelvet és az ahhoz mellékelt, a szociális partnerek közötti megállapodást végrehajtó nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, vagy egyéb intézkedések követelményeinek.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. cikk |
| | Az ellenőrzés és az előírások végrehajtása |
| | (1)
     
  Valamennyi tagállam rendszeres ellenőrzések, nyomon követés és egyéb szabályozási intézkedések hatékony és összehangolt rendszerének segítségével győződik meg arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók megfelelnek a 2009/13/EK irányelv nemzeti jogszabályokban és szabályozásokban végrehajtott követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b. cikk

Az ellenőrzés és az előírások végrehajtása

(1)
     
  Valamennyi tagállam rendszeres ellenőrzések, nyomon követés és egyéb szabályozási intézkedések hatékony és összehangolt rendszerének segítségével győződik meg arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók megfelelnek a 2009/13/EK irányelv nemzeti jogszabályokban és szabályozásokban végrehajtott követelményeinek.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 2 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésében említett ellenőrző és végrehajtó rendszerre vonatkozó részletes követelményeket az alábbi (3)–(18) bekezdések határozzák meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Az (1) bekezdésében említett ellenőrző és végrehajtó rendszerre vonatkozó részletes követelményeket az alábbi (3)–(18) bekezdések határozzák meg.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 3 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3)
     
  Valamennyi tagállam rendszert tart fenn a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek körülményeinek ellenőrzésére, amelynek magában kell foglalnia annak megállapítását, hogy a munka- és életkörülményekre vonatkozóan a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott intézkedések adott esetben végrehajtásra kerülnek-e, és teljesülnek-e a 2009/13/EK irányelv követelményei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  Valamennyi tagállam rendszert tart fenn a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek körülményeinek ellenőrzésére, amelynek magában kell foglalnia annak megállapítását, hogy a munka- és életkörülményekre vonatkozóan a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott intézkedések adott esetben végrehajtásra kerülnek-e, és teljesülnek-e a 2009/13/EK irányelv követelményei.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 4 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4)
     
  A tagállam megfelelő számú szakképzett ellenőrt nevez ki a (3) bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítésére. Ha elismert szervezetek kaptak felhatalmazást az ellenőrzések elvégzésére, a tagállam megköveteli, hogy az ellenőrzéseket végző személyzet tagjai képesítéssel rendelkezzenek e feladatok végrehajtására, és felruházza őket a feladatuk ellátásához szükséges jogi hatáskörrel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  A tagállam megfelelő számú szakképzett ellenőrt nevez ki a (3) bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítésére. Ha elismert szervezetek kaptak felhatalmazást az ellenőrzések elvégzésére, a tagállam megköveteli, hogy az ellenőrzéseket végző személyzet tagjai képesítéssel rendelkezzenek e feladatok végrehajtására, és felruházza őket a feladatuk ellátásához szükséges jogi hatáskörrel.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 5 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5)
     
  Megfelelően rendelkezni kell annak biztosításáról, hogy az ellenőrök rendelkezzenek a szükséges vagy megkívánt szintű képzettséggel, illetékességgel, hatásköri leírással, jogkörrel, jogállással és függetlenséggel, amely lehetővé teszi számukra, hogy az ellenőrzést elvégezzék, és biztosítsák a (3) bekezdésben említett megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  Megfelelően rendelkezni kell annak biztosításáról, hogy az ellenőrök rendelkezzenek a szükséges vagy megkívánt szintű képzettséggel, illetékességgel, hatásköri leírással, jogkörrel, jogállással és függetlenséggel, amely lehetővé teszi számukra, hogy az ellenőrzést elvégezzék, és biztosítsák a (3) bekezdésben említett megfelelést.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 6 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6)
     
  Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak, vagy a tagállam bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott intézkedések végrehajtása súlyos hiányosságokat mutat, akkor a tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)
     
  Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak, vagy a tagállam bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a tengerészeti munkaügyi megfelelőségi nyilatkozatban meghatározott intézkedések végrehajtása súlyos hiányosságokat mutat, akkor a tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 7 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7)
     
  Valamennyi tagállam megfelelő szabályokat ír elő és azokat hatékonyan betartatja annak érdekében, hogy az ellenőrök részére olyan jogállást és szolgálati feltételeket biztosítson, amelyek segítségével függetlenek maradhatnak a kormányváltásoktól és a nem megengedhető külső befolyásoktól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)
     
  Valamennyi tagállam megfelelő szabályokat ír elő és azokat hatékonyan betartatja annak érdekében, hogy az ellenőrök részére olyan jogállást és szolgálati feltételeket biztosítson, amelyek segítségével függetlenek maradhatnak a kormányváltásoktól és a nem megengedhető külső befolyásoktól.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 8 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8)
     
  Az elvégzendő feladatokra vonatkozó egyértelmű útmutatással és a megfelelő megbízólevéllel ellátott ellenőrök jogosultak: |
| | a) | a tagállam lobogója alatt közlekedő hajók fedélzetére lépni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)
     
  Az elvégzendő feladatokra vonatkozó egyértelmű útmutatással és a megfelelő megbízólevéllel ellátott ellenőrök jogosultak:

a)

a tagállam lobogója alatt közlekedő hajók fedélzetére lépni;

| b) | végrehajtani bárminemű vizsgálatot, tesztet vagy kivizsgálást, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a normákat szigorúan betartják; valamint |
| --- | --- |

b)

végrehajtani bárminemű vizsgálatot, tesztet vagy kivizsgálást, amelyet szükségesnek ítélnek ahhoz, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a normákat szigorúan betartják; valamint

| c) | megkövetelni bármely hiányosság orvoslását, és amennyiben megalapozottan úgy vélik, hogy a hiányosságok súlyosan megsértik a 2009/13/EK irányelv előírásait (ezen belül a tengerészek jogait), vagy komoly veszélyt jelentenek a tengerészek biztonságára, egészségére vagy védelmére nézve, úgy jogosultak megtiltani, hogy a hajó elhagyja a kikötőt, amíg a szükséges intézkedéseket meg nem teszik. |
| --- | --- |

c)

megkövetelni bármely hiányosság orvoslását, és amennyiben megalapozottan úgy vélik, hogy a hiányosságok súlyosan megsértik a 2009/13/EK irányelv előírásait (ezen belül a tengerészek jogait), vagy komoly veszélyt jelentenek a tengerészek biztonságára, egészségére vagy védelmére nézve, úgy jogosultak megtiltani, hogy a hajó elhagyja a kikötőt, amíg a szükséges intézkedéseket meg nem teszik.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 9 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9)
     
  A (8) bekezdés c) pontja értelmében tett bárminemű intézkedésre az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok előtt érvényesíthető bármely fellebbezési jog érvényes. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)
     
  A (8) bekezdés c) pontja értelmében tett bárminemű intézkedésre az igazságügyi vagy közigazgatási hatóságok előtt érvényesíthető bármely fellebbezési jog érvényes.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 10 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10)
     
  Az ellenőrök mérlegelhetik, hogy az eljárás megindítása vagy ajánlása helyett tanácsot adjanak, amennyiben nincs egyértelműen szó a 2009/13/EK irányelv előírásainak olyan megsértéséről, amely az érintett tengerészek biztonságát, egészségét vagy védelmét veszélyezteti, és amennyiben az előírások hasonló megsértése korábban nem fordult elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)
     
  Az ellenőrök mérlegelhetik, hogy az eljárás megindítása vagy ajánlása helyett tanácsot adjanak, amennyiben nincs egyértelműen szó a 2009/13/EK irányelv előírásainak olyan megsértéséről, amely az érintett tengerészek biztonságát, egészségét vagy védelmét veszélyezteti, és amennyiben az előírások hasonló megsértése korábban nem fordult elő.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 11 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11)
     
  Az ellenőrök bizalmasan kezelik minden olyan sérelem vagy panasz forrását, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá nem fedik fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője előtt, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)
     
  Az ellenőrök bizalmasan kezelik minden olyan sérelem vagy panasz forrását, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá nem fedik fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője előtt, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 12 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12)
     
  Az ellenőrök nem bízhatók meg olyan feladatokkal, amelyek mennyiségükből vagy jellegükből kifolyólag hatással lehetnek a hatékony ellenőrzésre, vagy bármilyen módon károsan befolyásolhatják az ellenőrök hatáskörét vagy pártatlanságát a hajótulajdonosokkal, tengerészekkel, illetve egyéb érdekelt felekkel fennálló kapcsolataikban.




  Az ellenőröknek különösen: |
| | a) | meg kell tiltani, hogy közvetlen vagy közvetett módon érdekeltek legyenek bármely tevékenységben, amelynek ellenőrzésére őket felkérték; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)
     
  Az ellenőrök nem bízhatók meg olyan feladatokkal, amelyek mennyiségükből vagy jellegükből kifolyólag hatással lehetnek a hatékony ellenőrzésre, vagy bármilyen módon károsan befolyásolhatják az ellenőrök hatáskörét vagy pártatlanságát a hajótulajdonosokkal, tengerészekkel, illetve egyéb érdekelt felekkel fennálló kapcsolataikban.

Az ellenőröknek különösen:

a)

meg kell tiltani, hogy közvetlen vagy közvetett módon érdekeltek legyenek bármely tevékenységben, amelynek ellenőrzésére őket felkérték; valamint

| b) | megfelelő szankciók vagy fegyelmi intézkedések sérelme nélkül a szolgálatból való távozásukat követően is tilos olyan üzleti titkokat, bizalmasan kezelendő munkafolyamatokat, illetve személyes jellegű információkat felfedniük, amelyek a feladataik elvégzése során juthatnak a tudomásukra. |
| --- | --- |

b)

megfelelő szankciók vagy fegyelmi intézkedések sérelme nélkül a szolgálatból való távozásukat követően is tilos olyan üzleti titkokat, bizalmasan kezelendő munkafolyamatokat, illetve személyes jellegű információkat felfedniük, amelyek a feladataik elvégzése során juthatnak a tudomásukra.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 13 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13)
     
  Az ellenőrök minden egyes ellenőrzésről jelentést nyújtanak be a tagállam illetékes hatóságához. A jelentés egy példányát angol nyelven vagy a hajó munkanyelvén el kell juttatni a hajó parancsnokához, egy további példányt a hajó hirdetőtábláján kell elhelyezni a tengerészek tájékoztatása céljából, egy példányt pedig kérésre el kell juttatni azok képviselőinek is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)
     
  Az ellenőrök minden egyes ellenőrzésről jelentést nyújtanak be a tagállam illetékes hatóságához. A jelentés egy példányát angol nyelven vagy a hajó munkanyelvén el kell juttatni a hajó parancsnokához, egy további példányt a hajó hirdetőtábláján kell elhelyezni a tengerészek tájékoztatása céljából, egy példányt pedig kérésre el kell juttatni azok képviselőinek is.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 14 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14)
     
  Valamennyi tagállam illetékes hatósága nyilvántartást vezet a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek körülményeit vizsgáló ellenőrzésekről. A hatóság a tárgyév végét követően ésszerű időn, azaz legfeljebb hat hónapon belül éves jelentést tesz közzé az ellenőrző tevékenységekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)
     
  Valamennyi tagállam illetékes hatósága nyilvántartást vezet a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek körülményeit vizsgáló ellenőrzésekről. A hatóság a tárgyév végét követően ésszerű időn, azaz legfeljebb hat hónapon belül éves jelentést tesz közzé az ellenőrző tevékenységekről.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 15 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15)
     
  Amennyiben az ellenőrzésre valamely súlyos incidens következtében kerül sor, úgy a jelentést a lehető legkorábbi időpontban, de legkésőbb az ellenőrzés lezárultát követő egy hónapon belül be kell nyújtani a tagállam illetékes hatóságához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)
     
  Amennyiben az ellenőrzésre valamely súlyos incidens következtében kerül sor, úgy a jelentést a lehető legkorábbi időpontban, de legkésőbb az ellenőrzés lezárultát követő egy hónapon belül be kell nyújtani a tagállam illetékes hatóságához.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 16 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16)
     
  Minden olyan esetben, amikor e cikk értelmében ellenőrzés zajlik vagy intézkedés történik, minden ésszerű erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az érintett hajó indokolatlan feltartóztatása, illetve késleltetése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)
     
  Minden olyan esetben, amikor e cikk értelmében ellenőrzés zajlik vagy intézkedés történik, minden ésszerű erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az érintett hajó indokolatlan feltartóztatása, illetve késleltetése.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 17 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17)
     
  A nemzeti jogszabályokkal és szabályozásokkal összhangban kártérítés fizetendő, amennyiben bármiféle veszteség vagy kár származik az ellenőrök hatáskörének jogtalan gyakorlásából. A bizonyítási teher minden esetben a panasztevőre hárul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)
     
  A nemzeti jogszabályokkal és szabályozásokkal összhangban kártérítés fizetendő, amennyiben bármiféle veszteség vagy kár származik az ellenőrök hatáskörének jogtalan gyakorlásából. A bizonyítási teher minden esetben a panasztevőre hárul.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

4 b cikk – 18 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18)
     
  A 2009/13/EK irányelv követelményeinek (ezen belül a tengerészek jogainak) megsértése, valamint az ellenőröknek a feladataik elvégzésében való akadályozása esetére valamennyi tagállam megfelelő szankciókat és egyéb korrekciós intézkedéseket ír elő, és ezeket hatékonyan érvényesíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)
     
  A 2009/13/EK irányelv követelményeinek (ezen belül a tengerészek jogainak) megsértése, valamint az ellenőröknek a feladataik elvégzésében való akadályozása esetére valamennyi tagállam megfelelő szankciókat és egyéb korrekciós intézkedéseket ír elő, és ezeket hatékonyan érvényesíti.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak, vagy a tagállam bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a hajón foganatosított végrehajtási intézkedések súlyos hiányosságokat mutatnak, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására. | (1)   Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak
  a nemzetközi munkajogi rendelkezések, például a tengerészeti munkaügyi egyezmény vagy a 2009/13/EK irányelv rendelkezései értelmében, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására. |
| | Ha valamely
  tagállam
  ellenőrzés során
  bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a hajón foganatosított végrehajtási intézkedések súlyos hiányosságokat mutatnak, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak, vagy a tagállam bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a hajón foganatosított végrehajtási intézkedések súlyos hiányosságokat mutatnak, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására.

(1)   Ha valamely tagállamhoz olyan panasz érkezik, amelyet az adott tagállam nem tekint nyilvánvalóan alaptalannak
  a nemzetközi munkajogi rendelkezések, például a tengerészeti munkaügyi egyezmény vagy a 2009/13/EK irányelv rendelkezései értelmében, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására.

Ha valamely
  tagállam
  ellenőrzés során
  bizonyítékot szerez arra vonatkozóan, hogy a lobogója alatt közlekedő hajó nem felel meg a 2009/13/EK irányelv követelményeinek, illetőleg arról, hogy a hajón foganatosított végrehajtási intézkedések súlyos hiányosságokat mutatnak, akkor a szóban forgó tagállam megteszi az ügy kivizsgálásához szükséges lépéseket, és gondoskodik arról, hogy intézkedés történjen a feltárt hiányosságok orvoslására.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A
  panaszok kezeléséért felelős
  személyzet bizalmasan kezel minden olyan sérelmet vagy panaszt, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá a panaszok kezeléséért felelős személyzet nem fedi fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője számára, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor. | (2)   A személyzet bizalmasan kezel minden olyan sérelmet vagy panaszt, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá nem fedi fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője számára, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A
  panaszok kezeléséért felelős
  személyzet bizalmasan kezel minden olyan sérelmet vagy panaszt, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá a panaszok kezeléséért felelős személyzet nem fedi fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője számára, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor.

(2)   A személyzet bizalmasan kezel minden olyan sérelmet vagy panaszt, amely valamilyen veszélyre vagy hiányosságra figyelmeztet a tengerészek munka- és életkörülményeivel vagy a törvények és rendeletek megszegésével kapcsolatban, továbbá nem fedi fel a hajótulajdonos, a hajótulajdonos képviselője vagy a hajó üzemeltetője számára, hogy az ellenőrzésre ilyen sérelem vagy panasz nyomán került sor.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk |
| | Fedélzeti panasztételi eljárás |
| | (1)
     
  A tagállamok megkövetelik a lobogójuk alatt közlekedő hajóktól, hogy fedélzeti eljárásokkal rendelkezzenek a tengerészek olyan panaszainak tisztességes, hatékony és gyors kezelésére, amelyek a 2009/13/EK irányelv előírásainak (ezen belül a tengerészek jogainak) megsértéséhez kapcsolódnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a. cikk

Fedélzeti panasztételi eljárás

(1)
     
  A tagállamok megkövetelik a lobogójuk alatt közlekedő hajóktól, hogy fedélzeti eljárásokkal rendelkezzenek a tengerészek olyan panaszainak tisztességes, hatékony és gyors kezelésére, amelyek a 2009/13/EK irányelv előírásainak (ezen belül a tengerészek jogainak) megsértéséhez kapcsolódnak.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 2 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2)
     
  A tagállamok megtiltják és szankcionálják a panaszt tevő tengerészekkel szembeni bárminemű megtorlás alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  A tagállamok megtiltják és szankcionálják a panaszt tevő tengerészekkel szembeni bárminemű megtorlás alkalmazását.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 3 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3)
     
  E cikk rendelkezései nem érintik a tengerészek azon jogát, hogy az általuk alkalmasnak talált bármiféle jogi eszközön keresztül érvényesítsék jogorvoslati igényüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  E cikk rendelkezései nem érintik a tengerészek azon jogát, hogy az általuk alkalmasnak talált bármiféle jogi eszközön keresztül érvényesítsék jogorvoslati igényüket.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 4 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4)
     
  A fedélzeti eljárásokat – az ilyen eljárások számára esetlegesen bármiféle szélesebb hatályt biztosító nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, illetve kollektív megállapodások sérelme nélkül – a tengerészek arra használhatják, hogy panasszal éljenek a 2009/13/EK irányelvben foglalt előírások (ezen belül a tengerészek jogai) állítólagos megsértésének minősülő ügyekhez kapcsolódóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  A fedélzeti eljárásokat – az ilyen eljárások számára esetlegesen bármiféle szélesebb hatályt biztosító nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, illetve kollektív megállapodások sérelme nélkül – a tengerészek arra használhatják, hogy panasszal éljenek a 2009/13/EK irányelvben foglalt előírások (ezen belül a tengerészek jogai) állítólagos megsértésének minősülő ügyekhez kapcsolódóan.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 5 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5)
     
  Valamennyi tagállam köteles biztosítani, hogy jogszabályai vagy szabályozásai olyan alkalmas fedélzeti panasztételi eljárásokat szabjanak meg, amelyek szavatolják az (1)–(3) bekezdésben foglalt előírásoknak való megfelelést. Ezen eljárások arra törekednek, hogy a panaszok orvoslása a lehető legalsóbb szinten valósuljon meg. Ugyanakkor a tengerészek részére minden esetben biztosítják azt a jogot, hogy közvetlenül a hajóparancsnoknál, és amennyiben ezt szükségesnek ítélik, megfelelő külső hatóságoknál tegyenek panaszt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  Valamennyi tagállam köteles biztosítani, hogy jogszabályai vagy szabályozásai olyan alkalmas fedélzeti panasztételi eljárásokat szabjanak meg, amelyek szavatolják az (1)–(3) bekezdésben foglalt előírásoknak való megfelelést. Ezen eljárások arra törekednek, hogy a panaszok orvoslása a lehető legalsóbb szinten valósuljon meg. Ugyanakkor a tengerészek részére minden esetben biztosítják azt a jogot, hogy közvetlenül a hajóparancsnoknál, és amennyiben ezt szükségesnek ítélik, megfelelő külső hatóságoknál tegyenek panaszt.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 6 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6)
     
  A fedélzeti panasztételi eljárások magukban foglalják a tengerészek azon jogát, hogy a panasztételi eljárás során kísérettel együtt, illetve képviselőn keresztül legyenek jelen, továbbá magukban foglalják a panaszt tevő tengerészekkel szemben alkalmazott megtorlás lehetősége ellen védelmet nyújtó intézkedéseket. A „megtorlás alkalmazása” kifejezés magában foglal minden olyan ellenséges lépést, amelyet egy tengerész ellen tesz bármely személy amiatt, hogy a tengerész panaszt nyújtott be, amennyiben a panasztétel nyilvánvalóan nem kellemetlenség okozása céljából, illetve rosszhiszeműségből történt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)
     
  A fedélzeti panasztételi eljárások magukban foglalják a tengerészek azon jogát, hogy a panasztételi eljárás során kísérettel együtt, illetve képviselőn keresztül legyenek jelen, továbbá magukban foglalják a panaszt tevő tengerészekkel szemben alkalmazott megtorlás lehetősége ellen védelmet nyújtó intézkedéseket. A „megtorlás alkalmazása” kifejezés magában foglal minden olyan ellenséges lépést, amelyet egy tengerész ellen tesz bármely személy amiatt, hogy a tengerész panaszt nyújtott be, amennyiben a panasztétel nyilvánvalóan nem kellemetlenség okozása céljából, illetve rosszhiszeműségből történt.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

5 a cikk – 7 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7)
     
  Valamennyi tengerésznek – saját tengerészi munkaszerződésének egy példányán felül – rendelkezésére kell bocsátani a hajón alkalmazandó fedélzeti panasztételi eljárások leírásának egy példányát. E dokumentumnak tartalmaznia kell a lobogó szerinti állam és – amennyiben az előbbitől eltér – a tengerész lakóhelye szerinti ország illetékes hatóságának elérhetőségeit, továbbá a hajó fedélzetén található azon személy(ek) nevét, aki(k) az ügyeket bizalmasan kezelve a tengerészek számára panaszukkal kapcsolatban pártatlan tanáccsal szolgálhat(nak, és egyéb módon is segítséget nyújthat(nak) számukra a hajó fedélzetén rendelkezésükre álló panasztételi eljárások igénybevétele során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)
     
  Valamennyi tengerésznek – saját tengerészi munkaszerződésének egy példányán felül – rendelkezésére kell bocsátani a hajón alkalmazandó fedélzeti panasztételi eljárások leírásának egy példányát. E dokumentumnak tartalmaznia kell a lobogó szerinti állam és – amennyiben az előbbitől eltér – a tengerész lakóhelye szerinti ország illetékes hatóságának elérhetőségeit, továbbá a hajó fedélzetén található azon személy(ek) nevét, aki(k) az ügyeket bizalmasan kezelve a tengerészek számára panaszukkal kapcsolatban pártatlan tanáccsal szolgálhat(nak, és egyéb módon is segítséget nyújthat(nak) számukra a hajó fedélzetén rendelkezésükre álló panasztételi eljárások igénybevétele során.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. cikk |
| | Munkaerő-ellátási kötelezettségek |
| | (1)
     
  Azon elv sérelme nélkül, miszerint az adott tagállam maga felelős a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek munka- és életkörülményeiért, a tagállamok – olyan mértékben, amilyen mértékben e cikk ilyen felelősséget rájuk nézve előír – felelősek annak biztosításáért is, hogy végrehajtsák e cikk azon követelményeit, amelyek azon tengerészek toborzásával és munkaközvetítésével, továbbá szociális biztonsági védelmével kapcsolatosak, akik az adott tagállam állampolgárai, vagy területén állandó tartózkodási hellyel rendelkeznek, illetve ott egyéb módon letelepedtek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5b. cikk

Munkaerő-ellátási kötelezettségek

(1)
     
  Azon elv sérelme nélkül, miszerint az adott tagállam maga felelős a lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó tengerészek munka- és életkörülményeiért, a tagállamok – olyan mértékben, amilyen mértékben e cikk ilyen felelősséget rájuk nézve előír – felelősek annak biztosításáért is, hogy végrehajtsák e cikk azon követelményeit, amelyek azon tengerészek toborzásával és munkaközvetítésével, továbbá szociális biztonsági védelmével kapcsolatosak, akik az adott tagállam állampolgárai, vagy területén állandó tartózkodási hellyel rendelkeznek, illetve ott egyéb módon letelepedtek.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 2 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2)
     
  Valamennyi tagállam egy ellenőrző és nyomon követési rendszer, valamint az engedélyezés rendjének megsértésére vonatkozó jogi eljárások, továbbá a (4) és (6) bekezdésben meghatározott egyéb üzemeltetési előírások révén hajtja végre e cikk azon rendelkezéseit, amelyek a területén létrehozott tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások működésére és gyakorlatára vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Valamennyi tagállam egy ellenőrző és nyomon követési rendszer, valamint az engedélyezés rendjének megsértésére vonatkozó jogi eljárások, továbbá a (4) és (6) bekezdésben meghatározott egyéb üzemeltetési előírások révén hajtja végre e cikk azon rendelkezéseit, amelyek a területén létrehozott tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások működésére és gyakorlatára vonatkoznak.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 3 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3)
     
  Az (1) bekezdés végrehajtására vonatkozó részletes követelményeket a lenti (7)–(18) bekezdés határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  Az (1) bekezdés végrehajtására vonatkozó részletes követelményeket a lenti (7)–(18) bekezdés határozza meg.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 4 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4)
     
  Az állami tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatást működtető tagállamok mindegyike biztosítja, hogy a szolgáltatás szabályosan működjön, védelmezve és előmozdítva a tengerészek 2009/13/EK irányelvben előírt munkavállalói jogait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  Az állami tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatást működtető tagállamok mindegyike biztosítja, hogy a szolgáltatás szabályosan működjön, védelmezve és előmozdítva a tengerészek 2009/13/EK irányelvben előírt munkavállalói jogait.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 5 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5)
     
  Valamennyi tagállam hatékony ellenőrző és nyomon követési rendszert hoz létre az e cikk szerinti munkaerő-ellátási kötelezettségeinek teljesítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  Valamennyi tagállam hatékony ellenőrző és nyomon követési rendszert hoz létre az e cikk szerinti munkaerő-ellátási kötelezettségeinek teljesítése érdekében.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 6 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6)
     
  A tagállam illetékes hatósága köteles szorosan felügyelni és ellenőrizni az érintett tagállam területén működő valamennyi, tengerészek toborzásával és munkaközvetítésével foglalkozó szolgáltatást. A területen működő magántulajdonú szolgáltatások működéséhez szükséges bármely engedély, tanúsítvány vagy egyéb hasonló felhatalmazás csak akkor adható ki, illetve újítható meg, ha az illetékes hatóság megbizonyosodott arról, hogy az érintett tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatás megfelel a nemzeti jogszabályokban és szabályozásokban foglalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)
     
  A tagállam illetékes hatósága köteles szorosan felügyelni és ellenőrizni az érintett tagállam területén működő valamennyi, tengerészek toborzásával és munkaközvetítésével foglalkozó szolgáltatást. A területen működő magántulajdonú szolgáltatások működéséhez szükséges bármely engedély, tanúsítvány vagy egyéb hasonló felhatalmazás csak akkor adható ki, illetve újítható meg, ha az illetékes hatóság megbizonyosodott arról, hogy az érintett tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatás megfelel a nemzeti jogszabályokban és szabályozásokban foglalt követelményeknek.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 7 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7)
     
  A (3) bekezdésben említett rendszerrel kapcsolatos információt – beleértve a hatékonyságának értékeléséhez használt módszert – szerepeltetik a tagállamok által a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz a Hivatal alapokmányának 22. cikke értelmében megküldött jelentésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)
     
  A (3) bekezdésben említett rendszerrel kapcsolatos információt – beleértve a hatékonyságának értékeléséhez használt módszert – szerepeltetik a tagállamok által a Nemzetközi Munkaügyi Hivatalhoz a Hivatal alapokmányának 22. cikke értelmében megküldött jelentésekben.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 8 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8)
     
  Valamennyi tengerész részére hozzáférést kell biztosítani egy hatékony, megfelelő és számon kérhető rendszerhez, amely térítésmentesen segíti a tengerészek hajón való elhelyezkedését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)
     
  Valamennyi tengerész részére hozzáférést kell biztosítani egy hatékony, megfelelő és számon kérhető rendszerhez, amely térítésmentesen segíti a tengerészek hajón való elhelyezkedését.

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 9 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9)
     
  A tagállamok területén működő, tengerészek toborzását és munkaközvetítését végző szolgáltatásoknak meg kell felelniük a (7)–(18) bekezdésben foglalt normáknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)
     
  A tagállamok területén működő, tengerészek toborzását és munkaközvetítését végző szolgáltatásoknak meg kell felelniük a (7)–(18) bekezdésben foglalt normáknak.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 10 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10)
     
  A lobogója alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek vonatkozásában minden egyes tagállam megköveteli, hogy azok a hajótulajdonosok, akik a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény hatályán kívül eső országokban vagy területeken működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatásokat vesznek igénybe, gondoskodjanak arról, hogy az említett szolgáltatások megfeleljenek a (7)–(18) bekezdésben rögzített követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)
     
  A lobogója alatt közlekedő hajókon dolgozó tengerészek vonatkozásában minden egyes tagállam megköveteli, hogy azok a hajótulajdonosok, akik a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény hatályán kívül eső országokban vagy területeken működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatásokat vesznek igénybe, gondoskodjanak arról, hogy az említett szolgáltatások megfeleljenek a (7)–(18) bekezdésben rögzített követelményeknek.

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 11 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11)
     
  Amennyiben valamely tagállam területén olyan tengerésztoborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatások működnek, amelyek elsődleges célja a tengerészek toborzása és kiközvetítése, illetve amelyek jelentős számú tengerészt toboroznak és közvetítenek ki, akkor e szolgáltatások kizárólag valamely szabványosított engedélyezési vagy tanúsítási, illetve egyéb szabályozási rendszernek megfelelően működtethetők. Ilyen rendszert kizárólag a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően lehet létrehozni, módosítani, illetve megváltoztatni. Amennyiben kétség merül fel abban a tekintetben, hogy e cikk vonatkozik-e valamely toborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatásra, akkor a kérdésben az adott tagállam illetékes hatósága dönt a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően. A tengerésztoborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatások indokolatlan elterjedését nem szabad ösztönözni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)
     
  Amennyiben valamely tagállam területén olyan tengerésztoborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatások működnek, amelyek elsődleges célja a tengerészek toborzása és kiközvetítése, illetve amelyek jelentős számú tengerészt toboroznak és közvetítenek ki, akkor e szolgáltatások kizárólag valamely szabványosított engedélyezési vagy tanúsítási, illetve egyéb szabályozási rendszernek megfelelően működtethetők. Ilyen rendszert kizárólag a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően lehet létrehozni, módosítani, illetve megváltoztatni. Amennyiben kétség merül fel abban a tekintetben, hogy e cikk vonatkozik-e valamely toborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatásra, akkor a kérdésben az adott tagállam illetékes hatósága dönt a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően. A tengerésztoborzó és munkaközvetítő magánszolgáltatások indokolatlan elterjedését nem szabad ösztönözni.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 12 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12)
     
  A (11) bekezdés rendelkezései alkalmazandók – olyan mértékben, ahogyan azt az illetékes hatóság a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően helyénvalónak ítéli meg – azokra a toborzással és munkaközvetítéssel foglalkozó szolgáltatásokra is, amelyeket valamely tengerészszervezet működtet egy adott tagállam területén azzal a céllal, hogy az adott tagállam állampolgárainak számító tengerészeket közvetítsen az adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajókra. Ez a bekezdés az alábbiakban felsorolt feltételeknek megfelelő szolgáltatásokra vonatkozik: |
| | a) | a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás az említett szervezet és valamely hajótulajdonos közötti kollektív szerződés alapján működik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)
     
  A (11) bekezdés rendelkezései alkalmazandók – olyan mértékben, ahogyan azt az illetékes hatóság a hajótulajdonosok és a tengerészek érintett szervezeteivel való egyeztetést követően helyénvalónak ítéli meg – azokra a toborzással és munkaközvetítéssel foglalkozó szolgáltatásokra is, amelyeket valamely tengerészszervezet működtet egy adott tagállam területén azzal a céllal, hogy az adott tagállam állampolgárainak számító tengerészeket közvetítsen az adott tagállam lobogója alatt közlekedő hajókra. Ez a bekezdés az alábbiakban felsorolt feltételeknek megfelelő szolgáltatásokra vonatkozik:

a)

a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás az említett szervezet és valamely hajótulajdonos közötti kollektív szerződés alapján működik;

| b) | mind a tengerészszervezet, mind pedig a hajótulajdonos az adott tagállam területén van bejegyezve; |
| --- | --- |

b)

mind a tengerészszervezet, mind pedig a hajótulajdonos az adott tagállam területén van bejegyezve;

| c) | a tagállamban olyan nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, illetve olyan eljárások vannak érvényben, amelyek alapján a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás működtetését lehetővé tevő kollektív szerződés jóváhagyásra vagy nyilvántartásba vételre kerül; valamint |
| --- | --- |

c)

a tagállamban olyan nemzeti jogszabályok vagy szabályozások, illetve olyan eljárások vannak érvényben, amelyek alapján a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás működtetését lehetővé tevő kollektív szerződés jóváhagyásra vagy nyilvántartásba vételre kerül; valamint

| d) | a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás szabályosan működik, és a (14) bekezdésben előírtakhoz hasonló intézkedések vannak érvényben, amelyek védik és előmozdítják a tengerészek munkavállalói jogait. |
| --- | --- |

d)

a toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás szabályosan működik, és a (14) bekezdésben előírtakhoz hasonló intézkedések vannak érvényben, amelyek védik és előmozdítják a tengerészek munkavállalói jogait.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 13 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13)
     
  Az (1)–(18) bekezdés egyik rendelkezése sem tekinthető úgy, hogy az: |
| | a) | megakadályozza bármely tagállamot abban, hogy ingyenes állami tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatást tartson fenn a tengerészek számára, arra irányuló politikájának keretében, hogy kielégítse a tengerészek és hajótulajdonosok szükségleteit, függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatás az összes munkavállalóra és munkáltatóra kiterjedő állami foglalkoztatási szolgálat részeként vagy azzal összehangoltan működik; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)
     
  Az (1)–(18) bekezdés egyik rendelkezése sem tekinthető úgy, hogy az:

a)

megakadályozza bármely tagállamot abban, hogy ingyenes állami tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatást tartson fenn a tengerészek számára, arra irányuló politikájának keretében, hogy kielégítse a tengerészek és hajótulajdonosok szükségleteit, függetlenül attól, hogy az adott szolgáltatás az összes munkavállalóra és munkáltatóra kiterjedő állami foglalkoztatási szolgálat részeként vagy azzal összehangoltan működik; vagy

| b) | arra kötelezi bármely tagállamot, hogy magántulajdonú tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások működtetésére szolgáló rendszert hozzon létre saját területén. |
| --- | --- |

b)

arra kötelezi bármely tagállamot, hogy magántulajdonú tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások működtetésére szolgáló rendszert hozzon létre saját területén.

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 14 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14)
     
  Az a tagállam, amely e cikk (11) bekezdésének a) pontjában említett rendszert vezet be, jogszabályai és szabályozásai, illetve egyéb intézkedései keretében köteles legalább: |
| | a) | megtiltani, hogy a tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások olyan eszközöket, mechanizmusokat, illetve listákat alkalmazzanak, amelyek célja megelőzni vagy meggátolni, hogy a tengerészek a képzettségüknek megfelelő állást kapjanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)
     
  Az a tagállam, amely e cikk (11) bekezdésének a) pontjában említett rendszert vezet be, jogszabályai és szabályozásai, illetve egyéb intézkedései keretében köteles legalább:

a)

megtiltani, hogy a tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások olyan eszközöket, mechanizmusokat, illetve listákat alkalmazzanak, amelyek célja megelőzni vagy meggátolni, hogy a tengerészek a képzettségüknek megfelelő állást kapjanak;

| b) | megkövetelni, hogy a tengerésztoborzásért, munkaközvetítésért, illetve a tengerészek álláshoz juttatásáért semmiféle díj vagy egyéb költség ne terhelje a tengerészeket, sem közvetlen, sem pedig közvetett módon, sem részben, sem pedig egészben, kivéve annak költségét, hogy a tengerész megszerezze a nemzeti jogszabályok által megkövetelt orvosi igazolást, az államilag előírt tengerészkönyvet, valamint az útlevelet vagy egyéb hasonló személyes úti okmányokat, ebbe nem beleértve ugyanakkor a vízumok költségeit, amelyeket a hajótulajdonos köteles viselni; valamint |
| --- | --- |

b)

megkövetelni, hogy a tengerésztoborzásért, munkaközvetítésért, illetve a tengerészek álláshoz juttatásáért semmiféle díj vagy egyéb költség ne terhelje a tengerészeket, sem közvetlen, sem pedig közvetett módon, sem részben, sem pedig egészben, kivéve annak költségét, hogy a tengerész megszerezze a nemzeti jogszabályok által megkövetelt orvosi igazolást, az államilag előírt tengerészkönyvet, valamint az útlevelet vagy egyéb hasonló személyes úti okmányokat, ebbe nem beleértve ugyanakkor a vízumok költségeit, amelyeket a hajótulajdonos köteles viselni; valamint

| c) | biztosítani, hogy a területén működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások:










  i. | naprakész nyilvántartást vezetnek az általuk toborzott vagy kiközvetített összes tengerészről, és ez a nyilvántartás a tagállami illetékes hatóság rendelkezésére áll ellenőrzés céljából; |
| --- | --- | --- |

c)

biztosítani, hogy a területén működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások:

i.

naprakész nyilvántartást vezetnek az általuk toborzott vagy kiközvetített összes tengerészről, és ez a nyilvántartás a tagállami illetékes hatóság rendelkezésére áll ellenőrzés céljából;

| ii. | gondoskodnak arról, hogy a tengerészek a szerződtetésüket megelőzően vagy annak folyamán tájékoztatást kapnak a munkaszerződésük alapján fennálló jogaikról és kötelezettségeikről, és hogy a megfelelő intézkedések biztosítása révén a tengerészek megvizsgálhatják munkaszerződésüket annak aláírása előtt és után, továbbá megkapják a munkaszerződés egy példányát; |
| --- | --- |

ii.

gondoskodnak arról, hogy a tengerészek a szerződtetésüket megelőzően vagy annak folyamán tájékoztatást kapnak a munkaszerződésük alapján fennálló jogaikról és kötelezettségeikről, és hogy a megfelelő intézkedések biztosítása révén a tengerészek megvizsgálhatják munkaszerződésüket annak aláírása előtt és után, továbbá megkapják a munkaszerződés egy példányát;

| iii. | meggyőződnek arról, hogy az általuk toborzott, illetve kiközvetített tengerészek rendelkeznek az adott munkához szükséges képesítéssel és okmányokkal, valamint arról is, hogy a tengerészek munkaszerződései összhangban állnak az alkalmazandó jogszabályokkal és szabályozásokkal, valamint azon kollektív szerződésekkel, amelyek a munkaszerződés részét képezik; |
| --- | --- |

iii.

meggyőződnek arról, hogy az általuk toborzott, illetve kiközvetített tengerészek rendelkeznek az adott munkához szükséges képesítéssel és okmányokkal, valamint arról is, hogy a tengerészek munkaszerződései összhangban állnak az alkalmazandó jogszabályokkal és szabályozásokkal, valamint azon kollektív szerződésekkel, amelyek a munkaszerződés részét képezik;

| iv. | lehetőség szerint megbizonyosodnak arról, hogy a hajótulajdonosnak megvannak az eszközei, amelyekkel a tengerészeket megvédheti attól, hogy külföldi kikötőben vesztegeljenek; |
| --- | --- |

iv.

lehetőség szerint megbizonyosodnak arról, hogy a hajótulajdonosnak megvannak az eszközei, amelyekkel a tengerészeket megvédheti attól, hogy külföldi kikötőben vesztegeljenek;

| v. | a tevékenységükkel kapcsolatos valamennyi panaszt kivizsgálják és megválaszolják, valamint tájékoztatják a tagállam illetékes hatóságát valamennyi megoldatlan panaszról; |
| --- | --- |

v.

a tevékenységükkel kapcsolatos valamennyi panaszt kivizsgálják és megválaszolják, valamint tájékoztatják a tagállam illetékes hatóságát valamennyi megoldatlan panaszról;

| vi. | olyan védőrendszert építenek ki biztosítások vagy azzal egyenértékű alkalmas intézkedések révén, amely a tengerészeket kártalanítja abban az esetben, ha anyagi veszteséget szenvednek abból kifolyólag, hogy valamely toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás vagy az érintett hajótulajdonos nem teljesíti velük szemben a tengerészek munkaszerződése szerint fennálló kötelezettségeit. |
| --- | --- |

vi.

olyan védőrendszert építenek ki biztosítások vagy azzal egyenértékű alkalmas intézkedések révén, amely a tengerészeket kártalanítja abban az esetben, ha anyagi veszteséget szenvednek abból kifolyólag, hogy valamely toborzó és munkaközvetítő szolgáltatás vagy az érintett hajótulajdonos nem teljesíti velük szemben a tengerészek munkaszerződése szerint fennálló kötelezettségeit.

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 15 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15)
     
  A tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások tevékenységét érintő panaszok kivizsgálásához szükség szerint rendelkezésre állnak a megfelelő hivatali erőforrások és eljárások, és ezekbe – adott esetben – bevonják a hajótulajdonosok és a tengerészek képviselőit is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)
     
  A tagállam illetékes hatósága biztosítja, hogy a tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások tevékenységét érintő panaszok kivizsgálásához szükség szerint rendelkezésre állnak a megfelelő hivatali erőforrások és eljárások, és ezekbe – adott esetben – bevonják a hajótulajdonosok és a tengerészek képviselőit is.

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 16 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16)
     
  Amennyiben valamely tagállam ratifikálta a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt, és ratifikálásának a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója általi nyilvántartásba vételét követő naptól számítva 12 hónap eltelt, a lehető legteljesebb mértékben fel kell hívnia állampolgárai figyelmét az abból adódó lehetséges problémákra, ha ezen állampolgárok olyan állam lobogója alatt közlekedő hajóra szerződnek, amely még nem ratifikálta a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt, mindaddig, amíg az adott tagállam meg nem győződik arról, hogy az érintett állam az e cikkben foglaltakkal egyenértékű normákat alkalmaz. A tagállam által e célból tett intézkedések nem lehetnek ellentétesek a munkavállalók szabad mozgásának elvével, amelyet a tagállam és a másik érintett ország által esetlegesen aláírt szerződések biztosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)
     
  Amennyiben valamely tagállam ratifikálta a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt, és ratifikálásának a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal főigazgatója általi nyilvántartásba vételét követő naptól számítva 12 hónap eltelt, a lehető legteljesebb mértékben fel kell hívnia állampolgárai figyelmét az abból adódó lehetséges problémákra, ha ezen állampolgárok olyan állam lobogója alatt közlekedő hajóra szerződnek, amely még nem ratifikálta a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezményt, mindaddig, amíg az adott tagállam meg nem győződik arról, hogy az érintett állam az e cikkben foglaltakkal egyenértékű normákat alkalmaz. A tagállam által e célból tett intézkedések nem lehetnek ellentétesek a munkavállalók szabad mozgásának elvével, amelyet a tagállam és a másik érintett ország által esetlegesen aláírt szerződések biztosítanak.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 17 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17)
     
  A (16) bekezdés alkalmazási körébe tartozó valamennyi tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tulajdonosai a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény hatálya alá nem tartozó országokban vagy területeken működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások igénybe vétele esetén a tőlük telhető mértékben biztosítsák, hogy az ilyen szolgáltatások megfeleljenek a (7)–(18) bekezdés követelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)
     
  A (16) bekezdés alkalmazási körébe tartozó valamennyi tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók tulajdonosai a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény hatálya alá nem tartozó országokban vagy területeken működő tengerésztoborzó és munkaközvetítő szolgáltatások igénybe vétele esetén a tőlük telhető mértékben biztosítsák, hogy az ilyen szolgáltatások megfeleljenek a (7)–(18) bekezdés követelményeinek.

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

5 b cikk – 18 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18)
     
  Az (5)–(18) bekezdésben foglaltak nem értelmezhetők úgy, hogy csökkentenék a hajótulajdonosok kötelezettségeit és felelősségét, vagy bármely tagállam kötelezettségeit és felelősségét a lobogója alatt közlekedő hajók tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)
     
  Az (5)–(18) bekezdésben foglaltak nem értelmezhetők úgy, hogy csökkentenék a hajótulajdonosok kötelezettségeit és felelősségét, vagy bármely tagállam kötelezettségeit és felelősségét a lobogója alatt közlekedő hajók tekintetében.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

5 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. cikk |
| | Felülvizsgálati záradék |
| | A Bizottság az egyezmény hatálybalépését követően a gondoskodik annak uniós jogba történő beépítéséről és tagállami alkalmazásáról. A Bizottság meghozza az ehhez szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5c. cikk

Felülvizsgálati záradék

A Bizottság az egyezmény hatálybalépését követően a gondoskodik annak uniós jogba történő beépítéséről és tagállami alkalmazásáról. A Bizottság meghozza az ehhez szükséges intézkedéseket.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

5 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5d. cikk |
| | Jelentéstétel |
| | A Bizottság az irányelv alkalmazásáról ötévenként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| | E jelentésben értékeli a tagállamok mint lobogó szerinti államok teljesítményét, és adott esetben javaslatot tesz az egyezmény átültetésének és tiszteletben tartásának biztosításához szükséges kiegészítő intézkedésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5d. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság az irányelv alkalmazásáról ötévenként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

E jelentésben értékeli a tagállamok mint lobogó szerinti államok teljesítményét, és adott esetben javaslatot tesz az egyezmény átültetésének és tiszteletben tartásának biztosításához szükséges kiegészítő intézkedésekre.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0037/2013).

(2)  

  HL L 131., 2009.5.28., 132. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/240 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/240

---

P7_TA(2013)0084

A KAP keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések (határozat az intézményközi tárgyalások megnyitásáról)

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0625/3 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD) – 2013/2528(RSP))

(2016/C 036/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

mivel a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésül szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

határoz az intézményközi tárgyalások megnyitásáról a következő tárgyalási megbízatás alapján:

MEGBÍZATÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény meghatározza a 2013 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló a 73/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani. A reform keretében indokolt továbbá a rendelkezéseket
  a lehetőségekhez mérten
  ésszerűsíteni és egyszerűsíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény meghatározza a 2013 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló a 73/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani. A reform keretében indokolt továbbá a rendelkezéseket
  a lehetőségekhez mérten
  ésszerűsíteni és egyszerűsíteni.

| (1) | A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény meghatározza a 2013 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló a 73/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani. A reform keretében továbbá indokolt a rendelkezéseket ésszerűsíteni és egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

(1)

A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény meghatározza a 2013 utáni közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletre. A reform hatókörére tekintettel helyénvaló a 73/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és új jogszabállyal felváltani. A reform keretében továbbá indokolt a rendelkezéseket ésszerűsíteni és egyszerűsíteni.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Erős KAP-ra van szükség, amelyet a 2007 és 2013 közötti időszakban reálértékű növekedést teremtő elegendő költségvetés támogat annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Európai Unió mindig képes legyen a szükséges mennyiségű és változatosságú, magas minőségű élelmiszer megtermelésére, továbbá a foglalkoztatás előmozdítására, a környezetbarát áruk megőrzésére és előállítására, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a területgazdálkodásra. A KAP-ot ezenkívül a gazdálkodók, más érdekeltek és általában a polgárok számára könnyen érthető rendelkezésekre kell alapozni, hogy a végrehajtás átlátható legyen, lehetővé váljon az ellenőrzés és csökkenjenek az ágazati szereplők és az igazgatási egységek költségei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Erős KAP-ra van szükség, amelyet a 2007 és 2013 közötti időszakban reálértékű növekedést teremtő elegendő költségvetés támogat annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Európai Unió mindig képes legyen a szükséges mennyiségű és változatosságú, magas minőségű élelmiszer megtermelésére, továbbá a foglalkoztatás előmozdítására, a környezetbarát áruk megőrzésére és előállítására, az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a területgazdálkodásra. A KAP-ot ezenkívül a gazdálkodók, más érdekeltek és általában a polgárok számára könnyen érthető rendelkezésekre kell alapozni, hogy a végrehajtás átlátható legyen, lehetővé váljon az ellenőrzés és csökkenjenek az ágazati szereplők és az igazgatási egységek költségei.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A KAP reformjának egyik fő célkitűzése és kulcsfontosságú követelménye az adminisztratív terhek csökkentése. Ezt a célt határozottan figyelembe kell venni a közvetlen támogatási rendszer vonatkozó rendelkezéseinek kidolgozásakor. A támogatási rendszerek száma nem lehet szükségtelenül magas, a mezőgazdasági termelőknek és a tagállamoknak pedig képesnek kell lenniük arra, hogy túlzott bürokrácia nélkül teljesíteni tudják a vonatkozó előírásokat és követelményeket. Gyakorlatorientált tűrésszintek, ésszerű de minimis határértékek, valamint a bizalom és az ellenőrzés közötti megfelelő egyensúly révén kell csökkenteni a tagállamok és a kedvezményezettek jövőbeni adminisztratív terheit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A támogatási rendszerekkel kapcsolatos olyan új jogszabályok figyelembevétele érdekében, amelyek e rendelet hatálybalépését követően kerülhetnek elfogadásra, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet
  hatálya alá tartozó
  támogatási rendszerek jegyzékének módosítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A támogatási rendszerekkel kapcsolatos olyan új jogszabályok figyelembevétele érdekében, amelyek e rendelet hatálybalépését követően kerülhetnek elfogadásra, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet
  hatálya alá tartozó
  támogatási rendszerek jegyzékének módosítása céljából.

| (8) | A támogatási rendszerekkel kapcsolatos olyan új jogszabályok figyelembevétele érdekében, amelyek e rendelet hatálybalépését követően kerülhetnek elfogadásra, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet
  I. melléklete szerinti
  támogatási rendszerek jegyzékének módosítása céljából. |
| --- | --- |

(8)

A támogatási rendszerekkel kapcsolatos olyan új jogszabályok figyelembevétele érdekében, amelyek e rendelet hatálybalépését követően kerülhetnek elfogadásra, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet
  I. melléklete szerinti
  támogatási rendszerek jegyzékének módosítása céljából.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Új konkrét szempontok figyelembevétele, valamint a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
  következő célokból: az e rendelet szerinti támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó további meghatározások megállapítása, azon keret létrehozása, amelyen belül a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken elvégzendő minimumtevékenységeket, a termelők által teljesítendő azon kritériumokat, amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt a mezőgazdasági terület kultúrállapotban tartására vonatkozó követelménynek
  , valamint az állandó gyepterületre vonatkozóan a gyep és egyéb egynyári takarmánynövény túlsúlyának meghatározására szolgáló kritériumokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Új konkrét szempontok figyelembevétele, valamint a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a
  következő célokból: az e rendelet szerinti támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó további meghatározások megállapítása, azon keret létrehozása, amelyen belül a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken elvégzendő minimumtevékenységeket, a termelők által teljesítendő azon kritériumokat, amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt a mezőgazdasági terület kultúrállapotban tartására vonatkozó követelménynek
  , valamint az állandó gyepterületre vonatkozóan a gyep és egyéb egynyári takarmánynövény túlsúlyának meghatározására szolgáló kritériumokat
  .

| (9) | Új konkrét szempontok figyelembevétele, valamint a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  azon kritériumok megállapításának tekintetében, amelyek révén
  a tagállamoknak meg kell határozniuk a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken elvégzendő minimumtevékenységeket,
  továbbá azon keret vonatkozásában, amelyen belül
  a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a
  termelők által teljesítendő azon kritériumokat, amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt a mezőgazdasági terület kultúrállapotban tartására vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

(9)

Új konkrét szempontok figyelembevétele, valamint a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  azon kritériumok megállapításának tekintetében, amelyek révén
  a tagállamoknak meg kell határozniuk a természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken elvégzendő minimumtevékenységeket,
  továbbá azon keret vonatkozásában, amelyen belül
  a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a
  termelők által teljesítendő azon kritériumokat, amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt a mezőgazdasági terület kultúrállapotban tartására vonatkozó követelménynek.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjára vonatkozó szabályok elfogadása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjára vonatkozó szabályok elfogadása céljából.

törölve

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A mezőgazdasági termelőknek szóló különböző támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy számos esetben olyan
  kedvezményezettek – repülőterek, vasúttársaságok, ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások stb. –
  részesültek támogatásban, akiknek az üzleti tevékenysége nem vagy csak kis mértékben volt mezőgazdasági tevékenység. A támogatás célirányosabbá tétele érdekében
  kívánatos, hogy a tagállamok ne nyújtsanak
  közvetlen támogatást az
  említett természetes és jogi személyeknek
  . Mivel a részmunkaidőben dolgozó kisebb mezőgazdasági termelők ugyanakkor közvetlenül hozzájárulnak a vidéki területek életképességéhez, őket nem célszerű kizárni a közvetlen támogatásban részesülők köréből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A mezőgazdasági termelőknek szóló különböző támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy számos esetben olyan
  kedvezményezettek – repülőterek, vasúttársaságok, ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások stb. –
  részesültek támogatásban, akiknek az üzleti tevékenysége nem vagy csak kis mértékben volt mezőgazdasági tevékenység. A támogatás célirányosabbá tétele érdekében
  kívánatos, hogy a tagállamok ne nyújtsanak
  közvetlen támogatást az
  említett természetes és jogi személyeknek
  . Mivel a részmunkaidőben dolgozó kisebb mezőgazdasági termelők ugyanakkor közvetlenül hozzájárulnak a vidéki területek életképességéhez, őket nem célszerű kizárni a közvetlen támogatásban részesülők köréből.

| (13) | A mezőgazdasági termelők részére meghatározott különböző támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy számos esetben olyan
  természetes vagy jogi személyek
  részesültek támogatásban, akiknek az üzleti tevékenysége nem vagy csak kis mértékben volt mezőgazdasági tevékenység. A támogatás célirányosabbá tétele érdekében
  , valamint azért, hogy a támogatás minél jobban tükrözze az egyes országokban kialakult helyzeteket, az egyes tagállamokra kell bízni az „aktív mezőgazdasági termelő” fogalmának meghatározását. Ezért tartózkodniuk kell attól, hogy
  közvetlen támogatást
  nyújtsanak olyan gazdálkodó egységeknek, mint amilyenek például a fuvarozó vállalatok, repülőterek, ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások, kempingek és bányavállalatok; kivéve, ha ezek a gazdálkodó egységek igazolni tudják, hogy teljesítik
  az
  aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározásának kritériumait
  . Mivel a részmunkaidőben dolgozó kisebb mezőgazdasági termelők ugyanakkor közvetlenül hozzájárulnak a vidéki területek életképességéhez, őket nem célszerű kizárni a közvetlen támogatásban részesülők köréből. |
| --- | --- |

(13)

A mezőgazdasági termelők részére meghatározott különböző támogatási rendszerek alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy számos esetben olyan
  természetes vagy jogi személyek
  részesültek támogatásban, akiknek az üzleti tevékenysége nem vagy csak kis mértékben volt mezőgazdasági tevékenység. A támogatás célirányosabbá tétele érdekében
  , valamint azért, hogy a támogatás minél jobban tükrözze az egyes országokban kialakult helyzeteket, az egyes tagállamokra kell bízni az „aktív mezőgazdasági termelő” fogalmának meghatározását. Ezért tartózkodniuk kell attól, hogy
  közvetlen támogatást
  nyújtsanak olyan gazdálkodó egységeknek, mint amilyenek például a fuvarozó vállalatok, repülőterek, ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások, kempingek és bányavállalatok; kivéve, ha ezek a gazdálkodó egységek igazolni tudják, hogy teljesítik
  az
  aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározásának kritériumait
  . Mivel a részmunkaidőben dolgozó kisebb mezőgazdasági termelők ugyanakkor közvetlenül hozzájárulnak a vidéki területek életképességéhez, őket nem célszerű kizárni a közvetlen támogatásban részesülők köréből.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések aránytalanul nagy részét viszonylag kis számú nagyobb kedvezményezett kapja. A jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához a méretgazdaságosságból kifolyólag a nagyobb kedvezményezetteknek nincs szükségük a kisebb kedvezményezettekkel megegyező mértékű támogatásra. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuknak köszönhetően a nagyobb kedvezményezettek alacsonyabb támogatási szint mellett is könnyebben működnek Ezért a kifizetések mezőgazdasági termelők közötti jobb elosztása érdekében méltányos bevezetni egy olyan rendszert, amelynek keretében a nagyobb kedvezményezettek esetében a támogatási szint fokozatosan csökken, majd végül maximalizálásra kerül. Indokolt ugyanakkor, hogy a szóban forgó rendszer figyelembe vegye a
  fizetett munka intenzitását
  , hogy a magas foglalkoztatási létszámú nagy mezőgazdasági üzemeket ne érjék aránytalan hatások. A szóban forgó felső határokat azonban az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok támogatására irányuló kifizetésekre nem célszerű alkalmazni, mivel ezáltal csökkenhetnek az intézkedés által elérni kívánt pozitív hatások. A kifizetések maximalizálásának hatékony megvalósítása érdekében kívánatos előírni, hogy a tagállamok kritériumokat állapítsanak meg annak megakadályozása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az említett maximalizálás hatásait jogellenes módon elkerüljék. A nagyobb kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések csökkentéséből és maximalizálásából származó bevételeknek indokolt azokban a tagállamokban maradniuk, ahol keletkeztek, és azokat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (vidékfejlesztésről szóló rendelet) szerinti olyan projektek finanszírozására fordítani, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések aránytalanul nagy részét viszonylag kis számú nagyobb kedvezményezett kapja. A jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához a méretgazdaságosságból kifolyólag a nagyobb kedvezményezetteknek nincs szükségük a kisebb kedvezményezettekkel megegyező mértékű támogatásra. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuknak köszönhetően a nagyobb kedvezményezettek alacsonyabb támogatási szint mellett is könnyebben működnek Ezért a kifizetések mezőgazdasági termelők közötti jobb elosztása érdekében méltányos bevezetni egy olyan rendszert, amelynek keretében a nagyobb kedvezményezettek esetében a támogatási szint fokozatosan csökken, majd végül maximalizálásra kerül. Indokolt ugyanakkor, hogy a szóban forgó rendszer figyelembe vegye a
  fizetett munka intenzitását
  , hogy a magas foglalkoztatási létszámú nagy mezőgazdasági üzemeket ne érjék aránytalan hatások. A szóban forgó felső határokat azonban az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok támogatására irányuló kifizetésekre nem célszerű alkalmazni, mivel ezáltal csökkenhetnek az intézkedés által elérni kívánt pozitív hatások. A kifizetések maximalizálásának hatékony megvalósítása érdekében kívánatos előírni, hogy a tagállamok kritériumokat állapítsanak meg annak megakadályozása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az említett maximalizálás hatásait jogellenes módon elkerüljék. A nagyobb kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések csökkentéséből és maximalizálásából származó bevételeknek indokolt azokban a tagállamokban maradniuk, ahol keletkeztek, és azokat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (vidékfejlesztésről szóló rendelet) szerinti olyan projektek finanszírozására fordítani, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz.

| (15) | A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések aránytalanul nagy részét viszonylag kis számú nagyobb kedvezményezett kapja. A jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához a méretgazdaságosságból kifolyólag a nagyobb kedvezményezetteknek nincs szükségük a kisebb kedvezményezettekkel megegyező mértékű támogatásra. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuknak köszönhetően a nagyobb kedvezményezettek alacsonyabb támogatási szint mellett is könnyebben működnek Ezért a kifizetések mezőgazdasági termelők közötti jobb elosztása érdekében méltányos bevezetni egy olyan rendszert, amelynek keretében a nagyobb kedvezményezettek esetében a támogatási szint fokozatosan csökken, majd végül maximalizálásra kerül. Indokolt ugyanakkor, hogy a szóban forgó rendszer figyelembe vegye
  az alkalmazott munkaerőt, beleértve
  a
  béreket és az alvállalkozói költségeket
  , hogy a magas foglalkoztatási létszámú, nagy mezőgazdasági üzemeket ne érjék aránytalan hatások. A szóban forgó felső határokat azonban az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok támogatására irányuló kifizetésekre nem célszerű alkalmazni, mivel ezáltal csökkenhetnek az intézkedés által elérni kívánt pozitív hatások. A kifizetések maximalizálásának hatékony megvalósítása érdekében kívánatos előírni, hogy a tagállamok kritériumokat állapítsanak meg annak megakadályozása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az említett maximalizálás hatásait jogellenes módon elkerüljék. A nagyobb kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések csökkentéséből és maximalizálásából származó bevételeknek indokolt azokban a tagállamokban maradniuk, ahol keletkeztek, és azokat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (vidékfejlesztésről szóló rendelet) szerinti olyan projektek finanszírozására kell fordítani, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz
  és a vidékfejlesztéshez
  .
  Így válik lehetővé, hogy a tagállamok a kifizetések maximalizálása révén keletkezett összegeket az innovációba történő beruházás céljából kiosszák azon nagyobb kedvezményezetteknek, amelyekre alkalmazták a maximalizálást. |
| --- | --- |

(15)

A közvetlen jövedelemtámogatás mezőgazdasági termelők közötti eloszlására jellemző, hogy a kifizetések aránytalanul nagy részét viszonylag kis számú nagyobb kedvezményezett kapja. A jövedelemtámogatási célkitűzés hatékony megvalósításához a méretgazdaságosságból kifolyólag a nagyobb kedvezményezetteknek nincs szükségük a kisebb kedvezményezettekkel megegyező mértékű támogatásra. Ezen túlmenően alkalmazkodási potenciáljuknak köszönhetően a nagyobb kedvezményezettek alacsonyabb támogatási szint mellett is könnyebben működnek Ezért a kifizetések mezőgazdasági termelők közötti jobb elosztása érdekében méltányos bevezetni egy olyan rendszert, amelynek keretében a nagyobb kedvezményezettek esetében a támogatási szint fokozatosan csökken, majd végül maximalizálásra kerül. Indokolt ugyanakkor, hogy a szóban forgó rendszer figyelembe vegye
  az alkalmazott munkaerőt, beleértve
  a
  béreket és az alvállalkozói költségeket
  , hogy a magas foglalkoztatási létszámú, nagy mezőgazdasági üzemeket ne érjék aránytalan hatások. A szóban forgó felső határokat azonban az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok támogatására irányuló kifizetésekre nem célszerű alkalmazni, mivel ezáltal csökkenhetnek az intézkedés által elérni kívánt pozitív hatások. A kifizetések maximalizálásának hatékony megvalósítása érdekében kívánatos előírni, hogy a tagállamok kritériumokat állapítsanak meg annak megakadályozása érdekében, hogy a mezőgazdasági termelők az említett maximalizálás hatásait jogellenes módon elkerüljék. A nagyobb kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések csökkentéséből és maximalizálásából származó bevételeknek indokolt azokban a tagállamokban maradniuk, ahol keletkeztek, és azokat az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (vidékfejlesztésről szóló rendelet) szerinti olyan projektek finanszírozására kell fordítani, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak az innovációhoz
  és a vidékfejlesztéshez
  .
  Így válik lehetővé, hogy a tagállamok a kifizetések maximalizálása révén keletkezett összegeket az innovációba történő beruházás céljából kiosszák azon nagyobb kedvezményezetteknek, amelyekre alkalmazták a maximalizálást.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás elosztása az Unión belül – beleértve a 73/2009/EK rendelet alapján meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat is – az egyes mezőgazdasági területek között megfelelőbb legyen, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet alapján létrehozott, majd a 73/2009/EK rendelet keretében folytatott egységes támogatási rendszert – amelynek eredményeképpen a korábbi támogatási mechanizmusok a termeléstől független közvetlen kifizetések egységes rendszerében egyesítésre kerültek – indokolt egy új, alaptámogatási rendszerrel felváltani. A
  szóban forgó változás nyomán az említett rendeletek alapján kiosztott
  támogatási
  jogosultságok érvényességének le kell járnia, valamint új jogosultságokat kell kiosztani, habár ez utóbbi is a rendszer alkalmazásának első évében a mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatható hektárszámon alapulna
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás elosztása az Unión belül – beleértve a 73/2009/EK rendelet alapján meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat is – az egyes mezőgazdasági területek között megfelelőbb legyen, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet alapján létrehozott, majd a 73/2009/EK rendelet keretében folytatott egységes támogatási rendszert – amelynek eredményeképpen a korábbi támogatási mechanizmusok a termeléstől független közvetlen kifizetések egységes rendszerében egyesítésre kerültek – indokolt egy új, alaptámogatási rendszerrel felváltani. A
  szóban forgó változás nyomán az említett rendeletek alapján kiosztott
  támogatási
  jogosultságok érvényességének le kell járnia, valamint új jogosultságokat kell kiosztani, habár ez utóbbi is a rendszer alkalmazásának első évében a mezőgazdasági termelő birtokában lévő támogatható hektárszámon alapulna
  .

| (20) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás elosztása az Unión belül – beleértve a 73/2009/EK rendelet alapján meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat is – az egyes mezőgazdasági területek között megfelelőbb legyen, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet alapján létrehozott, majd a 73/2009/EK rendelet keretében folytatott egységes támogatási rendszert – amelynek eredményeképpen a korábbi támogatási mechanizmusok a termeléstől független közvetlen kifizetések egységes rendszerében egyesítésre kerültek – indokolt egy új, alaptámogatási rendszerrel felváltani. A
  tagállamoknak módosítaniuk kell jelenlegi
  támogatási
  rendszereiket annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek e rendelettel, anélkül azonban, hogy szükségszerűen megszüntetnék a jelenlegi közvetlen kifizetési modelljeiket
  . |
| --- | --- |

(20)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás elosztása az Unión belül – beleértve a 73/2009/EK rendelet alapján meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat is – az egyes mezőgazdasági területek között megfelelőbb legyen, a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet alapján létrehozott, majd a 73/2009/EK rendelet keretében folytatott egységes támogatási rendszert – amelynek eredményeképpen a korábbi támogatási mechanizmusok a termeléstől független közvetlen kifizetések egységes rendszerében egyesítésre kerültek – indokolt egy új, alaptámogatási rendszerrel felváltani. A
  tagállamoknak módosítaniuk kell jelenlegi
  támogatási
  rendszereiket annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek e rendelettel, anélkül azonban, hogy szükségszerűen megszüntetnék a jelenlegi közvetlen kifizetési modelljeiket
  .

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Miután
  a
  különböző ágazatok bekerültek az egységes támogatási rendszerbe és a mezőgazdasági termelőknek ebből adódóan kellő idejük volt az alkalmazkodásra, egyre nehezebbé vált annak megindokolása, hogy a hektáronkénti támogatási szintek között a korábbi referenciák alkalmazásából eredően miért mutatkoznak jelentős egyedi eltérések. Indokolt ezért a tagállamok között a
  közvetlen
  jövedelemtámogatást méltányosabban elosztani: ehhez a támogatási szintet jobban el kell választani a korábbi referenciáktól, valamint jobban kell érvényesíteni az átfogó költségvetési összefüggéseket. A közvetlen támogatás kiegyensúlyozottabb elosztásának biztosítása érdekében – a bérszínvonalban és az inputköltségek terén jelentkező különbségek figyelembevétele mellett – a hektáronkénti közvetlen támogatás szintjét fokozatosan
  ki kell igazítani
  . Helyénvaló
  , hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a közvetlen
  kifizetések
  szintje
  elmarad
  az
  átlag 90 %-ától, a közvetlen kifizetések meglévő szintje és az
  uniós átlag
  90 %-a közötti különbség egyharmadát kipótolják
  . A támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak
  finanszírozni
  , amelyek közvetlen
  kifizetései
  meghaladják az uniós átlagot.
  Ezenkívül minden 2019-ben aktivált támogatási jogosultság egységértékének egy tagállamon, illetve egy régión belül meg kell egyeznie az átmeneti időszak alatt lineáris szakaszokban végrehajtandó közelítés eredményeképpen. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelőket ebből fakadóan ne érjék zavart okozó pénzügyi következmények, indokolt lehetővé tenni azon tagállamok számára, amelyek az egységes támogatási rendszert és különösen a múltbeli adatokon alapuló modellt alkalmazták, hogy az új támogatási rendszer alkalmazásának első évében a támogatási jogosultságok kiszámítása során figyelembe vegyenek korábbi szempontokat. A következő, 2021-től kezdődő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos vitának kívánatos kiterjednie a támogatási szintek teljes közelítésének célkitűzésére is, amelynek keretében a szóban forgó időszak alatt Unió-szerte egyenletesebbé válna a közvetlen kifizetések elosztása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Miután
  a
  különböző ágazatok bekerültek az egységes támogatási rendszerbe és a mezőgazdasági termelőknek ebből adódóan kellő idejük volt az alkalmazkodásra, egyre nehezebbé vált annak megindokolása, hogy a hektáronkénti támogatási szintek között a korábbi referenciák alkalmazásából eredően miért mutatkoznak jelentős egyedi eltérések. Indokolt ezért a tagállamok között a
  közvetlen
  jövedelemtámogatást méltányosabban elosztani: ehhez a támogatási szintet jobban el kell választani a korábbi referenciáktól, valamint jobban kell érvényesíteni az átfogó költségvetési összefüggéseket. A közvetlen támogatás kiegyensúlyozottabb elosztásának biztosítása érdekében – a bérszínvonalban és az inputköltségek terén jelentkező különbségek figyelembevétele mellett – a hektáronkénti közvetlen támogatás szintjét fokozatosan
  ki kell igazítani
  . Helyénvaló
  , hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a közvetlen
  kifizetések
  szintje
  elmarad
  az
  átlag 90 %-ától, a közvetlen kifizetések meglévő szintje és az
  uniós átlag
  90 %-a közötti különbség egyharmadát kipótolják
  . A támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak
  finanszírozni
  , amelyek közvetlen
  kifizetései
  meghaladják az uniós átlagot.
  Ezenkívül minden 2019-ben aktivált támogatási jogosultság egységértékének egy tagállamon, illetve egy régión belül meg kell egyeznie az átmeneti időszak alatt lineáris szakaszokban végrehajtandó közelítés eredményeképpen. Ugyanakkor annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelőket ebből fakadóan ne érjék zavart okozó pénzügyi következmények, indokolt lehetővé tenni azon tagállamok számára, amelyek az egységes támogatási rendszert és különösen a múltbeli adatokon alapuló modellt alkalmazták, hogy az új támogatási rendszer alkalmazásának első évében a támogatási jogosultságok kiszámítása során figyelembe vegyenek korábbi szempontokat. A következő, 2021-től kezdődő időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos vitának kívánatos kiterjednie a támogatási szintek teljes közelítésének célkitűzésére is, amelynek keretében a szóban forgó időszak alatt Unió-szerte egyenletesebbé válna a közvetlen kifizetések elosztása.

| (21) | A
  nemzeti és regionális szintű támogatások konvergenciáján túl, a
  közvetlen
  támogatások nemzeti pénzügyi kereteit is
  ki kell igazítani
  annak érdekében
  , hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a
  hektáronkénti
  közvetlen
  támogatások
  szintje
  alacsonyabb
  az uniós átlag
  70 %-ánál, ezen átlaghoz képest 30 %-kal csökkenthessék az eltérést
  .
  Azon tagállamok esetében, amelyek közvetlen támogatásainak szintje az átlag 70 %-a és 80 %-a közé tehető, az eltérést 25 %-kal kell csökkenteni, továbbá az átlag 80 %-a feletti közvetlen támogatási szinttel rendelkező tagállamok esetében az eltérést 10 %-kal kell mérsékelni. E mechanizmusok alkalmazása után 2014-ben egyetlen tagállam sem kaphat kevesebbet az uniós átlag 55 %-ánál, 2019-ben pedig az uniós átlag 75 %-ánál. Azon tagállamok esetében, amelyek támogatási szintje magasabb az uniós átlagnál,
  a
  konvergenciára irányuló erőfeszítésnek nem szabad az átlag alá történő visszaeséshez vezetnie. A
  támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak
  finanszírozniuk
  , amelyek
  esetében a
  közvetlen
  kifizetések
  meghaladják az uniós átlagot. |
| --- | --- |

(21)

A
  nemzeti és regionális szintű támogatások konvergenciáján túl, a
  közvetlen
  támogatások nemzeti pénzügyi kereteit is
  ki kell igazítani
  annak érdekében
  , hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a
  hektáronkénti
  közvetlen
  támogatások
  szintje
  alacsonyabb
  az uniós átlag
  70 %-ánál, ezen átlaghoz képest 30 %-kal csökkenthessék az eltérést
  .
  Azon tagállamok esetében, amelyek közvetlen támogatásainak szintje az átlag 70 %-a és 80 %-a közé tehető, az eltérést 25 %-kal kell csökkenteni, továbbá az átlag 80 %-a feletti közvetlen támogatási szinttel rendelkező tagállamok esetében az eltérést 10 %-kal kell mérsékelni. E mechanizmusok alkalmazása után 2014-ben egyetlen tagállam sem kaphat kevesebbet az uniós átlag 55 %-ánál, 2019-ben pedig az uniós átlag 75 %-ánál. Azon tagállamok esetében, amelyek támogatási szintje magasabb az uniós átlagnál,
  a
  konvergenciára irányuló erőfeszítésnek nem szabad az átlag alá történő visszaeséshez vezetnie. A
  támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak
  finanszírozniuk
  , amelyek
  esetében a
  közvetlen
  kifizetések
  meghaladják az uniós átlagot.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

21 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (21a) | A nemzeti és regionális szintű támogatások konvergenciáján túl, a közvetlen támogatások nemzeti pénzügyi kereteit is ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a hektáronkénti közvetlen támogatások szintje alacsonyabb az uniós átlag 70 %-ánál, ezen átlaghoz képest 30 %-kal csökkenthessék az eltérést. Azon tagállamok esetében, amelyek közvetlen támogatásainak szintje az átlag 70 %-a és 80 %-a közé tehető, az eltérést 25 %-kal kell csökkenteni, továbbá az átlag 80 %-a feletti közvetlen támogatási szinttel rendelkező tagállamok esetében az eltérést 10 %-kal kell mérsékelni. E kiigazítások után egyetlen tagállam sem kaphat kevesebbet az uniós átlag 65 %-ánál. Azon tagállamok esetében, amelyek támogatási szintje magasabb az uniós átlagnál, a közelítésre irányuló erőfeszítésnek nem szabad az átlag alá történő visszaeséshez vezetnie. A támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak finanszírozniuk, amelyek közvetlen kifizetései meghaladják az uniós átlagot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21a)

A nemzeti és regionális szintű támogatások konvergenciáján túl, a közvetlen támogatások nemzeti pénzügyi kereteit is ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek esetében a hektáronkénti közvetlen támogatások szintje alacsonyabb az uniós átlag 70 %-ánál, ezen átlaghoz képest 30 %-kal csökkenthessék az eltérést. Azon tagállamok esetében, amelyek közvetlen támogatásainak szintje az átlag 70 %-a és 80 %-a közé tehető, az eltérést 25 %-kal kell csökkenteni, továbbá az átlag 80 %-a feletti közvetlen támogatási szinttel rendelkező tagállamok esetében az eltérést 10 %-kal kell mérsékelni. E kiigazítások után egyetlen tagállam sem kaphat kevesebbet az uniós átlag 65 %-ánál. Azon tagállamok esetében, amelyek támogatási szintje magasabb az uniós átlagnál, a közelítésre irányuló erőfeszítésnek nem szabad az átlag alá történő visszaeséshez vezetnie. A támogatási szintek közelítését indokolt arányos mértékben azoknak a tagállamoknak finanszírozniuk, amelyek közvetlen kifizetései meghaladják az uniós átlagot.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű annak egyes elemeit – többek között a nemzeti felső határok meghatározását – megtartani annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások teljes szintje ne lépje túl a mindenkori költségvetési keretet. A tagállamoknak indokolt továbbra is nemzeti tartalékot működtetni, amelynek segítségével megkönnyíthető
  az új
  fiatal mezőgazdasági termelőknek a támogatási rendszerben való részvétele, illetve figyelembe vehetők az egyes régiókban jelentkező speciális szükségletek. Célszerű fenntartani a támogatási jogosultságok átruházására és használatára vonatkozó szabályokat, de a lehetőségekhez mérten egyszerűsíteni kell azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű annak egyes elemeit – többek között a nemzeti felső határok meghatározását – megtartani annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások teljes szintje ne lépje túl a mindenkori költségvetési keretet. A tagállamoknak indokolt továbbra is nemzeti tartalékot működtetni, amelynek segítségével megkönnyíthető
  az új
  fiatal mezőgazdasági termelőknek a támogatási rendszerben való részvétele, illetve figyelembe vehetők az egyes régiókban jelentkező speciális szükségletek. Célszerű fenntartani a támogatási jogosultságok átruházására és használatára vonatkozó szabályokat, de a lehetőségekhez mérten egyszerűsíteni kell azokat.

| (22) | Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű annak egyes elemeit – többek között a nemzeti felső határok meghatározását – megtartani annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások teljes szintje ne lépje túl a mindenkori költségvetési keretet. A tagállamoknak indokolt továbbra is
  legalább az új alaptámogatási rendszer első évében
  nemzeti tartalékot működtetni,
  amelyet regionálisan lehet igazgatni, és
  amelynek segítségével megkönnyíthető
  a
  fiatal
  és az új
  mezőgazdasági termelőknek a támogatási rendszerben való részvétele, illetve figyelembe vehetők az egyes régiókban jelentkező speciális szükségletek. Célszerű fenntartani a támogatási jogosultságok átruházására és használatára vonatkozó szabályokat, de a lehetőségekhez mérten egyszerűsíteni kell azokat. |
| --- | --- |

(22)

Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során szerzett tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy célszerű annak egyes elemeit – többek között a nemzeti felső határok meghatározását – megtartani annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások teljes szintje ne lépje túl a mindenkori költségvetési keretet. A tagállamoknak indokolt továbbra is
  legalább az új alaptámogatási rendszer első évében
  nemzeti tartalékot működtetni,
  amelyet regionálisan lehet igazgatni, és
  amelynek segítségével megkönnyíthető
  a
  fiatal
  és az új
  mezőgazdasági termelőknek a támogatási rendszerben való részvétele, illetve figyelembe vehetők az egyes régiókban jelentkező speciális szükségletek. Célszerű fenntartani a támogatási jogosultságok átruházására és használatára vonatkozó szabályokat, de a lehetőségekhez mérten egyszerűsíteni kell azokat.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok olyan csökkentési együtthatót állapítsanak meg, amely nulla értéken is meghatározható annak érdekében, hogy a hozam tekintetében kisebb potenciállal rendelkező vagy meghatározott termelésnek helyt adó területek esetében lehetőség legyen a támogatható területek csökkentésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok olyan csökkentési együtthatót állapítsanak meg, amely nulla értéken is meghatározható annak érdekében, hogy a hozam tekintetében kisebb potenciállal rendelkező vagy meghatározott termelésnek helyt adó területek esetében lehetőség legyen a támogatható területek csökkentésére.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A kedvezményezettek jogainak védelme, valamint az alaptámogatási rendszer alkalmazásából eredő lehetséges egyedi helyzetek tisztázása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a mezőgazdasági termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok elfogadása az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén; a támogatási jogosultságok értékének és számának kiszámítására, illetve értékének növelésére vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetőségére, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételekre, valamint az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés befolyásolhatja a jogosultságok kiosztását; a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok elfogadása; a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének módosítására vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok nemzeti tartalék felhasználásának következtében, valamint azon mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása, akik
  2011-ben
  nem nyújtottak be támogatási kérelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A kedvezményezettek jogainak védelme, valamint az alaptámogatási rendszer alkalmazásából eredő lehetséges egyedi helyzetek tisztázása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a mezőgazdasági termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok elfogadása az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén; a támogatási jogosultságok értékének és számának kiszámítására, illetve értékének növelésére vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetőségére, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételekre, valamint az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés befolyásolhatja a jogosultságok kiosztását; a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok elfogadása; a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének módosítására vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok nemzeti tartalék felhasználásának következtében, valamint azon mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása, akik
  2011-ben
  nem nyújtottak be támogatási kérelmet.

| (23) | A kedvezményezettek jogainak védelme, valamint az alaptámogatási rendszer alkalmazásából eredő lehetséges egyedi helyzetek tisztázása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a mezőgazdasági termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok elfogadása az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén; a támogatási jogosultságok értékének és számának kiszámítására, illetve értékének növelésére vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetőségére, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételekre, valamint az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés befolyásolhatja a jogosultságok kiosztását; a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok elfogadása; a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének módosítására vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok a nemzeti tartalék felhasználásának következtében, valamint azon mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása, akik
  a 2009-től 2011-ig tartó időszakban
  nem nyújtottak be támogatási kérelmet. |
| --- | --- |

(23)

A kedvezményezettek jogainak védelme, valamint az alaptámogatási rendszer alkalmazásából eredő lehetséges egyedi helyzetek tisztázása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következő célokból: a mezőgazdasági termelőknek az alaptámogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok elfogadása az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén; a támogatási jogosultságok értékének és számának kiszámítására, illetve értékének növelésére vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetőségére, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételekre, valamint az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés befolyásolhatja a jogosultságok kiosztását; a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására vonatkozó szabályok elfogadása; a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően a támogatási jogosultságok egységértékének módosítására vonatkozó szabályok és a támogatási jogosultságok a nemzeti tartalék felhasználásának következtében, valamint azon mezőgazdasági termelők részére történő kiosztására vonatkozó kritériumok elfogadása, akik
  a 2009-től 2011-ig tartó időszakban
  nem nyújtottak be támogatási kérelmet.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy úgy határozzanak, hogy nemzeti felső határuk egy részét a mezőgazdasági termelők első hektárjaiért járó kiegészítő éves támogatás nyújtására használják fel, annak érdekében, hogy jobban figyelembe vegyék a mezőgazdasági üzemek sokféleségét gazdasági méretük, az általuk végzett termelés jellege és a foglalkoztatás tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy úgy határozzanak, hogy nemzeti felső határuk egy részét a mezőgazdasági termelők első hektárjaiért járó kiegészítő éves támogatás nyújtására használják fel, annak érdekében, hogy jobban figyelembe vegyék a mezőgazdasági üzemek sokféleségét gazdasági méretük, az általuk végzett termelés jellege és a foglalkoztatás tekintetében.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy
  a közvetlen kifizetések kötelező „kizöldítése” révén
  javuljon a környezetvédelmi teljesítmény
  , amely EU-szerte elő fogja segíteni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat
  . Ebből a célból kívánatos, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét
  az alaptámogatáson felüli,
  a mezőgazdasági termelők által követendő, elsősorban az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel egyaránt kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítására irányuló kötelező gyakorlatok támogatására irányuló éves kifizetés nyújtására fordítsák. A szóban forgó gyakorlatokat célszerű olyan egyszerű, általános, szerződésen kívüli, éves tevékenységek formájában meghatározni, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésen és kapcsolódnak a mezőgazdasághoz; ilyen például a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása
  vagy
  az ökológiai jelentőségű területek.
  Az említett gyakorlatok kötelező jellegét indokolt azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazni, akik mezőgazdasági üzeme részben vagy teljesen a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv, valamint a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó Natura 2000 területen található, azon gyakorlatok tekintetében, amelyek összeegyeztethetőek az említett irányelvek célkitűzéseivel. Tekintettel az ökológiai termelési rendszerekből származó elismert környezetvédelmi előnyökre, célszerű
  biztosítani, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik megfelelnek az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott feltételeknek, további kötelezettségek teljesítése nélkül részesülhessenek a „kizöldített” kifizetésekből.
  Célszerű rendelkezni arról
  , hogy a „
  kizöldítési” követelményeknek a figyelmen kívül hagyása a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 65
  .
  cikke alapján szankciót von maga után. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy
  a közvetlen kifizetések kötelező „kizöldítése” révén
  javuljon a környezetvédelmi teljesítmény
  , amely EU-szerte elő fogja segíteni az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokat
  . Ebből a célból kívánatos, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét
  az alaptámogatáson felüli,
  a mezőgazdasági termelők által követendő, elsősorban az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel egyaránt kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítására irányuló kötelező gyakorlatok támogatására irányuló éves kifizetés nyújtására fordítsák. A szóban forgó gyakorlatokat célszerű olyan egyszerű, általános, szerződésen kívüli, éves tevékenységek formájában meghatározni, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésen és kapcsolódnak a mezőgazdasághoz; ilyen például a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása
  vagy
  az ökológiai jelentőségű területek.
  Az említett gyakorlatok kötelező jellegét indokolt azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazni, akik mezőgazdasági üzeme részben vagy teljesen a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv, valamint a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartozó Natura 2000 területen található, azon gyakorlatok tekintetében, amelyek összeegyeztethetőek az említett irányelvek célkitűzéseivel. Tekintettel az ökológiai termelési rendszerekből származó elismert környezetvédelmi előnyökre, célszerű
  biztosítani, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik megfelelnek az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott feltételeknek, további kötelezettségek teljesítése nélkül részesülhessenek a „kizöldített” kifizetésekből.
  Célszerű rendelkezni arról
  , hogy a „
  kizöldítési” követelményeknek a figyelmen kívül hagyása a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 65
  .
  cikke alapján szankciót von maga után.

| (26) | Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy javuljon a környezetvédelmi teljesítmény. Ebből a célból kívánatos, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét a mezőgazdasági termelők által követendő, elsősorban az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel egyaránt kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítására irányuló kötelező gyakorlatok támogatására irányuló éves kifizetés nyújtására fordítsák. A szóban forgó gyakorlatokat célszerű olyan egyszerű, általános, szerződésen kívüli, éves tevékenységek formájában meghatározni, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésen és kapcsolódnak a mezőgazdasághoz; ilyen például a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  fenntartása és az ökológiai jelentőségű területek. Biztosítani
  kell
  , hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik megfelelnek az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott feltételeknek,
  a(z) .../.../EU rendelet [vidékfejlesztési rendelet] 29. cikkében megállapított agrár-környezetvédelmi és éghajlati támogatások kedvezményezettjei és a „Natura 2000” területeken található mezőgazdasági üzemekkel rendelkező mezőgazdasági termelők
  további kötelezettségek teljesítése nélkül részesülhessenek a „kizöldített” kifizetésekből.
  Lehetővé kell tenni
  , hogy
  bizonyos feltételek mellett azok
  a
  mezőgazdasági termelők is részesülhessenek a
  „
  kizöldítési” kifizetésekből, akiknek a mezőgazdasági üzeme nemzeti környezetvédelmi tanúsítási rendszerek szerinti tanúsítvánnyal rendelkezik
  .
  A mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség és az ökológiai jelentőségű területekkel összefüggő kötelezettségek alól, amennyiben gazdaságuk legalább 75 %-át állandó gyepterület vagy állandó legelő, vagy víz alatt fekvő növények borítják. Ez a mentesség csak akkor alkalmazandó, ha a fennmaradó támogatható mezőgazdasági földterület szántóterülete nem haladja meg az 50 hektárt. |
| --- | --- |

(26)

Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy javuljon a környezetvédelmi teljesítmény. Ebből a célból kívánatos, hogy a tagállamok a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét a mezőgazdasági termelők által követendő, elsősorban az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel egyaránt kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítására irányuló kötelező gyakorlatok támogatására irányuló éves kifizetés nyújtására fordítsák. A szóban forgó gyakorlatokat célszerű olyan egyszerű, általános, szerződésen kívüli, éves tevékenységek formájában meghatározni, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésen és kapcsolódnak a mezőgazdasághoz; ilyen például a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  fenntartása és az ökológiai jelentőségű területek. Biztosítani
  kell
  , hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik megfelelnek az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott feltételeknek,
  a(z) .../.../EU rendelet [vidékfejlesztési rendelet] 29. cikkében megállapított agrár-környezetvédelmi és éghajlati támogatások kedvezményezettjei és a „Natura 2000” területeken található mezőgazdasági üzemekkel rendelkező mezőgazdasági termelők
  további kötelezettségek teljesítése nélkül részesülhessenek a „kizöldített” kifizetésekből.
  Lehetővé kell tenni
  , hogy
  bizonyos feltételek mellett azok
  a
  mezőgazdasági termelők is részesülhessenek a
  „
  kizöldítési” kifizetésekből, akiknek a mezőgazdasági üzeme nemzeti környezetvédelmi tanúsítási rendszerek szerinti tanúsítvánnyal rendelkezik
  .
  A mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a növénytermesztés diverzifikálására vonatkozó kötelezettség és az ökológiai jelentőségű területekkel összefüggő kötelezettségek alól, amennyiben gazdaságuk legalább 75 %-át állandó gyepterület vagy állandó legelő, vagy víz alatt fekvő növények borítják. Ez a mentesség csak akkor alkalmazandó, ha a fennmaradó támogatható mezőgazdasági földterület szántóterülete nem haladja meg az 50 hektárt.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Annak biztosítása érdekében, hogy a
  mezőgazdasági termelők
  az állandó gyepterületű területet
  állandó gyepterületként
  fenntartsák, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés alkalmazására vonatkozó szabályok elfogadása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Annak biztosítása érdekében, hogy a
  mezőgazdasági termelők
  az állandó gyepterületű területet
  állandó gyepterületként
  fenntartsák, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés alkalmazására vonatkozó szabályok elfogadása céljából.

| (28) | Annak biztosítása érdekében, hogy a
  tagállamok
  az állandó gyepterületű
  és állandó legelőként használt
  területet
  ekként
  fenntartsák, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés alkalmazására vonatkozó szabályok elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(28)

Annak biztosítása érdekében, hogy a
  tagállamok
  az állandó gyepterületű
  és állandó legelőként használt
  területet
  ekként
  fenntartsák, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés alkalmazására vonatkozó szabályok elfogadása céljából.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos intézkedés hatékony és következetes, a tagállami sajátosságokat figyelembe vevő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az intézkedés keretében említett ökológiai jelentőségű területek típusainak pontosabb meghatározására,
  valamint
  a szóban forgó intézkedésben említett százalékérték betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos intézkedés hatékony és következetes, a tagállami sajátosságokat figyelembe vevő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az intézkedés keretében említett ökológiai jelentőségű területek típusainak pontosabb meghatározására,
  valamint
  a szóban forgó intézkedésben említett százalékérték betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan.

| (29) | Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos intézkedés hatékony és következetes, a tagállami sajátosságokat figyelembe vevő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az intézkedés keretében említett ökológiai jelentőségű területek típusainak pontosabb meghatározására, a szóban forgó intézkedésben említett százalékérték betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására
  , valamint az ökológiai jelentőségű területek különböző típusai által kitett hektárok kiszámítását szolgáló súlyozási együtthatók egész Unióra kiterjedő keretének megállapítására
  vonatkozóan. |
| --- | --- |

(29)

Az ökológiai jelentőségű területekkel kapcsolatos intézkedés hatékony és következetes, a tagállami sajátosságokat figyelembe vevő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az intézkedés keretében említett ökológiai jelentőségű területek típusainak pontosabb meghatározására, a szóban forgó intézkedésben említett százalékérték betartása céljából figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására
  , valamint az ökológiai jelentőségű területek különböző típusai által kitett hektárok kiszámítását szolgáló súlyozási együtthatók egész Unióra kiterjedő keretének megállapítására
  vonatkozóan.

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A környezet állapotának jobbá tétele, az éghajlatváltozás elleni fellépés és az agronómiai feltételek javítása érdekében a Bizottságnak késedelem nélkül stratégiai tervet kell benyújtania a növényi fehérjékkel való ellátással kapcsolatban, ami azt is lehetővé teszi majd, hogy az Unió enyhítse a külső ellátási forrásoktól való súlyos függését. A tervnek rendelkeznie kell arról, hogy a közös agrárpolitika keretében nagyobb mennyiségben termesszenek olaj- és fehérjenövényeket és zöldségeket, továbbá ösztönöznie kell a megfelelő és produktív fajtákkal kapcsolatos agronómiai kutatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A környezet állapotának jobbá tétele, az éghajlatváltozás elleni fellépés és az agronómiai feltételek javítása érdekében a Bizottságnak késedelem nélkül stratégiai tervet kell benyújtania a növényi fehérjékkel való ellátással kapcsolatban, ami azt is lehetővé teszi majd, hogy az Unió enyhítse a külső ellátási forrásoktól való súlyos függését. A tervnek rendelkeznie kell arról, hogy a közös agrárpolitika keretében nagyobb mennyiségben termesszenek olaj- és fehérjenövényeket és zöldségeket, továbbá ösztönöznie kell a megfelelő és produktív fajtákkal kapcsolatos agronómiai kutatást.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét arra fordítsák, hogy pontosan meghatározott esetekben egyes ágazatokban termeléstől függő támogatást nyújtsanak. A termeléstől függő támogatásokra felhasználható forrásokat indokolt megfelelő szintre korlátozni, ugyanakkor lehetővé tenni e támogatás nyújtását azokban a tagállamokban, illetve meghatározott, sajátos helyzetű régióikban, ahol meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok gazdasági, környezetvédelmi és/vagy társadalmi szempontból kiemelt fontosságúak. Meg kell engedni a tagállamok számára, hogy a nemzeti felső határuk legfeljebb
  5 %-át, illetve 10 %-át abban az esetben, ha a termeléstől függő támogatás szintje a 2010–2013 közötti időszakra eső legalább egy évben meghaladja az 5 %-ot,
  e támogatásra használják fel
  . Megfelelően indokolt olyan esetekben azonban
  ,
  amikor egy adott régióban kimutathatóak bizonyos érzékeny természetű igények, a tagállamoknak – a Bizottság jóváhagyása mellett – lehetővé kell tenni,
  hogy nemzeti felső határuk
  több, mint 10 %-át felhasználják
  . Termeléstől függő támogatást csak az említett régiókban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben indokolt nyújtani. Fontos, hogy e támogatásban azok a mezőgazdasági termelők is részesülhessenek, akik 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet és a 73/2009/EK rendelet alapján különleges támogatási jogosultsággal rendelkeznek és a támogatási jogosultságok aktiválásához nem rendelkeznek támogatható hektárterülettel. A
  tagállam által megállapított éves nemzeti felső határ 10 %-át meghaladó,
  termeléstől függő önkéntes támogatás jóváhagyása tekintetében a Bizottságot
  továbbá
  fel kell hatalmazni, hogy
  a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül végrehajtási
  aktusokat fogadhasson el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét arra fordítsák, hogy pontosan meghatározott esetekben egyes ágazatokban termeléstől függő támogatást nyújtsanak. A termeléstől függő támogatásokra felhasználható forrásokat indokolt megfelelő szintre korlátozni, ugyanakkor lehetővé tenni e támogatás nyújtását azokban a tagállamokban, illetve meghatározott, sajátos helyzetű régióikban, ahol meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok gazdasági, környezetvédelmi és/vagy társadalmi szempontból kiemelt fontosságúak. Meg kell engedni a tagállamok számára, hogy a nemzeti felső határuk legfeljebb
  5 %-át, illetve 10 %-át abban az esetben, ha a termeléstől függő támogatás szintje a 2010–2013 közötti időszakra eső legalább egy évben meghaladja az 5 %-ot,
  e támogatásra használják fel
  . Megfelelően indokolt olyan esetekben azonban
  ,
  amikor egy adott régióban kimutathatóak bizonyos érzékeny természetű igények, a tagállamoknak – a Bizottság jóváhagyása mellett – lehetővé kell tenni,
  hogy nemzeti felső határuk
  több, mint 10 %-át felhasználják
  . Termeléstől függő támogatást csak az említett régiókban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben indokolt nyújtani. Fontos, hogy e támogatásban azok a mezőgazdasági termelők is részesülhessenek, akik 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet és a 73/2009/EK rendelet alapján különleges támogatási jogosultsággal rendelkeznek és a támogatási jogosultságok aktiválásához nem rendelkeznek támogatható hektárterülettel. A
  tagállam által megállapított éves nemzeti felső határ 10 %-át meghaladó,
  termeléstől függő önkéntes támogatás jóváhagyása tekintetében a Bizottságot
  továbbá
  fel kell hatalmazni, hogy
  a 182/2011/EU rendelet alkalmazása nélkül végrehajtási
  aktusokat fogadhasson el.

| (33) | A tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét arra fordítsák, hogy pontosan meghatározott esetekben egyes ágazatokban termeléstől függő támogatást nyújtsanak. A termeléstől függő támogatásokra felhasználható forrásokat indokolt megfelelő szintre korlátozni, ugyanakkor lehetővé tenni e támogatás nyújtását azokban a tagállamokban, illetve meghatározott, sajátos helyzetű régióikban, ahol meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok gazdasági, környezetvédelmi és/vagy társadalmi szempontból kiemelt fontosságúak. Meg kell engedni a tagállamok számára, hogy a nemzeti felső határuk legfeljebb
  15 %-át
  e támogatásra használják fel
  Az említett arány három százalékponttal növelhető azon tagállamok esetében
  ,
  amelyek úgy döntenek,
  hogy nemzeti felső határuk
  legalább 3 %-át a fehérjenövények termesztésének támogatására fordítják
  . Termeléstől függő támogatást csak az említett régiókban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben indokolt nyújtani
  , ez alól csak a környezetvédelmi célú támogatások képeznek kivételt
  . Fontos, hogy e támogatásban azok a mezőgazdasági termelők is részesülhessenek, akik 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet és a 73/2009/EK rendelet alapján különleges támogatási jogosultsággal rendelkeznek és a támogatási jogosultságok aktiválásához nem rendelkeznek támogatható hektárterülettel. A termeléstől függő önkéntes támogatás jóváhagyása tekintetében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy
  az EUMSZ 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadhasson el. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok számára indokolt lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó nemzeti felső határuk egy részét arra fordítsák, hogy pontosan meghatározott esetekben egyes ágazatokban termeléstől függő támogatást nyújtsanak. A termeléstől függő támogatásokra felhasználható forrásokat indokolt megfelelő szintre korlátozni, ugyanakkor lehetővé tenni e támogatás nyújtását azokban a tagállamokban, illetve meghatározott, sajátos helyzetű régióikban, ahol meghatározott gazdálkodási típusok vagy mezőgazdasági ágazatok gazdasági, környezetvédelmi és/vagy társadalmi szempontból kiemelt fontosságúak. Meg kell engedni a tagállamok számára, hogy a nemzeti felső határuk legfeljebb
  15 %-át
  e támogatásra használják fel
  Az említett arány három százalékponttal növelhető azon tagállamok esetében
  ,
  amelyek úgy döntenek,
  hogy nemzeti felső határuk
  legalább 3 %-át a fehérjenövények termesztésének támogatására fordítják
  . Termeléstől függő támogatást csak az említett régiókban meglévő termelési szint fenntartásának ösztönzéséhez szükséges mértékben indokolt nyújtani
  , ez alól csak a környezetvédelmi célú támogatások képeznek kivételt
  . Fontos, hogy e támogatásban azok a mezőgazdasági termelők is részesülhessenek, akik 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet és a 73/2009/EK rendelet alapján különleges támogatási jogosultsággal rendelkeznek és a támogatási jogosultságok aktiválásához nem rendelkeznek támogatható hektárterülettel. A termeléstől függő önkéntes támogatás jóváhagyása tekintetében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy
  az EUMSZ 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogadhasson el.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A közvetlen támogatások kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos igazgatási költségek csökkentése érdekében
  kívánatos
  a mezőgazdasági kistermelők részére egyszerű, egyedi támogatási rendszert
  létrehozni. Ebből a célból
  az összes közvetlen kifizetést
  indokolt egy átalánykifizetéssel felváltani. Célszerű olyan szabályokat bevezetni, amelyek
  az alakiságok csökkentésére
  irányulnak, így
  többek között a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó, például a támogatás kérelmezésével, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal, a kölcsönös megfeleltetéssel, valamint a(z) .../.../EU rendeletben [horizontális rendelet] meghatározott ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségek csökkentése által, de a reform átfogó célkitűzéseinek elérését nem veszélyeztetve és egyértelművé téve, hogy a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] II. mellékletében említett uniós jogszabályok a mezőgazdasági kistermelőkre is vonatkoznak. Célszerű, hogy a támogatási rendszer segítse a mezőgazdasági kisüzemek meglévő szerkezetének fenntartását, ugyanakkor az ne akadályozza a versenyképesebb üzemszerkezet felé való elmozdulást. Ezért kívánatos a rendszert a már meglévő mezőgazdasági üzemekre korlátozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A közvetlen támogatások kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos igazgatási költségek csökkentése érdekében
  kívánatos
  a mezőgazdasági kistermelők részére egyszerű, egyedi támogatási rendszert
  létrehozni. Ebből a célból
  az összes közvetlen kifizetést
  indokolt egy átalánykifizetéssel felváltani. Célszerű olyan szabályokat bevezetni, amelyek
  az alakiságok csökkentésére
  irányulnak, így
  többek között a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó, például a támogatás kérelmezésével, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal, a kölcsönös megfeleltetéssel, valamint a(z) .../.../EU rendeletben [horizontális rendelet] meghatározott ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségek csökkentése által, de a reform átfogó célkitűzéseinek elérését nem veszélyeztetve és egyértelművé téve, hogy a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] II. mellékletében említett uniós jogszabályok a mezőgazdasági kistermelőkre is vonatkoznak. Célszerű, hogy a támogatási rendszer segítse a mezőgazdasági kisüzemek meglévő szerkezetének fenntartását, ugyanakkor az ne akadályozza a versenyképesebb üzemszerkezet felé való elmozdulást. Ezért kívánatos a rendszert a már meglévő mezőgazdasági üzemekre korlátozni.

| (38) | Lehetővé kell tenni
  a
  tagállamok számára, hogy a
  közvetlen támogatások kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos igazgatási költségek csökkentése érdekében a mezőgazdasági kistermelők részére egyszerű, egyedi támogatási rendszert
  hozzanak létre. E célból lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok
  az összes közvetlen kifizetést
  felváltó átalánykifizetést vagy kedvezményezettenkénti rögzített éves támogatást vezessenek be.
  Az
  1 500 eurót meg nem haladó összegű éves kifizetéssel rendelkező mezőgazdasági termelőket automatikusan be kell vonni ebbe a rendszerbe. Lehetővé kell tenni az
  alakiságok csökkentésére
  irányuló szabályok
  többek között a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó, például a támogatás kérelmezésével, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal, a kölcsönös megfeleltetéssel, valamint a(z) .../.../EU rendeletben [horizontális rendelet] meghatározott ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségek csökkentése által
  történő bevezetését
  , de a reform átfogó célkitűzéseinek elérését nem veszélyeztetve és egyértelművé téve, hogy a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] II. mellékletében említett uniós jogszabályok a mezőgazdasági kistermelőkre is vonatkoznak. Célszerű, hogy a támogatási rendszer segítse a mezőgazdasági kisüzemek meglévő szerkezetének fenntartását, ugyanakkor az ne akadályozza a versenyképesebb üzemszerkezet felé való elmozdulást. Ezért kívánatos a rendszert a már meglévő mezőgazdasági üzemekre korlátozni. |
| --- | --- |

(38)

Lehetővé kell tenni
  a
  tagállamok számára, hogy a
  közvetlen támogatások kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos igazgatási költségek csökkentése érdekében a mezőgazdasági kistermelők részére egyszerű, egyedi támogatási rendszert
  hozzanak létre. E célból lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok
  az összes közvetlen kifizetést
  felváltó átalánykifizetést vagy kedvezményezettenkénti rögzített éves támogatást vezessenek be.
  Az
  1 500 eurót meg nem haladó összegű éves kifizetéssel rendelkező mezőgazdasági termelőket automatikusan be kell vonni ebbe a rendszerbe. Lehetővé kell tenni az
  alakiságok csökkentésére
  irányuló szabályok
  többek között a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó, például a támogatás kérelmezésével, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal, a kölcsönös megfeleltetéssel, valamint a(z) .../.../EU rendeletben [horizontális rendelet] meghatározott ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségek csökkentése által
  történő bevezetését
  , de a reform átfogó célkitűzéseinek elérését nem veszélyeztetve és egyértelművé téve, hogy a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] II. mellékletében említett uniós jogszabályok a mezőgazdasági kistermelőkre is vonatkoznak. Célszerű, hogy a támogatási rendszer segítse a mezőgazdasági kisüzemek meglévő szerkezetének fenntartását, ugyanakkor az ne akadályozza a versenyképesebb üzemszerkezet felé való elmozdulást. Ezért kívánatos a rendszert a már meglévő mezőgazdasági üzemekre korlátozni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az egyszerűsítés, illetve a legkülső régiók sajátos helyzetének a figyelembevétele érdekében a szóban forgó régiókban a közvetlen kifizetéseket a 247/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási programokon belül célszerű kezelni. Ezért az e rendelet alaptámogatási rendszerrel és az azzal kapcsolatos kifizetésekkel, valamint a termeléstől függő támogatással kapcsolatos rendelkezéseit nem kell alkalmazni az említett régiókra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az egyszerűsítés, illetve a legkülső régiók sajátos helyzetének a figyelembevétele érdekében a szóban forgó régiókban a közvetlen kifizetéseket a 247/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási programokon belül célszerű kezelni. Ezért az e rendelet alaptámogatási rendszerrel és az azzal kapcsolatos kifizetésekkel, valamint a termeléstől függő támogatással kapcsolatos rendelkezéseit nem kell alkalmazni az említett régiókra.

| (40) | Az egyszerűsítés, illetve a legkülső régiók sajátos helyzetének a figyelembevétele érdekében a szóban forgó régiókban a közvetlen kifizetéseket a 247/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási programokon belül célszerű kezelni. Ezért az e rendelet alaptámogatási rendszerrel és az azzal kapcsolatos kifizetésekkel, valamint a termeléstől függő támogatással kapcsolatos rendelkezéseit nem kell alkalmazni az említett régiókra.
  Értékelni kell azonban az adott régiókra e rendelet bármilyen változása által gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(40)

Az egyszerűsítés, illetve a legkülső régiók sajátos helyzetének a figyelembevétele érdekében a szóban forgó régiókban a közvetlen kifizetéseket a 247/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási programokon belül célszerű kezelni. Ezért az e rendelet alaptámogatási rendszerrel és az azzal kapcsolatos kifizetésekkel, valamint a termeléstől függő támogatással kapcsolatos rendelkezéseit nem kell alkalmazni az említett régiókra.
  Értékelni kell azonban az adott régiókra e rendelet bármilyen változása által gyakorolt hatást.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

40 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (40a) | Bizonyos elszigetelt területeken a mezőgazdasági ágazat sokfélesége, amelyhez kevéssé hatékony termelési rendszerek jelenléte járul, olyan speciális agrárpolitikai eszközök használatát teszi indokolttá, amelyekkel kapcsolatban az Unió elegendő tapasztalattal rendelkezik, annak érdekében, hogy az ágazat piacorientáltabbá váljon, hogy a gazdálkodási tevékenység felszámolása révén csökkenjen a környezeti hatás, valamint a helyi közösségek megőrzése céljából, összhangban a fenntarthatósági célkitűzéssel. Alaposan tanulmányozni kell az Unió azon szigeti területeire irányuló egyedi intézkedéseket, amelyek azokkal a területekkel mutatnak hasonlóságot, ahol a szóban forgó mezőgazdasági szakpolitikai eszközök sikerrel kerültek alkalmazásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40a)

Bizonyos elszigetelt területeken a mezőgazdasági ágazat sokfélesége, amelyhez kevéssé hatékony termelési rendszerek jelenléte járul, olyan speciális agrárpolitikai eszközök használatát teszi indokolttá, amelyekkel kapcsolatban az Unió elegendő tapasztalattal rendelkezik, annak érdekében, hogy az ágazat piacorientáltabbá váljon, hogy a gazdálkodási tevékenység felszámolása révén csökkenjen a környezeti hatás, valamint a helyi közösségek megőrzése céljából, összhangban a fenntarthatósági célkitűzéssel. Alaposan tanulmányozni kell az Unió azon szigeti területeire irányuló egyedi intézkedéseket, amelyek azokkal a területekkel mutatnak hasonlóságot, ahol a szóban forgó mezőgazdasági szakpolitikai eszközök sikerrel kerültek alkalmazásra.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A tagállamok számára vidékfejlesztési politikájuk megerősítése céljából kívánatos lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak át a vidékfejlesztési támogatás javára. Ezzel egyidejűleg kívánatos azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje elmarad az uniós átlag 90 %-ától, lehetőséget biztosítani arra, hogy a vidékfejlesztési támogatáshoz rendelt forrásaikból átcsoportosítsanak a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegbe. Indokolt, hogy ilyen döntést csak bizonyos korlátozások mellett
  , egyszer
  lehessen hozni, és
  az e rendelet alkalmazásának teljes időtartamára érvényes legyen
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A tagállamok számára vidékfejlesztési politikájuk megerősítése céljából kívánatos lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak át a vidékfejlesztési támogatás javára. Ezzel egyidejűleg kívánatos azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje elmarad az uniós átlag 90 %-ától, lehetőséget biztosítani arra, hogy a vidékfejlesztési támogatáshoz rendelt forrásaikból átcsoportosítsanak a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegbe. Indokolt, hogy ilyen döntést csak bizonyos korlátozások mellett
  , egyszer
  lehessen hozni, és
  az e rendelet alkalmazásának teljes időtartamára érvényes legyen
  .

| (43) | A tagállamok számára vidékfejlesztési politikájuk megerősítése céljából kívánatos lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak át a vidékfejlesztési támogatás javára.
  Valamennyi tagállamnak lehetőséget kell adni arra, hogy kiegészítse az átcsoportosítást a „kizöldítésre” fel nem használt pénzeszközökkel arányos összeggel, hogy további támogatást nyújtson az agrár-környezetvédelmi és éghajlati intézkedésekhez.
  Ezzel egyidejűleg kívánatos azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje elmarad az uniós átlag 90 %-ától, lehetőséget biztosítani arra, hogy a vidékfejlesztési támogatáshoz rendelt forrásaikból átcsoportosítsanak a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegbe. Indokolt, hogy ilyen döntést csak bizonyos korlátozások mellett lehessen hozni, és
  azt 2015. augusztus 1-jéig vagy 2017. augusztus 1-jéig felül kelljen vizsgálni. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok számára vidékfejlesztési politikájuk megerősítése céljából kívánatos lehetővé tenni, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak át a vidékfejlesztési támogatás javára.
  Valamennyi tagállamnak lehetőséget kell adni arra, hogy kiegészítse az átcsoportosítást a „kizöldítésre” fel nem használt pénzeszközökkel arányos összeggel, hogy további támogatást nyújtson az agrár-környezetvédelmi és éghajlati intézkedésekhez.
  Ezzel egyidejűleg kívánatos azoknak a tagállamoknak az esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje elmarad az uniós átlag 90 %-ától, lehetőséget biztosítani arra, hogy a vidékfejlesztési támogatáshoz rendelt forrásaikból átcsoportosítsanak a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső határuknak megfelelő összegbe. Indokolt, hogy ilyen döntést csak bizonyos korlátozások mellett lehessen hozni, és
  azt 2015. augusztus 1-jéig vagy 2017. augusztus 1-jéig felül kelljen vizsgálni.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | új, az Unió által finanszírozott támogatási rendszer a méhkolóniák vonatkozásában a méhészeti ágazatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iiia.

új, az Unió által finanszírozott támogatási rendszer a méhkolóniák vonatkozásában a méhészeti ágazatban;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott támogatási rendszerek jegyzékének
  módosítása céljából
  . | A
  jogbiztonság érdekében a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott támogatási rendszerek jegyzékének
  módosítására vonatkozóan, a támogatási rendszerekkel kapcsolatban az e rendelet hatálybalépését követően elfogadott új jogalkotási aktusok által bevezetett módosítások figyelembevételéhez szükséges mértékben
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott támogatási rendszerek jegyzékének
  módosítása céljából
  .

A
  jogbiztonság érdekében a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott támogatási rendszerek jegyzékének
  módosítására vonatkozóan, a támogatási rendszerekkel kapcsolatban az e rendelet hatálybalépését követően elfogadott új jogalkotási aktusok által bevezetett módosítások figyelembevételéhez szükséges mértékben
  .

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 1 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást,

| — | mezőgazdasági termelés, ezen belül

  tenyésztés vagy mezőgazdasági termékek termesztése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági termelés, ezen belül

  tenyésztés vagy mezőgazdasági termékek termesztése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást,

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartása, hogy az
  a hagyományos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül
  alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre,
  vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartása, hogy az
  a hagyományos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül
  alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre,
  vagy

| — | a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartása, hogy az alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre,
  a természetesen ilyen állapotban tartott mezőgazdasági területek esetében azzal a feltétellel, hogy a tagállamok meghatározott minimumtevékenységet állapítanak meg; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági terület olyan állapotban tartása, hogy az alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre,
  a természetesen ilyen állapotban tartott mezőgazdasági területek esetében azzal a feltétellel, hogy a tagállamok meghatározott minimumtevékenységet állapítanak meg;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 3 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken a tagállamok által meghatározandó minimumtevékenységek elvégzése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken a tagállamok által meghatározandó minimumtevékenységek elvégzése;

| — | természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken a tagállamok által
  – adott esetben minimális állománysűrűség alapján –
  meghatározandó minimumtevékenységek elvégzése; |
| --- | --- |

—

természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területeken a tagállamok által
  – adott esetben minimális állománysűrűség alapján –
  meghatározandó minimumtevékenységek elvégzése;

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „mezőgazdasági terület”: a szántóterületek, az állandó gyepterület vagy az állandó kultúrák által elfoglalt terület; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

„mezőgazdasági terület”: a szántóterületek, az állandó gyepterület vagy az állandó kultúrák által elfoglalt terület;

| e) | „mezőgazdasági terület”: a szántóterületek, az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  vagy az állandó kultúrák által elfoglalt terület; |
| --- | --- |

e)

„mezőgazdasági terület”: a szántóterületek, az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  vagy az állandó kultúrák által elfoglalt terület;

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek öt évig, illetve ennél hosszabb ideig foglalják el a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

„állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek öt évig, illetve ennél hosszabb ideig foglalják el a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is;

| g) | „állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől
  és állandó legelőtől
  eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek öt évig, illetve ennél hosszabb ideig foglalják el a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat
  , hagyományos gyümölcsösöket
  és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is; |
| --- | --- |

g)

„állandó kultúrák”: az állandó gyepterülettől
  és állandó legelőtől
  eltérő, vetésforgón kívül termesztett kultúrák, amelyek öt évig, illetve ennél hosszabb ideig foglalják el a földterületet, és ismétlődően termést hoznak, ideértve a faiskolákat
  , hagyományos gyümölcsösöket
  és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | „állandó gyepterület”:
  gyep
  vagy
  egyéb egynyári takarmánynövény
  természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában
  legalább öt évig
  nem szereplő földterület; tartalmazhat egyéb,
  legeltetés céljára alkalmas fajokat, feltéve, hogy a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyban maradnak
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

„állandó gyepterület”:
  gyep
  vagy
  egyéb egynyári takarmánynövény
  természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában
  legalább öt évig
  nem szereplő földterület; tartalmazhat egyéb,
  legeltetés céljára alkalmas fajokat, feltéve, hogy a gyep és az egyéb egynyári takarmánynövények túlsúlyban maradnak
  ;

| h) | „állandó gyepterület
  és állandó legelő
  ”:
  lágyszárú növények, cserjék és/vagy fák
  vagy
  más, legeltetésre alkalmas növények
  természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő
  , takarmányként való
  termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában nem szereplő
  és legalább hét évig fel nem szántott
  földterület; tartalmazhat egyéb,
  a terület állandó legelőnek való minősítése szempontjából fontos elemeket
  ; |
| --- | --- |

h)

„állandó gyepterület
  és állandó legelő
  ”:
  lágyszárú növények, cserjék és/vagy fák
  vagy
  más, legeltetésre alkalmas növények
  természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő
  , takarmányként való
  termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában nem szereplő
  és legalább hét évig fel nem szántott
  földterület; tartalmazhat egyéb,
  a terület állandó legelőnek való minősítése szempontjából fontos elemeket
  ;

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | „gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény”: a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények (akár használják állatok legeltetésére, akár nem); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

„gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény”: a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények (akár használják állatok legeltetésére, akár nem);

törölve

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | „hagyományos gyümölcsös”: olyan környezeti és kulturális jelentőségű földterület, ahol gyümölcsfák nőnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ja)

„hagyományos gyümölcsös”: olyan környezeti és kulturális jelentőségű földterület, ahol gyümölcsfák nőnek;

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | e rendelet keretében a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó további fogalmak meghatározása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

e rendelet keretében a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó további fogalmak meghatározása;

törölve

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | keret

  meghatározása

  , amelyen belül
  a
  tagállamok meghatározzák a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztetésre alkalmas állapotban tartott területeken elvégzendő minimumtevékenységeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

keret

  meghatározása

  , amelyen belül
  a
  tagállamok meghatározzák a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztetésre alkalmas állapotban tartott területeken elvégzendő minimumtevékenységeket;

| b) | azon kritériumok

  megállapítása

  , amelyek segítségével
  a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztetésre alkalmas állapotban tartott területeken elvégzendő minimumtevékenységeket; |
| --- | --- |

b)

azon kritériumok

  megállapítása

  , amelyek segítségével
  a
  tagállamoknak meg kell határozniuk a
  természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztetésre alkalmas állapotban tartott területeken elvégzendő minimumtevékenységeket;

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a mezőgazdasági termelők által teljesítendő azon
  kritériumok megállapítása
  , amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt az (1) bekezdés c) pontjában említett, a mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartására vonatkozó követelménynek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a mezőgazdasági termelők által teljesítendő azon
  kritériumok megállapítása
  , amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt az (1) bekezdés c) pontjában említett, a mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartására vonatkozó követelménynek;

| c) | azon keret meghatározása, amelyen belül
  a
  tagállamoknak meg kell állapítaniuk a
  mezőgazdasági termelők által teljesítendő azon
  kritériumokat
  , amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt az (1) bekezdés c) pontjában említett, a mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartására vonatkozó követelménynek; |
| --- | --- |

c)

azon keret meghatározása, amelyen belül
  a
  tagállamoknak meg kell állapítaniuk a
  mezőgazdasági termelők által teljesítendő azon
  kritériumokat
  , amelyek alapján úgy tekinthető, hogy a termelő megfelelt az (1) bekezdés c) pontjában említett, a mezőgazdasági terület legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartására vonatkozó követelménynek;

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | Az (1) bekezdés h) pontjának alkalmazásában a gyep és egyéb egynyári takarmánynövény túlsúlyának meghatározásával kapcsolatos kritériumok megállapítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

Az (1) bekezdés h) pontjának alkalmazásában a gyep és egyéb egynyári takarmánynövény túlsúlyának meghatározásával kapcsolatos kritériumok megállapítása.

törölve

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az egyes tagállamok és az egyes évek esetében a 11. cikkben említett maximalizálás eredményeképpen keletkező becsült összeg, amely a II. mellékletben meghatározott, a 44. cikk értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső határok, valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső határok különbségének felel meg, uniós támogatásként a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések számára áll rendelkezésre. | (2)   Az egyes tagállamok és az egyes évek esetében a 11. cikkben említett maximalizálás eredményeképpen keletkező becsült összeg, amely a II. mellékletben meghatározott, a 44. cikk értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső határok, valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső határok különbségének felel meg, uniós támogatásként a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó
  , a tagállam által megválasztandó
  intézkedések számára áll rendelkezésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az egyes tagállamok és az egyes évek esetében a 11. cikkben említett maximalizálás eredményeképpen keletkező becsült összeg, amely a II. mellékletben meghatározott, a 44. cikk értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső határok, valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső határok különbségének felel meg, uniós támogatásként a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedések számára áll rendelkezésre.

(2)   Az egyes tagállamok és az egyes évek esetében a 11. cikkben említett maximalizálás eredményeképpen keletkező becsült összeg, amely a II. mellékletben meghatározott, a 44. cikk értelmében rendelkezésre álló összeggel megnövelt nemzeti felső határok, valamint a III. mellékletben meghatározott nettó felső határok különbségének felel meg, uniós támogatásként a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésről szóló rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó
  , a tagállam által megválasztandó
  intézkedések számára áll rendelkezésre.

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A(z) [.../.../EU] rendelet [horizontális rendelet] 25. cikkének megfelelően meghatározott kiigazítási arány
  csak
  az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó
  olyan
  közvetlen
  kifizetésekre
  alkalmazandó
  , amelyek összege meghaladja az 5 000 EUR-t
  . | (1)   A(z) [.../.../EU] rendelet [horizontális rendelet] 25. cikkének megfelelően meghatározott kiigazítási arány az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó
  összes
  közvetlen
  kifizetésre
  alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A(z) [.../.../EU] rendelet [horizontális rendelet] 25. cikkének megfelelően meghatározott kiigazítási arány
  csak
  az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó
  olyan
  közvetlen
  kifizetésekre
  alkalmazandó
  , amelyek összege meghaladja az 5 000 EUR-t
  .

(1)   A(z) [.../.../EU] rendelet [horizontális rendelet] 25. cikkének megfelelően meghatározott kiigazítási arány az adott naptári évben a mezőgazdasági termelőknek nyújtandó
  összes
  közvetlen
  kifizetésre
  alkalmazandó.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdés alapján a tagállamok által a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjára vonatkozó szabályok tekintetében. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdés alapján a tagállamok által a mezőgazdasági termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjára vonatkozó szabályok tekintetében.

törölve

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| Aktív mezőgazdasági termelő | Aktív mezőgazdasági termelő |
| (1)   
  Nem részesülhet
  közvetlen
  kifizetésben az
  a természetes vagy
  jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja, akinek, illetve amelynek az esetében a következők egyike fennáll | (1)   
  A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján jogi keretet hoznak létre és fogalommeghatározásokat dolgoznak ki annak biztosítására, hogy adott esetben csak azok a mezőgazdasági termelők részesülhessenek
  közvetlen
  kifizetésekben, akiknek
  a
  mezőgazdasági területei főként
  természetes
  módon legeltetésre
  vagy
  növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területek, és a szóban forgó területeken elvégzik a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelően a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységeket. |
| a) | a legutolsó pénzügyi évben a közvetlen kifizetések éves összege nem éri el mezőgazdasági tevékenységekből származó éves teljes bevétele 5 %-át, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9. cikk

9. cikk

Aktív mezőgazdasági termelő

Aktív mezőgazdasági termelő

(1)   
  Nem részesülhet
  közvetlen
  kifizetésben az
  a természetes vagy
  jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja, akinek, illetve amelynek az esetében a következők egyike fennáll

(1)   
  A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján jogi keretet hoznak létre és fogalommeghatározásokat dolgoznak ki annak biztosítására, hogy adott esetben csak azok a mezőgazdasági termelők részesülhessenek
  közvetlen
  kifizetésekben, akiknek
  a
  mezőgazdasági területei főként
  természetes
  módon legeltetésre
  vagy
  növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területek, és a szóban forgó területeken elvégzik a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelően a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységeket.

a)

a legutolsó pénzügyi évben a közvetlen kifizetések éves összege nem éri el mezőgazdasági tevékenységekből származó éves teljes bevétele 5 %-át, vagy

| b) | mezőgazdasági területe főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott terület, és a szóba forgó területen nem végezte el a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjának megfelelően a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységeket. |
| --- | --- |

b)

mezőgazdasági területe főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott terület, és a szóba forgó területen nem végezte el a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjának megfelelően a tagállamok által meghatározott minimumtevékenységeket.

Az olyan gazdasági szereplők, mint a fuvarozó vállalatok, a repülőterek, az ingatlanvállalatok, sportpályát működtető vállalkozások, a kempingek és a bányavállalatok, vagy a tagállamok által objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján meghatározandó egyéb, nem mezőgazdasági vállalkozások eleve nem tekinthetők aktív mezőgazdasági termelőknek, és nem részesülhetnek semmilyen közvetlen kifizetésben. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezek a gazdálkodó egységek támogatási jogosultságot igényelhetnek, amennyiben ellenőrizhető bizonyítékkal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy mezőgazdasági tevékenységük egész gazdasági tevékenységük jelentős részét képezi, vagy elsődleges üzleti tevékenységük vagy vállalati céljuk mezőgazdasági tevékenység.

A tagállamok, miután megfelelően tájékoztatták a Bizottságot, dönthetnek arról, hogy a támogatható gazdálkodó egységeket tartalmazó jegyzéküket kiegészítik-e más, a második albekezdésben szereplő gazdálkodó egységektől eltérő gazdasági szereplőkkel, illetve arról törölnek-e ilyen gazdálkodó egységeket, döntésüket objektív és megkülönböztetésmentes alapon indokolva.

(2)   Az
  (1) bekezdés nem alkalmazandó az
  olyan mezőgazdasági termelők esetében, akik az előző évben 5 000
  EUR-nál
  kisebb összegű közvetlen kifizetésben részesültek.

(2)   
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a cikket nem alkalmazzák
  az olyan mezőgazdasági termelők esetében, akik az előző évben 5 000
  eurónál
  kisebb összegű közvetlen kifizetésben részesültek.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a következők
  meghatározása céljából:

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  olyan kritériumok
  meghatározása céljából
  , amelyek alapján megállapítható, hogy egy mezőgazdasági termelő mezőgazdasági területe mikor tekinthető főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott mezőgazdasági területnek.

| a) | az (1) és (2) bekezdés alkalmazása szempontjából érintett közvetlen kifizetések összegének meghatározására vonatkozó kritériumok, különös tekintettel a támogatási jogosultságok első kiosztási évére, amikor a támogatási jogosultságok meghatározása még nem végleges, valamint az új mezőgazdasági termelők esetében, |
| --- | --- |

a)

az (1) és (2) bekezdés alkalmazása szempontjából érintett közvetlen kifizetések összegének meghatározására vonatkozó kritériumok, különös tekintettel a támogatási jogosultságok első kiosztási évére, amikor a támogatási jogosultságok meghatározása még nem végleges, valamint az új mezőgazdasági termelők esetében,

| b) | azon szabály alóli kivételek, miszerint a legutolsó pénzügyi év során szerzett bevételt kell figyelembe venni abban az esetben, ha a szóban forgó adatok nem állnak rendelkezésre, valamint |
| --- | --- |

b)

azon szabály alóli kivételek, miszerint a legutolsó pénzügyi év során szerzett bevételt kell figyelembe venni abban az esetben, ha a szóban forgó adatok nem állnak rendelkezésre, valamint

| c) | arra az esetre vonatkozóan megállapítandó kritériumok, amikor a mezőgazdasági termelő mezőgazdasági területe főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területnek minősül. |
| --- | --- |

c)

arra az esetre vonatkozóan megállapítandó kritériumok, amikor a mezőgazdasági termelő mezőgazdasági területe főként természetes módon legeltetésre vagy növénytermesztésre alkalmas állapotban tartott területnek minősül.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | a szóban forgó csökkentések alkalmazása után járó összeg nem haladhatja meg a 300 000 eurót. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

a szóban forgó csökkentések alkalmazása után járó összeg nem haladhatja meg a 300 000 eurót.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 4 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | 100 %-kal a 300 000 EUR feletti sávban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

100 %-kal a 300 000 EUR feletti sávban.

törölve

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon szövetkezetekre vagy más jogi személyekre, amelyek több, közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelőből álló csoportot alkotnak, és amelyek átveszik és kezelik a kifizetéseket, mielőtt azokat teljes mértékben elosztanák tagjaik között, akik, mint egyének, az (1) bekezdés hatálya tartoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon szövetkezetekre vagy más jogi személyekre, amelyek több, közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelőből álló csoportot alkotnak, és amelyek átveszik és kezelik a kifizetéseket, mielőtt azokat teljes mértékben elosztanák tagjaik között, akik, mint egyének, az (1) bekezdés hatálya tartoznak.

Módosítás 44 és 105

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg úgy kerül kiszámításra, hogy a mezőgazdasági termelő által az előző évben valóban kifizetett és bejelentett munkabéreket – a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is beleértve – le kell vonni a termelőnek eredetileg járó közvetlen kifizetések teljes összegéből, figyelmen kívül hagyva az e rendelet III. címének 2. fejezete alapján nyújtandó kifizetéseket. | (2)   Az (1) bekezdésben említett összeg úgy kerül kiszámításra, hogy a mezőgazdasági termelő által az előző évben valóban kifizetett és bejelentett munkabéreket – a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat
  , valamint az egyes mezőgazdasági műveletekhez alkalmazott alvállalkozók igénybevételével járó költségeket
  is beleértve – le kell vonni a termelőnek eredetileg járó közvetlen kifizetések teljes összegéből, figyelmen kívül hagyva az e rendelet III. címének 2. fejezete alapján nyújtandó kifizetéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg úgy kerül kiszámításra, hogy a mezőgazdasági termelő által az előző évben valóban kifizetett és bejelentett munkabéreket – a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat is beleértve – le kell vonni a termelőnek eredetileg járó közvetlen kifizetések teljes összegéből, figyelmen kívül hagyva az e rendelet III. címének 2. fejezete alapján nyújtandó kifizetéseket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg úgy kerül kiszámításra, hogy a mezőgazdasági termelő által az előző évben valóban kifizetett és bejelentett munkabéreket – a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adókat és társadalombiztosítási járulékokat
  , valamint az egyes mezőgazdasági műveletekhez alkalmazott alvállalkozók igénybevételével járó költségeket
  is beleértve – le kell vonni a termelőnek eredetileg járó közvetlen kifizetések teljes összegéből, figyelmen kívül hagyva az e rendelet III. címének 2. fejezete alapján nyújtandó kifizetéseket.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A kifizetések fokozatos csökkentéséből vagy maximalizálásából származó bármely összeg annál a régiónál vagy tagállamnál marad, ahonnan származik, és a második pillér szerinti intézkedésekre kell felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A kifizetések fokozatos csökkentéséből vagy maximalizálásából származó bármely összeg annál a régiónál vagy tagállamnál marad, ahonnan származik, és a második pillér szerinti intézkedésekre kell felhasználni.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. cikk | 14. cikk |
| A pillérek közötti rugalmasság | A pillérek közötti rugalmasság |
| (1)   2013. augusztus 1-jét megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendelet II. mellékletében a 2014–2019 közötti naptári évekre meghatározott éves nemzeti felső határok
  10 %-áig
  terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására. | (1)   2013. augusztus 1-jét megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendelet II. mellékletében a 2014–2019 közötti naptári évekre meghatározott éves nemzeti felső határok
  15 %-áig
  terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására. |
| Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell. | |
| A második albekezdésnek megfelelően bejelentett százalékérték változatlan az első albekezdésben említett évek esetében. | |
| | (1a)
     
  A tagállamok a 33. cikk alkalmazásából eredő ki nem osztott forrásokat hozzáadhatják az első albekezdésben említett vidékfejlesztési intézkedéseket szolgáló átcsoportosításokhoz a .../.../EU rendeletben [vidékfejlesztési rendelet] előírtak szerint az EMVA keretében finanszírozott vidékfejlesztési programozás szerint végzett agrár-környezetvédelmi és éghajlati intézkedésekre nyújtott uniós támogatás formájában. |
| (2)   2013. augusztus 1-jét megelőzően Bulgária, Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság dönthet úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített összeg
  5 %-áig
  terjedő részét az e rendelet alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó támogatási intézkedésekre. | (2)   2013. augusztus 1-jét megelőzően Bulgária, Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság dönthet úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített összeg
  10 %-áig
  terjedő részét az e rendelet alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó támogatási intézkedésekre. |
| Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell. | Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell. |
| A második albekezdésnek megfelelően bejelentett százalékérték megegyezik az (1) bekezdés első albekezdésében említett évekre vonatkozó értékkel. | |
| | (2a)
     
  Regionális végrehajtás esetén az egyes régiókra eltérő százalékértékeket lehet alkalmazni. |
| | (2b)
     
  A tagállamok 2015. augusztus 1-jéig vagy 2017. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy a következő évtől kezdődő hatállyal felülvizsgálják az e cikkben említett döntéseiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14. cikk

14. cikk

A pillérek közötti rugalmasság

A pillérek közötti rugalmasság

(1)   2013. augusztus 1-jét megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendelet II. mellékletében a 2014–2019 közötti naptári évekre meghatározott éves nemzeti felső határok
  10 %-áig
  terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására.

(1)   2013. augusztus 1-jét megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az e rendelet II. mellékletében a 2014–2019 közötti naptári évekre meghatározott éves nemzeti felső határok
  15 %-áig
  terjedő összeget rendelkezésre bocsátanak a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő támogatásként. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására.

Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.

A második albekezdésnek megfelelően bejelentett százalékérték változatlan az első albekezdésben említett évek esetében.

(1a)
     
  A tagállamok a 33. cikk alkalmazásából eredő ki nem osztott forrásokat hozzáadhatják az első albekezdésben említett vidékfejlesztési intézkedéseket szolgáló átcsoportosításokhoz a .../.../EU rendeletben [vidékfejlesztési rendelet] előírtak szerint az EMVA keretében finanszírozott vidékfejlesztési programozás szerint végzett agrár-környezetvédelmi és éghajlati intézkedésekre nyújtott uniós támogatás formájában.

(2)   2013. augusztus 1-jét megelőzően Bulgária, Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság dönthet úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített összeg
  5 %-áig
  terjedő részét az e rendelet alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó támogatási intézkedésekre.

(2)   2013. augusztus 1-jét megelőzően Bulgária, Észtország, Finnország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország és az Egyesült Királyság dönthet úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban a(z) [.../.../EU] rendelet [vidékfejlesztésre vonatkozó rendelet] szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített összeg
  10 %-áig
  terjedő részét az e rendelet alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként rendelkezésre bocsátják. Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó támogatási intézkedésekre.

Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.

Az első albekezdésben említett döntésről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.

A második albekezdésnek megfelelően bejelentett százalékérték megegyezik az (1) bekezdés első albekezdésében említett évekre vonatkozó értékkel.

(2a)
     
  Regionális végrehajtás esetén az egyes régiókra eltérő százalékértékeket lehet alkalmazni.

(2b)
     
  A tagállamok 2015. augusztus 1-jéig vagy 2017. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy a következő évtől kezdődő hatállyal felülvizsgálják az e cikkben említett döntéseiket.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Az új KAP értékelése érdekében a Bizottság 2017 végéig elvégzi a reformok végrehajtásának, és a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatásuknak a felülvizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  Az új KAP értékelése érdekében a Bizottság 2017 végéig elvégzi a reformok végrehajtásának, és a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatásuknak a felülvizsgálatát.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek
  működése
  nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési helyzet figyelembevételével bármely időpontban elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét. | Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek
  alkalmazása
  nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési helyzet figyelembevételével bármely időpontban
  , jogalkotási aktus útján
  elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek
  működése
  nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési helyzet figyelembevételével bármely időpontban elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét.

Az I. mellékletben felsorolt támogatási rendszerek
  alkalmazása
  nem érinti a gazdasági változások és a költségvetési helyzet figyelembevételével bármely időpontban
  , jogalkotási aktus útján
  elvégezhető felülvizsgálat lehetőségét.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. cikk | 18. cikk |
| Támogatási jogosultságok | Támogatási jogosultságok |
| (1)   Az alaptámogatási rendszer keretében nyújtott támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújtható, akik e rendelet alkalmazása keretében a 17b. cikk (4) bekezdése alapján odaítéléssel, a 21. cikk alapján először, a 23. cikk alapján a nemzeti tartalékból vagy a 27. cikk alapján átcsoportosítás révén támogatási jogosultságot szereznek. | (1)   Az alaptámogatási rendszer keretében nyújtott támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújtható, akik e rendelet alkalmazása keretében a 17b. cikk (4) bekezdése alapján odaítéléssel, a 21. cikk alapján először, a 23. cikk alapján a nemzeti tartalékból vagy a 27. cikk alapján átcsoportosítás révén támogatási jogosultságot szereznek. |
| (2)   Az
  1782/2003/EK és a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően az egységes támogatási rendszer keretében szerzett támogatási jogosultságok 2013. december 31-én lejárnak. | (2)   Az
  1. bekezdéstől eltérve: |
| | a) | azok a tagállamok, amelyek 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet 59. cikkében megállapított regionális modell alapján működtetik az egységes támogatási rendszert, 2013. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy fenntartják az 1782/2003/EK rendelettel és/vagy a 73/2009/EK rendelettel összhangban kiosztott támogatási jogosultságokat, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18. cikk

18. cikk

Támogatási jogosultságok

Támogatási jogosultságok

(1)   Az alaptámogatási rendszer keretében nyújtott támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújtható, akik e rendelet alkalmazása keretében a 17b. cikk (4) bekezdése alapján odaítéléssel, a 21. cikk alapján először, a 23. cikk alapján a nemzeti tartalékból vagy a 27. cikk alapján átcsoportosítás révén támogatási jogosultságot szereznek.

(1)   Az alaptámogatási rendszer keretében nyújtott támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek nyújtható, akik e rendelet alkalmazása keretében a 17b. cikk (4) bekezdése alapján odaítéléssel, a 21. cikk alapján először, a 23. cikk alapján a nemzeti tartalékból vagy a 27. cikk alapján átcsoportosítás révén támogatási jogosultságot szereznek.

(2)   Az
  1782/2003/EK és a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően az egységes támogatási rendszer keretében szerzett támogatási jogosultságok 2013. december 31-én lejárnak.

(2)   Az
  1. bekezdéstől eltérve:

a)

azok a tagállamok, amelyek 2013. december 31-én az 1782/2003/EK rendelet 59. cikkében megállapított regionális modell alapján működtetik az egységes támogatási rendszert, 2013. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy fenntartják az 1782/2003/EK rendelettel és/vagy a 73/2009/EK rendelettel összhangban kiosztott támogatási jogosultságokat,

| b) | Azok a tagállamok, amelyek 2013. december 31-én az egységes területalapú támogatási rendszert működtetik, 2013. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy átmeneti rendszerként 2020. december 31-ig fenntartják meglevő rendszerüket. |
| --- | --- |

b)

Azok a tagállamok, amelyek 2013. december 31-én az egységes területalapú támogatási rendszert működtetik, 2013. augusztus 1-jéig dönthetnek úgy, hogy átmeneti rendszerként 2020. december 31-ig fenntartják meglevő rendszerüket.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. cikk | 19. cikk |
| Az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső határ | Az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső határ |
| (1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusok révén megállapítja
  az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső határt úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határértékből levonja a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően meghatározandó éves összegeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogad el, amelyek valamennyi tagállam tekintetében megállapítják
  az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső határt úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határértékből levonja a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően meghatározandó éves összegeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| (2)   Az egyes tagállamokra és az egyes évekre vonatkozó összes kiosztott támogatási jogosultság és a nemzeti tartalék összértéke megegyezik a Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott megfelelő nemzeti felső határértékkel. | (2)   Az egyes tagállamokra és az egyes évekre vonatkozó összes kiosztott támogatási jogosultság és a nemzeti tartalék összértéke megegyezik a Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott megfelelő nemzeti felső határértékkel. |
| (3)   A Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott felső határ előző évhez képest történő módosítása esetén a tagállam a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét. | (3)   A Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott felső határ előző évhez képest történő módosítása esetén a tagállam a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét. |
| Az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a szóban forgó módosítás a 17b. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából ered. | Az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a szóban forgó módosítás a 17b. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából ered. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

19. cikk

19. cikk

Az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső határ

Az alaptámogatási rendszerre vonatkozó felső határ

(1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusok révén megállapítja
  az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső határt úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határértékből levonja a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően meghatározandó éves összegeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogad el, amelyek valamennyi tagállam tekintetében megállapítják
  az alaptámogatási rendszerre vonatkozó éves nemzeti felső határt úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határértékből levonja a 33., 35., 37. és 39. cikknek megfelelően meghatározandó éves összegeket. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Az egyes tagállamokra és az egyes évekre vonatkozó összes kiosztott támogatási jogosultság és a nemzeti tartalék összértéke megegyezik a Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott megfelelő nemzeti felső határértékkel.

(2)   Az egyes tagállamokra és az egyes évekre vonatkozó összes kiosztott támogatási jogosultság és a nemzeti tartalék összértéke megegyezik a Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott megfelelő nemzeti felső határértékkel.

(3)   A Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott felső határ előző évhez képest történő módosítása esetén a tagállam a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét.

(3)   A Bizottság által az (1) bekezdés alapján elfogadott felső határ előző évhez képest történő módosítása esetén a tagállam a (2) bekezdésnek való megfelelés érdekében lineárisan csökkenti, illetve növeli valamennyi támogatási jogosultság értékét.

Az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a szóban forgó módosítás a 17b. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából ered.

Az első albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha a szóban forgó módosítás a 17b. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából ered.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. cikk | 20. cikk |
| A nemzeti felső határok regionális felosztása | A nemzeti felső határok regionális felosztása |
| (1)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jét megelőzően úgy dönthetnek, hogy az egységes támogatási rendszert regionális szinten alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai és gazdasági jellemzőik és regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján meghatározzák a régiókat. | (1)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jét megelőzően úgy dönthetnek, hogy az egységes támogatási rendszert regionális szinten alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai
  , környezeti
  és
  társadalmi-
  gazdasági jellemzőik és regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján meghatározzák a régiókat. |
| (2)   A tagállamok a régiók között objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján felosztják a 19. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felső határokat. | (2)   A tagállamok a régiók között objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján felosztják a 19. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felső határokat. |
| (3)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a regionális felső határokat előre meghatározott évenkénti lépésben, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján – mint például a mezőgazdasági potenciál vagy környezetvédelmi kritériumok – évente fokozatosan módosítják. | (3)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a regionális felső határokat előre meghatározott évenkénti lépésben, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján – mint például a mezőgazdasági potenciál vagy környezetvédelmi kritériumok – évente fokozatosan módosítják. |
| (4)   A (2) és (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott, alkalmazandó regionális felső határok betartásához szükséges mértékben a tagállamok minden egyes régiójukban lineárisan csökkentik, illetve növelik a támogatási jogosultságok értékét. | (4)   A (2) és (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott, alkalmazandó regionális felső határok betartásához szükséges mértékben a tagállamok minden egyes régiójukban lineárisan csökkentik, illetve növelik a támogatási jogosultságok értékét. |
| (5)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett döntésükről, valamint a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedésekről. | (5)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett döntésükről, valamint a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20. cikk

20. cikk

A nemzeti felső határok regionális felosztása

A nemzeti felső határok regionális felosztása

(1)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jét megelőzően úgy dönthetnek, hogy az egységes támogatási rendszert regionális szinten alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai és gazdasági jellemzőik és regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján meghatározzák a régiókat.

(1)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jét megelőzően úgy dönthetnek, hogy az egységes támogatási rendszert regionális szinten alkalmazzák. Ebben az esetben a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai
  , környezeti
  és
  társadalmi-
  gazdasági jellemzőik és regionális mezőgazdasági potenciáljuk vagy intézményi, illetve igazgatási struktúrájuk alapján meghatározzák a régiókat.

(2)   A tagállamok a régiók között objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján felosztják a 19. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felső határokat.

(2)   A tagállamok a régiók között objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján felosztják a 19. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felső határokat.

(3)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a regionális felső határokat előre meghatározott évenkénti lépésben, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján – mint például a mezőgazdasági potenciál vagy környezetvédelmi kritériumok – évente fokozatosan módosítják.

(3)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy a regionális felső határokat előre meghatározott évenkénti lépésben, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján – mint például a mezőgazdasági potenciál vagy környezetvédelmi kritériumok – évente fokozatosan módosítják.

(4)   A (2) és (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott, alkalmazandó regionális felső határok betartásához szükséges mértékben a tagállamok minden egyes régiójukban lineárisan csökkentik, illetve növelik a támogatási jogosultságok értékét.

(4)   A (2) és (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott, alkalmazandó regionális felső határok betartásához szükséges mértékben a tagállamok minden egyes régiójukban lineárisan csökkentik, illetve növelik a támogatási jogosultságok értékét.

(5)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett döntésükről, valamint a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedésekről.

(5)   A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett döntésükről, valamint a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedésekről.

Módosítás 52 és 161

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. cikk | 21. cikk |
| A támogatási jogosultságok első kiosztása | A támogatási jogosultságok első kiosztása |
| (1)   Tekintettel
  a
  (2)
  bekezdésre
  , a vis maior és a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve a mezőgazdasági termelők akkor kaphatnak támogatási jogosultságot, ha 2014. május 15-ig kérelmet nyújtanak be az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok iránt. | (1)   Tekintettel
  e cikk
  (2)
  bekezdésére és a 18. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül
  , a vis maior és a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve a mezőgazdasági termelők akkor kaphatnak támogatási jogosultságot, ha 2014. május 15-ig kérelmet nyújtanak be az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok iránt. |
| (2)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik
  2011-ben,
  illetőleg Horvátország esetében 2013-ban az egységes támogatási rendszer keretében legalább egy támogatási jogosultságot aktiváltak vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényeltek – mindkettőt a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően –, az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek. | (2)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik: |
| | — | a 2009-es, 2010-es vagy 2011-es év közül a tagállamok által kiválasztandó bármelyik évben,
  illetőleg Horvátország esetében 2013-ban az egységes támogatási rendszer keretében legalább egy támogatási jogosultságot aktiváltak vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényeltek – mindkettőt a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően –
  , vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

21. cikk

21. cikk

A támogatási jogosultságok első kiosztása

A támogatási jogosultságok első kiosztása

(1)   Tekintettel
  a
  (2)
  bekezdésre
  , a vis maior és a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve a mezőgazdasági termelők akkor kaphatnak támogatási jogosultságot, ha 2014. május 15-ig kérelmet nyújtanak be az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok iránt.

(1)   Tekintettel
  e cikk
  (2)
  bekezdésére és a 18. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül
  , a vis maior és a rendkívüli körülmények esetétől eltekintve a mezőgazdasági termelők akkor kaphatnak támogatási jogosultságot, ha 2014. május 15-ig kérelmet nyújtanak be az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok iránt.

(2)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik
  2011-ben,
  illetőleg Horvátország esetében 2013-ban az egységes támogatási rendszer keretében legalább egy támogatási jogosultságot aktiváltak vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényeltek – mindkettőt a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően –, az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek.

(2)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik:

—

a 2009-es, 2010-es vagy 2011-es év közül a tagállamok által kiválasztandó bármelyik évben,
  illetőleg Horvátország esetében 2013-ban az egységes támogatási rendszer keretében legalább egy támogatási jogosultságot aktiváltak vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatást igényeltek – mindkettőt a 73/2009/EK rendeletnek megfelelően –
  , vagy

| — | a 73/2009/EK rendelet 41. és 63. cikke szerint 2012-ben támogatási jogosultságot kaptak, vagy |
| --- | --- |

—

a 73/2009/EK rendelet 41. és 63. cikke szerint 2012-ben támogatási jogosultságot kaptak, vagy

| — | aktív mezőgazdasági termelést igazoló bizonyítékot nyújtottak be, továbbá akik 2011-ben mezőgazdasági termékeket termesztettek vagy állatokat tenyésztettek, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést, vagy mezőgazdasági célból állatokat tartottak,
  az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek. |
| --- | --- |

—

aktív mezőgazdasági termelést igazoló bizonyítékot nyújtottak be, továbbá akik 2011-ben mezőgazdasági termékeket termesztettek vagy állatokat tenyésztettek, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést, vagy mezőgazdasági célból állatokat tartottak,
  az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek.

Az első albekezdéstől eltérve a mezőgazdasági termelők az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek, valamint 2011-ben:

Az első albekezdéstől eltérve a mezőgazdasági termelők az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében támogatási jogosultságot kapnak, feltéve, hogy a 9. cikk alapján jogosultak arra, hogy közvetlen kifizetésben részesüljenek, valamint 2011-ben:

| a) | az egységes támogatási rendszer keretében nem aktiváltak jogosultságot, hanem kizárólag gyümölcsöt és zöldséget termesztettek és/vagy szőlőültetvényt műveltek meg, |
| --- | --- |

a)

az egységes támogatási rendszer keretében nem aktiváltak jogosultságot, hanem kizárólag gyümölcsöt és zöldséget termesztettek és/vagy szőlőültetvényt műveltek meg,

| a) | az egységes támogatási rendszer keretében nem aktiváltak jogosultságot, hanem kizárólag gyümölcsöt és zöldséget
  , vetőburgonyát és étkezési burgonyát, dísznövényeket
  termesztettek és/vagy szőlőültetvényt műveltek meg, |
| --- | --- |

a)

az egységes támogatási rendszer keretében nem aktiváltak jogosultságot, hanem kizárólag gyümölcsöt és zöldséget
  , vetőburgonyát és étkezési burgonyát, dísznövényeket
  termesztettek és/vagy szőlőültetvényt műveltek meg,

| b) | az egységes területalapú támogatási rendszer keretében nem igényeltek támogatást és csak olyan mezőgazdasági területtel rendelkeztek, amelyet 2003. június 30-án nem tartottak jó mezőgazdasági állapotban a 73/2009/EK rendelet 124. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

b)

az egységes területalapú támogatási rendszer keretében nem igényeltek támogatást és csak olyan mezőgazdasági területtel rendelkeztek, amelyet 2003. június 30-án nem tartottak jó mezőgazdasági állapotban a 73/2009/EK rendelet 124. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

| b) | az egységes területalapú támogatási rendszer keretében nem igényeltek támogatást és csak olyan mezőgazdasági területtel rendelkeztek, amelyet 2003. június 30-án nem tartottak jó mezőgazdasági állapotban a 73/2009/EK rendelet 124. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

b)

az egységes területalapú támogatási rendszer keretében nem igényeltek támogatást és csak olyan mezőgazdasági területtel rendelkeztek, amelyet 2003. június 30-án nem tartottak jó mezőgazdasági állapotban a 73/2009/EK rendelet 124. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint.

A vis maior és rendkívüli körülmények esetétől eltekintve az egyes mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságainak száma megegyezik a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban a 2004. év tekintetében általuk bejelentett, a 25. cikk (2) bekezdése értelmében vett támogatható hektárszámmal.

A vis maior és rendkívüli körülmények esetétől eltekintve az egyes mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságainak száma megegyezik a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban a 2004. év tekintetében általuk bejelentett, a 25. cikk (2) bekezdése értelmében vett támogatható hektárszámmal.

Az előző albekezdéstől eltérve, amennyiben egy tagállamban a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően a 2014-es évre vonatkozóan bejelentett hektárok száma több mint 45 %-kal magasabb a 2009-es évre vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 35. cikkének megfelelően bejelentett támogatható hektárok számánál, a tagállamok a 2009-es évre vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 35. cikkének megfelelően bejelentett támogatható hektárok számának 145 %-ra korlátozhatják a 2014-es évben adható támogatási jogosultságok számát.

Azok a tagállamok, amelyek élnek e lehetőséggel, olyan csökkentett számú kifizetési jogosultságot osztanak ki a mezőgazdasági termelők számára, amelynek kiszámításakor a 73/2009/EK rendelet 19. cikkének megfelelően 2011-ben benyújtott igénylésükben feltüntetett, a 73/2009/EK rendelet 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően támogatható hektárok számával arányos csökkentést alkalmaznak az egyes mezőgazdasági termelők által a 2014-es évre vonatkozóan bejelentett támogatható hektárok fennmaradó részére.

(3)   A mezőgazdasági üzem egészének vagy egy részének eladása esetén a (2) bekezdésnek megfelelő
  természetes vagy jogi személyek
  2014. május 15-ig aláírt szerződés útján átruházhatják egy
  adott
  mezőgazdasági
  termelőre
  az (1) bekezdésben említett azon jogukat, hogy támogatási jogosultságban részesüljenek, feltéve, hogy a szóban forgó mezőgazdasági
  termelő megfelel
  a 9. cikkben meghatározott feltételeknek.

(3)   A mezőgazdasági üzem egészének vagy egy részének eladása
  , összevonása, szétválása

  vagy bérbe adása esetén a (2) bekezdésnek megfelelő
  mezőgazdasági termelők
  2014. május 15-ig aláírt szerződés útján átruházhatják
  a mezőgazdasági üzemet vagy annak
  egy
  részét átvevő
  mezőgazdasági
  termelőkre
  az (1) bekezdésben említett azon jogukat, hogy támogatási jogosultságban részesüljenek, feltéve, hogy a szóban forgó mezőgazdasági
  termelők megfelelnek
  a 9. cikkben meghatározott feltételeknek.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának évében benyújtott kérelmekre vonatkozóan abban az esetben, ha a szóban forgó támogatási jogosultságokat még nem állapították meg véglegesen, illetve amelyek kiosztását sajátos körülmények befolyásolják. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának évében benyújtott kérelmekre vonatkozóan abban az esetben, ha a szóban forgó támogatási jogosultságokat még nem állapították meg véglegesen, illetve amelyek kiosztását sajátos körülmények befolyásolják. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. cikk | 22. cikk |
| A támogatási jogosultságok értéke és azok közelítése | A támogatási jogosultságok értéke és azok közelítése |
| (1)   Minden egyes érintett év vonatkozásában a támogatási jogosultságok egységértéke a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értékének és a 2014. évre a 21. cikk (2) bekezdésnek megfelelően nemzeti vagy regionális szinten kiosztott támogatási jogosultságok számának a hányadosaként kerül kiszámításra. | (1)   Minden egyes érintett év vonatkozásában a támogatási jogosultságok egységértéke a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értékének és a 2014. évre a 21. cikk (2) bekezdésnek megfelelően nemzeti vagy regionális szinten kiosztott támogatási jogosultságok számának a hányadosaként kerül kiszámításra. |
| (2)   Az egységes támogatási rendszert a 73/2009/EK rendelet szerint alkalmazó tagállamok az (1) bekezdésben meghatározott támogatási jogosultságok egységértékének a kiszámítását a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értéke legalább 40 %-ának megfelelő összegre korlátozhatják. | (2)   Az egységes támogatási rendszert a 73/2009/EK rendelet szerint alkalmazó tagállamok az (1) bekezdésben meghatározott támogatási jogosultságok egységértékének a kiszámítását a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értéke legalább 10 %-ának megfelelő összegre korlátozhatják. |
| (3)   A (2) bekezdésben meghatározott lehetőséggel élő tagállamok a felső határnak a szóban forgó bekezdés alkalmazását követően fennmaradó részét arra kell felhasználniuk, hogy a támogatási jogosultságok értékét növeljék azokban az esetekben, amikor az alaptámogatási rendszer keretében egy mezőgazdasági termelő birtokában lévő, a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított támogatási jogosultságok értéke nem éri el a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértékét. Ebből a célból az érintett mezőgazdasági termelő minden egyes támogatási jogosultságának nemzeti vagy regionális egységértékét meg kell növelni az egységes támogatási rendszer keretében a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámolt támogatási jogosultságok értéke és a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértéke közötti különbségnek megfelelő résszel. | (3)   A (2) bekezdésben meghatározott lehetőséggel élő tagállamok a felső határnak a szóban forgó bekezdés alkalmazását követően fennmaradó részét arra kell felhasználniuk, hogy a támogatási jogosultságok értékét növeljék azokban az esetekben, amikor az alaptámogatási rendszer keretében egy mezőgazdasági termelő birtokában lévő, a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított támogatási jogosultságok értéke nem éri el a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértékét. Ebből a célból az érintett mezőgazdasági termelő minden egyes támogatási jogosultságának nemzeti vagy regionális egységértékét meg kell növelni az egységes támogatási rendszer keretében a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámolt támogatási jogosultságok értéke és a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértéke közötti különbségnek megfelelő résszel. |
| A növekmény kiszámításánál a tagállamok figyelembe vehetik a 73/2009/EK rendelet 52. cikke, 53. cikkének (1) bekezdése és 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2013. naptári évre nyújtott támogatást is, feltéve, hogy a tagállam úgy döntött, hogy az érintett ágazatokra az e rendelet IV. címe alapján nem alkalmazza a termeléstől függő önkéntes támogatást. | A növekmény kiszámításánál a tagállamok figyelembe vehetik a 73/2009/EK rendelet 52. cikke, 53. cikkének (1) bekezdése és 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2013. naptári évre nyújtott támogatást is, feltéve, hogy a tagállam úgy döntött, hogy az érintett ágazatokra az e rendelet IV. címe alapján nem alkalmazza a termeléstől függő önkéntes támogatást. |
| Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő akkor rendelkezik 2013. december 31-én támogatási jogosultságokkal, ha azoknak a szóban forgó termelő részére történő kiosztására vagy végleges átcsoportosítására az említett időpontig sor került. | Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő akkor rendelkezik 2013. december 31-én támogatási jogosultságokkal, ha azoknak a szóban forgó termelő részére történő kiosztására vagy végleges átcsoportosítására az említett időpontig sor került. |
| (4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a tagállam objektív kritériumok alapján rendelkezhet úgy, hogy a mezőgazdasági területek bérbeadása egészének vagy részének a 73/2009/EK rendelet 35. cikke alapján rögzített időpontot követő és az e rendelet 26. cikke alapján rögzített időpont előtt történő eladása, átruházása vagy lejárata esetén az érintett mezőgazdasági termelő számára kiosztandó támogatási jogosultságok által realizált értéknövekedés egészét vagy egy részét vissza kell utalni a nemzeti tartalékba, amennyiben az értéknövekedés rendkívüli nyereséghez juttatná az érintett mezőgazdasági termelőt. | (4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a tagállam objektív kritériumok alapján rendelkezhet úgy, hogy a mezőgazdasági területek bérbeadása egészének vagy részének a 73/2009/EK rendelet 35. cikke alapján rögzített időpontot követő és az e rendelet 26. cikke alapján rögzített időpont előtt történő eladása, átruházása vagy lejárata esetén az érintett mezőgazdasági termelő számára kiosztandó támogatási jogosultságok által realizált értéknövekedés egészét vagy egy részét vissza kell utalni a nemzeti tartalékba, amennyiben az értéknövekedés rendkívüli nyereséghez juttatná az érintett mezőgazdasági termelőt. |
| Az említett objektív kritériumok meghatározása a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon történik és e kritériumoknak tartalmazniuk kell legalább a következőket: | Az említett objektív kritériumok meghatározása a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon történik és e kritériumoknak tartalmazniuk kell legalább a következőket: |
| a) | a bérbeadás minimális időtartama, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

22. cikk

22. cikk

A támogatási jogosultságok értéke és azok közelítése

A támogatási jogosultságok értéke és azok közelítése

(1)   Minden egyes érintett év vonatkozásában a támogatási jogosultságok egységértéke a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értékének és a 2014. évre a 21. cikk (2) bekezdésnek megfelelően nemzeti vagy regionális szinten kiosztott támogatási jogosultságok számának a hányadosaként kerül kiszámításra.

(1)   Minden egyes érintett év vonatkozásában a támogatási jogosultságok egységértéke a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értékének és a 2014. évre a 21. cikk (2) bekezdésnek megfelelően nemzeti vagy regionális szinten kiosztott támogatási jogosultságok számának a hányadosaként kerül kiszámításra.

(2)   Az egységes támogatási rendszert a 73/2009/EK rendelet szerint alkalmazó tagállamok az (1) bekezdésben meghatározott támogatási jogosultságok egységértékének a kiszámítását a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értéke legalább 40 %-ának megfelelő összegre korlátozhatják.

(2)   Az egységes támogatási rendszert a 73/2009/EK rendelet szerint alkalmazó tagállamok az (1) bekezdésben meghatározott támogatási jogosultságok egységértékének a kiszámítását a 19., illetve 20. cikk alapján megállapított nemzeti vagy regionális felső határ 23. cikk (1) bekezdésében előírt lineáris csökkentés alkalmazását követő értéke legalább 10 %-ának megfelelő összegre korlátozhatják.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott lehetőséggel élő tagállamok a felső határnak a szóban forgó bekezdés alkalmazását követően fennmaradó részét arra kell felhasználniuk, hogy a támogatási jogosultságok értékét növeljék azokban az esetekben, amikor az alaptámogatási rendszer keretében egy mezőgazdasági termelő birtokában lévő, a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított támogatási jogosultságok értéke nem éri el a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértékét. Ebből a célból az érintett mezőgazdasági termelő minden egyes támogatási jogosultságának nemzeti vagy regionális egységértékét meg kell növelni az egységes támogatási rendszer keretében a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámolt támogatási jogosultságok értéke és a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértéke közötti különbségnek megfelelő résszel.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott lehetőséggel élő tagállamok a felső határnak a szóban forgó bekezdés alkalmazását követően fennmaradó részét arra kell felhasználniuk, hogy a támogatási jogosultságok értékét növeljék azokban az esetekben, amikor az alaptámogatási rendszer keretében egy mezőgazdasági termelő birtokában lévő, a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámított támogatási jogosultságok értéke nem éri el a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértékét. Ebből a célból az érintett mezőgazdasági termelő minden egyes támogatási jogosultságának nemzeti vagy regionális egységértékét meg kell növelni az egységes támogatási rendszer keretében a (2) bekezdésnek megfelelően kiszámolt támogatási jogosultságok értéke és a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendszer keretében 2013. december 31-én a termelő birtokában lévő támogatási jogosultságok – beleértve a különleges jogosultságokat is – összértéke közötti különbségnek megfelelő résszel.

A növekmény kiszámításánál a tagállamok figyelembe vehetik a 73/2009/EK rendelet 52. cikke, 53. cikkének (1) bekezdése és 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2013. naptári évre nyújtott támogatást is, feltéve, hogy a tagállam úgy döntött, hogy az érintett ágazatokra az e rendelet IV. címe alapján nem alkalmazza a termeléstől függő önkéntes támogatást.

A növekmény kiszámításánál a tagállamok figyelembe vehetik a 73/2009/EK rendelet 52. cikke, 53. cikkének (1) bekezdése és 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján a 2013. naptári évre nyújtott támogatást is, feltéve, hogy a tagállam úgy döntött, hogy az érintett ágazatokra az e rendelet IV. címe alapján nem alkalmazza a termeléstől függő önkéntes támogatást.

Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő akkor rendelkezik 2013. december 31-én támogatási jogosultságokkal, ha azoknak a szóban forgó termelő részére történő kiosztására vagy végleges átcsoportosítására az említett időpontig sor került.

Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a mezőgazdasági termelő akkor rendelkezik 2013. december 31-én támogatási jogosultságokkal, ha azoknak a szóban forgó termelő részére történő kiosztására vagy végleges átcsoportosítására az említett időpontig sor került.

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a tagállam objektív kritériumok alapján rendelkezhet úgy, hogy a mezőgazdasági területek bérbeadása egészének vagy részének a 73/2009/EK rendelet 35. cikke alapján rögzített időpontot követő és az e rendelet 26. cikke alapján rögzített időpont előtt történő eladása, átruházása vagy lejárata esetén az érintett mezőgazdasági termelő számára kiosztandó támogatási jogosultságok által realizált értéknövekedés egészét vagy egy részét vissza kell utalni a nemzeti tartalékba, amennyiben az értéknövekedés rendkívüli nyereséghez juttatná az érintett mezőgazdasági termelőt.

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a tagállam objektív kritériumok alapján rendelkezhet úgy, hogy a mezőgazdasági területek bérbeadása egészének vagy részének a 73/2009/EK rendelet 35. cikke alapján rögzített időpontot követő és az e rendelet 26. cikke alapján rögzített időpont előtt történő eladása, átruházása vagy lejárata esetén az érintett mezőgazdasági termelő számára kiosztandó támogatási jogosultságok által realizált értéknövekedés egészét vagy egy részét vissza kell utalni a nemzeti tartalékba, amennyiben az értéknövekedés rendkívüli nyereséghez juttatná az érintett mezőgazdasági termelőt.

Az említett objektív kritériumok meghatározása a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon történik és e kritériumoknak tartalmazniuk kell legalább a következőket:

Az említett objektív kritériumok meghatározása a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon történik és e kritériumoknak tartalmazniuk kell legalább a következőket:

a)

a bérbeadás minimális időtartama,

| a) | a bérbeadás minimális időtartama, |
| --- | --- |

a)

a bérbeadás minimális időtartama,

| b) | a kifizetett támogatás azon hányada, amelyet vissza kell utalni a nemzeti tartalékba. |
| --- | --- |

b)

a kifizetett támogatás azon hányada, amelyet vissza kell utalni a nemzeti tartalékba.

| b) | a kifizetett támogatás azon hányada, amelyet vissza kell utalni a nemzeti tartalékba. |
| --- | --- |

b)

a kifizetett támogatás azon hányada, amelyet vissza kell utalni a nemzeti tartalékba.

(5)   A 2019. igénylési évtől egy tagállamon vagy a 20. cikk alkalmazása esetén régión belül a támogatási jogosultságok
  egységértékének meg kell egyeznie.

(5)   Legkésőbb a 2019. igénylési évtől egy tagállamon vagy a 20. cikk alkalmazása esetén régión belül a támogatási jogosultságok:

| a) | egységértékének meg kell egyeznie; |
| --- | --- |

a)

egységértékének meg kell egyeznie;

| b) | legfeljebb 20 %-kal térhetnek el az átlagos egységértéktől. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 20 %-kal térhetnek el az átlagos egységértéktől.

A (2), (3) és e bekezdés alkalmazása során a tagállamok intézkedéseket hozhatnak annak érdekében, hogy a mezőgazdasági üzemek szintjén felmerülő támogatási jogosultságok csökkenése esetén a 2019-ben aktivált jogosultságok csökkenése ne legyen nagyobb a 2014-ben aktivált jogosultságok 30 %-ánál.

(6)   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban – a támogatási jogosultságok értékét nemzeti vagy regionális szinten közelítik egymáshoz. Ebből a célból a tagállamok 2013. augusztus 1-jéig meghatározzák a megteendő lépéseket. E lépések között kell szerepelnie a támogatási jogosultságok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján történő fokozatos módosításának.

(6)   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban – a támogatási jogosultságok értékét nemzeti vagy regionális szinten közelítik egymáshoz. Ebből a célból a tagállamok 2013. augusztus 1-jéig meghatározzák a megteendő lépéseket. E lépések között kell szerepelnie a támogatási jogosultságok objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján történő fokozatos módosításának.

Az első albekezdésben említett lépésekről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.

Az első albekezdésben említett lépésekről a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni kell.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

22 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 22a. cikk |
| | Belső konvergencia |
| | (1)
     
  A 22. cikktől eltérve a tagállamok nemzeti vagy regionális szinten egymáshoz közelíthetik a támogatási jogosultságokat annak érdekében, hogy a jogosultságok egységértéke a 2021-es igénylési évtől az egységes nemzeti vagy regionális értékek felé közelítsen, de ne érje el azokat. A tagállamok e lehetőség alkalmazásakor a tagállamok közötti külső konvergenciára vonatkozó képletet használhatják. Az említett konvergenciát a tagállamok által meghatározott küszöb vagy a nemzeti átlag feletti, 2013-as jogosultságok csökkentése révén kell finanszírozni. |
| | (2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdésben említett eltérés alkalmazásakor meghatározhatják, hogy a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatások – amelyek a 33. cikk (1) bekezdésével összhangban a nemzeti költségkeret 30 %-át teszik ki – alaptámogatásuk bizonyos százalékaként fizethetők ki a mezőgazdasági termelőknek. |
| | (3)
     
  Az (1) bekezdésben említett eltérés alkalmazásakor a tagállamoknak 2013. augusztus 1-jéig meg kell határozniuk a megteendő lépéseket, az uniós jog általános elveivel összhangban. E lépések között kell szerepelnie a támogatási jogosultságok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján történő fokozatos módosításának. |
| | Az első albekezdésben említett lépésekről 2013. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

22a. cikk

Belső konvergencia

(1)
     
  A 22. cikktől eltérve a tagállamok nemzeti vagy regionális szinten egymáshoz közelíthetik a támogatási jogosultságokat annak érdekében, hogy a jogosultságok egységértéke a 2021-es igénylési évtől az egységes nemzeti vagy regionális értékek felé közelítsen, de ne érje el azokat. A tagállamok e lehetőség alkalmazásakor a tagállamok közötti külső konvergenciára vonatkozó képletet használhatják. Az említett konvergenciát a tagállamok által meghatározott küszöb vagy a nemzeti átlag feletti, 2013-as jogosultságok csökkentése révén kell finanszírozni.

(2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdésben említett eltérés alkalmazásakor meghatározhatják, hogy a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatások – amelyek a 33. cikk (1) bekezdésével összhangban a nemzeti költségkeret 30 %-át teszik ki – alaptámogatásuk bizonyos százalékaként fizethetők ki a mezőgazdasági termelőknek.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett eltérés alkalmazásakor a tagállamoknak 2013. augusztus 1-jéig meg kell határozniuk a megteendő lépéseket, az uniós jog általános elveivel összhangban. E lépések között kell szerepelnie a támogatási jogosultságok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján történő fokozatos módosításának.

Az első albekezdésben említett lépésekről 2013. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | 23. cikk |
| A nemzeti tartalék létrehozása és felhasználása | A nemzeti tartalék létrehozása és felhasználása |
| (1)   Minden tagállam nemzeti tartalékot hoz létre. Ezért a nemzeti tartalék létrehozása céljából az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok nemzeti szinten lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik az alaptámogatási rendszer szerinti felső határértéket. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot, kivéve a (4) bekezdésben
  a 2014-re vonatkozóan
  meghatározott jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények fedezéséhez szükséges esetben. | (1)   Minden tagállam nemzeti tartalékot hoz létre. Ezért a nemzeti tartalék létrehozása céljából az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok nemzeti szinten lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik az alaptámogatási rendszer szerinti felső határértéket.
  A 2014-es évre vonatkozóan
  e csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot, kivéve a (4) bekezdésben meghatározott jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények fedezéséhez szükséges esetben.
  A későbbi évekre a tagállamok évente, a jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények alapján határozhatják meg a csökkentésre vonatkozó felső határt. |
| (2)   A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot. | (2)   A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot. |
| (3)   A tagállamok a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokat objektív kritériumoknak megfelelően és oly módon állapítják meg, hogy biztosítva legyen a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód, valamint a piac és a versenyhelyzet ne torzuljon. | (3)   A tagállamok a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokat objektív kritériumoknak megfelelően és oly módon állapítják meg, hogy biztosítva legyen a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód, valamint a piac és a versenyhelyzet ne torzuljon. |
| (4)   A tagállamok a nemzeti tartalékból először a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek biztosítanak támogatási jogosultságokat. | (4)   A tagállamok a nemzeti tartalékból először a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek
  és az új mezőgazdasági termelőknek
  biztosítanak támogatási jogosultságokat. |
| Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők” a 36. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételnek eleget tevő mezőgazdasági termelők, akik nem folytattak saját nevükben és saját kockázatukra mezőgazdasági tevékenységet, illetve nem álltak mezőgazdasági tevékenységet gyakorló jogi személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdése előtti 5 évben. Jogi személy esetében az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol a jogi személy fölött, nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet a saját nevében és saját kockázatára, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy ellenőrzése alatt a mezőgazdasági tevékenységnek az adott jogi személy általi megkezdését megelőző 5 évben. | Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők” a 36. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételnek eleget tevő mezőgazdasági termelők, akik nem folytattak saját nevükben és saját kockázatukra mezőgazdasági tevékenységet, illetve nem álltak mezőgazdasági tevékenységet gyakorló jogi személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdése előtti 5 évben. Jogi személy esetében az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol a jogi személy fölött, nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet a saját nevében és saját kockázatára, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy ellenőrzése alatt a mezőgazdasági tevékenységnek az adott jogi személy általi megkezdését megelőző 5 évben. |
| | Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő új mezőgazdasági termelők” olyan természetes személyek, akik soha nem kaptak jogosultságokat. A tagállamok előírhatnak az új mezőgazdasági termelők által teljesítendő további objektív és megkülönböztetésmentes feltételeket, különösen megfelelő készségeket, tapasztalatot és/vagy képzési követelményeket. |
| (5)   A tagállamok a nemzeti tartalékot a következőkre használhatják fel: | (5)   A tagállamok a nemzeti tartalékot a következőkre használhatják fel: |
| a) | támogatási jogosultságok biztosítása az olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll a termőterületek termelésből való kivonásának megakadályozása és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

23. cikk

23. cikk

A nemzeti tartalék létrehozása és felhasználása

A nemzeti tartalék létrehozása és felhasználása

(1)   Minden tagállam nemzeti tartalékot hoz létre. Ezért a nemzeti tartalék létrehozása céljából az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok nemzeti szinten lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik az alaptámogatási rendszer szerinti felső határértéket. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot, kivéve a (4) bekezdésben
  a 2014-re vonatkozóan
  meghatározott jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények fedezéséhez szükséges esetben.

(1)   Minden tagállam nemzeti tartalékot hoz létre. Ezért a nemzeti tartalék létrehozása céljából az alaptámogatási rendszer alkalmazásának első évében a tagállamok nemzeti szinten lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik az alaptámogatási rendszer szerinti felső határértéket.
  A 2014-es évre vonatkozóan
  e csökkentés mértéke nem haladhatja meg a 3 %-ot, kivéve a (4) bekezdésben meghatározott jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények fedezéséhez szükséges esetben.
  A későbbi évekre a tagállamok évente, a jogosultságok kiosztásával kapcsolatos igények alapján határozhatják meg a csökkentésre vonatkozó felső határt.

(2)   A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot.

(2)   A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot.

(3)   A tagállamok a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokat objektív kritériumoknak megfelelően és oly módon állapítják meg, hogy biztosítva legyen a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód, valamint a piac és a versenyhelyzet ne torzuljon.

(3)   A tagállamok a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokat objektív kritériumoknak megfelelően és oly módon állapítják meg, hogy biztosítva legyen a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmód, valamint a piac és a versenyhelyzet ne torzuljon.

(4)   A tagállamok a nemzeti tartalékból először a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek biztosítanak támogatási jogosultságokat.

(4)   A tagállamok a nemzeti tartalékból először a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelőknek
  és az új mezőgazdasági termelőknek
  biztosítanak támogatási jogosultságokat.

Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők” a 36. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételnek eleget tevő mezőgazdasági termelők, akik nem folytattak saját nevükben és saját kockázatukra mezőgazdasági tevékenységet, illetve nem álltak mezőgazdasági tevékenységet gyakorló jogi személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdése előtti 5 évben. Jogi személy esetében az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol a jogi személy fölött, nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet a saját nevében és saját kockázatára, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy ellenőrzése alatt a mezőgazdasági tevékenységnek az adott jogi személy általi megkezdését megelőző 5 évben.

Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők” a 36. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételnek eleget tevő mezőgazdasági termelők, akik nem folytattak saját nevükben és saját kockázatukra mezőgazdasági tevékenységet, illetve nem álltak mezőgazdasági tevékenységet gyakorló jogi személy ellenőrzése alatt az új mezőgazdasági tevékenység megkezdése előtti 5 évben. Jogi személy esetében az a természetes személy, aki ellenőrzést gyakorol a jogi személy fölött, nem folytathatott mezőgazdasági tevékenységet a saját nevében és saját kockázatára, illetve nem állhatott mezőgazdasági tevékenységet folytató jogi személy ellenőrzése alatt a mezőgazdasági tevékenységnek az adott jogi személy általi megkezdését megelőző 5 évben.

Az első albekezdés alkalmazásában a „mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő új mezőgazdasági termelők” olyan természetes személyek, akik soha nem kaptak jogosultságokat. A tagállamok előírhatnak az új mezőgazdasági termelők által teljesítendő további objektív és megkülönböztetésmentes feltételeket, különösen megfelelő készségeket, tapasztalatot és/vagy képzési követelményeket.

(5)   A tagállamok a nemzeti tartalékot a következőkre használhatják fel:

(5)   A tagállamok a nemzeti tartalékot a következőkre használhatják fel:

a)

támogatási jogosultságok biztosítása az olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll a termőterületek termelésből való kivonásának megakadályozása és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében,

| a) | támogatási jogosultságok biztosítása az olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll a termőterületek termelésből való kivonásának megakadályozása és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében, |
| --- | --- |

a)

támogatási jogosultságok biztosítása az olyan területen működő mezőgazdasági termelők részére, amely az állami intervenció valamely formájához kapcsolódó szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt áll a termőterületek termelésből való kivonásának megakadályozása és/vagy az adott területen a mezőgazdasági termelőket sújtó különleges hátrányok ellentételezése érdekében,

| aa) | támogatási jogosultságok odaítélése a támogatható mezőgazdasági területek 2014-es év tekintetében való bejelentésekor azon mezőgazdasági termelők részére, akiknek az üzeme a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott lehetőséget választó tagállam területén fekszik, és akik nem szereztek támogatási jogosultságot az 1782/2003/EK vagy a 73/2009/EK rendelet, vagy mindkettő alapján; |
| --- | --- |

aa)

támogatási jogosultságok odaítélése a támogatható mezőgazdasági területek 2014-es év tekintetében való bejelentésekor azon mezőgazdasági termelők részére, akiknek az üzeme a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott lehetőséget választó tagállam területén fekszik, és akik nem szereztek támogatási jogosultságot az 1782/2003/EK vagy a 73/2009/EK rendelet, vagy mindkettő alapján;

| ab) | támogatási jogosultságok odaítélése olyan mezőgazdasági termelők részére, akik mezőgazdasági tevékenységüket 2011 után kezdték meg, és akik a tagállamok által objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján meghatározandó bizonyos mezőgazdasági ágazatokban tevékenykednek; |
| --- | --- |

ab)

támogatási jogosultságok odaítélése olyan mezőgazdasági termelők részére, akik mezőgazdasági tevékenységüket 2011 után kezdték meg, és akik a tagállamok által objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján meghatározandó bizonyos mezőgazdasági ágazatokban tevékenykednek;

| ac) | az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok értékének megemelése a támogatási jogosultságok nemzeti vagy regionális egységértékéig azon mezőgazdasági termelők esetében, akik az alaptámogatási rendszerre való átállás eredményeként a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendelettel összhangban őket megillető múltbeli támogatási jogosultságok kis értéke miatt különleges helyzetbe kerülnek, vagy a támogatási jogosultságok megemelése azon mezőgazdasági termelők esetében, akik 2013. december 31-én különleges támogatási jogosultságokkal rendelkeztek; |
| --- | --- |

ac)

az alaptámogatási rendszer szerinti támogatási jogosultságok értékének megemelése a támogatási jogosultságok nemzeti vagy regionális egységértékéig azon mezőgazdasági termelők esetében, akik az alaptámogatási rendszerre való átállás eredményeként a 73/2009/EK rendelet szerinti egységes támogatási rendelettel összhangban őket megillető múltbeli támogatási jogosultságok kis értéke miatt különleges helyzetbe kerülnek, vagy a támogatási jogosultságok megemelése azon mezőgazdasági termelők esetében, akik 2013. december 31-én különleges támogatási jogosultságokkal rendelkeztek;

| ad) | éves kompenzáció nyújtása a mezőgazdasági termelők számára – amely a mezőgazdasági kistermelők esetében további kifizetéssel növelhető – a 73/2009/EK rendelet 7. cikkének(1) bekezdésében előírt 5 000 eurós juttatás megszüntetése miatt, |
| --- | --- |

ad)

éves kompenzáció nyújtása a mezőgazdasági termelők számára – amely a mezőgazdasági kistermelők esetében további kifizetéssel növelhető – a 73/2009/EK rendelet 7. cikkének(1) bekezdésében előírt 5 000 eurós juttatás megszüntetése miatt,

| b) | az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok értékének lineáris növelése nemzeti vagy regionális szinten, ha a nemzeti tartalék egy adott évben meghaladja a 3 %-ot, feltéve, hogy a (4) bekezdés, e bekezdés a) pontja és a (7) bekezdés alapján történő kiosztás céljából továbbra is elegendő mennyiség áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

b)

az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok értékének lineáris növelése nemzeti vagy regionális szinten, ha a nemzeti tartalék egy adott évben meghaladja a 3 %-ot, feltéve, hogy a (4) bekezdés, e bekezdés a) pontja és a (7) bekezdés alapján történő kiosztás céljából továbbra is elegendő mennyiség áll rendelkezésre.

| b) | az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok értékének lineáris növelése nemzeti vagy regionális szinten, ha a nemzeti tartalék egy adott évben meghaladja a 3 %-ot, feltéve, hogy a (4) bekezdés, e bekezdés a) pontja és a (7) bekezdés alapján történő kiosztás céljából továbbra is elegendő mennyiség áll rendelkezésre.
  A tagállamok azonban a támogatási jogosultságok értékének e pont szerinti növelésekor dönthetnek úgy, hogy a lineáris módszer alternatívájaként szolgáló egyéb módszert alkalmaznak. |
| --- | --- |

b)

az alaptámogatási rendszer keretében nyújtandó támogatási jogosultságok értékének lineáris növelése nemzeti vagy regionális szinten, ha a nemzeti tartalék egy adott évben meghaladja a 3 %-ot, feltéve, hogy a (4) bekezdés, e bekezdés a) pontja és a (7) bekezdés alapján történő kiosztás céljából továbbra is elegendő mennyiség áll rendelkezésre.
  A tagállamok azonban a támogatási jogosultságok értékének e pont szerinti növelésekor dönthetnek úgy, hogy a lineáris módszer alternatívájaként szolgáló egyéb módszert alkalmaznak.

(6)   A (4) bekezdés és az (5) bekezdés a) pontja alkalmazása esetén a tagállamok megállapítják a mezőgazdasági termelők részére kiosztott támogatási jogosultságok értékét a kiosztás évére eső nemzeti vagy regionális átlagértékek alapján.

(6)   A (4) bekezdés és az (5) bekezdés a) pontja alkalmazása esetén a tagállamok megállapítják a mezőgazdasági termelők részére kiosztott támogatási jogosultságok értékét a kiosztás évére eső nemzeti vagy regionális átlagértékek alapján.

(7)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő végleges bírósági ítélet vagy egy tagállam illetékes hatóságának végleges igazgatási jogi aktusa értelmében jogosult támogatási jogosultságot kapni vagy a meglévők értékének növelésére, a mezőgazdasági termelő a tagállam által rögzített időpontban megkapja a szóban forgó ítéletben vagy aktusban megállapított számú és értékű támogatási jogosultságot. A 25. és a 26. cikk alkalmazásának figyelembe vételével az említett időpont azonban nem lehet az alaptámogatási rendszer keretében benyújtandó kérelmek benyújtására vonatkozó, az érintett bírósági ítéletnek vagy igazgatási aktusnak az időpontját követő legkésőbbi időpontnál később.

(7)   Amennyiben egy mezőgazdasági termelő végleges bírósági ítélet vagy egy tagállam illetékes hatóságának végleges igazgatási jogi aktusa értelmében jogosult támogatási jogosultságot kapni vagy a meglévők értékének növelésére, a mezőgazdasági termelő a tagállam által rögzített időpontban megkapja a szóban forgó ítéletben vagy aktusban megállapított számú és értékű támogatási jogosultságot. A 25. és a 26. cikk alkalmazásának figyelembevételével az említett időpont azonban nem lehet az alaptámogatási rendszer keretében benyújtandó kérelmek benyújtására vonatkozó, az érintett bírósági ítéletnek vagy igazgatási aktusnak az időpontját követő legkésőbbi időpontnál később.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A mezőgazdasági termelő az alaptámogatási rendszer keretében a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő bejelentés útján, a támogatható hektárszámnak megfelelő támogatási jogosultság abban a tagállamban történő aktiválásával juthat támogatáshoz, ahol azt számára odaítélték. Az aktivált támogatási jogosultságok az így meghatározott összegek éves kifizetésére jogosítanak fel, a pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikk, a 37. cikk (2) bekezdése és az 51. cikk (1) bekezdése szerinti lineáris csökkentések, valamint a(z) .../..../EU rendelet [horizontális rendelet] alapján megállapított csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül. | (1)   A mezőgazdasági termelő az alaptámogatási rendszer keretében a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő bejelentés útján, a támogatható hektárszámnak megfelelő támogatási jogosultság abban a tagállamban történő aktiválásával juthat támogatáshoz, ahol azt számára odaítélték. Az aktivált támogatási jogosultságok az így meghatározott összegek éves kifizetésére jogosítanak fel, a pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikk, a 37. cikk (2) bekezdése és az 51. cikk (1) bekezdése szerinti lineáris csökkentések, valamint a(z) .../..../EU rendelet [horizontális rendelet] alapján megállapított csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül.
  Az első mondattól eltérve a 2013-ban az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok továbbra is alkalmazhatják a modellt az alaptámogatási rendszer végrehajtására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A mezőgazdasági termelő az alaptámogatási rendszer keretében a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő bejelentés útján, a támogatható hektárszámnak megfelelő támogatási jogosultság abban a tagállamban történő aktiválásával juthat támogatáshoz, ahol azt számára odaítélték. Az aktivált támogatási jogosultságok az így meghatározott összegek éves kifizetésére jogosítanak fel, a pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikk, a 37. cikk (2) bekezdése és az 51. cikk (1) bekezdése szerinti lineáris csökkentések, valamint a(z) .../..../EU rendelet [horizontális rendelet] alapján megállapított csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül.

(1)   A mezőgazdasági termelő az alaptámogatási rendszer keretében a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelő bejelentés útján, a támogatható hektárszámnak megfelelő támogatási jogosultság abban a tagállamban történő aktiválásával juthat támogatáshoz, ahol azt számára odaítélték. Az aktivált támogatási jogosultságok az így meghatározott összegek éves kifizetésére jogosítanak fel, a pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikk, a 37. cikk (2) bekezdése és az 51. cikk (1) bekezdése szerinti lineáris csökkentések, valamint a(z) .../..../EU rendelet [horizontális rendelet] alapján megállapított csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül.
  Az első mondattól eltérve a 2013-ban az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok továbbra is alkalmazhatják a modellt az alaptámogatási rendszer végrehajtására.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a tagállamok a támogatható mezőgazdasági terület méretének meghatározásakor a hozam tekintetében kisebb potenciállal rendelkező vagy meghatározott termelésnek helyt adó területek esetében objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján csökkentési együtthatót alkalmazhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában a tagállamok a támogatható mezőgazdasági terület méretének meghatározásakor a hozam tekintetében kisebb potenciállal rendelkező vagy meghatározott termelésnek helyt adó területek esetében objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján csökkentési együtthatót alkalmazhatnak.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben a támogatási jogosultságok földterület nélkül kerülnek értékesítésre, a tagállamok az uniós jog általános elveivel összhangban eljárva dönthetnek úgy, hogy az értékesített támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy hogy egységértéküket csökkentik a nemzeti tartalék javára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben a támogatási jogosultságok földterület nélkül kerülnek értékesítésre, a tagállamok az uniós jog általános elveivel összhangban eljárva dönthetnek úgy, hogy az értékesített támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy hogy egységértéküket csökkentik a nemzeti tartalék javára.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a tagállamok által alkalmazandó kritériumok a támogatási jogosultságok azon mezőgazdasági termelőknek történő kiosztása során, akik 2011-ben nem aktiváltak jogosultságot vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében 2011-ben nem igényeltek támogatást a 21. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a támogatási jogosultságok kiosztása során a 21. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásának esetén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a tagállamok által alkalmazandó kritériumok a támogatási jogosultságok azon mezőgazdasági termelőknek történő kiosztása során, akik 2011-ben nem aktiváltak jogosultságot vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében 2011-ben nem igényeltek támogatást a 21. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a támogatási jogosultságok kiosztása során a 21. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásának esetén;

| e) | a tagállamok által alkalmazandó kritériumok a támogatási jogosultságok azon mezőgazdasági termelőknek történő kiosztása során, akik
  sem 2009-ben, sem 2010-ben, sem
  2011-ben nem aktiváltak jogosultságot vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében
  sem 2009-ben, sem 2010-ben, sem
  2011-ben nem igényeltek támogatást a 21. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a támogatási jogosultságok kiosztása során a 21. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásának esetén
  , kivéve az új mezőgazdasági termelők és a fiatal mezőgazdasági termelők esetében
  ; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok által alkalmazandó kritériumok a támogatási jogosultságok azon mezőgazdasági termelőknek történő kiosztása során, akik
  sem 2009-ben, sem 2010-ben, sem
  2011-ben nem aktiváltak jogosultságot vagy az egységes területalapú támogatási rendszer keretében
  sem 2009-ben, sem 2010-ben, sem
  2011-ben nem igényeltek támogatást a 21. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a támogatási jogosultságok kiosztása során a 21. cikk (3) bekezdésében említett szerződéses átruházási rendelkezés alkalmazásának esetén
  , kivéve az új mezőgazdasági termelők és a fiatal mezőgazdasági termelők esetében
  ;

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a támogatási jogosultságok
  bejelentésével
  és aktiválásával kapcsolatos szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

a támogatási jogosultságok
  bejelentésével
  és aktiválásával kapcsolatos szabályok;

| g) | a támogatási jogosultságok
  bejelentésének tartalmára
  és
  a támogatási jogosultságok
  aktiválásával kapcsolatos
  követelményekre vonatkozó
  szabályok; |
| --- | --- |

g)

a támogatási jogosultságok
  bejelentésének tartalmára
  és
  a támogatási jogosultságok
  aktiválásával kapcsolatos
  követelményekre vonatkozó
  szabályok;

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

1 a fejezet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 28a. cikk |
| | Általános szabályok |
| | (1)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kiegészítő éves támogatást nyújthatnak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek. |
| | (2)
     
  A tagállamok meghatározzák az e rendelkezés szerint támogatható első hektárok számát, amely a mezőgazdasági termelő által a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban aktivált jogosultságok számának felel meg, 50 hektár korlátig. |
| | (3)
     
  E rendelkezés finanszírozása érdekében a tagállamok a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb 30 %-ának megfelelő összeget használnak fel. |
| | (4)
     
  A tagállamok minden évben úgy számítják ki az első hektárok után járó kiegészítő támogatás összegét, hogy a (3) bekezdésben említett összeget elosztják az e támogatásban részesülő hektárok összesített számával. |
| | (5)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak támogatást azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontja után mesterségesen olyan feltételeket teremtettek, amelyek jogosulttá teszik őket az e cikkben említett támogatás igénybevételére. |
| | (6)
     
  A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1), (2) és (3) bekezdésben említett döntéseikről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

28a. cikk

Általános szabályok

(1)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kiegészítő éves támogatást nyújthatnak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult mezőgazdasági termelőknek.

(2)
     
  A tagállamok meghatározzák az e rendelkezés szerint támogatható első hektárok számát, amely a mezőgazdasági termelő által a 26. cikk (1) bekezdésével összhangban aktivált jogosultságok számának felel meg, 50 hektár korlátig.

(3)
     
  E rendelkezés finanszírozása érdekében a tagállamok a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb 30 %-ának megfelelő összeget használnak fel.

(4)
     
  A tagállamok minden évben úgy számítják ki az első hektárok után járó kiegészítő támogatás összegét, hogy a (3) bekezdésben említett összeget elosztják az e támogatásban részesülő hektárok összesített számával.

(5)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak támogatást azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontja után mesterségesen olyan feltételeket teremtettek, amelyek jogosulttá teszik őket az e cikkben említett támogatás igénybevételére.

(6)
     
  A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot az (1), (2) és (3) bekezdésben említett döntéseikről.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 30. cikk | 30. cikk |
| A növénytermesztés diverzifikálása | A növénytermesztés diverzifikálása |
| (1)   Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete meghaladja a
  3
  hektárt
  és azt az év jelentős részében nem teljes egészében (ültetett vagy természetes) fű termesztésére, parlagon hagyott területként vagy árasztásos növénytermesztésére használja,
  a szántóterületen legalább három különböző növénykultúrát kell termesztenie.
  Ezek közül egyik sem teheti ki
  a szántóterület
  kevesebb mint 5 %-át, valamint a
  fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése nem haladhatja meg a szántóterület
  70 %-át
  . | (1)   
  Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete 10 és 30 hektár közötti, a szántóterületen legalább két különböző növénykultúrát kell termesztenie. Ezek közül egyik kiterjedése sem haladhatja meg a szántóterület 80 %-át. |
| | Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete meghaladja a
  30
  hektárt, a szántóterületen legalább három különböző növénykultúrát kell termesztenie
  , kivéve a 62. szélességi körtől északra található mezőgazdasági üzemeket
  .
  A fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése nem haladhatja meg a
  szántóterület
  75 %-át, és a két
  fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése
  együttesen
  nem haladhatja meg a szántóterület
  95 %-át
  . |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a „szántóföldi növénykultúra” fogalmának meghatározására, valamint az egyes szántóföldi növénykultúrák arányának pontos kiszámításával kapcsolatos alkalmazási szabályokra vonatkozóan. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a „szántóföldi növénykultúra” fogalmának meghatározására, valamint az egyes szántóföldi növénykultúrák arányának pontos kiszámításával kapcsolatos alkalmazási szabályokra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

30. cikk

30. cikk

A növénytermesztés diverzifikálása

A növénytermesztés diverzifikálása

(1)   Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete meghaladja a
  3
  hektárt
  és azt az év jelentős részében nem teljes egészében (ültetett vagy természetes) fű termesztésére, parlagon hagyott területként vagy árasztásos növénytermesztésére használja,
  a szántóterületen legalább három különböző növénykultúrát kell termesztenie.
  Ezek közül egyik sem teheti ki
  a szántóterület
  kevesebb mint 5 %-át, valamint a
  fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése nem haladhatja meg a szántóterület
  70 %-át
  .

(1)   
  Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete 10 és 30 hektár közötti, a szántóterületen legalább két különböző növénykultúrát kell termesztenie. Ezek közül egyik kiterjedése sem haladhatja meg a szántóterület 80 %-át.

Annak a mezőgazdasági termelőnek, akinek a szántóterülete meghaladja a
  30
  hektárt, a szántóterületen legalább három különböző növénykultúrát kell termesztenie
  , kivéve a 62. szélességi körtől északra található mezőgazdasági üzemeket
  .
  A fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése nem haladhatja meg a
  szántóterület
  75 %-át, és a két
  fő szántóföldi növénykultúra kiterjedése
  együttesen
  nem haladhatja meg a szántóterület
  95 %-át
  .

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a „szántóföldi növénykultúra” fogalmának meghatározására, valamint az egyes szántóföldi növénykultúrák arányának pontos kiszámításával kapcsolatos alkalmazási szabályokra vonatkozóan.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a „szántóföldi növénykultúra” fogalmának meghatározására, valamint az egyes szántóföldi növénykultúrák arányának pontos kiszámításával kapcsolatos alkalmazási szabályokra vonatkozóan.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 31. cikk | 31. cikk |
| Állandó gyepterület | Állandó gyepterület
  és állandó legelő |
| (1)   A mezőgazdasági
  termelőknek
  állandó gyepterületként
  kell fenntartaniuk
  a mezőgazdasági üzemüknek a(z) .../.../EU rendelet (horizontális rendelet) 74. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelemben a 2014. igénylési év tekintetében ilyenként bejelentett területét (a továbbiakban: állandó gyepterületű referenciaterület). | (1)   A
  tagállamok biztosítják, hogy a
  mezőgazdasági
  összterülethez viszonyítva megmaradjon az
  állandó gyepterületként
  és állandó legelőként használt földterületek aránya. A tagállamok ezt a kötelezettséget nemzeti, regionális vagy szubregionális szinten alkalmazhatják. |
| | Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az állandó gyepterülettel és állandó legelővel borított földterület
  a mezőgazdasági üzemeknek a(z) .../.../EU rendelet (horizontális rendelet) 74. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelemben a 2014. igénylési év tekintetében ilyenként bejelentett területe (a továbbiakban: állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterület). |
| Az állandó gyepterületű referenciaterületet növelni kell abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőnek egyes területeket 2014-ben és/vagy 2015-ben állandó gyepterületté kell alakítania a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 93. cikkében említettek szerint. | Az állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterületet növelni kell abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőnek egyes területeket 2014-ben és/vagy 2015-ben állandó gyepterületté kell alakítania a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 93. cikkében említettek szerint. |
| (2)   
  A mezőgazdasági termelők
  állandó gyepterületű

  referenciaterületük
  legfeljebb
  5 %-át átalakíthatják. Az említett határérték nem alkalmazandó vis maior vagy
  rendkívüli körülmények esetén. | (2)   
  Az
  állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt referenciaterület
  legfeljebb
  5 %-ának átalakítása megengedett, a kötöttszénkészletekkel rendelkező talajok, vizes élőhelyek, valamint féltermészetes gyepek és legelők kivételével.
  Rendkívüli körülmények esetén
  ez az arány 7 %-ra növelhető
  . |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el állandó gyepterületű referenciaterületüknek az (1) bekezdés
  második
  albekezdésében meghatározott növelésével, az állandó gyepterület megújításával, a (2) bekezdésben említett megengedett csökkentés túllépésének esetén a mezőgazdasági terület állandó gyepterületté való átalakításával, valamint földátruházás esetén az állandó gyepterületű referenciaterület módosításával kapcsolatos szabályok megállapítására vonatkozóan. | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterületüknek az (1) bekezdés
  harmadik
  albekezdésében meghatározott növelésével, az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  megújításával, a (2) bekezdésben említett megengedett csökkentés túllépésének esetén a mezőgazdasági terület állandó gyepterületté
  és állandó legelővé
  való átalakításával,
  a (2) bekezdésben említett kivételes körülményekkel,
  valamint földátruházás esetén az állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterület módosításával kapcsolatos szabályok megállapítására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31. cikk

31. cikk

Állandó gyepterület

Állandó gyepterület
  és állandó legelő

(1)   A mezőgazdasági
  termelőknek
  állandó gyepterületként
  kell fenntartaniuk
  a mezőgazdasági üzemüknek a(z) .../.../EU rendelet (horizontális rendelet) 74. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelemben a 2014. igénylési év tekintetében ilyenként bejelentett területét (a továbbiakban: állandó gyepterületű referenciaterület).

(1)   A
  tagállamok biztosítják, hogy a
  mezőgazdasági
  összterülethez viszonyítva megmaradjon az
  állandó gyepterületként
  és állandó legelőként használt földterületek aránya. A tagállamok ezt a kötelezettséget nemzeti, regionális vagy szubregionális szinten alkalmazhatják.

Az első albekezdés alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az állandó gyepterülettel és állandó legelővel borított földterület
  a mezőgazdasági üzemeknek a(z) .../.../EU rendelet (horizontális rendelet) 74. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelemben a 2014. igénylési év tekintetében ilyenként bejelentett területe (a továbbiakban: állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterület).

Az állandó gyepterületű referenciaterületet növelni kell abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőnek egyes területeket 2014-ben és/vagy 2015-ben állandó gyepterületté kell alakítania a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 93. cikkében említettek szerint.

Az állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterületet növelni kell abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelőnek egyes területeket 2014-ben és/vagy 2015-ben állandó gyepterületté kell alakítania a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 93. cikkében említettek szerint.

(2)   
  A mezőgazdasági termelők
  állandó gyepterületű

  referenciaterületük
  legfeljebb
  5 %-át átalakíthatják. Az említett határérték nem alkalmazandó vis maior vagy
  rendkívüli körülmények esetén.

(2)   
  Az
  állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt referenciaterület
  legfeljebb
  5 %-ának átalakítása megengedett, a kötöttszénkészletekkel rendelkező talajok, vizes élőhelyek, valamint féltermészetes gyepek és legelők kivételével.
  Rendkívüli körülmények esetén
  ez az arány 7 %-ra növelhető
  .

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el állandó gyepterületű referenciaterületüknek az (1) bekezdés
  második
  albekezdésében meghatározott növelésével, az állandó gyepterület megújításával, a (2) bekezdésben említett megengedett csökkentés túllépésének esetén a mezőgazdasági terület állandó gyepterületté való átalakításával, valamint földátruházás esetén az állandó gyepterületű referenciaterület módosításával kapcsolatos szabályok megállapítására vonatkozóan.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterületüknek az (1) bekezdés
  harmadik
  albekezdésében meghatározott növelésével, az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  megújításával, a (2) bekezdésben említett megengedett csökkentés túllépésének esetén a mezőgazdasági terület állandó gyepterületté
  és állandó legelővé
  való átalakításával,
  a (2) bekezdésben említett kivételes körülményekkel,
  valamint földátruházás esetén az állandó gyepterületként

  és állandó legelőként használt
  referenciaterület módosításával kapcsolatos szabályok megállapítására vonatkozóan.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 32. cikk | 32. cikk |
| Ökológiai jelentőségű terület | Ökológiai jelentőségű terület |
| (1)   A mezőgazdasági termelőknek gondoskodniuk kell arról, hogy a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott támogatható hektárterületük – az állandó gyepterületű terület kivételével – legalább
  7 %-a
  ökológiai jelentőségű terület, mint például parlagon hagyott terület, terasz, tájképi elem, védelmi sáv, illetve a 25. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített terület legyen. | (1)   
  Amennyiben
  a
  szántóföld 10 hektárnál nagyobb kiterjedésű, a
  mezőgazdasági termelőknek
  e rendelet végrehajtásának első évében
  gondoskodniuk kell arról, hogy a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott támogatható hektárterületük – az állandó gyepterületű
  és állandó legelőként használt, valamint állandó kultúrával borított
  terület kivételével – legalább
  3 %-a
  ökológiai jelentőségű terület, mint például parlagon hagyott terület, terasz, tájképi elem,
  ezen belül sövény, árok, kőfal, szántóföldeken található fa és tó, nitrogénmegkötő növényekkel beültetett földterület,
  védelmi sáv, illetve a 25. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített terület legyen.
  A mezőgazdasági termelők ezt az intézkedést teljes mezőgazdasági üzemükre alkalmazhatják. |
| | A mezőgazdasági termelők ökológiai jelentőségű területet növényvédő szerek vagy műtrágya alkalmazása nélkül használhatnak termelés céljára. |
| | Az első albekezdésben megjelölt százalékos arány 2016. január 1-jével 5 %-ra emelkedik. |
| | (1a)
     
  A Bizottság 2017. március 31-ig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (1) bekezdés szerinti intézkedésekről; ehhez mellékeli a 2018-as évre vonatkozóan adott esetben az (1) bekezdésben említett százalékérték 7 %-ig történő emeléséhez szükséges jogalkotási javaslatokat, a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatás figyelembevételével. |
| | (1b)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok 2016. január 1-jétől dönthetnek úgy, hogy az ökológiai jelentőségű területek kritériumát három százalékpontig regionális szinten alkalmazzák, hogy egymással érintkező ökológiai területeket alakítsanak ki. |
| | (1c)
     
  A mezőgazdasági termelő visszabérelheti az önkormányzattól a területrendezés vagy hasonló folyamatok során köztulajdonba került, ökológiailag értékes mezőgazdasági területet, és ökológiai jelentőségű területként jelölheti ki azt, amennyiben teljesíti az (1) bekezdés feltételeit. |
| | (1d)
     
  Az ökológiai jelentőségű területeket ökológiai jelentőségük alapján súlyozni lehet. A Bizottság a tagállamok által benyújtott súlyozási együtthatókat egyenértékű környezeti és éghajlati teljesítménykritériumok figyelembevételével hagyja jóvá. |
| (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett ökológiai jelentőségű terület típusainak pontosabb meghatározására,
  valamint
  az (1)
  bekezdésben
  említett százalékérték
  betartása céljából
  figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett ökológiai jelentőségű terület típusainak pontosabb meghatározására, az
  e cikk
  (
  1d) bekezdésében említett ökológiai jelentőségű terület különböző típusai által kitett hektárok kiszámítását szolgáló súlyozási együtthatók egész Unióra kiterjedő keretének megállapítására, az e cikk (
  1)
  bekezdésében
  említett százalékérték
  felmérésekor
  figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak kiegészítésére és meghatározására
  , valamint az e cikk (1b) bekezdésében említett regionális szint meghatározására
  vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

32. cikk

32. cikk

Ökológiai jelentőségű terület

Ökológiai jelentőségű terület

(1)   A mezőgazdasági termelőknek gondoskodniuk kell arról, hogy a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott támogatható hektárterületük – az állandó gyepterületű terület kivételével – legalább
  7 %-a
  ökológiai jelentőségű terület, mint például parlagon hagyott terület, terasz, tájképi elem, védelmi sáv, illetve a 25. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített terület legyen.

(1)   
  Amennyiben
  a
  szántóföld 10 hektárnál nagyobb kiterjedésű, a
  mezőgazdasági termelőknek
  e rendelet végrehajtásának első évében
  gondoskodniuk kell arról, hogy a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott támogatható hektárterületük – az állandó gyepterületű
  és állandó legelőként használt, valamint állandó kultúrával borított
  terület kivételével – legalább
  3 %-a
  ökológiai jelentőségű terület, mint például parlagon hagyott terület, terasz, tájképi elem,
  ezen belül sövény, árok, kőfal, szántóföldeken található fa és tó, nitrogénmegkötő növényekkel beültetett földterület,
  védelmi sáv, illetve a 25. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett erdősített terület legyen.
  A mezőgazdasági termelők ezt az intézkedést teljes mezőgazdasági üzemükre alkalmazhatják.

A mezőgazdasági termelők ökológiai jelentőségű területet növényvédő szerek vagy műtrágya alkalmazása nélkül használhatnak termelés céljára.

Az első albekezdésben megjelölt százalékos arány 2016. január 1-jével 5 %-ra emelkedik.

(1a)
     
  A Bizottság 2017. március 31-ig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (1) bekezdés szerinti intézkedésekről; ehhez mellékeli a 2018-as évre vonatkozóan adott esetben az (1) bekezdésben említett százalékérték 7 %-ig történő emeléséhez szükséges jogalkotási javaslatokat, a környezetre és a mezőgazdasági termelésre gyakorolt hatás figyelembevételével.

(1b)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok 2016. január 1-jétől dönthetnek úgy, hogy az ökológiai jelentőségű területek kritériumát három százalékpontig regionális szinten alkalmazzák, hogy egymással érintkező ökológiai területeket alakítsanak ki.

(1c)
     
  A mezőgazdasági termelő visszabérelheti az önkormányzattól a területrendezés vagy hasonló folyamatok során köztulajdonba került, ökológiailag értékes mezőgazdasági területet, és ökológiai jelentőségű területként jelölheti ki azt, amennyiben teljesíti az (1) bekezdés feltételeit.

(1d)
     
  Az ökológiai jelentőségű területeket ökológiai jelentőségük alapján súlyozni lehet. A Bizottság a tagállamok által benyújtott súlyozási együtthatókat egyenértékű környezeti és éghajlati teljesítménykritériumok figyelembevételével hagyja jóvá.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett ökológiai jelentőségű terület típusainak pontosabb meghatározására,
  valamint
  az (1)
  bekezdésben
  említett százalékérték
  betartása céljából
  figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak megállapítására és meghatározására vonatkozóan.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett ökológiai jelentőségű terület típusainak pontosabb meghatározására, az
  e cikk
  (
  1d) bekezdésében említett ökológiai jelentőségű terület különböző típusai által kitett hektárok kiszámítását szolgáló súlyozási együtthatók egész Unióra kiterjedő keretének megállapítására, az e cikk (
  1)
  bekezdésében
  említett százalékérték
  felmérésekor
  figyelembe vehető ökológiai jelentőségű területek egyéb típusainak kiegészítésére és meghatározására
  , valamint az e cikk (1b) bekezdésében említett regionális szint meghatározására
  vonatkozóan.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az (1) bekezdésben említett hektáronkénti támogatás a 35. cikk alkalmazásából eredő összeg és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett azon
  területeken elhelyezkedő
  támogatható hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amelyek esetében a tagállamok e cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek. | (4)   Az (1) bekezdésben említett hektáronkénti támogatás a 35. cikk alkalmazásából eredő összeg és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett azon támogatható hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amely esetében a tagállamok e cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az (1) bekezdésben említett hektáronkénti támogatás a 35. cikk alkalmazásából eredő összeg és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett azon
  területeken elhelyezkedő
  támogatható hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amelyek esetében a tagállamok e cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek.

(4)   Az (1) bekezdésben említett hektáronkénti támogatás a 35. cikk alkalmazásából eredő összeg és a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően bejelentett azon támogatható hektárszám hányadosaként kerül kiszámításra, amely esetében a tagállamok e cikk (2) bekezdésének megfelelően támogatás nyújtásáról döntöttek.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A hektáronkénti kifizetést a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján változtathatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A hektáronkénti kifizetést a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján változtathatják.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 4 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok az első albekezdés alkalmazása esetén meghatározhatják azt az üzemenkénti maximális hektárszámot, amelyet a kifizetéshez figyelembe kell venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok az első albekezdés alkalmazása esetén meghatározhatják azt az üzemenkénti maximális hektárszámot, amelyet a kifizetéshez figyelembe kell venni.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés alapján az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó mértékének megfelelően a Bizottság
  végrehajtási aktusok útján
  évente meghatározza a szóban forgó támogatásnak megfelelő felső határt.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (2)   Az (1) bekezdés alapján az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó mértékének megfelelően a Bizottság
  felhatalmazást kap, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  évente meghatározza a szóban forgó támogatásnak megfelelő felső határt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés alapján az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó mértékének megfelelően a Bizottság
  végrehajtási aktusok útján
  évente meghatározza a szóban forgó támogatásnak megfelelő felső határt.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdés alapján az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó mértékének megfelelően a Bizottság
  felhatalmazást kap, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  évente meghatározza a szóban forgó támogatásnak megfelelő felső határt.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 36. cikk | 36. cikk |
| Általános szabályok | Általános szabályok |
| (1)   A tagállamok éves támogatást nyújtanak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőknek. | (1)   A tagállamok
  az e fejezetben meghatározott feltételekkel összhangban
  éves támogatást nyújtanak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőknek. |
| (2)   E fejezet alkalmazásában „fiatal mezőgazdasági termelő”: | (2)   E fejezet alkalmazásában „fiatal mezőgazdasági termelő”: |
| a) | olyan természetes személy, aki mezőgazdasági üzem vezetőjeként először kezd gazdálkodni, vagy aki az alaptámogatási rendszer keretében a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 73. cikkének (1) bekezdésében említett kérelem első benyújtását megelőző öt évben már gazdálkodott, és |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

36. cikk

36. cikk

Általános szabályok

Általános szabályok

(1)   A tagállamok éves támogatást nyújtanak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőknek.

(1)   A tagállamok
  az e fejezetben meghatározott feltételekkel összhangban
  éves támogatást nyújtanak az 1. fejezetben említett alaptámogatási rendszer szerinti támogatásra jogosult fiatal mezőgazdasági termelőknek.

(2)   E fejezet alkalmazásában „fiatal mezőgazdasági termelő”:

(2)   E fejezet alkalmazásában „fiatal mezőgazdasági termelő”:

a)

olyan természetes személy, aki mezőgazdasági üzem vezetőjeként először kezd gazdálkodni, vagy aki az alaptámogatási rendszer keretében a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 73. cikkének (1) bekezdésében említett kérelem első benyújtását megelőző öt évben már gazdálkodott, és

| a) | olyan természetes személy, aki mezőgazdasági üzem vezetőjeként először kezd gazdálkodni, vagy aki az alaptámogatási rendszer keretében a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 73. cikkének (1) bekezdésében említett kérelem első benyújtását megelőző öt évben már gazdálkodott, és |
| --- | --- |

a)

olyan természetes személy, aki mezőgazdasági üzem vezetőjeként először kezd gazdálkodni, vagy aki az alaptámogatási rendszer keretében a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 73. cikkének (1) bekezdésében említett kérelem első benyújtását megelőző öt évben már gazdálkodott, és

| b) | aki az a) pontban említett kérelem benyújtásának időpontjában nem töltötte be a 40. életévét. |
| --- | --- |

b)

aki az a) pontban említett kérelem benyújtásának időpontjában nem töltötte be a 40. életévét.

| b) | aki az a) pontban említett kérelem benyújtásának időpontjában nem töltötte be a 40. életévét. |
| --- | --- |

b)

aki az a) pontban említett kérelem benyújtásának időpontjában nem töltötte be a 40. életévét.

| ba) | A tagállamok előírhatnak a fiatal mezőgazdasági termelők által teljesítendő további objektív és megkülönböztetésmentes feltételeket, különösen megfelelő készségeket, tapasztalatot és/vagy képzési követelményeket. |
| --- | --- |

ba)

A tagállamok előírhatnak a fiatal mezőgazdasági termelők által teljesítendő további objektív és megkülönböztetésmentes feltételeket, különösen megfelelő készségeket, tapasztalatot és/vagy képzési követelményeket.

(3)   A pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikkben említett lineáris csökkentés, valamint a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 65. cikke alapján kiszabott csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás nyújtása évente, a támogatási jogosultságok mezőgazdasági termelő által történő aktiválásával történik.

(3)   A pénzügyi fegyelem, a támogatás fokozatos csökkentése és maximalizálása, a 7. cikkben említett lineáris csökkentés, valamint a(z) .../.../EU rendelet [horizontális rendelet] 65. cikke alapján kiszabott csökkentések és kizárások alkalmazásának sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésében említett támogatás nyújtása évente, a támogatási jogosultságok mezőgazdasági termelő által történő aktiválásával történik.

(4)   Az (1) bekezdésben említett támogatás mezőgazdasági termelőként legfeljebb öt éves időtartamra nyújtható. Ebből az időtartamból le kell vonni a tevékenység megkezdése és a (2) bekezdés a) pontjában említett első kérelembenyújtás között eltelt évek számát.

(4)   Az (1) bekezdésben említett támogatás mezőgazdasági termelőként legfeljebb öt éves időtartamra nyújtható. Ebből az időtartamból le kell vonni a tevékenység megkezdése és a (2) bekezdés a) pontjában említett első kérelembenyújtás között eltelt évek számát.

(5)   A tagállamok minden évben kiszámítják az (1) bekezdésben említett támogatás összegét oly módon, hogy a
  mezőgazdasági termelő birtokában lévő
  támogatási jogosultságok átlagértéke 25 %-ának megfelelő számot megszorozzák a termelő által a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően aktivált jogosultságok számával.

(5)   A tagállamok minden évben kiszámítják az (1) bekezdésben említett támogatás összegét oly módon, hogy a támogatási jogosultságok
  érintett tagállamban vagy régióban érvényes
  átlagértéke 25 %-ának megfelelő számot megszorozzák a termelő által a 26. cikk (1) bekezdésének megfelelően aktivált jogosultságok számával.

Az első albekezdés alkalmazásában a tagállamok
  a figyelembe veendő aktivált támogatási jogosultságok számára vonatkozóan betartják a következő felső határokat:

Az első albekezdés alkalmazásában a tagállamok
  megállapítanak egy határt, amely legfeljebb 100 hektár lehet.

| a) | azokban a tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott átlagos mérete legfeljebb 25 hektár, legfeljebb 25, |
| --- | --- |

a)

azokban a tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott átlagos mérete legfeljebb 25 hektár, legfeljebb 25,

| b) | azokban a tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott átlagos mérete meghaladja a 25 hektárt, legalább 25, de az átlagos méretnél nem nagyobb. |
| --- | --- |

b)

azokban a tagállamokban, ahol a mezőgazdasági üzemek VI. mellékletben meghatározott átlagos mérete meghaladja a 25 hektárt, legalább 25, de az átlagos méretnél nem nagyobb.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre – különösen a jogi személyben közreműködő egy vagy több természetes személyre a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott korhatár alkalmazására – vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén egy jogi személy jogosultnak tekinthető arra, hogy az (1) bekezdésben említett támogatásban részesüljön.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre – különösen a jogi személyben közreműködő egy vagy több természetes személyre a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott korhatár alkalmazására – vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén egy jogi személy jogosultnak tekinthető arra, hogy az (1) bekezdésben említett támogatásban részesüljön.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 37. cikk | 37. cikk |
| Pénzügyi rendelkezések | Pénzügyi rendelkezések |
| (1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ
  egy bizonyos százalékát, amely nem haladhatja meg
  a
  2 %-ot, a
  36. cikkben említett támogatás finanszírozására fordítják.
  A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékértékről. | (1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ
  2 %-át
  a 36. cikkben említett támogatás finanszírozására fordítják. |
| | Amennyiben a 36. cikkben említett támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékérték a 2 %-ot nem éri el, a tagállamok a vonatkozó összegek fennmaradó részét a nemzeti tartalék támogatási jogosultságainak lineáris értéknövelésére különíthetik el, a 23. cikk (4) bekezdésével összhangban kiemelten kezelve a fiatal mezőgazdasági termelőket és az új mezőgazdasági termelőket. |
| | Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy megnövelik az első albekezdésben említett százalékértéket, hogy kiválasztott kedvezményezetteket nemzeti szinten, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kiemelten kezeljenek. Az erre vonatkozó döntésről 2013. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot. |
| A tagállamok a becsült százalékértéket 2016. augusztus 1-jéig, 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják. A tagállamok a felülvizsgált százalékértékről 2016. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot. | A tagállamok a
  36. cikkben említett támogatás finanszírozásához szükséges,
  becsült százalékértéket 2016. augusztus 1-jéig, 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják. A tagállamok a felülvizsgált százalékértékről 2016. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot. |
| (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott maximum 2 % sérelme nélkül abban az esetben, ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ nem éri el a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-át, a tagállamok lineárisan csökkentik az összes mezőgazdasági termelőnek a 25. cikknek megfelelően járó valamennyi kifizetést. | (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott maximum 2 % sérelme nélkül abban az esetben, ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ nem éri el a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-át, a tagállamok lineárisan csökkentik az összes mezőgazdasági termelőnek a 25. cikknek megfelelően járó valamennyi kifizetést. |
| (3)   Ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-ának felel meg, a tagállamok az említett felső határ betartása érdekében lineárisan csökkentik a 36. cikknek megfelelően fizetendő összegeket. | (3)   Ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-ának felel meg, a tagállamok az említett felső határ betartása érdekében lineárisan csökkentik a 36. cikknek megfelelően fizetendő összegeket. |
| (4)   A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően a tagállamok által bejelentett becsült százalékérték alapján végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a 36. cikkben említett támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (4)   A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően a tagállamok által bejelentett becsült százalékérték alapján végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a 36. cikkben említett támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

37. cikk

37. cikk

Pénzügyi rendelkezések

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ
  egy bizonyos százalékát, amely nem haladhatja meg
  a
  2 %-ot, a
  36. cikkben említett támogatás finanszírozására fordítják.
  A tagállamok 2013. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot a támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékértékről.

(1)   A tagállamok a II. mellékletben megállapított éves nemzeti felső határ
  2 %-át
  a 36. cikkben említett támogatás finanszírozására fordítják.

Amennyiben a 36. cikkben említett támogatás finanszírozásához szükséges becsült százalékérték a 2 %-ot nem éri el, a tagállamok a vonatkozó összegek fennmaradó részét a nemzeti tartalék támogatási jogosultságainak lineáris értéknövelésére különíthetik el, a 23. cikk (4) bekezdésével összhangban kiemelten kezelve a fiatal mezőgazdasági termelőket és az új mezőgazdasági termelőket.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy megnövelik az első albekezdésben említett százalékértéket, hogy kiválasztott kedvezményezetteket nemzeti szinten, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kiemelten kezeljenek. Az erre vonatkozó döntésről 2013. augusztus 1-jéig értesíteni kell a Bizottságot.

A tagállamok a becsült százalékértéket 2016. augusztus 1-jéig, 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják. A tagállamok a felülvizsgált százalékértékről 2016. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot.

A tagállamok a
  36. cikkben említett támogatás finanszírozásához szükséges,
  becsült százalékértéket 2016. augusztus 1-jéig, 2017. január 1-jével kezdődő hatállyal felülvizsgálhatják. A tagállamok a felülvizsgált százalékértékről 2016. augusztus 1-jéig értesítik a Bizottságot.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott maximum 2 % sérelme nélkül abban az esetben, ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ nem éri el a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-át, a tagállamok lineárisan csökkentik az összes mezőgazdasági termelőnek a 25. cikknek megfelelően járó valamennyi kifizetést.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott maximum 2 % sérelme nélkül abban az esetben, ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ nem éri el a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-át, a tagállamok lineárisan csökkentik az összes mezőgazdasági termelőnek a 25. cikknek megfelelően járó valamennyi kifizetést.

(3)   Ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-ának felel meg, a tagállamok az említett felső határ betartása érdekében lineárisan csökkentik a 36. cikknek megfelelően fizetendő összegeket.

(3)   Ha egy tagállamban egy adott évben alkalmazott támogatás teljes összege meghaladja a (4) bekezdés alapján meghatározott felső határt és ha a szóban forgó felső határ a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ 2 %-ának felel meg, a tagállamok az említett felső határ betartása érdekében lineárisan csökkentik a 36. cikknek megfelelően fizetendő összegeket.

(4)   A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően a tagállamok által bejelentett becsült százalékérték alapján végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a 36. cikkben említett támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A Bizottság az (1) bekezdésnek megfelelően a tagállamok által bejelentett becsült százalékérték alapján végrehajtási aktusok útján évente meghatározza a 36. cikkben említett támogatásra vonatkozó megfelelő felső határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Termeléstől függő támogatás a
  következő
  ágazatoknak és termékek után nyújtható
  : gabonafélék, olajnövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, héjas gyümölcsűek, burgonyakeményítő, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, valamint rövid rotációs idejű sarjerdő
  . | Termeléstől függő támogatás a
  halászati termékek kivételével a Szerződés I. mellékletében felsorolt
  ágazatoknak és termékek után nyújtható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Termeléstől függő támogatás a
  következő
  ágazatoknak és termékek után nyújtható
  : gabonafélék, olajnövények, nagymagvú hüvelyesek, len, kender, rizs, héjas gyümölcsűek, burgonyakeményítő, tej és tejtermékek, magvak, juh- és kecskehús, marha- és borjúhús, olívaolaj, selyemhernyó, szárított takarmány, komló, cukorrépa, cukornád és cikória, gyümölcs és zöldség, valamint rövid rotációs idejű sarjerdő
  .

Termeléstől függő támogatás a
  halászati termékek kivételével a Szerződés I. mellékletében felsorolt
  ágazatoknak és termékek után nyújtható.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A termeléstől függő támogatásra szánt előirányzatokat mindenekelőtt olyan termékek számára kell elkülöníteni, amelyek a 2010–2013-as időszakban a 73/2009/EK rendelet 68., 101. és 111. cikkében foglaltaknak megfelelően termeléstől függő támogatásban részesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A termeléstől függő támogatásra szánt előirányzatokat mindenekelőtt olyan termékek számára kell elkülöníteni, amelyek a 2010–2013-as időszakban a 73/2009/EK rendelet 68., 101. és 111. cikkében foglaltaknak megfelelően termeléstől függő támogatásban részesültek.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok az e rendelet III. címének 1. fejezetében említett alaptámogatástól függetlenül a 2010-ben különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők számára a 73/2009/EK rendelet 60. és 65. cikkével összhangban termeléstől függő támogatást adhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok az e rendelet III. címének 1. fejezetében említett alaptámogatástól függetlenül a 2010-ben különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők számára a 73/2009/EK rendelet 60. és 65. cikkével összhangban termeléstől függő támogatást adhatnak.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tagállamok termeléstől függő támogatást nyújthatnak azoknak az állattartó gazdálkodóknak, akik nem maguk birtokolják az általuk gazdálkodásra használt föld nagy részét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)
     
  A tagállamok termeléstől függő támogatást nyújthatnak azoknak az állattartó gazdálkodóknak, akik nem maguk birtokolják az általuk gazdálkodásra használt föld nagy részét.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó átmeneti intézkedések meghatározására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3c)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó átmeneti intézkedések meghatározására.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdéstől eltérően a termeléstől függő támogatások nyújtásának határa kiterjeszthető a meglévő termelési szint fenntartásán túl is, amennyiben a termeléstől függő támogatás környezetvédelmi célú. Az érintett tagállam állapítja meg e határt a meghatározott környezetvédelmi célkitűzések vagy kihívások függvényében. Az így megállapított határértékről a 40. cikk szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, és azt a 41. cikk szerint kell jóváhagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérően a termeléstől függő támogatások nyújtásának határa kiterjeszthető a meglévő termelési szint fenntartásán túl is, amennyiben a termeléstől függő támogatás környezetvédelmi célú. Az érintett tagállam állapítja meg e határt a meghatározott környezetvédelmi célkitűzések vagy kihívások függvényében. Az így megállapított határértékről a 40. cikk szerint tájékoztatni kell a Bizottságot, és azt a 41. cikk szerint kell jóváhagyni.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a termeléstől függő önkéntes támogatás alkalmazásának első évét megelőző év augusztus 1-jéig úgy dönthetnek, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb
  5 %-át
  a termeléstől függő önkéntes támogatás finanszírozására fordítják. | (1)   A tagállamok a termeléstől függő önkéntes támogatás alkalmazásának első évét megelőző év augusztus 1-jéig úgy dönthetnek, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb
  15 %-át
  a termeléstől függő önkéntes támogatás finanszírozására fordítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a termeléstől függő önkéntes támogatás alkalmazásának első évét megelőző év augusztus 1-jéig úgy dönthetnek, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb
  5 %-át
  a termeléstől függő önkéntes támogatás finanszírozására fordítják.

(1)   A tagállamok a termeléstől függő önkéntes támogatás alkalmazásának első évét megelőző év augusztus 1-jéig úgy dönthetnek, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határuk legfeljebb
  15 %-át
  a termeléstől függő önkéntes támogatás finanszírozására fordítják.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A nemzeti felső határra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett százalékértéket három százalékponttal emelni lehet azon tagállamok esetében, amelyek úgy döntenek, hogy a II. mellékletben meghatározott nemzeti felső határuk legalább 3 %-át e fejezet értelmében fehérjenövények termesztésének támogatására fordítják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A nemzeti felső határra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett százalékértéket három százalékponttal emelni lehet azon tagállamok esetében, amelyek úgy döntenek, hogy a II. mellékletben meghatározott nemzeti felső határuk legalább 3 %-át e fejezet értelmében fehérjenövények termesztésének támogatására fordítják.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ legfeljebb 10 %-át használják fel, feltéve, hogy: | törölve |
| a) | 2013. december 31-ig a 73/2009/EK rendelet V. címében meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazták, vagy az említett rendelet 111. cikke szerinti intézkedéseket finanszíroztak, vagy az említett rendelet 69. cikkének (5) bekezdésében, illetve Málta esetében a 69. cikk (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik rájuk; és/vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ legfeljebb 10 %-át használják fel, feltéve, hogy:

törölve

a)

2013. december 31-ig a 73/2009/EK rendelet V. címében meghatározott egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazták, vagy az említett rendelet 111. cikke szerinti intézkedéseket finanszíroztak, vagy az említett rendelet 69. cikkének (5) bekezdésében, illetve Málta esetében a 69. cikk (1) bekezdésében meghatározott eltérés vonatkozik rájuk; és/vagy

| b) | a 2010–2013 közötti időszakban legalább egy évig a 73/2009/EK rendelet III., IV. és V. címében – a IV. cím 1. fejezete 6. szakaszának a kivételével – meghatározott közvetlen kifizetésekre rendelkezésre álló összeg több, mint 5 %-át a 73/2009/EK rendelet III. címe 2. fejezetének 2. szakaszában meghatározott intézkedések, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i–iv. alpontjában, valamint b) és e) pontjában meghatározott támogatás, vagy az említett rendelet IV. címének 1. fejezete – a 6. szakasz kivételével – szerinti intézkedések finanszírozására használták fel. |
| --- | --- |

b)

a 2010–2013 közötti időszakban legalább egy évig a 73/2009/EK rendelet III., IV. és V. címében – a IV. cím 1. fejezete 6. szakaszának a kivételével – meghatározott közvetlen kifizetésekre rendelkezésre álló összeg több, mint 5 %-át a 73/2009/EK rendelet III. címe 2. fejezetének 2. szakaszában meghatározott intézkedések, az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdése a) pontjának i–iv. alpontjában, valamint b) és e) pontjában meghatározott támogatás, vagy az említett rendelet IV. címének 1. fejezete – a 6. szakasz kivételével – szerinti intézkedések finanszírozására használták fel.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok 2016. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az (1)
  , (2)
  és
  (3)
  bekezdés alapján hozott döntésüket és úgy dönthetnek, hogy 2017-től kezdődő hatállyal: | (4)   A tagállamok 2016. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az (1) és
  az (1a)
  bekezdés alapján hozott döntésüket és úgy dönthetnek, hogy 2017-től kezdődő hatállyal: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A tagállamok 2016. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az (1)
  , (2)
  és
  (3)
  bekezdés alapján hozott döntésüket és úgy dönthetnek, hogy 2017-től kezdődő hatállyal:

(4)   A tagállamok 2016. augusztus 1-jéig felülvizsgálhatják az (1) és
  az (1a)
  bekezdés alapján hozott döntésüket és úgy dönthetnek, hogy 2017-től kezdődő hatállyal:

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megnövelik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1) és
  a (2)
  bekezdés alapján meghatározott százalékértéket, valamint – adott esetben – módosítják a támogatásnyújtási feltételeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

megnövelik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1) és
  a (2)
  bekezdés alapján meghatározott százalékértéket, valamint – adott esetben – módosítják a támogatásnyújtási feltételeket;

| a) | megnövelik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1) és
  az (1a)
  bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt, valamint – adott esetben – módosítják a támogatási feltételeket; |
| --- | --- |

a)

megnövelik – adott esetben az ott meghatározott kereteken belül – az (1) és
  az (1a)
  bekezdés alapján meghatározott százalékos arányt, valamint – adott esetben – módosítják a támogatási feltételeket;

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó arányát illetően az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően hozott döntés alapján a Bizottság
  végrehajtási aktusok útján évente meghatározza
  a támogatásra vonatkozó megfelelő felső
  határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (5)   Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó arányát illetően az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően hozott döntés alapján a Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a támogatásra vonatkozó megfelelő felső
  határ évente történő meghatározása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó arányát illetően az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően hozott döntés alapján a Bizottság
  végrehajtási aktusok útján évente meghatározza
  a támogatásra vonatkozó megfelelő felső
  határt. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó arányát illetően az (1)–(4) bekezdésnek megfelelően hozott döntés alapján a Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a támogatásra vonatkozó megfelelő felső
  határ évente történő meghatározása érdekében.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

39 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 39a. cikk |
| | Választható kiegészítő nemzeti támogatás |
| | (1)
     
  Azok a tagállamok, amelyek a 38. cikk értelmében a termeléstől függő támogatás anyatehén-tenyésztő ágazatban való bevezetése mellett döntenek, az ugyanazon naptári évben odaítélt, termeléstől függő támogatáson felül kiegészítő nemzeti támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági termelőknek. |
| | (2)
     
  A tagállamok a termeléstől függő támogatással kapcsolatos tájékoztatással egy időben és azonos módon tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket e kiegészítő nemzeti támogatás odaítélésének feltételeiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

39a. cikk

Választható kiegészítő nemzeti támogatás

(1)
     
  Azok a tagállamok, amelyek a 38. cikk értelmében a termeléstől függő támogatás anyatehén-tenyésztő ágazatban való bevezetése mellett döntenek, az ugyanazon naptári évben odaítélt, termeléstől függő támogatáson felül kiegészítő nemzeti támogatást nyújthatnak a mezőgazdasági termelőknek.

(2)
     
  A tagállamok a termeléstől függő támogatással kapcsolatos tájékoztatással egy időben és azonos módon tájékoztatják a mezőgazdasági termelőket e kiegészítő nemzeti támogatás odaítélésének feltételeiről.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  végrehajtási
  jogi
  aktusok útján jóváhagyja
  a 39. cikk (
  3) bekezdésében vagy – adott esetben – a 39. cikk (
  4) bekezdésének a) pontjában említett
  döntést
  abban az esetben, ha az érintett régióban vagy ágazatban az alábbi igények egyike jelentkezik: | (1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el
  a 39. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett
  döntés jóváhagyása céljából
  abban az esetben, ha az érintett régióban vagy ágazatban az alábbi igények egyike jelentkezik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság
  végrehajtási
  jogi
  aktusok útján jóváhagyja
  a 39. cikk (
  3) bekezdésében vagy – adott esetben – a 39. cikk (
  4) bekezdésének a) pontjában említett
  döntést
  abban az esetben, ha az érintett régióban vagy ágazatban az alábbi igények egyike jelentkezik:

(1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadjon el
  a 39. cikk (4) bekezdésének a) pontjában említett
  döntés jóváhagyása céljából
  abban az esetben, ha az érintett régióban vagy ágazatban az alábbi igények egyike jelentkezik:

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 47. cikk | 47. cikk |
| Általános szabályok | Általános szabályok |
| (1)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik 2014-ben a 21. cikk alapján kiosztott támogatási jogosultsággal rendelkeznek és megfelelnek a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumkövetelményeknek,
  választhatják azt, hogy
  az ebben a címben meghatározott feltételekkel egyszerűsített rendszerben
  , a továbbiakban:
  mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszerben vesznek részt
  . | (1)   
  A tagállamok egyszerűsített mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert hozhatnak létre az ebben a címben megállapított feltételekkel. Ha egy tagállam ilyen rendszert alkalmaz, akkor

  azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik 2014-ben a 21. cikk alapján kiosztott támogatási jogosultsággal rendelkeznek és megfelelnek a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumkövetelményeknek,
  részt kell venniük
  az ebben a címben meghatározott feltételekkel egyszerűsített rendszerben („mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszer”)
  . |
| | A III. és IV. címnek megfelelően 1 500 eurónál kisebb összegű támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők automatikusan bekerülnek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerbe. |
| (2)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések felváltják a III. és IV. cím alapján nyújtandó kifizetéseket. | (2)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések felváltják a III. és IV. cím alapján nyújtandó kifizetéseket. |
| (3)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők mentesülnek a III. cím 2. fejezetében meghatározott mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása alól. | (3)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők mentesülnek a III. cím 2. fejezetében meghatározott mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása alól. |
| (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontjától kezdve kizárólag azzal a céllal megosztották a mezőgazdasági üzemüket, hogy részesüljenek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akik mezőgazdasági üzeme a megosztás eredményeképpen jött létre. | (4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontjától kezdve kizárólag azzal a céllal megosztották a mezőgazdasági üzemüket, hogy részesüljenek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akik mezőgazdasági üzeme a megosztás eredményeképpen jött létre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

47. cikk

47. cikk

Általános szabályok

Általános szabályok

(1)   Azok a mezőgazdasági termelők, akik 2014-ben a 21. cikk alapján kiosztott támogatási jogosultsággal rendelkeznek és megfelelnek a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumkövetelményeknek,
  választhatják azt, hogy
  az ebben a címben meghatározott feltételekkel egyszerűsített rendszerben
  , a továbbiakban:
  mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszerben vesznek részt
  .

(1)   
  A tagállamok egyszerűsített mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert hozhatnak létre az ebben a címben megállapított feltételekkel. Ha egy tagállam ilyen rendszert alkalmaz, akkor

  azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik 2014-ben a 21. cikk alapján kiosztott támogatási jogosultsággal rendelkeznek és megfelelnek a 10. cikk (1) bekezdésében meghatározott minimumkövetelményeknek,
  részt kell venniük
  az ebben a címben meghatározott feltételekkel egyszerűsített rendszerben („mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszer”)
  .

A III. és IV. címnek megfelelően 1 500 eurónál kisebb összegű támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők automatikusan bekerülnek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerbe.

(2)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések felváltják a III. és IV. cím alapján nyújtandó kifizetéseket.

(2)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében nyújtott kifizetések felváltják a III. és IV. cím alapján nyújtandó kifizetéseket.

(3)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők mentesülnek a III. cím 2. fejezetében meghatározott mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása alól.

(3)   A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők mentesülnek a III. cím 2. fejezetében meghatározott mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazása alól.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontjától kezdve kizárólag azzal a céllal megosztották a mezőgazdasági üzemüket, hogy részesüljenek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akik mezőgazdasági üzeme a megosztás eredményeképpen jött létre.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne kapjanak kifizetést azok a mezőgazdasági termelők, akikről kiderül, hogy az e rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat közzétételi időpontjától kezdve kizárólag azzal a céllal megosztották a mezőgazdasági üzemüket, hogy részesüljenek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből. Ez azokra a mezőgazdasági termelőkre is alkalmazandó, akik mezőgazdasági üzeme a megosztás eredményeképpen jött létre.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 48. cikk | 48. cikk |
| Részvétel | Részvétel |
| Azok a mezőgazdasági termelőknek, akik részt kívánnak venni a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben,
  2014. október 15-ig
  erre vonatkozó kérelmet kell benyújtaniuk
  . | A nemzeti hatóságok
  2014. október 15-ig
  eljuttatják a Bizottságnak a 47
  .
  cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági termelők jegyzékét. |
| Azok a mezőgazdasági termelők, akik
  2014. október 15-ig nem kérelmezték részvételüket vagy
  az említett időpont után úgy döntenek, hogy már nem kívánnak részt venni a
  szóban forgó
  rendszerben, vagy kiválasztásra kerültek a .../.../EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtott támogatásra, többé nem jogosultak részt venni a rendszerben. | Azok a
  47. cikk (1) bekezdésében említett
  mezőgazdasági termelők, akik az említett időpont után úgy döntenek, hogy már nem kívánnak részt venni a
  mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszerben, vagy kiválasztásra kerültek a .../.../EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtott támogatásra, többé nem jogosultak részt venni a rendszerben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

48. cikk

48. cikk

Részvétel

Részvétel

Azok a mezőgazdasági termelőknek, akik részt kívánnak venni a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben,
  2014. október 15-ig
  erre vonatkozó kérelmet kell benyújtaniuk
  .

A nemzeti hatóságok
  2014. október 15-ig
  eljuttatják a Bizottságnak a 47
  .
  cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági termelők jegyzékét.

Azok a mezőgazdasági termelők, akik
  2014. október 15-ig nem kérelmezték részvételüket vagy
  az említett időpont után úgy döntenek, hogy már nem kívánnak részt venni a
  szóban forgó
  rendszerben, vagy kiválasztásra kerültek a .../.../EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtott támogatásra, többé nem jogosultak részt venni a rendszerben.

Azok a
  47. cikk (1) bekezdésében említett
  mezőgazdasági termelők, akik az említett időpont után úgy döntenek, hogy már nem kívánnak részt venni a
  mezőgazdasági kistermelői támogatási
  rendszerben, vagy kiválasztásra kerültek a .../.../EU rendelet [a vidékfejlesztésről szóló rendelet] 20. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében nyújtott támogatásra, többé nem jogosultak részt venni a rendszerben.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 49. cikk | 49. cikk |
| A támogatás összege | A támogatás összege |
| (1)   A tagállamok a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében meghatározzák az éves kifizetés összegét, amely az alábbi szintek egyikének felel meg a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően: | (1)   A tagállamok a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében meghatározzák az éves kifizetés összegét, amely az alábbi szintek egyikének felel meg a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően: |
| a) | kedvezményezettenként az átlagos nemzeti kifizetés 15 %-át nem meghaladó összeg, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

49. cikk

49. cikk

A támogatás összege

A támogatás összege

(1)   A tagállamok a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében meghatározzák az éves kifizetés összegét, amely az alábbi szintek egyikének felel meg a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően:

(1)   A tagállamok a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer tekintetében meghatározzák az éves kifizetés összegét, amely az alábbi szintek egyikének felel meg a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően:

a)

kedvezményezettenként az átlagos nemzeti kifizetés 15 %-át nem meghaladó összeg,

| a) | kedvezményezettenként az átlagos nemzeti kifizetés
  25 %-át
  nem meghaladó összeg, |
| --- | --- |

a)

kedvezményezettenként az átlagos nemzeti kifizetés
  25 %-át
  nem meghaladó összeg,

| b) | a hektáronkénti átlagos nemzeti kifizetésnek megfelelő összeg és a hektárszámnak megfelelő szám – amely legfeljebb
  három
  lehet – szorzata. |
| --- | --- |

b)

a hektáronkénti átlagos nemzeti kifizetésnek megfelelő összeg és a hektárszámnak megfelelő szám – amely legfeljebb
  három
  lehet – szorzata.

| b) | a hektáronkénti átlagos nemzeti kifizetésnek megfelelő összeg és a hektárszámnak megfelelő szám – amely legfeljebb
  öt
  lehet – szorzata. |
| --- | --- |

b)

a hektáronkénti átlagos nemzeti kifizetésnek megfelelő összeg és a hektárszámnak megfelelő szám – amely legfeljebb
  öt
  lehet – szorzata.

Az első albekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az éves kifizetés összege annak az összegnek feleljen meg, amelyre a mezőgazdasági termelő a 18., 29., 34., 36. és 38. cikk értelmében jogosult lenne abban az évben, amelyben belép a rendszerbe, ez az összeg azonban nem haladhatja meg az 1 500 eurót.

Az első albekezdés a) pontjában említett nemzeti átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre meghatározott nemzeti felső határ és a 21. cikk (1) bekezdése értelmében támogatási jogosultságban részesült mezőgazdasági termelők száma alapján.

Az első albekezdés a) pontjában említett nemzeti átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre meghatározott nemzeti felső határ és a 21. cikk (1) bekezdése értelmében támogatási jogosultságban részesült mezőgazdasági termelők száma alapján.

Az első albekezdés b) pontjában említett nemzeti átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre meghatározott nemzeti felső határ és a 2014-ben a 26. cikknek megfelelően bejelentett támogatható hektárszám alapján.

Az első albekezdés b) pontjában említett nemzeti átlagot a tagállam állapítja meg a II. mellékletben a 2019. naptári évre meghatározott nemzeti felső határ és a 2014-ben a 26. cikknek megfelelően bejelentett támogatható hektárszám alapján.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg nem lehet 500 EUR-nál kevesebb, valamint
  1 000 EUR-nál
  több. Az 51. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül abban az esetben, ha az (1) bekezdés alkalmazása eredményeképpen kapott összeg 500 EUR-nál kisebb, illetve
  1 000 EUR-nál
  nagyobb, az összeget fel kell kerekíteni a minimális összegre, illetve le kell kerekíteni a maximális összegre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett összeg nem lehet 500 EUR-nál kevesebb, valamint
  1 500 EUR-nál
  több. Az 51. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül abban az esetben, ha az (1) bekezdés alkalmazása eredményeképpen kapott összeg 500 EUR-nál kisebb, illetve
  1 500 EUR-nál
  nagyobb, az összeget fel kell kerekíteni a minimális összegre, illetve le kell kerekíteni a maximális összegre.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az (1) bekezdésben említett összeg Horvátország, Ciprus és Málta esetében 500 EUR-nál kisebb is lehet, de legalább 200 EUR-nak kell lennie.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve az (1) bekezdésben említett összeg Horvátország, Ciprus és Málta esetében 500 EUR-nál kisebb is lehet, de legalább 200 EUR-nak kell lennie.

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 51. cikk | 51. cikk |
| Pénzügyi rendelkezések | Pénzügyi rendelkezések |
| (1)   Az e címben említett támogatás finanszírozása céljából a tagállamok annak az összegnek megfelelő összeget, amelyre a mezőgazdasági kistermelő a III. cím 1. fejezetében említett alaptámogatásként, a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásként, valamint – adott esetben – a III. cím 3. fejezetében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásként, a III. cím 4. fejezetében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásként és a IV. címben említett termeléstől függő támogatásként jogosult lenne, levonják az érintett támogatásokra rendelkezésre álló teljes összegből. | (1)   Az e címben említett támogatás finanszírozása céljából a tagállamok annak az összegnek megfelelő összeget, amelyre a mezőgazdasági kistermelő a III. cím 1. fejezetében említett alaptámogatásként, a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásként, valamint – adott esetben – a III. cím 3. fejezetében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásként, a III. cím 4. fejezetében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásként és a IV. címben említett termeléstől függő támogatásként jogosult lenne, levonják az érintett támogatásokra rendelkezésre álló teljes összegből. |
| A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó valamennyi kifizetés összege és az első albekezdésnek megfelelően finanszírozott teljes összeg közötti különbség finanszírozása a 25. cikknek megfelelően nyújtandó összes kifizetésre alkalmazott lineáris csökkentés alkalmazásával történik. | A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó valamennyi kifizetés összege és az első albekezdésnek megfelelően finanszírozott teljes összeg közötti különbség finanszírozása a 25. cikknek megfelelően nyújtandó összes kifizetésre alkalmazott lineáris csökkentés alkalmazásával történik. |
| | Azok a tagállamok, amelyek élnek a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, regionális szinten különböző csökkentési rátákat alkalmazhatnak. |
| Azok a szempontok, amelyek alapján az első albekezdésben említett összegek megállapításra kerülnek, a mezőgazdasági termelő a támogatási rendszerben való részvételének teljes időtartama alatt változatlanok maradnak. | Azok a szempontok, amelyek alapján az első albekezdésben említett összegek megállapításra kerülnek, a mezőgazdasági termelő a támogatási rendszerben való részvételének teljes időtartama alatt változatlanok maradnak. |
| (2)   Ha a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó kifizetések teljes összege meghaladja a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ
  10 %-át
  , a tagállamok a szóban forgó százalékérték betartása érdekében lineárisan csökkentik az e címnek megfelelően fizetendő összegeket. | (2)   Ha a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó kifizetések teljes összege meghaladja a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ
  15 %-át
  , a tagállamok a szóban forgó százalékérték betartása érdekében lineárisan csökkentik az e címnek megfelelően fizetendő összegeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

51. cikk

51. cikk

Pénzügyi rendelkezések

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az e címben említett támogatás finanszírozása céljából a tagállamok annak az összegnek megfelelő összeget, amelyre a mezőgazdasági kistermelő a III. cím 1. fejezetében említett alaptámogatásként, a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásként, valamint – adott esetben – a III. cím 3. fejezetében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásként, a III. cím 4. fejezetében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásként és a IV. címben említett termeléstől függő támogatásként jogosult lenne, levonják az érintett támogatásokra rendelkezésre álló teljes összegből.

(1)   Az e címben említett támogatás finanszírozása céljából a tagállamok annak az összegnek megfelelő összeget, amelyre a mezőgazdasági kistermelő a III. cím 1. fejezetében említett alaptámogatásként, a III. cím 2. fejezetében említett, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatásként, valamint – adott esetben – a III. cím 3. fejezetében említett, a hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatásként, a III. cím 4. fejezetében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatásként és a IV. címben említett termeléstől függő támogatásként jogosult lenne, levonják az érintett támogatásokra rendelkezésre álló teljes összegből.

A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó valamennyi kifizetés összege és az első albekezdésnek megfelelően finanszírozott teljes összeg közötti különbség finanszírozása a 25. cikknek megfelelően nyújtandó összes kifizetésre alkalmazott lineáris csökkentés alkalmazásával történik.

A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó valamennyi kifizetés összege és az első albekezdésnek megfelelően finanszírozott teljes összeg közötti különbség finanszírozása a 25. cikknek megfelelően nyújtandó összes kifizetésre alkalmazott lineáris csökkentés alkalmazásával történik.

Azok a tagállamok, amelyek élnek a 20. cikk (1) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, regionális szinten különböző csökkentési rátákat alkalmazhatnak.

Azok a szempontok, amelyek alapján az első albekezdésben említett összegek megállapításra kerülnek, a mezőgazdasági termelő a támogatási rendszerben való részvételének teljes időtartama alatt változatlanok maradnak.

Azok a szempontok, amelyek alapján az első albekezdésben említett összegek megállapításra kerülnek, a mezőgazdasági termelő a támogatási rendszerben való részvételének teljes időtartama alatt változatlanok maradnak.

(2)   Ha a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó kifizetések teljes összege meghaladja a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ
  10 %-át
  , a tagállamok a szóban forgó százalékérték betartása érdekében lineárisan csökkentik az e címnek megfelelően fizetendő összegeket.

(2)   Ha a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében járó kifizetések teljes összege meghaladja a II. mellékletben meghatározott éves nemzeti felső határ
  15 %-át
  , a tagállamok a szóban forgó százalékérték betartása érdekében lineárisan csökkentik az e címnek megfelelően fizetendő összegeket.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok,

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok,

törölve

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok révén elfogadja
  a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható, egyedi problémák
  megoldására szolgáló intézkedéseket
  . Az ilyen
  intézkedések
  eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. | (1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható egyedi problémák
  megoldása érdekében
  . Az ilyen
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok révén elfogadja
  a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható, egyedi problémák
  megoldására szolgáló intézkedéseket
  . Az ilyen
  intézkedések
  eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat az 56. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 55. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható egyedi problémák
  megoldása érdekében
  . Az ilyen
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
  eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  kapcsolatos, kellően indokolt
  rendkívül sürgős
  esetben a Bizottság az 56
  . cikk
  (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el
  . | (2)   
  Ha
  az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  kapcsolatban
  rendkívül sürgős
  okokból szükséges, az 55a
  .
  cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e
  cikk
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  kapcsolatos, kellően indokolt
  rendkívül sürgős
  esetben a Bizottság az 56
  . cikk
  (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el
  .

(2)   
  Ha
  az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  kapcsolatban
  rendkívül sürgős
  okokból szükséges, az 55a
  .
  cikkben előírt eljárás alkalmazandó az e
  cikk
  értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra
  .

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  az e rendelet hatályba lépésétől számított határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben
  említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  elfogadására. | (2)   A Bizottság
  [...] cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól
  az e rendelet hatálybalépésétől
  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság
  az e rendelet hatályba lépésétől számított határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben
  említett felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok
  elfogadására.

(2)   A Bizottság
  [...] cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól
  az e rendelet hatálybalépésétől
  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

55 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 55a. cikk |
| | Sürgősségi eljárás |
| | (1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait. |
| | (2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 55. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

55a. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus haladéktalanul hatályba lép és alkalmazandó, amennyiben nem emelnek ellene kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az Európai Parlament és a Tanács felhatalmazáson alapuló jogi aktusról való értesítése tartalmazza a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 55. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a felhatalmazáson alapuló jogi aktust.

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

58 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 58a. cikk |
| | Jelentéstétel |
| | A Bizottság 2017. március 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat fűz a jelentéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

58a. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság 2017. március 1-jéig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, és szükség esetén megfelelő jogalkotási javaslatokat fűz a jelentéshez.

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet

A Bizottság által javasolt szöveg

| (ezer EUR-ban) |
| --- |
| Naptári év | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 és az azt követő évek |
| Belgium | 553 521 | 544 065 | 534 632 | 525 205 | 525 205 | 525 205 |
| Bulgária | 655 661 | 737 164 | 810 525 | 812 106 | 812 106 | 812 106 |
| Cseh Köztársaság | 892 698 | 891 875 | 891 059 | 890 229 | 890 229 | 890 229 |
| Dánia | 942 931 | 931 719 | 920 534 | 909 353 | 909 353 | 909 353 |
| Németország | 5 275 876 | 5 236 176 | 5 196 585 | 5 156 970 | 5 156 970 | 5 156 970 |
| Észtország | 108 781 | 117 453 | 126 110 | 134 749 | 134 749 | 134 749 |
| Írország | 1 240 652 | 1 239 027 | 1 237 413 | 1 235 779 | 1 235 779 | 1 235 779 |
| Görögország | 2 099 920 | 2 071 481 | 2 043 111 | 2 014 751 | 2 014 751 | 2 014 751 |
| Spanyolország | 4 934 910 | 4 950 726 | 4 966 546 | 4 988 380 | 4 988 380 | 4 988 380 |
| Franciaország | 7 732 611 | 7 694 854 | 7 657 219 | 7 619 511 | 7 619 511 | 7 619 511 |
| Horvátország | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Olaszország | 4 023 865 | 3 963 007 | 3 902 289 | 3 841 609 | 3 841 609 | 3 841 609 |
| Ciprus | 52 273 | 51 611 | 50 950 | 50 290 | 50 290 | 50 290 |
| Lettország | 163 261 | 181 594 | 199 895 | 218 159 | 218 159 | 218 159 |
| Litvánia | 396 499 | 417 127 | 437 720 | 458 267 | 458 267 | 458 267 |
| Luxemburg | 34 313 | 34 250 | 34 187 | 34 123 | 34 123 | 34 123 |
| Magyarország | 1 298 104 | 1 296 907 | 1 295 721 | 1 294 513 | 1 294 513 | 1 294 513 |
| Málta | 5 316 | 5 183 | 5 050 | 4 917 | 4 917 | 4 917 |
| Hollandia | 806 975 | 792 131 | 777 320 | 762 521 | 762 521 | 762 521 |
| Ausztria | 707 503 | 706 850 | 706 204 | 705 546 | 705 546 | 705 546 |
| Lengyelország | 3 038 969 | 3 066 519 | 3 094 039 | 3 121 451 | 3 121 451 | 3 121 451 |
| Portugália | 573 046 | 585 655 | 598 245 | 610 800 | 610 800 | 610 800 |
| Románia | 1 472 005 | 1 692 450 | 1 895 075 | 1 939 357 | 1 939 357 | 1 939 357 |
| Szlovénia | 141 585 | 140 420 | 139 258 | 138 096 | 138 096 | 138 096 |
| Szlovákia | 386 744 | 391 862 | 396 973 | 402 067 | 402 067 | 402 067 |
| Finnország | 533 932 | 534 315 | 534 700 | 535 075 | 535 075 | 535 075 |
| Svédország | 710 853 | 711 798 | 712 747 | 713 681 | 713 681 | 713 681 |
| Egyesült Királyság | 3 624 384 | 3 637 210 | 3 650 038 | 3 662 774 | 3 662 774 | 3 662 774 |

(ezer EUR-ban)

Naptári év

2014

2015

2016

2017

2018

2019 és az azt követő évek

Belgium

553 521

544 065

534 632

525 205

525 205

525 205

Bulgária

655 661

737 164

810 525

812 106

812 106

812 106

Cseh Köztársaság

892 698

891 875

891 059

890 229

890 229

890 229

Dánia

942 931

931 719

920 534

909 353

909 353

909 353

Németország

5 275 876

5 236 176

5 196 585

5 156 970

5 156 970

5 156 970

Észtország

108 781

117 453

126 110

134 749

134 749

134 749

Írország

1 240 652

1 239 027

1 237 413

1 235 779

1 235 779

1 235 779

Görögország

2 099 920

2 071 481

2 043 111

2 014 751

2 014 751

2 014 751

Spanyolország

4 934 910

4 950 726

4 966 546

4 988 380

4 988 380

4 988 380

Franciaország

7 732 611

7 694 854

7 657 219

7 619 511

7 619 511

7 619 511

Horvátország

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Olaszország

4 023 865

3 963 007

3 902 289

3 841 609

3 841 609

3 841 609

Ciprus

52 273

51 611

50 950

50 290

50 290

50 290

Lettország

163 261

181 594

199 895

218 159

218 159

218 159

Litvánia

396 499

417 127

437 720

458 267

458 267

458 267

Luxemburg

34 313

34 250

34 187

34 123

34 123

34 123

Magyarország

1 298 104

1 296 907

1 295 721

1 294 513

1 294 513

1 294 513

Málta

5 316

5 183

5 050

4 917

4 917

4 917

Hollandia

806 975

792 131

777 320

762 521

762 521

762 521

Ausztria

707 503

706 850

706 204

705 546

705 546

705 546

Lengyelország

3 038 969

3 066 519

3 094 039

3 121 451

3 121 451

3 121 451

Portugália

573 046

585 655

598 245

610 800

610 800

610 800

Románia

1 472 005

1 692 450

1 895 075

1 939 357

1 939 357

1 939 357

Szlovénia

141 585

140 420

139 258

138 096

138 096

138 096

Szlovákia

386 744

391 862

396 973

402 067

402 067

402 067

Finnország

533 932

534 315

534 700

535 075

535 075

535 075

Svédország

710 853

711 798

712 747

713 681

713 681

713 681

Egyesült Királyság

3 624 384

3 637 210

3 650 038

3 662 774

3 662 774

3 662 774

Módosítás

| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 és az azt követő évek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 554 701 | 548 646 | 542 261 | 535 640 | 535 640 | 535 640 |
| Bulgária | 657 571 | 735 055 | 805 495 | 814 887 | 814 887 | 814 887 |
| Cseh Köztársaság | 891 307 | 892 742 | 893 686 | 894 054 | 894 054 | 894 054 |
| Dánia | 940 086 | 929 824 | 919 002 | 907 781 | 907 781 | 907 781 |
| Németország | 5 237 224 | 5 180 053 | 5 119 764 | 5 057 253 | 5 057 253 | 5 057 253 |
| Észtország | 113 168 | 125 179 | 137 189 | 149 199 | 149 199 | 149 199 |
| Írország | 1 236 214 | 1 235 165 | 1 233 425 | 1 230 939 | 1 230 939 | 1 230 939 |
| Görögország | 2 098 834 | 2 075 923 | 2 051 762 | 2 026 710 | 2 026 710 | 2 026 710 |
| Spanyolország | 4 939 152 | 4 957 834 | 4 973 833 | 4 986 451 | 4 986 451 | 4 986 451 |
| Franciaország | 7 655 794 | 7 572 222 | 7 484 090 | 7 392 712 | 7 392 712 | 7 392 712 |
| Horvátország | 111 900 | 130 550 | 149 200 | 186 500 | 223 800 | 261 100 |
| Olaszország | 4 024 567 | 3 980 634 | 3 934 305 | 3 886 268 | 3 886 268 | 3 886 268 |
| Ciprus | 52 155 | 51 585 | 50 985 | 50 362 | 50 362 | 50 362 |
| Lettország | 176 500 | 206 565 | 236 630 | 266 695 | 266 695 | 266 695 |
| Litvánia | 402 952 | 426 070 | 449 189 | 472 307 | 472 307 | 472 307 |
| Luxemburg | 33 943 | 33 652 | 33 341 | 33 015 | 33 015 | 33 015 |
| Magyarország | 1 295 776 | 1 297 535 | 1 298 579 | 1 298 791 | 1 298 791 | 1 298 791 |
| Málta | 5 365 | 5 306 | 5 244 | 5 180 | 5 180 | 5 180 |
| Hollandia | 809 722 | 800 883 | 791 561 | 781 897 | 781 897 | 781 897 |
| Ausztria | 706 071 | 706 852 | 707 242 | 707 183 | 707 183 | 707 183 |
| Lengyelország | 3 079 652 | 3 115 887 | 3 152 121 | 3 188 356 | 3 188 356 | 3 188 356 |
| Portugália | 582 466 | 598 550 | 614 635 | 630 719 | 630 719 | 630 719 |
| Románia | 1 485 801 | 1 707 131 | 1 928 460 | 2 002 237 | 2 002 237 | 2 002 237 |
| Szlovénia | 140 646 | 139 110 | 137 491 | 135 812 | 135 812 | 135 812 |
| Szlovákia | 391 608 | 397 576 | 403 543 | 409 511 | 409 511 | 409 511 |
| Finnország | 533 451 | 535 518 | 537 295 | 538 706 | 538 706 | 538 706 |
| Svédország | 709 922 | 712 820 | 715 333 | 717 357 | 717 357 | 717 357 |
| Egyesült Királyság | 3 652 541 | 3 655 113 | 3 657 684 | 3 660 255 | 3 660 255 | 3 660 255 |

2014

2015

2016

2017

2018

2019 és az azt követő évek

Belgium

554 701

548 646

542 261

535 640

535 640

535 640

Bulgária

657 571

735 055

805 495

814 887

814 887

814 887

Cseh Köztársaság

891 307

892 742

893 686

894 054

894 054

894 054

Dánia

940 086

929 824

919 002

907 781

907 781

907 781

Németország

5 237 224

5 180 053

5 119 764

5 057 253

5 057 253

5 057 253

Észtország

113 168

125 179

137 189

149 199

149 199

149 199

Írország

1 236 214

1 235 165

1 233 425

1 230 939

1 230 939

1 230 939

Görögország

2 098 834

2 075 923

2 051 762

2 026 710

2 026 710

2 026 710

Spanyolország

4 939 152

4 957 834

4 973 833

4 986 451

4 986 451

4 986 451

Franciaország

7 655 794

7 572 222

7 484 090

7 392 712

7 392 712

7 392 712

Horvátország

111 900

130 550

149 200

186 500

223 800

261 100

Olaszország

4 024 567

3 980 634

3 934 305

3 886 268

3 886 268

3 886 268

Ciprus

52 155

51 585

50 985

50 362

50 362

50 362

Lettország

176 500

206 565

236 630

266 695

266 695

266 695

Litvánia

402 952

426 070

449 189

472 307

472 307

472 307

Luxemburg

33 943

33 652

33 341

33 015

33 015

33 015

Magyarország

1 295 776

1 297 535

1 298 579

1 298 791

1 298 791

1 298 791

Málta

5 365

5 306

5 244

5 180

5 180

5 180

Hollandia

809 722

800 883

791 561

781 897

781 897

781 897

Ausztria

706 071

706 852

707 242

707 183

707 183

707 183

Lengyelország

3 079 652

3 115 887

3 152 121

3 188 356

3 188 356

3 188 356

Portugália

582 466

598 550

614 635

630 719

630 719

630 719

Románia

1 485 801

1 707 131

1 928 460

2 002 237

2 002 237

2 002 237

Szlovénia

140 646

139 110

137 491

135 812

135 812

135 812

Szlovákia

391 608

397 576

403 543

409 511

409 511

409 511

Finnország

533 451

535 518

537 295

538 706

538 706

538 706

Svédország

709 922

712 820

715 333

717 357

717 357

717 357

Egyesült Királyság

3 652 541

3 655 113

3 657 684

3 660 255

3 660 255

3 660 255

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/294 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/294

---

P7_TA(2013)0085

Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet (határozat az intézményközi tárgyalások megnyitásáról)

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0626/3 – C7-0339/2011 – (COM (2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD) – 2013/2529(RSP))

(2016/C 036/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

mivel a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésül szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

határoz az intézményközi tárgyalások megnyitásáról a következő tárgyalási megbízatás alapján:

MEGBÍZATÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel a Számvevőszék véleményére



   (1)



  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel a Számvevőszék véleményére



   (1)



  ,

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére



   (2)



  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére



   (2)



  ,

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közlemény meghatározza a lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat a 2013 utáni közös agrárpolitika vonatkozásában. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló
  , [...]-i .../.../EU [COM(2010)799]
  tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”). A reform hatókörére tekintettel helyénvaló
  a(z) [COM(2010)799]
  rendeletet hatályon kívül helyezni és az egységes közös piacszervezésről szóló új rendelettel felváltani. A reform keretében indokolt a – különösen az egynél több mezőgazdasági ágazatot érintő – rendelkezéseket a lehetőségekhez mérten összehangolni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni, többek között annak biztosításával, hogy az intézkedések nem alapvető rendelkezéseit a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhassa. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

„A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közlemény meghatározza a lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat a 2013 utáni közös agrárpolitika vonatkozásában. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló
  , [...]-i .../.../EU [COM(2010)799]
  tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”). A reform hatókörére tekintettel helyénvaló
  a(z) [COM(2010)799]
  rendeletet hatályon kívül helyezni és az egységes közös piacszervezésről szóló új rendelettel felváltani. A reform keretében indokolt a – különösen az egynél több mezőgazdasági ágazatot érintő – rendelkezéseket a lehetőségekhez mérten összehangolni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni, többek között annak biztosításával, hogy az intézkedések nem alapvető rendelkezéseit a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhassa.

| (1) | „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közlemény meghatározza a lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat a 2013 utáni közös agrárpolitika vonatkozásában. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló
  1234/2007/EK
  tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”). A reform hatókörére tekintettel helyénvaló
  az 1234/2007/EK
  rendeletet hatályon kívül helyezni és az egységes közös piacszervezésről szóló új rendelettel felváltani. A reform keretében indokolt a – különösen az egynél több mezőgazdasági ágazatot érintő – rendelkezéseket a lehetőségekhez mérten összehangolni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni, többek között annak biztosításával, hogy az intézkedések nem alapvető rendelkezéseit a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhassa.
  A reformnak továbbá folytatnia kell az előző reformok által kijelölt utat a versenyképesség-növelés és a piacorientáció irányába. |
| --- | --- |

(1)

„A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának szóló bizottsági közlemény meghatározza a lehetséges kihívásokat, célkitűzéseket és irányvonalakat a 2013 utáni közös agrárpolitika vonatkozásában. Az említett közleményről folyó vitára tekintettel 2014. január 1-jével esedékes a KAP reformja. A reformnak ki kell terjednie a KAP valamennyi fő eszközére, többek között a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló
  1234/2007/EK
  tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”). A reform hatókörére tekintettel helyénvaló
  az 1234/2007/EK
  rendeletet hatályon kívül helyezni és az egységes közös piacszervezésről szóló új rendelettel felváltani. A reform keretében indokolt a – különösen az egynél több mezőgazdasági ágazatot érintő – rendelkezéseket a lehetőségekhez mérten összehangolni, ésszerűsíteni és egyszerűsíteni, többek között annak biztosításával, hogy az intézkedések nem alapvető rendelkezéseit a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhassa.
  A reformnak továbbá folytatnia kell az előző reformok által kijelölt utat a versenyképesség-növelés és a piacorientáció irányába.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | E rendeletet az élelmezésbiztonság uniós szakpolitikai keretének (COM(2010)0127) fejlesztési együttműködési célkitűzéseivel összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel annak biztosítására, hogy a KAP-intézkedések ne veszélyeztessék a fejlődő országok élelmiszer-termelési kapacitását és hosszú távú élelmezésbiztonságát, valamint lakosságuk azon képességét, hogy élelmiszerekből önellátóak legyenek, teljesítve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerinti, az Unió fejlesztési együttműködési politikájának célkitűzéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

E rendeletet az élelmezésbiztonság uniós szakpolitikai keretének (COM(2010)0127) fejlesztési együttműködési célkitűzéseivel összhangban kell végrehajtani, különös tekintettel annak biztosítására, hogy a KAP-intézkedések ne veszélyeztessék a fejlődő országok élelmiszer-termelési kapacitását és hosszú távú élelmezésbiztonságát, valamint lakosságuk azon képességét, hogy élelmiszerekből önellátóak legyenek, teljesítve az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerinti, az Unió fejlesztési együttműködési politikájának célkitűzéseit.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A közös agrárpolitika egyik legfontosabb célja az élelmezésbiztonság és -önellátás garantálása a tagállamokban, amely magában foglalja a termeléssel kapcsolatos szabályozási és elosztási rendszerek szükségességét, amelyek lehetővé teszik az országok és régiók számára, hogy termelésüket úgy alakítsák, hogy szükség szerint ki tudják elégíteni saját igényeiket. Emellett alapvető fontosságú az erőviszonyok egyensúlyának a termelők javára történő helyreállítása az élelmiszerláncon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A közös agrárpolitika egyik legfontosabb célja az élelmezésbiztonság és -önellátás garantálása a tagállamokban, amely magában foglalja a termeléssel kapcsolatos szabályozási és elosztási rendszerek szükségességét, amelyek lehetővé teszik az országok és régiók számára, hogy termelésüket úgy alakítsák, hogy szükség szerint ki tudják elégíteni saját igényeiket. Emellett alapvető fontosságú az erőviszonyok egyensúlyának a termelők javára történő helyreállítása az élelmiszerláncon belül.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (2) | Az e rendelettel létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Meg kell határozni azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében ez a hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(2)

Az e rendelettel létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Meg kell határozni azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében ez a hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a vonatkozó dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére vonatkozóan. Az egyértelműség érdekében, amikor a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, e rendeletnek kifejezetten utalnia kell arra a tényre, hogy az említett bekezdés alapján a Tanács fogad majd el intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére vonatkozóan. Az egyértelműség érdekében, amikor a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, e rendeletnek kifejezetten utalnia kell arra a tényre, hogy az említett bekezdés alapján a Tanács fogad majd el intézkedéseket.

törölve

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Ennek a rendeletnek az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét tartalmaznia kell. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése
  bizonyos esetekben
  elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Ennek a rendeletnek az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét tartalmaznia kell. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése
  bizonyos esetekben
  elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez.

| (4) | Ennek a rendeletnek az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét tartalmaznia kell. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése
  általános szabályként
  elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez. |
| --- | --- |

(4)

Ennek a rendeletnek az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét tartalmaznia kell. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése
  általános szabályként
  elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Figyelembe kell venni az Európai Bizottságnak a jövőbeli közös agrárpolitikára vonatkozó célkitűzéseit, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, az élelmiszerbiztonság, a mezőgazdasági tevékenység egész Európa területén való fenntartása, a kiegyensúlyozott regionális fejlesztés, az európai mezőgazdasági ágazatok versenyképessége és a KAP egyszerűsítése tekintetében egyaránt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Figyelembe kell venni az Európai Bizottságnak a jövőbeli közös agrárpolitikára vonatkozó célkitűzéseit, a természeti erőforrások fenntartható kezelése, az élelmiszerbiztonság, a mezőgazdasági tevékenység egész Európa területén való fenntartása, a kiegyensúlyozott regionális fejlesztés, az európai mezőgazdasági ágazatok versenyképessége és a KAP egyszerűsítése tekintetében egyaránt.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Különösen fontos a mezőgazdasági termelőkre nézve a közös agrárpolitika végrehajtására vonatkozó adminisztratív szabályok egyszerűsítése, anélkül, hogy ez a helyi és regionális sajátosságok figyelmen kívül hagyásával a kritériumok túlzott mértékű egységesítéséhez vezetne. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Különösen fontos a mezőgazdasági termelőkre nézve a közös agrárpolitika végrehajtására vonatkozó adminisztratív szabályok egyszerűsítése, anélkül, hogy ez a helyi és regionális sajátosságok figyelmen kívül hagyásával a kritériumok túlzott mértékű egységesítéséhez vezetne.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | E rendelet
  és a Szerződés 43. cikke értelmében elfogadott más jogi aktusok utalnak
  a kombinált nómenklatúra szerinti árumegnevezésekre, és
  hivatkoznak
  az ott szereplő vámtarifaszámokra és alszámokra. A közös vámtarifa szerinti nómenklatúra módosítása szükségessé teheti
  a szóban forgó rendeletek
  ennek megfelelő technikai kiigazítását. A
  Bizottság számára lehetővé kell tenni,
  hogy
  az említett kiigazítások elvégzése céljából végrehajtási intézkedéseket
  fogadjon el. Az egyértelműség és az egyszerűség érdekében a mezőgazdasági termékekre alkalmazott, közös vámtarifa szerinti nómenklatúra kiigazítására vonatkozó eljárásról szóló, 1979. február 5-i 234/79/EGK tanácsi rendeletet, amely jelenleg a szóban forgó felhatalmazásról rendelkezik, célszerű hatályon kívül helyezni és
  a felhatalmazást
  e rendeletbe
  belefoglaln
  i. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

E rendelet
  és a Szerződés 43. cikke értelmében elfogadott más jogi aktusok utalnak
  a kombinált nómenklatúra szerinti árumegnevezésekre, és
  hivatkoznak
  az ott szereplő vámtarifaszámokra és alszámokra. A közös vámtarifa szerinti nómenklatúra módosítása szükségessé teheti
  a szóban forgó rendeletek
  ennek megfelelő technikai kiigazítását. A
  Bizottság számára lehetővé kell tenni,
  hogy
  az említett kiigazítások elvégzése céljából végrehajtási intézkedéseket
  fogadjon el. Az egyértelműség és az egyszerűség érdekében a mezőgazdasági termékekre alkalmazott, közös vámtarifa szerinti nómenklatúra kiigazítására vonatkozó eljárásról szóló, 1979. február 5-i 234/79/EGK tanácsi rendeletet, amely jelenleg a szóban forgó felhatalmazásról rendelkezik, célszerű hatályon kívül helyezni és
  a felhatalmazást
  e rendeletbe
  belefoglaln
  i.

| (7) | E rendelet
  utal
  a kombinált nómenklatúra szerinti árumegnevezésekre, és
  hivatkozik
  az ott szereplő vámtarifaszámokra és alszámokra. A közös vámtarifa szerinti nómenklatúra módosítása szükségessé teheti
  e rendelet
  ennek megfelelő technikai kiigazítását. A
  Bizottságot fel kell hatalmazni,
  hogy
  a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
  fogadjon el. Az egyértelműség és az egyszerűség érdekében a mezőgazdasági termékekre alkalmazott, közös vámtarifa szerinti nómenklatúra kiigazítására vonatkozó eljárásról szóló, 1979. február 5-i 234/79/EGK tanácsi rendeletet, amely jelenleg a szóban forgó felhatalmazásról rendelkezik, célszerű hatályon kívül helyezni és
  új kiigazítási eljárást belefoglalni
  e rendeletbe. |
| --- | --- |

(7)

E rendelet
  utal
  a kombinált nómenklatúra szerinti árumegnevezésekre, és
  hivatkozik
  az ott szereplő vámtarifaszámokra és alszámokra. A közös vámtarifa szerinti nómenklatúra módosítása szükségessé teheti
  e rendelet
  ennek megfelelő technikai kiigazítását. A
  Bizottságot fel kell hatalmazni,
  hogy
  a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
  fogadjon el. Az egyértelműség és az egyszerűség érdekében a mezőgazdasági termékekre alkalmazott, közös vámtarifa szerinti nómenklatúra kiigazítására vonatkozó eljárásról szóló, 1979. február 5-i 234/79/EGK tanácsi rendeletet, amely jelenleg a szóban forgó felhatalmazásról rendelkezik, célszerű hatályon kívül helyezni és
  új kiigazítási eljárást belefoglalni
  e rendeletbe.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az e termékekre vonatkozó gazdasági évek meghatározása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az e termékekre vonatkozó gazdasági évek meghatározása tekintetében.

törölve

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Az állami piaci intervenciót kizárólag abból a célból szabad sürgősségi intézkedésként végrehajtani, hogy az európai piacon kialakuló ideiglenes növekvő kereslet esetén stabilizálja a rendkívüli áringadozást. Az állami piaci intervenciót nem szabad a termelés strukturális többletének stabilizálására használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Az állami piaci intervenciót kizárólag abból a célból szabad sürgősségi intézkedésként végrehajtani, hogy az európai piacon kialakuló ideiglenes növekvő kereslet esetén stabilizálja a rendkívüli áringadozást. Az állami piaci intervenciót nem szabad a termelés strukturális többletének stabilizálására használni.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében az előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között, valamint az utóbbiakat meghatározni, különösen annak egyértelművé tételével, hogy csak az állami intervenció céljából meghatározott intervenciós ár felel meg a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 3. melléklete 8. pontjának első mondatában említett alkalmazott szabályozott árnak (árkülönbözet-támogatás).
  Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni
  , hogy a piaci intervenció nem csak állami intervenció formájában valósulhat meg, hanem előre meghatározott árak alkalmazása nélkül, más formában is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében az előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között, valamint az utóbbiakat meghatározni, különösen annak egyértelművé tételével, hogy csak az állami intervenció céljából meghatározott intervenciós ár felel meg a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 3. melléklete 8. pontjának első mondatában említett alkalmazott szabályozott árnak (árkülönbözet-támogatás).
  Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni
  , hogy a piaci intervenció nem csak állami intervenció formájában valósulhat meg, hanem előre meghatározott árak alkalmazása nélkül, más formában is.

| (13) | Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében az előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között, valamint az utóbbiakat meghatározni, különösen annak egyértelművé tételével, hogy csak az állami intervenció céljából meghatározott intervenciós ár felel meg a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 3. melléklete 8. pontjának első mondatában említett alkalmazott szabályozott árnak (árkülönbözet-támogatás).
  Megjegyzendő továbbá
  , hogy a piaci intervenció nem csak állami intervenció
  és magántárolási támogatás
  formájában valósulhat meg, hanem
  részben vagy teljes egészében
  előre meghatározott árak alkalmazása nélkül, más formában is. |
| --- | --- |

(13)

Az egyértelműség és az átláthatóság érdekében az előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között, valamint az utóbbiakat meghatározni, különösen annak egyértelművé tételével, hogy csak az állami intervenció céljából meghatározott intervenciós ár felel meg a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 3. melléklete 8. pontjának első mondatában említett alkalmazott szabályozott árnak (árkülönbözet-támogatás).
  Megjegyzendő továbbá
  , hogy a piaci intervenció nem csak állami intervenció
  és magántárolási támogatás
  formájában valósulhat meg, hanem
  részben vagy teljes egészében
  előre meghatározott árak alkalmazása nélkül, más formában is.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az intervenciós rendszernek célszerű az egyes érintett ágazatok tekintetében a korábbi közös piacszervezés keretében alkalmazott gyakorlat és megszerzett tapasztalatok alapján
  az év bizonyos időszakaiban
  rendelkezésre állnia, és
  ezen időszakok alatt
  vagy állandó jelleggel vagy a piaci árak függvényében működnie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az intervenciós rendszernek célszerű az egyes érintett ágazatok tekintetében a korábbi közös piacszervezés keretében alkalmazott gyakorlat és megszerzett tapasztalatok alapján
  az év bizonyos időszakaiban
  rendelkezésre állnia, és
  ezen időszakok alatt
  vagy állandó jelleggel vagy a piaci árak függvényében működnie.

| (14) | Az
  állami
  intervenciós rendszernek célszerű az egyes érintett ágazatok tekintetében a korábbi közös piacszervezés keretében alkalmazott gyakorlat és megszerzett tapasztalatok alapján rendelkezésre állnia, és vagy állandó jelleggel vagy a piaci árak függvényében működnie
  , amikor nyilvánvalóan szükség van alkalmazására. |
| --- | --- |

(14)

Az
  állami
  intervenciós rendszernek célszerű az egyes érintett ágazatok tekintetében a korábbi közös piacszervezés keretében alkalmazott gyakorlat és megszerzett tapasztalatok alapján rendelkezésre állnia, és vagy állandó jelleggel vagy a piaci árak függvényében működnie
  , amikor nyilvánvalóan szükség van alkalmazására.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy ne okozzanak zavart a piacon,
  valamint
  a vásárlók árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítva legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy ne okozzanak zavart a piacon,
  valamint
  a vásárlók árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítva legyen.

| (16) | E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy ne okozzanak zavart a piacon, a vásárlók árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítva legyen
  , valamint lehetővé váljon a termékek rendelkezésre bocsátása az Unióban leginkább rászoruló személyek számára létrehozott élelmiszerosztási rendszer javára. |
| --- | --- |

(16)

E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy ne okozzanak zavart a piacon, a vásárlók árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód biztosítva legyen
  , valamint lehetővé váljon a termékek rendelkezésre bocsátása az Unióban leginkább rászoruló személyek számára létrehozott élelmiszerosztási rendszer javára.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei alapvető fontosságúak az árak nyilvántartása és ezekben az ágazatokban az intervenciós intézkedések alkalmazása céljából. Ezek ezenkívül a piac átláthatóságának javítására irányuló célkitűzéshez is hozzájárulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei alapvető fontosságúak az árak nyilvántartása és ezekben az ágazatokban az intervenciós intézkedések alkalmazása céljából. Ezek ezenkívül a piac átláthatóságának javítására irányuló célkitűzéshez is hozzájárulnak.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | A magántárolási támogatás eredményeként el kell érni a piacok stabilizálását és a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosítását. Ezért ezt nemcsak a piaci árakhoz kapcsolódó mutatók alapján, hanem a piacok rendkívül nehéz gazdasági helyzetére – leginkább azokra a helyzetekre, amelyek jelentősen kihatnak a mezőgazdasági termelők haszonrésére – reagálva is kellene működésbe hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

A magántárolási támogatás eredményeként el kell érni a piacok stabilizálását és a mezőgazdaságból élők megfelelő életszínvonalának biztosítását. Ezért ezt nemcsak a piaci árakhoz kapcsolódó mutatók alapján, hanem a piacok rendkívül nehéz gazdasági helyzetére – leginkább azokra a helyzetekre, amelyek jelentősen kihatnak a mezőgazdasági termelők haszonrésére – reagálva is kellene működésbe hozni.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések állami intervenciós vagy magántárolási intézkedések formájában történő alkalmazásának javítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei
  tekintetében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések állami intervenciós vagy magántárolási intézkedések formájában történő alkalmazásának javítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei
  tekintetében
  .

| (22) | A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések állami intervenciós vagy magántárolási intézkedések formájában történő alkalmazásának javítása
  , illetve az Unióban található sajátos jellemzők, valamint a műszaki fejlődés és az ágazati követelmények figyelembe vétele
  érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei
  kiigazítása és frissítése céljából. |
| --- | --- |

(22)

A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések állami intervenciós vagy magántárolási intézkedések formájában történő alkalmazásának javítása
  , illetve az Unióban található sajátos jellemzők, valamint a műszaki fejlődés és az ágazati követelmények figyelembe vétele
  érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei
  kiigazítása és frissítése céljából.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A piac irányításával kapcsolatos meglévő eszközök erősítése és kiegészítése, valamint a zökkenőmentes működésük biztosítása érdekében egyéni ellátásirányításon és az egyes gazdasági szereplők koordinálásán alapuló eszközt kell bevezetni. Ezen eszközön keresztül a megfelelő piaci méretű termelői szervezetek által alkotott elismert társulásoknak meg kell adni a lehetőséget, hogy egy terméket visszavonjanak a forgalomba hozatali év során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A piac irányításával kapcsolatos meglévő eszközök erősítése és kiegészítése, valamint a zökkenőmentes működésük biztosítása érdekében egyéni ellátásirányításon és az egyes gazdasági szereplők koordinálásán alapuló eszközt kell bevezetni. Ezen eszközön keresztül a megfelelő piaci méretű termelői szervezetek által alkotott elismert társulásoknak meg kell adni a lehetőséget, hogy egy terméket visszavonjanak a forgalomba hozatali év során.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | Megakadályozandó, hogy ezen eszköz a KAP célkitűzéseivel ellentétes hatással bírjon, illetve hogy károsítsa a belső piac zökkenőmentes működését, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az eszköz működésére és aktiválására vonatkozó szabályok létrehozása tekintetében. Ezen felül annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz összeegyeztethető legyen az uniós jogszabályokkal, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az eszköz finanszírozására vonatkozó szabályok tekintetében, azokat az eseteket is beleértve, amikor a Bizottság indokoltnak tartja a magántárolási támogatás odaítélését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

Megakadályozandó, hogy ezen eszköz a KAP célkitűzéseivel ellentétes hatással bírjon, illetve hogy károsítsa a belső piac zökkenőmentes működését, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az eszköz működésére és aktiválására vonatkozó szabályok létrehozása tekintetében. Ezen felül annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz összeegyeztethető legyen az uniós jogszabályokkal, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az eszköz finanszírozására vonatkozó szabályok tekintetében, azokat az eseteket is beleértve, amikor a Bizottság indokoltnak tartja a magántárolási támogatás odaítélését.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Elő kell segíteni, hogy a
  gyermekek több gyümölcsöt, zöldséget és tejterméket fogyasszanak, többek között azáltal, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben az említett termékek arányát. Ezért ösztönözni kell azokat az uniós támogatásokat, amelyek finanszírozást, illetve társfinanszírozást nyújtanak az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az említett termékekkel történő ellátásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Elő kell segíteni, hogy a
  gyermekek több gyümölcsöt, zöldséget és tejterméket fogyasszanak, többek között azáltal, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben az említett termékek arányát. Ezért ösztönözni kell azokat az uniós támogatásokat, amelyek finanszírozást, illetve társfinanszírozást nyújtanak az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az említett termékekkel történő ellátásához.

| (25) | A
  gyermekek
  egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő ösztönözni kell őket arra, hogy
  több gyümölcsöt, zöldséget és tejterméket fogyasszanak, többek között azáltal, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben az említett termékek arányát. Ezért ösztönözni kell azokat az uniós támogatásokat, amelyek finanszírozást, illetve társfinanszírozást nyújtanak az oktatási
  , iskola előtti és iskolán kívüli
  intézményekben tanuló gyermekeknek az említett termékekkel történő ellátásához.
  Ezeknek a programoknak napjainkban és a jövőben is hozzá kell járulniuk a KAP célkitűzéseinek eléréséhez, köztük a mezőgazdasági jövedelmek növeléséhez, a piacok stabilizálásához és az ellátási biztonsághoz. |
| --- | --- |

(25)

A
  gyermekek
  egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő ösztönözni kell őket arra, hogy
  több gyümölcsöt, zöldséget és tejterméket fogyasszanak, többek között azáltal, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben az említett termékek arányát. Ezért ösztönözni kell azokat az uniós támogatásokat, amelyek finanszírozást, illetve társfinanszírozást nyújtanak az oktatási
  , iskola előtti és iskolán kívüli
  intézményekben tanuló gyermekeknek az említett termékekkel történő ellátásához.
  Ezeknek a programoknak napjainkban és a jövőben is hozzá kell járulniuk a KAP célkitűzéseinek eléréséhez, köztük a mezőgazdasági jövedelmek növeléséhez, a piacok stabilizálásához és az ellátási biztonsághoz.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A programokkal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás érdekében minden egyes program tekintetében megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs-programokhoz
  nyújtott finanszírozás felváltására. A költségvetési korlátokra tekintettel ugyanakkor a tagállamok
  a programokhoz
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesíthetik. Az
  iskolagyümölcs-program
  eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, és a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy ezekhez nemzeti támogatást nyújtsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A programokkal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás érdekében minden egyes program tekintetében megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs-programokhoz
  nyújtott finanszírozás felváltására. A költségvetési korlátokra tekintettel ugyanakkor a tagállamok
  a programokhoz
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesíthetik. Az
  iskolagyümölcs-program
  eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, és a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy ezekhez nemzeti támogatást nyújtsanak.

| (26) | A programokkal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás érdekében minden egyes program tekintetében megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatej-programokhoz
  nyújtott finanszírozás felváltására. A költségvetési korlátokra tekintettel ugyanakkor a tagállamok
  az esetleges iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programokhoz
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesíthetik. Az
  iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program
  eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, és a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy ezekhez nemzeti támogatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

(26)

A programokkal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás érdekében minden egyes program tekintetében megfelelő rendelkezéseket kell meghatározni. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatej-programokhoz
  nyújtott finanszírozás felváltására. A költségvetési korlátokra tekintettel ugyanakkor a tagállamok
  az esetleges iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programokhoz
  nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesíthetik. Az
  iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program
  eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, és a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy ezekhez nemzeti támogatást nyújtsanak.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A
  gyermekek egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő, valamint
  az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása és a program ismertségének növelése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az
  iskolagyümölcs-programmal
  kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében nem támogatható termékek; a program célcsoportja; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása;
  a támogatás tagállamok közötti elosztására vonatkozó objektív kritériumok
  , a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztása
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét; valamint
  arra vonatkozó előírás, hogy a kedvezményezettek hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A
  gyermekek egészséges táplálkozási szokásait elősegítendő, valamint
  az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása és a program ismertségének növelése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az
  iskolagyümölcs-programmal
  kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében nem támogatható termékek; a program célcsoportja; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása;
  a támogatás tagállamok közötti elosztására vonatkozó objektív kritériumok
  , a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztása
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét; valamint
  arra vonatkozó előírás, hogy a kedvezményezettek hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

| (27) | A
  program célkitűzései hatékony végrehajtásának és
  az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása és a
  támogatási
  program ismertségének növelése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az
  iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programmal
  kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében nem támogatható termékek; a program célcsoportja; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása; a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztására vonatkozó kiegészítő kritériumok
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;
  nyomon követés és értékelés;
  valamint
  azon feltételek meghatározása, amelyek mellett a tagállamok biztosítják a támogatási programban való részvételük közzétételét, és felhívják
  a figyelmet az Unió támogató szerepére. |
| --- | --- |

(27)

A
  program célkitűzései hatékony végrehajtásának és
  az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása és a
  támogatási
  program ismertségének növelése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az
  iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programmal
  kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében nem támogatható termékek; a program célcsoportja; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása; a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztására vonatkozó kiegészítő kritériumok
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;
  nyomon követés és értékelés;
  valamint
  azon feltételek meghatározása, amelyek mellett a tagállamok biztosítják a támogatási programban való részvételük közzétételét, és felhívják
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A
  tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának, valamint a tejipar újításainak és fejlődésének figyelembevétele
  , valamint annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe és növekedjen a támogatási program ismertsége, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az iskolatej-programmal kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében támogatható termékek; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a program célcsoportja; a támogatás odaítélésének feltételei; támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása; nyomon követés és értékelés; valamint
  arra vonatkozó előírás, hogy az oktatási intézmények hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A
  tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának, valamint a tejipar újításainak és fejlődésének figyelembevétele
  , valamint annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe és növekedjen a támogatási program ismertsége, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az iskolatej-programmal kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében támogatható termékek; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a program célcsoportja; a támogatás odaítélésének feltételei; támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása; nyomon követés és értékelés; valamint
  arra vonatkozó előírás, hogy az oktatási intézmények hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

| (28) | A
  célkitűzések tekintetében a program hatékonyságának biztosítása
  , valamint annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe és növekedjen a támogatási program ismertsége, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az iskolatej-programmal kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében támogatható termékek; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a program célcsoportja;
  a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása;
  a támogatás odaítélésének feltételei; támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása; nyomon követés és értékelés; valamint
  azon feltételek meghatározása, amelyek mellett a tagállamok biztosítják a támogatási programban való részvételük közzétételét, és felhívják
  a figyelmet az Unió támogató szerepére. |
| --- | --- |

(28)

A
  célkitűzések tekintetében a program hatékonyságának biztosítása
  , valamint annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe és növekedjen a támogatási program ismertsége, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az iskolatej-programmal kapcsolatban a következők tekintetében: a program keretében támogatható termékek; a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a program célcsoportja;
  a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása;
  a támogatás odaítélésének feltételei; támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása; nyomon követés és értékelés; valamint
  azon feltételek meghatározása, amelyek mellett a tagállamok biztosítják a támogatási programban való részvételük közzétételét, és felhívják
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | A Bizottság fontolja meg a gyümölcsön, zöldségen és tejtermékeken kívül más termékek iskolai fogyasztásának ösztönzésére kialakított programok támogatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

A Bizottság fontolja meg a gyümölcsön, zöldségen és tejtermékeken kívül más termékek iskolai fogyasztásának ösztönzésére kialakított programok támogatását.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A komlótermelői szervezeteknek szóló támogatási programokat csak egy tagállam alkalmazza. A rugalmasság megteremtése, valamint a szóban forgó ágazat és a többi ágazat megközelítésmódjának összehangolása érdekében a szóban forgó támogatási programot indokolt megszüntetni, ugyanakkor biztosítani annak lehetőségét, hogy a termelői szervezetek a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatásban részesülhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A komlótermelői szervezeteknek szóló támogatási programokat csak egy tagállam alkalmazza. A rugalmasság megteremtése, valamint a szóban forgó ágazat és a többi ágazat megközelítésmódjának összehangolása érdekében a szóban forgó támogatási programot indokolt megszüntetni, ugyanakkor biztosítani annak lehetőségét, hogy a termelői szervezetek a vidékfejlesztési intézkedések keretében támogatásban részesülhessenek.

törölve

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Annak biztosítása érdekében, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplők szervezetei részére nyújtott támogatások elérjék az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítására irányuló céljukat, valamint hogy
  az említett
  szervezetek eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatási program alkalmazásában a
  piaci szereplők szervezeteinek
  jóváhagyására, a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; uniós finanszírozásra jogosult intézkedések; uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek; a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása, valamint biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Annak biztosítása érdekében, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplők szervezetei részére nyújtott támogatások elérjék az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítására irányuló céljukat, valamint hogy
  az említett
  szervezetek eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatási program alkalmazásában a
  piaci szereplők szervezeteinek
  jóváhagyására, a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; uniós finanszírozásra jogosult intézkedések; uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek; a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása, valamint biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény.

| (31) | Annak biztosítása érdekében, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő gazdasági szereplők szervezetei részére nyújtott támogatások elérjék az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítására irányuló céljukat, valamint hogy
  a termelői szervezetek vagy a szakmaközi szervezetek
  eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatási program alkalmazásában a
  termelői szervezetek vagy szakmaközi szervezetek
  jóváhagyására,
  és
  a jóváhagyás
  megtagadására,
  felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;
  az
  uniós finanszírozásra jogosult intézkedések
  részletei
  ; uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek; a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása; valamint biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény. |
| --- | --- |

(31)

Annak biztosítása érdekében, hogy az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő gazdasági szereplők szervezetei részére nyújtott támogatások elérjék az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítására irányuló céljukat, valamint hogy
  a termelői szervezetek vagy a szakmaközi szervezetek
  eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően bizonyos jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a támogatási program alkalmazásában a
  termelői szervezetek vagy szakmaközi szervezetek
  jóváhagyására,
  és
  a jóváhagyás
  megtagadására,
  felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;
  az
  uniós finanszírozásra jogosult intézkedések
  részletei
  ; uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek; a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása; valamint biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a gyümölcs- és zöldségfélék, másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is.
  A termelői szervezetekre, a működési programokra és az uniós finanszírozásra vonatkozó szabályok csak a gyümölcs- és zöldségfélékre, és a kizárólag feldolgozásra szánt gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a gyümölcs- és zöldségfélék, másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is.
  A termelői szervezetekre, a működési programokra és az uniós finanszírozásra vonatkozó szabályok csak a gyümölcs- és zöldségfélékre, és a kizárólag feldolgozásra szánt gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandók.

| (32) | Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a
  friss
  gyümölcs- és zöldségfélék, másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is. |
| --- | --- |

(32)

Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a
  friss
  gyümölcs- és zöldségfélék, másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | A gyümölcs- és zöldségágazathoz kapcsolódó operatív programok, különösen a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében azokat megfelelő piaci méret-struktúrával kell végrehajtani. Fontos tehát, hogy a termelői szervezetek társulásait arra ösztönözzék, hogy működési programokat, valamint válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket terjesszenek elő, és azokat teljes egészében vagy részben maguk irányítsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

A gyümölcs- és zöldségágazathoz kapcsolódó operatív programok, különösen a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében azokat megfelelő piaci méret-struktúrával kell végrehajtani. Fontos tehát, hogy a termelői szervezetek társulásait arra ösztönözzék, hogy működési programokat, valamint válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket terjesszenek elő, és azokat teljes egészében vagy részben maguk irányítsák.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | A vidékfejlesztési politika keretében az összes tagállam valamennyi ágazata tekintetében biztosítani kell a termelői csoportok létrehozásához nyújtott támogatást és következésképpen a gyümölcs- és zöldségágazatban
  e célra
  nyújtott különleges támogatást meg kell szüntetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

A vidékfejlesztési politika keretében az összes tagállam valamennyi ágazata tekintetében biztosítani kell a termelői csoportok létrehozásához nyújtott támogatást és következésképpen a gyümölcs- és zöldségágazatban
  e célra
  nyújtott különleges támogatást meg kell szüntetni.

| (35) | A vidékfejlesztési politika keretében az összes tagállam valamennyi ágazata tekintetében biztosítani kell a termelői csoportok létrehozásához nyújtott támogatást és következésképpen a gyümölcs- és zöldségágazatban
  az ilyen csoportok alapításához
  nyújtott különleges támogatást meg kell szüntetni.
  Ez a támogatás nem torzíthatja a mezőgazdasági termelők és termelői szervezeteik számára a belső piacon biztosított egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(35)

A vidékfejlesztési politika keretében az összes tagállam valamennyi ágazata tekintetében biztosítani kell a termelői csoportok létrehozásához nyújtott támogatást és következésképpen a gyümölcs- és zöldségágazatban
  az ilyen csoportok alapításához
  nyújtott különleges támogatást meg kell szüntetni.
  Ez a támogatás nem torzíthatja a mezőgazdasági termelők és termelői szervezeteik számára a belső piacon biztosított egyenlő versenyfeltételeket.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni.

| (40) | E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok
  Unión belül és
  harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie.
  Mivel ezek a programok fontos szerepet töltenek be az európai borágazat versenyképessége szempontjából, a kutatási és fejlesztési tevékenységekhez is támogatást kell biztosítani.
   A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni. |
| --- | --- |

(40)

E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok
  Unión belül és
  harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie.
  Mivel ezek a programok fontos szerepet töltenek be az európai borágazat versenyképessége szempontjából, a kutatási és fejlesztési tevékenységekhez is támogatást kell biztosítani.
   A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A szőlőtermesztők részére támogatási jogosultság biztosításával nyújtandó, a tagállamok döntése szerinti támogatásra vonatkozó rendelkezések véglegesítésre kerültek. Ezért e célra csak olyan támogatást lehet nyújtani, amelyről a tagállamok a [COM(2011)799] rendelet 137. cikkének értelmében az említett cikkben meghatározott feltételek szerint 2013. december 1-ig döntenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A szőlőtermesztők részére támogatási jogosultság biztosításával nyújtandó, a tagállamok döntése szerinti támogatásra vonatkozó rendelkezések véglegesítésre kerültek. Ezért e célra csak olyan támogatást lehet nyújtani, amelyről a tagállamok a [COM(2011)799] rendelet 137. cikkének értelmében az említett cikkben meghatározott feltételek szerint 2013. december 1-ig döntenek.

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | Annak érdekében, hogy a bortámogatási programok elérjék céljukat, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozó szabályok tekintetében: a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;
  a támogatási programokkal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások;
  a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások; a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények, valamint a támogatási intézkedések hatályával való összhangot biztosító korlátozások meghatározása; a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetést is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

Annak érdekében, hogy a bortámogatási programok elérjék céljukat, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozó szabályok tekintetében: a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;
  a támogatási programokkal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások;
  a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások; a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények, valamint a támogatási intézkedések hatályával való összhangot biztosító korlátozások meghatározása; a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetést is.

| (43) | Annak érdekében, hogy a bortámogatási programok elérjék céljukat, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozó szabályok tekintetében: a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget; a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások; a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények, valamint a támogatási intézkedések hatályával való összhangot biztosító korlátozások meghatározása; a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetést is. |
| --- | --- |

(43)

Annak érdekében, hogy a bortámogatási programok elérjék céljukat, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozó szabályok tekintetében: a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget; a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások; a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények, valamint a támogatási intézkedések hatályával való összhangot biztosító korlátozások meghatározása; a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetést is.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | A méhészetet a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi széttagoltsága és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű cselekvésre van szükség, mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében háromévente ágazati nemzeti programokat kell kidolgozni a méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

A méhészetet a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi széttagoltsága és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű cselekvésre van szükség, mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében háromévente ágazati nemzeti programokat kell kidolgozni a méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia.

| (44) | A méhészetet a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi széttagoltsága és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve
  a méhcsaládokat megtámadó egyes betegségek növekvő előfordulását, és különösen
  a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű
  összehangolt
  cselekvésre van szükség
  az európai állat-egészségügyi politika részeként
  , mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá
  a méhek egészsége és
  a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében háromévente ágazati nemzeti programokat kell kidolgozni a méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia. |
| --- | --- |

(44)

A méhészetet a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi széttagoltsága és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve
  a méhcsaládokat megtámadó egyes betegségek növekvő előfordulását, és különösen
  a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű
  összehangolt
  cselekvésre van szükség
  az európai állat-egészségügyi politika részeként
  , mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá
  a méhek egészsége és
  a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében háromévente ágazati nemzeti programokat kell kidolgozni a méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében:
  azok az
  intézkedések, amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban, a nemzeti programok tartalmára, összeállítására és a kapcsolódó tanulmányokra vonatkozó szabályok, valamint az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében:
  azok az
  intézkedések, amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban, a nemzeti programok tartalmára, összeállítására és a kapcsolódó tanulmányokra vonatkozó szabályok, valamint az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek.

| (45) | A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében:
  azon
  intézkedések
  részletezése
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban; a nemzeti programok tartalmára, összeállítására és a kapcsolódó tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

(45)

A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében:
  azon
  intézkedések
  részletezése
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban; a nemzeti programok tartalmára, összeállítására és a kapcsolódó tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

48 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (48a) | E nemzeti támogatási programok egyik támogatásra jogosult kulcsintézkedésének az uniós mezőgazdasági termékek Unión belül és harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48a)

E nemzeti támogatási programok egyik támogatásra jogosult kulcsintézkedésének az uniós mezőgazdasági termékek Unión belül és harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű legyen, és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírás megfelelőnek tűnik az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek esetében. Ha a szóban forgó termékek megfelelnek a rájuk vonatkozó nemzetközi előírásnak, akkor ezek a termékek az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű legyen, és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírás megfelelőnek tűnik az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek esetében. Ha a szóban forgó termékek megfelelnek a rájuk vonatkozó nemzetközi előírásnak, akkor ezek a termékek az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők.

| (50) | Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű legyen, és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírás megfelelőnek tűnik az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek esetében. Ha a szóban forgó termékek megfelelnek a rájuk vonatkozó nemzetközi előírásnak, akkor ezek a termékek az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők.
  Mindazonáltal az uniós jogszabályokra és a belső piac zökkenőmentes működésére is figyelemmel a tagállamoknak meg kell őrizniük az arra vonatkozó hatáskörüket, hogy azon elemek vonatkozásában, amelyeket e rendelet nem harmonizál kifejezetten, nemzeti rendelkezéseket fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn azon ágazatok vagy termékek tekintetében, amelyekre általános forgalmazási előírások vonatkoznak, vagy azon ágazatok vagy termékek tekintetében, amelyekre különleges forgalmazási előírások vonatkoznak. |
| --- | --- |

(50)

Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű legyen, és az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírás megfelelőnek tűnik az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek esetében. Ha a szóban forgó termékek megfelelnek a rájuk vonatkozó nemzetközi előírásnak, akkor ezek a termékek az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők.
  Mindazonáltal az uniós jogszabályokra és a belső piac zökkenőmentes működésére is figyelemmel a tagállamoknak meg kell őrizniük az arra vonatkozó hatáskörüket, hogy azon elemek vonatkozásában, amelyeket e rendelet nem harmonizál kifejezetten, nemzeti rendelkezéseket fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn azon ágazatok vagy termékek tekintetében, amelyekre általános forgalmazási előírások vonatkoznak, vagy azon ágazatok vagy termékek tekintetében, amelyekre különleges forgalmazási előírások vonatkoznak.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

53 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53a) | A forgalmazási előírások tekintetében egyértelmű különbséget kell tenni a kötelező szabályok és a választható fenntartott jelölések között. A választható fenntartott jelölések célja továbbra is az, hogy elősegítsék a forgalmazási előírások célkitűzéseinek megvalósítását, így tehát alkalmazási körüknek a Szerződések I. mellékletében felsorolt termékekre kell korlátozódniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53a)

A forgalmazási előírások tekintetében egyértelmű különbséget kell tenni a kötelező szabályok és a választható fenntartott jelölések között. A választható fenntartott jelölések célja továbbra is az, hogy elősegítsék a forgalmazási előírások célkitűzéseinek megvalósítását, így tehát alkalmazási körüknek a Szerződések I. mellékletében felsorolt termékekre kell korlátozódniuk.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

53 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53b) | E rendelet céljaival összhangban és az egyértelműség érdekében e rendeletnek a továbbiakban rendelkeznie kell a jelenleg használt választható fenntartott jelölésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53b)

E rendelet céljaival összhangban és az egyértelműség érdekében e rendeletnek a továbbiakban rendelkeznie kell a jelenleg használt választható fenntartott jelölésekről.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | Figyelembe véve a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is, figyelembe véve néhány ágazat sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

Figyelembe véve a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is, figyelembe véve néhány ágazat sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében.

| (54) | Figyelembe véve a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is,
  egyaránt
  figyelembe véve
  az érintett terület gazdasági és termelési rendszerében a hiányos és téves információ által esetlegesen kiváltott hatást, valamint
  néhány ágazat
  regionális szintű
  sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(54)

Figyelembe véve a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is,
  egyaránt
  figyelembe véve
  az érintett terület gazdasági és termelési rendszerében a hiányos és téves információ által esetlegesen kiváltott hatást, valamint
  néhány ágazat
  regionális szintű
  sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

56 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (56) | Helyénvaló különös szabályokat
  meghatározni a harmadik országokból behozott termékek tekintetében, abban az esetben, ha az egyes harmadik országokban hatályban lévő nemzeti rendelkezések az uniós jogszabályokkal való egyenértékűség révén indokolják a forgalmazási előírásoktól való eltérések engedélyezését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(56)

Helyénvaló különös szabályokat
  meghatározni a harmadik országokból behozott termékek tekintetében, abban az esetben, ha az egyes harmadik országokban hatályban lévő nemzeti rendelkezések az uniós jogszabályokkal való egyenértékűség révén indokolják a forgalmazási előírásoktól való eltérések engedélyezését.

| (56) | A harmadik országokból behozott termékek tekintetében
  helyénvaló különös
  , a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadásra kerülő
  szabályokat
  megállapítani, amelyek meghatározzák azon feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősíthetők, valamint amelyek lehetővé teszik az azon szabályoktól való eltérést, amelyek kimondják, hogy kizárólag a szóban forgó előírásokkal összhangban forgalmazhatók termékek az Unióban. Helyénvaló az Unióból exportált termékekre vonatkozó forgalmazási előírások alkalmazásához kapcsolódó szabályok meghatározása is. |
| --- | --- |

(56)

A harmadik országokból behozott termékek tekintetében
  helyénvaló különös
  , a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadásra kerülő
  szabályokat
  megállapítani, amelyek meghatározzák azon feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősíthetők, valamint amelyek lehetővé teszik az azon szabályoktól való eltérést, amelyek kimondják, hogy kizárólag a szóban forgó előírásokkal összhangban forgalmazhatók termékek az Unióban. Helyénvaló az Unióból exportált termékekre vonatkozó forgalmazási előírások alkalmazásához kapcsolódó szabályok meghatározása is.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

58 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (58) | A piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények és a megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadása, módosítása és az ezektől való eltérés tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(58)

A piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények és a megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadása, módosítása és az ezektől való eltérés tekintetében.

| (58) | A piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  az általános forgalmazási előírás részletes szabályait illetően, valamint
  az általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények és a megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadása, módosítása és az ezektől való eltérés tekintetében. |
| --- | --- |

(58)

A piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  az általános forgalmazási előírás részletes szabályait illetően, valamint
  az általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények és a megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadása, módosítása és az ezektől való eltérés tekintetében.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

61 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (61) | Az
  Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint
  egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének és a különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az egyes forgalmi előírások esetében alkalmazandó azon tűréshatárok vonatkozásában, amelyeket túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül
  , valamint azon szabályok vonatkozásában, amelyek meghatározzák azon feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősülnek, valamint amelyek lehetővé teszik az azon szabályoktól való eltérést, amelyek kimondják, hogy kizárólag a szóban forgó előírásokkal összhangban forgalmazhatók termékek az Unióban, és végül meghatározzák a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61)

Az
  Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint
  egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének és a különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az egyes forgalmi előírások esetében alkalmazandó azon tűréshatárok vonatkozásában, amelyeket túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül
  , valamint azon szabályok vonatkozásában, amelyek meghatározzák azon feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősülnek, valamint amelyek lehetővé teszik az azon szabályoktól való eltérést, amelyek kimondják, hogy kizárólag a szóban forgó előírásokkal összhangban forgalmazhatók termékek az Unióban, és végül meghatározzák a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályokat.

| (61) | Az egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének és a különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az egyes forgalmi előírások esetében alkalmazandó azon tűréshatárok vonatkozásában, amelyeket túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül. |
| --- | --- |

(61)

Az egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének és a különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az egyes forgalmi előírások esetében alkalmazandó azon tűréshatárok vonatkozásában, amelyeket túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

69 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (69) | A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele, a termékek minőségének és nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  elvek
  , valamint a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő
  fogalommeghatározások,
  korlátozások és eltérések, továbbá azon feltételek, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki; a termékleírások elemei; az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem kapcsán követendő eljárások, ezen belül az előzetes nemzeti eljárások, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; a harmadik országbeli földrajzi területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; azon időpont, amelytől kezdve az oltalom érvényes; a termékleírások módosítása esetén alkalmazandó eljárások; valamint azon időpont, amikor egy adott módosítás hatályba lép. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(69)

A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele, a termékek minőségének és nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  elvek
  , valamint a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő
  fogalommeghatározások,
  korlátozások és eltérések, továbbá azon feltételek, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki; a termékleírások elemei; az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem kapcsán követendő eljárások, ezen belül az előzetes nemzeti eljárások, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; a harmadik országbeli földrajzi területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; azon időpont, amelytől kezdve az oltalom érvényes; a termékleírások módosítása esetén alkalmazandó eljárások; valamint azon időpont, amikor egy adott módosítás hatályba lép.

| (69) | A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele, a termékek minőségének és nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  további részletek
  , valamint a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő korlátozások és eltérések, továbbá azon feltételek, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki; a termékleírások elemei; az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem kapcsán követendő eljárások, ezen belül az előzetes nemzeti eljárások, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; a harmadik országbeli földrajzi területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; azon időpont, amelytől kezdve az oltalom érvényes; a termékleírások módosítása esetén alkalmazandó eljárások; valamint azon időpont, amikor egy adott módosítás hatályba lép. |
| --- | --- |

(69)

A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele, a termékek minőségének és nyomon követhetőségének biztosítása, valamint a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  további részletek
  , valamint a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő korlátozások és eltérések, továbbá azon feltételek, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki; a termékleírások elemei; az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem kapcsán követendő eljárások, ezen belül az előzetes nemzeti eljárások, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; a harmadik országbeli földrajzi területet érintő kérelmekre alkalmazandó eljárások; azon időpont, amelytől kezdve az oltalom érvényes; a termékleírások módosítása esetén alkalmazandó eljárások; valamint azon időpont, amikor egy adott módosítás hatályba lép.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

70 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70) | A megfelelő szintű oltalom biztosítása érdekében, továbbá annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplőket és az illetékes hatóságokat ne érintse hátrányosan e rendeletnek a 2009. augusztus 1. előtt oltalomban részesített bornevek tekintetében történő alkalmazása, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében alkalmazandó korlátozások és az alábbiakra vonatkozó átmeneti rendelkezések elfogadása tekintetében: a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek; az előzetes nemzeti eljárás; azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; a termékleírás módosításai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70)

A megfelelő szintű oltalom biztosítása érdekében, továbbá annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplőket és az illetékes hatóságokat ne érintse hátrányosan e rendeletnek a 2009. augusztus 1. előtt oltalomban részesített bornevek tekintetében történő alkalmazása, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében alkalmazandó korlátozások és az alábbiakra vonatkozó átmeneti rendelkezések elfogadása tekintetében: a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek; az előzetes nemzeti eljárás; azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; a termékleírás módosításai.

törölve

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

74 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (74) | A meglévő címkézési gyakorlatoknak, valamint a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, a borágazat sajátosságainak figyelembevétele, a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása, és a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából, továbbá annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyását indokló rendkívüli körülmények; az e rendeletben előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; egyes kötelező adatok; választható adatok; kiszerelés; azon eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szükséges intézkedések, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a vonatkozó követelményeknek; azon borok, amelyeket 2009. augusztus 1-jét megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint a címkézésre és a kiszerelésre vonatkozó eltérések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(74)

A meglévő címkézési gyakorlatoknak, valamint a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, a borágazat sajátosságainak figyelembevétele, a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása, és a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából, továbbá annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyását indokló rendkívüli körülmények; az e rendeletben előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; egyes kötelező adatok; választható adatok; kiszerelés; azon eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szükséges intézkedések, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a vonatkozó követelményeknek; azon borok, amelyeket 2009. augusztus 1-jét megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint a címkézésre és a kiszerelésre vonatkozó eltérések.

| (74) | A meglévő címkézési gyakorlatoknak, valamint a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, a borágazat sajátosságainak figyelembevétele, a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása, és a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából, továbbá annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyását indokló rendkívüli körülmények; az e rendeletben előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; egyes kötelező adatok; választható adatok; kiszerelés; azon eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szükséges intézkedések, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a vonatkozó követelményeknek; azon borok, amelyeket 2009. augusztus 1-jét megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint a
  kivitel esetében történő
  címkézésre és a kiszerelésre vonatkozó eltérések. |
| --- | --- |

(74)

A meglévő címkézési gyakorlatoknak, valamint a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, a borágazat sajátosságainak figyelembevétele, a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása, és a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából, továbbá annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyását indokló rendkívüli körülmények; az e rendeletben előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; egyes kötelező adatok; választható adatok; kiszerelés; azon eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok címkézésére és kiszerelésére vonatkozó szükséges intézkedések, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a vonatkozó követelményeknek; azon borok, amelyeket 2009. augusztus 1-jét megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint a
  kivitel esetében történő
  címkézésre és a kiszerelésre vonatkozó eltérések.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

77 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (77) | Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében indokolt, hogy a Bizottság
  a további borászati eljárások tekintetében
  általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat vegye alapul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(77)

Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében indokolt, hogy a Bizottság
  a további borászati eljárások tekintetében
  általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat vegye alapul.

| (77) | Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében indokolt, hogy a Bizottság általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat vegye alapul
  , amikor a további borászati eljárásokra vonatkozóan javaslatokat terjeszt elő. |
| --- | --- |

(77)

Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében indokolt, hogy a Bizottság általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat vegye alapul
  , amikor a további borászati eljárásokra vonatkozóan javaslatokat terjeszt elő.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

82 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (82a) | Gazdasági, társadalmi és környezeti okokból és a hagyományosan bortermeléssel foglalkozó vidéki területeken folytatott területrendezési politika fényében, valamint az európai borászati termékek sokszínűségének, presztízsének és minőségének fenntartásával kapcsolatos követelményeken túl, a borágazatban a telepítési jogok jelenlegi rendszerét legalább 2030-ig fenn kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(82a)

Gazdasági, társadalmi és környezeti okokból és a hagyományosan bortermeléssel foglalkozó vidéki területeken folytatott területrendezési politika fényében, valamint az európai borászati termékek sokszínűségének, presztízsének és minőségének fenntartásával kapcsolatos követelményeken túl, a borágazatban a telepítési jogok jelenlegi rendszerét legalább 2030-ig fenn kell tartani.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

83 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (83) | A
  kvótarendszer megszűnését követően továbbra is sajátos
  eszközökre
  lesz
  szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani az említett jogalanyok közötti megállapodásokat szabályozó alapvető rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(83)

A
  kvótarendszer megszűnését követően továbbra is sajátos
  eszközökre
  lesz
  szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani az említett jogalanyok közötti megállapodásokat szabályozó alapvető rendelkezéseket.

| (83) | A
  cukorágazatban különleges
  eszközökre
  van
  szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani az említett jogalanyok közötti megállapodásokat szabályozó alapvető rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(83)

A
  cukorágazatban különleges
  eszközökre
  van
  szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani az említett jogalanyok közötti megállapodásokat szabályozó alapvető rendelkezéseket.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

84 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (84) | A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  a szóban forgó megállapodások, és különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84)

A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében
  a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  a szóban forgó megállapodások, és különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében.

| (84) | A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében
  szabályokat kell előírni
  a szóban forgó megállapodások, és különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében. |
| --- | --- |

(84)

A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében
  szabályokat kell előírni
  a szóban forgó megállapodások, és különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

84 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (84a) | Annak érdekében, hogy a cukorrépa-termelők befejezhessék a cukorágazatban 2006-ban végrehajtott nagyszabású reformhoz való alkalmazkodásukat és folytathassák a versenyképesség érdekében azóta tett erőfeszítéseket, a jelenlegi kvótarendszert ki kell terjeszteni a 2019–2020-as gazdasági év végéig. Ebben az összefüggésben a Bizottság számára lehetővé kell tenni termelési kvóták kiosztását azon tagállamok számára, amelyek 2006-ban az összes kvótájukról lemondtak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84a)

Annak érdekében, hogy a cukorrépa-termelők befejezhessék a cukorágazatban 2006-ban végrehajtott nagyszabású reformhoz való alkalmazkodásukat és folytathassák a versenyképesség érdekében azóta tett erőfeszítéseket, a jelenlegi kvótarendszert ki kell terjeszteni a 2019–2020-as gazdasági év végéig. Ebben az összefüggésben a Bizottság számára lehetővé kell tenni termelési kvóták kiosztását azon tagállamok számára, amelyek 2006-ban az összes kvótájukról lemondtak.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

84 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (84b) | Az európai cukorpiacon megfigyelhető jelentős feszültségek olyan mechanizmust tesznek szükségessé, amely – a szükséges ideig – kvótán kívüli cukrot szabadít fel a belső piacon, a kvótacukorra vonatkozókkal megegyező feltételeket alkalmazva. E mechanizmusnak ugyanakkor nulla vámtarifával további behozatalt kell engedélyeznie, hogy az Unió cukorpiacán elegendő nyersanyag álljon rendelkezésre, és hogy megmaradjon e piac strukturális egyensúlya. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84b)

Az európai cukorpiacon megfigyelhető jelentős feszültségek olyan mechanizmust tesznek szükségessé, amely – a szükséges ideig – kvótán kívüli cukrot szabadít fel a belső piacon, a kvótacukorra vonatkozókkal megegyező feltételeket alkalmazva. E mechanizmusnak ugyanakkor nulla vámtarifával további behozatalt kell engedélyeznie, hogy az Unió cukorpiacán elegendő nyersanyag álljon rendelkezésre, és hogy megmaradjon e piac strukturális egyensúlya.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

84 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (84c) | A kvótarendszer 2020-ban történő végleges megszüntetésére tekintettel a Bizottságnak 2018. július 1. előtt jelentést kell terjesztenie a Parlament és a Tanács elé a jelenlegi kvótarendszer megszüntetését szolgáló megfelelő intézkedésekről és az ágazatnak a kvóták 2020-ban történő megszüntetését követő jövőjéről, a teljes ágazatnak a 2020 utáni időszakra való felkészítésére irányuló javaslatokkal együtt. 2014. december 31. előtt a Bizottságnak szintén jelentést kell benyújtani az uniós cukorágazatban az ellátási lánc működéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84c)

A kvótarendszer 2020-ban történő végleges megszüntetésére tekintettel a Bizottságnak 2018. július 1. előtt jelentést kell terjesztenie a Parlament és a Tanács elé a jelenlegi kvótarendszer megszüntetését szolgáló megfelelő intézkedésekről és az ágazatnak a kvóták 2020-ban történő megszüntetését követő jövőjéről, a teljes ágazatnak a 2020 utáni időszakra való felkészítésére irányuló javaslatokkal együtt. 2014. december 31. előtt a Bizottságnak szintén jelentést kell benyújtani az uniós cukorágazatban az ellátási lánc működéséről.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

85 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (85) | A termelői szervezetek és társulásaik hasznos szerepet játszhatnak a kínálat összpontosítása és a legjobb gyakorlatok előmozdítása terén.
  A szakmaközi szervezeteknek fontos szerep juthat az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. A szóban forgó szervezetek és társulásaik meghatározására és elismerésére vonatkozó, jelenleg csupán bizonyos ágazatokra kiterjedő meglévő rendelkezéseket ezért indokolt összehangolni, egyszerűsíteni és kiterjeszteni, hogy ily módon uniós jogszabályban meghatározott alapszabályok alapján – kérésre – valamennyi ágazatban lehetőség legyen az elismerésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(85)

A termelői szervezetek és társulásaik hasznos szerepet játszhatnak a kínálat összpontosítása és a legjobb gyakorlatok előmozdítása terén.
  A szakmaközi szervezeteknek fontos szerep juthat az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. A szóban forgó szervezetek és társulásaik meghatározására és elismerésére vonatkozó, jelenleg csupán bizonyos ágazatokra kiterjedő meglévő rendelkezéseket ezért indokolt összehangolni, egyszerűsíteni és kiterjeszteni, hogy ily módon uniós jogszabályban meghatározott alapszabályok alapján – kérésre – valamennyi ágazatban lehetőség legyen az elismerésre.

| (85) | A termelői szervezetek és társulásaik hasznos szerepet játszhatnak a kínálat összpontosítása
  , a forgalmazás javítása, az értéklánc egyenlőtlenségeinek kijavítása
  és a legjobb gyakorlatok előmozdítása
  , és legfőképpen a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések, különösen a termelők jövedelmének stabilizálására vonatkozó célkitűzés elérése
  terén
  , többek között azzal, hogy kockázatkezelési eszközöket bocsátanak a tagjaik rendelkezésére, javítják a forgalmazást, összpontosítják a kínálatot és szerződésekről folytatnak tárgyalásokat, és ezzel ténylegesen erősítik a termelők tárgyalási pozícióit. |
| --- | --- |

(85)

A termelői szervezetek és társulásaik hasznos szerepet játszhatnak a kínálat összpontosítása
  , a forgalmazás javítása, az értéklánc egyenlőtlenségeinek kijavítása
  és a legjobb gyakorlatok előmozdítása
  , és legfőképpen a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések, különösen a termelők jövedelmének stabilizálására vonatkozó célkitűzés elérése
  terén
  , többek között azzal, hogy kockázatkezelési eszközöket bocsátanak a tagjaik rendelkezésére, javítják a forgalmazást, összpontosítják a kínálatot és szerződésekről folytatnak tárgyalásokat, és ezzel ténylegesen erősítik a termelők tárgyalási pozícióit.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

85 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (85a) | A szakmaközi szervezeteknek fontos szerep juthat az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(85a)

A szakmaközi szervezeteknek fontos szerep juthat az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

85 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (85b) | A termelői szervezetek, társulásaik és a szakmaközi szervezetek meghatározására és elismerésére vonatkozó, jelenleg csupán bizonyos ágazatokra kiterjedő meglévő rendelkezéseket ezért indokolt összehangolni, egyszerűsíteni és kiterjeszteni, hogy ily módon a jelen rendelettel összhangban meghatározott alapszabályok alapján – kérésre – valamennyi ágazatban lehetőség legyen az elismerésre. Különösen fontos, hogy a közösségi jogszabályok alapján létrehozott termelői szervezetek elismerésének kritériumai és alapszabályai biztosítsák, hogy ezeket a testületeket valóban a gazdálkodók kezdeményezésére hozzák létre, akik demokratikus úton határozzák meg a szervezet általános politikáját, valamint a belső működésével kapcsolatos határozatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(85b)

A termelői szervezetek, társulásaik és a szakmaközi szervezetek meghatározására és elismerésére vonatkozó, jelenleg csupán bizonyos ágazatokra kiterjedő meglévő rendelkezéseket ezért indokolt összehangolni, egyszerűsíteni és kiterjeszteni, hogy ily módon a jelen rendelettel összhangban meghatározott alapszabályok alapján – kérésre – valamennyi ágazatban lehetőség legyen az elismerésre. Különösen fontos, hogy a közösségi jogszabályok alapján létrehozott termelői szervezetek elismerésének kritériumai és alapszabályai biztosítsák, hogy ezeket a testületeket valóban a gazdálkodók kezdeményezésére hozzák létre, akik demokratikus úton határozzák meg a szervezet általános politikáját, valamint a belső működésével kapcsolatos határozatokat.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

87 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (87) | Az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfi tekintetében
  rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat piaci követelményekhez való igazítását, és ezen keresztül a piacok stabilizálását és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(87)

Az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfi tekintetében
  rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat piaci követelményekhez való igazítását, és ezen keresztül a piacok stabilizálását és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítását.

| (87) | Rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat piaci követelményekhez való igazítását, és ezen keresztül a piacok stabilizálását és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítását. |
| --- | --- |

(87)

Rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat piaci követelményekhez való igazítását, és ezen keresztül a piacok stabilizálását és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosítását.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

88 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (88) | A termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek arra irányuló tevékenységének ösztönzése érdekében, hogy – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegítsék a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a minőség
  javítását célzó intézkedések az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazatában
  ; a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(88)

A termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek arra irányuló tevékenységének ösztönzése érdekében, hogy – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegítsék a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a minőség
  javítását célzó intézkedések az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazatában
  ; a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések.

| (88) | A termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek arra irányuló tevékenységének ösztönzése érdekében, hogy – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegítsék a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a minőség
  javítása
  ; a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések. |
| --- | --- |

(88)

A termelői szervezetek és társulásaik, valamint a szakmaközi szervezetek arra irányuló tevékenységének ösztönzése érdekében, hogy – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegítsék a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: a minőség
  javítása
  ; a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

90 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (90) | Mivel az uniós jog nem szabályozza a formális, írásbeli szerződéseket, a tagállamok saját szerződésjogi rendszerükön belül tehetik kötelezővé ezeknek a szerződéseknek az alkalmazását, feltéve, hogy ennek során betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben eltérések vannak az Unióban, a szubszidiaritás érdekében indokolt, hogy ez a döntés a tagállamok hatáskörében maradjon. Mindazonáltal a tej- és tejtermékágazat esetében – az e szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében – uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Mivel néhány tejipari szövetkezet alapszabálya tartalmazhat hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében ezeket mentesíteni kell a szerződés alkalmazására vonatkozó követelmény alól. Annak érdekében, hogy ez a rendszer hatékonyan működjön, azt akkor is alkalmazni kell, ha a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(90)

Mivel az uniós jog nem szabályozza a formális, írásbeli szerződéseket, a tagállamok saját szerződésjogi rendszerükön belül tehetik kötelezővé ezeknek a szerződéseknek az alkalmazását, feltéve, hogy ennek során betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben eltérések vannak az Unióban, a szubszidiaritás érdekében indokolt, hogy ez a döntés a tagállamok hatáskörében maradjon. Mindazonáltal a tej- és tejtermékágazat esetében – az e szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében – uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Mivel néhány tejipari szövetkezet alapszabálya tartalmazhat hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében ezeket mentesíteni kell a szerződés alkalmazására vonatkozó követelmény alól. Annak érdekében, hogy ez a rendszer hatékonyan működjön, azt akkor is alkalmazni kell, ha a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz.

törölve

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

90 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (90a) | Nem gyakori, hogy a szállítás előtt a felek alapelemeket tartalmazó mintaszerződést kötnek. Pedig az ilyen szerződések segíthetnek megerősíteni a szereplők felelősségét, mint a tejágazati ellátási lánc esetében, és segíthetnek annak tudatosításában, hogy a piac jelzéseit jobban figyelembe kell venni, javítani kell az ártranszmissziót, és a kereslethez kell igazítani a kínálatot, valamint segíthetnek egyes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(90a)

Nem gyakori, hogy a szállítás előtt a felek alapelemeket tartalmazó mintaszerződést kötnek. Pedig az ilyen szerződések segíthetnek megerősíteni a szereplők felelősségét, mint a tejágazati ellátási lánc esetében, és segíthetnek annak tudatosításában, hogy a piac jelzéseit jobban figyelembe kell venni, javítani kell az ártranszmissziót, és a kereslethez kell igazítani a kínálatot, valamint segíthetnek egyes tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elkerülésében.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

90 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (90b) | Az ilyen szerződésekre vonatkozó uniós jogi szabályozás hiányában a tagállamoknak lehetőséget kell adni, hogy saját szerződési jogi rendszerükön belül kötelezővé tegyék e szerződések alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy a szerződési jogra vonatkozóan nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Egy adott területen belül az összes szállításra ugyanazon feltételeknek kell vonatkozniuk. Ezért amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a területén belül a mezőgazdasági termelők csak írásbeli szerződés alapján szállíthatnak a feldolgozóknak, akkor ezt a kötelezettséget a más tagállamból érkező szállításokra is alkalmazni kell, a más tagállamba irányuló szállításokra azonban nem szükségképpen kell alkalmazni. A szubszidiaritás elvével összhangban továbbra is a tagállamoknak kell dönteniük annak előírásáról, hogy az első felvásárló az ilyen szerződésekre vonatkozóan köteles-e írásbeli ajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(90b)

Az ilyen szerződésekre vonatkozó uniós jogi szabályozás hiányában a tagállamoknak lehetőséget kell adni, hogy saját szerződési jogi rendszerükön belül kötelezővé tegyék e szerződések alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy a szerződési jogra vonatkozóan nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Egy adott területen belül az összes szállításra ugyanazon feltételeknek kell vonatkozniuk. Ezért amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a területén belül a mezőgazdasági termelők csak írásbeli szerződés alapján szállíthatnak a feldolgozóknak, akkor ezt a kötelezettséget a más tagállamból érkező szállításokra is alkalmazni kell, a más tagállamba irányuló szállításokra azonban nem szükségképpen kell alkalmazni. A szubszidiaritás elvével összhangban továbbra is a tagállamoknak kell dönteniük annak előírásáról, hogy az első felvásárló az ilyen szerződésekre vonatkozóan köteles-e írásbeli ajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

91 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (91) | A termelés ésszerű fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni tárgyalási pozíciójukat a feldolgozókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg. Ezért a KAP céljainak megvalósítása érdekében a Szerződés 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában –tárgyalásokat folytassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, így többek között az árról. A hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében ezt a lehetőséget megfelelő számszerű korlátokhoz kell kötni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(91)

A termelés ésszerű fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni tárgyalási pozíciójukat a feldolgozókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg. Ezért a KAP céljainak megvalósítása érdekében a Szerződés 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában –tárgyalásokat folytassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, így többek között az árról. A hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében ezt a lehetőséget megfelelő számszerű korlátokhoz kell kötni.

törölve

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

91 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (91a) | A termelés életképes fejlesztésének és a gazdálkodók megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a tárgyalási pozíciójukat a leendő felvásárlókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg. E közös agrárpolitikai célkitűzések elérése érdekében a Szerződés 42. cikke alapján és a 43. cikk (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban olyan rendelkezést kell elfogadni, amely lehetővé teszi a kizárólag gazdálkodókból álló termelői szervezetek és társulásaik számára, hogy bármely szerződés feltételeiről – beleértve az árakat is – közösen tárgyaljanak néhány vagy az összes taguk termelésére vonatkozóan a felvásárlókkal annak érdekében, hogy a felvásárlók ne tudjanak a termelési költség alatti árakat rájuk kényszeríteni. Ez a rendelkezés azonban csak azokra a termelői szervezetekre vonatkozhat, amelyek kérik és meg is kapják az elismerést. E rendelkezés ezenkívül nem vonatkozhat a szövetkezetekre. Emellett a nemzeti jog alapján elismert meglévő termelői szervezeteket e rendelet értelmében de facto elismerésre alkalmasnak kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(91a)

A termelés életképes fejlesztésének és a gazdálkodók megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni a tárgyalási pozíciójukat a leendő felvásárlókkal szemben, hogy ennek eredményeként az ellátási láncban a hozzáadott érték méltányosabb eloszlása valósuljon meg. E közös agrárpolitikai célkitűzések elérése érdekében a Szerződés 42. cikke alapján és a 43. cikk (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban olyan rendelkezést kell elfogadni, amely lehetővé teszi a kizárólag gazdálkodókból álló termelői szervezetek és társulásaik számára, hogy bármely szerződés feltételeiről – beleértve az árakat is – közösen tárgyaljanak néhány vagy az összes taguk termelésére vonatkozóan a felvásárlókkal annak érdekében, hogy a felvásárlók ne tudjanak a termelési költség alatti árakat rájuk kényszeríteni. Ez a rendelkezés azonban csak azokra a termelői szervezetekre vonatkozhat, amelyek kérik és meg is kapják az elismerést. E rendelkezés ezenkívül nem vonatkozhat a szövetkezetekre. Emellett a nemzeti jog alapján elismert meglévő termelői szervezeteket e rendelet értelmében de facto elismerésre alkalmasnak kell tekinteni.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

91 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (91b) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) – különösen a kiszolgáltatott vidéki régiók esetében fennálló – jelentőségére tekintettel, valamint a hozzáadott érték biztosítása és a minőség – konkrétan az OEM vagy OFJ által védett sajtok minősége – fenntartása érdekében és a tejkvótarendszer megszűnésével összefüggésben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabályokat alkalmazzanak egy meghatározott földrajzi területen előállított ilyen sajtok kínálatának szabályozására. A szabályoknak az adott sajt előállítási folyamatának egészére ki kell terjedniük, és azokat szakmaközi szervezetnek, termelői szervezetnek vagy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet szerinti csoportnak kell kérelmeznie. Ezeket a kérelmeket az e sajthoz felhasznált tejmennyiség nagy többségét képviselő tejtermelők nagy többségének, illetve szakmaközi szervezetek és csoportok esetén a termelt sajtmennyiség nagy többségét képviselő sajttermelők nagy többségének kell támogatniuk. Továbbá az előírásokat szigorú feltételekhez kell kötni, különösen annak érdekében, hogy ne sérüljön a termékek más piacokon való forgalmazása, és biztosított legyen a kisebbségi jogok védelme. A tagállamoknak a kiigazított előírásokat haladéktalanul közzé kell tenniük és meg kell küldeniük a Bizottságnak, biztosítaniuk kell a rendszeres ellenőrzéseket, meg nem felelés esetén pedig az előírásokat hatályon kívül kell helyezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(91b)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) – különösen a kiszolgáltatott vidéki régiók esetében fennálló – jelentőségére tekintettel, valamint a hozzáadott érték biztosítása és a minőség – konkrétan az OEM vagy OFJ által védett sajtok minősége – fenntartása érdekében és a tejkvótarendszer megszűnésével összefüggésben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabályokat alkalmazzanak egy meghatározott földrajzi területen előállított ilyen sajtok kínálatának szabályozására. A szabályoknak az adott sajt előállítási folyamatának egészére ki kell terjedniük, és azokat szakmaközi szervezetnek, termelői szervezetnek vagy a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet szerinti csoportnak kell kérelmeznie. Ezeket a kérelmeket az e sajthoz felhasznált tejmennyiség nagy többségét képviselő tejtermelők nagy többségének, illetve szakmaközi szervezetek és csoportok esetén a termelt sajtmennyiség nagy többségét képviselő sajttermelők nagy többségének kell támogatniuk. Továbbá az előírásokat szigorú feltételekhez kell kötni, különösen annak érdekében, hogy ne sérüljön a termékek más piacokon való forgalmazása, és biztosított legyen a kisebbségi jogok védelme. A tagállamoknak a kiigazított előírásokat haladéktalanul közzé kell tenniük és meg kell küldeniük a Bizottságnak, biztosítaniuk kell a rendszeres ellenőrzéseket, meg nem felelés esetén pedig az előírásokat hatályon kívül kell helyezniük.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

91 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (91c) | Az 1234/2007/EK rendelet alapján a tejkvóták e rendelet hatályba lépése után viszonylag rövid időn belül hatályukat vesztik. Az 1234/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések e program végéig továbbra is alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(91c)

Az 1234/2007/EK rendelet alapján a tejkvóták e rendelet hatályba lépése után viszonylag rövid időn belül hatályukat vesztik. Az 1234/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések e program végéig továbbra is alkalmazandók.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

91 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (91d) | A tejkvóták eltörléséről egyidőben a zökkenőmentes átmenetről is döntés született a tej- és tejtermékágazatot illetően. A tej- és terjtermék-ágazati szerződéses kapcsolatokról szóló 261/2012/EU rendelet



   (3)



  az első lépés ebben az irányban, emellett további jogszabályokra lesz szükség. Ezért a tej-és tejtermékpiac súlyos egyensúlyhiánya esetén engedélyezni kell a Bizottság számára, hogy támogatást nyújtson azoknak a tejtermelőknek, akik önként csökkentik a termelésüket, valamint azt is, hogy lefölözést szabjon ki azokra a tejtermelőkre, akik ugyanebben az időszakban és ugyanilyen arányban növelik a termelésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(91d)

A tejkvóták eltörléséről egyidőben a zökkenőmentes átmenetről is döntés született a tej- és tejtermékágazatot illetően. A tej- és terjtermék-ágazati szerződéses kapcsolatokról szóló 261/2012/EU rendelet



   (3)



  az első lépés ebben az irányban, emellett további jogszabályokra lesz szükség. Ezért a tej-és tejtermékpiac súlyos egyensúlyhiánya esetén engedélyezni kell a Bizottság számára, hogy támogatást nyújtson azoknak a tejtermelőknek, akik önként csökkentik a termelésüket, valamint azt is, hogy lefölözést szabjon ki azokra a tejtermelőkre, akik ugyanebben az időszakban és ugyanilyen arányban növelik a termelésüket.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

93 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (93) | Annak érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezeteinek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal elő lehessen segíteni a szóban forgó szervezetek és társulások által folytatott tevékenységek hatékonyságát, továbbá a verseny és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok tekintetében: az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  ezen belül
  az e rendeletben
  felsoroltaktól való eltérések
  ;
  e
  szervezetek
  és társulások
  alapszabálya,
  elismerése,
  szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; a több tagállamban működő szervezetek és társulások; a tevékenységek
  kiszervezése
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; a szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek kiterjeszthetők, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(93)

Annak érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezeteinek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal elő lehessen segíteni a szóban forgó szervezetek és társulások által folytatott tevékenységek hatékonyságát, továbbá a verseny és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok tekintetében: az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  ezen belül
  az e rendeletben
  felsoroltaktól való eltérések
  ;
  e
  szervezetek
  és társulások
  alapszabálya,
  elismerése,
  szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; a több tagállamban működő szervezetek és társulások; a tevékenységek
  kiszervezése
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; a szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek kiterjeszthetők, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását.

| (93) | Annak érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezeteinek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal elő lehessen segíteni a szóban forgó szervezetek és társulások által folytatott tevékenységek hatékonyságát, továbbá a verseny és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok tekintetében: az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  és ha szükséges,
  az e rendeletben
  felsoroltakhoz hozzáadható konkrét célok
  ;
  a termelői szervezetektől eltérő
  szervezetek alapszabálya,
  a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös szabályok,
  szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; a több tagállamban működő szervezetek és társulások
  , ideértve a transznacionális együttműködés esetén nyújtható adminisztratív segítség szabályait is
  ; a tevékenységek
  kiszervezési feltételei
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; a szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek kiterjeszthetők, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását
  ; a szerződéses megállapodások végrehajtásának egyedi feltételei és a szerződéses tárgyalások lehetséges alapját képező egyedi összegek. |
| --- | --- |

(93)

Annak érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezeteinek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal elő lehessen segíteni a szóban forgó szervezetek és társulások által folytatott tevékenységek hatékonyságát, továbbá a verseny és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok tekintetében: az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  és ha szükséges,
  az e rendeletben
  felsoroltakhoz hozzáadható konkrét célok
  ;
  a termelői szervezetektől eltérő
  szervezetek alapszabálya,
  a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös szabályok,
  szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; a több tagállamban működő szervezetek és társulások
  , ideértve a transznacionális együttműködés esetén nyújtható adminisztratív segítség szabályait is
  ; a tevékenységek
  kiszervezési feltételei
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; a szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek kiterjeszthetők, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását
  ; a szerződéses megállapodások végrehajtásának egyedi feltételei és a szerződéses tárgyalások lehetséges alapját képező egyedi összegek.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

94 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (94) | Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot. A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója keretében, valamint kétoldalú megállapodásokban elfogadott kötelezettségvállalásokon kell alapulnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(94)

Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot. A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója keretében, valamint kétoldalú megállapodásokban elfogadott kötelezettségvállalásokon kell alapulnia.

| (94) | Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot
  , a fejlődő országok piacainak zavarása nélkül.
   A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója keretében, valamint kétoldalú megállapodásokban elfogadott kötelezettségvállalásokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

(94)

Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot
  , a fejlődő országok piacainak zavarása nélkül.
   A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások Uruguay-i Fordulója keretében, valamint kétoldalú megállapodásokban elfogadott kötelezettségvállalásokon kell alapulnia.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

94 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (94a) | A nemzetközi megállapodások végrehajtása azonban nem térhet el a kölcsönösség elvétől, különös tekintettel a vámtarifákra, az egészségügyre, a növényegészségügyre, a környezetre és az állatjólétre; emellett úgy kell őket végrehajtani, hogy biztosítva legyen a belépési árak, a kiegészítő egyedi vámok és a kiegyenlítő járulékok mechanizmusának való szoros megfelelés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(94a)

A nemzetközi megállapodások végrehajtása azonban nem térhet el a kölcsönösség elvétől, különös tekintettel a vámtarifákra, az egészségügyre, a növényegészségügyre, a környezetre és az állatjólétre; emellett úgy kell őket végrehajtani, hogy biztosítva legyen a belépési árak, a kiegészítő egyedi vámok és a kiegyenlítő járulékok mechanizmusának való szoros megfelelés.

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

96 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (96) | A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a behozatal és a kivitel nyomon követése céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatok azon termékeinek
  jegyzéke
  , amelyek esetében behozatali vagy kiviteli engedélyt kell bemutatni; valamint azon esetek és helyzetek, amelyekben nem szükséges behozatali vagy kiviteli engedélyt bemutatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(96)

A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a behozatal és a kivitel nyomon követése céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatok azon termékeinek
  jegyzéke
  , amelyek esetében behozatali vagy kiviteli engedélyt kell bemutatni; valamint azon esetek és helyzetek, amelyekben nem szükséges behozatali vagy kiviteli engedélyt bemutatni.

| (96) | A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a behozatal és a kivitel nyomon követése céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatok azon termékei
  jegyzékének módosítása és kiegészítése
  , amelyek esetében behozatali vagy kiviteli engedélyt kell bemutatni; valamint azon esetek és helyzetek, amelyekben nem szükséges behozatali vagy kiviteli engedélyt bemutatni. |
| --- | --- |

(96)

A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a behozatal és a kivitel nyomon követése céljából a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a következők tekintetében: az ágazatok azon termékei
  jegyzékének módosítása és kiegészítése
  , amelyek esetében behozatali vagy kiviteli engedélyt kell bemutatni; valamint azon esetek és helyzetek, amelyekben nem szükséges behozatali vagy kiviteli engedélyt bemutatni.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

100 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (100) | A belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arról, hogy a vámértéket az
  egységáron kívül egy másik értékkel
  összevetve is ellenőrizni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(100)

A belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arról, hogy a vámértéket az
  egységáron kívül egy másik értékkel
  összevetve is ellenőrizni kell.

| (100) | A belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arról, hogy a vámértéket az
  egységárral, illetve szükség esetén a behozatali átalányértékkel
  összevetve is ellenőrizni kell.
  A vámérték ellenőrzése semmiképpen sem történhet olyan következtetéses módszerrel, amely lehetővé teszi a kiegészítő egyedi vámok csökkentését vagy alkalmazásuk elkerülését. |
| --- | --- |

(100)

A belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el arról, hogy a vámértéket az
  egységárral, illetve szükség esetén a behozatali átalányértékkel
  összevetve is ellenőrizni kell.
  A vámérték ellenőrzése semmiképpen sem történhet olyan következtetéses módszerrel, amely lehetővé teszi a kiegészítő egyedi vámok csökkentését vagy alkalmazásuk elkerülését.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

103 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (103a) | A bioalapú gazdaság fejlődésének és növekedésének megkönnyítése és a bioalapú ipari termékek uniós piacára gyakorolt esetleges káros hatás elkerülése érdekében intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a bioalapú ipari termékek előállítói biztonságos mezőgazdasági nyersanyagokhoz jussanak hozzá, világszinten versenyképes árakon. Amennyiben bioalapú ipari termékek előállítása során történő felhasználás céljából mezőgazdasági nyersanyagok kerülnek vámmentesen behozatalra az Unióba, intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a nyersanyagok a bejelentett célra kerüljenek felhasználásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(103a)

A bioalapú gazdaság fejlődésének és növekedésének megkönnyítése és a bioalapú ipari termékek uniós piacára gyakorolt esetleges káros hatás elkerülése érdekében intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a bioalapú ipari termékek előállítói biztonságos mezőgazdasági nyersanyagokhoz jussanak hozzá, világszinten versenyképes árakon. Amennyiben bioalapú ipari termékek előállítása során történő felhasználás céljából mezőgazdasági nyersanyagok kerülnek vámmentesen behozatalra az Unióba, intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a nyersanyagok a bejelentett célra kerüljenek felhasználásra.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

105 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (105) | A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(105)

A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel.

| (105) | A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel
  és fejlesztési együttműködési politikájával
  . |
| --- | --- |

(105)

A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel
  és fejlesztési együttműködési politikájával
  .

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

107 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (107) | A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli –
  visszatérítések odaítélésére vonatkozó rendelkezéseknek arra kell szolgálniuk, hogy biztosítsák
  az
  Unió részvételét az
  e rendelet hatálya alá tartozó egyes
  termékek nemzetközi kereskedelmében. A támogatott kivitelnek
  értékbeli és mennyiségi korlátok között kell
  maradnia
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(107)

A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli –
  visszatérítések odaítélésére vonatkozó rendelkezéseknek arra kell szolgálniuk, hogy biztosítsák
  az
  Unió részvételét az
  e rendelet hatálya alá tartozó egyes
  termékek nemzetközi kereskedelmében. A támogatott kivitelnek
  értékbeli és mennyiségi korlátok között kell
  maradnia
  .

| (107) | A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli –
  visszatérítéseket
  az e rendelet hatálya alá tartozó egyes
  termékekre vonatkozó válságkezelési eszközként meg kell tartani mindaddig, amíg ezen eszköz jövőjéről a WTO keretein belül – a kölcsönösség elve alapján – döntést nem hoznak. Az export-visszatérítésekre vonatkozó költségvetési tételben ezért átmenetileg nulla eurót kell feltüntetni. Az export-visszatérítéseknek – alkalmazásuk esetén –
  értékbeli és mennyiségi korlátok között kell
  maradniuk, és nem veszélyeztethetik a fejlődő országok mezőgazdasági ágazatainak és gazdaságának fejlődését
  . |
| --- | --- |

(107)

A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli –
  visszatérítéseket
  az e rendelet hatálya alá tartozó egyes
  termékekre vonatkozó válságkezelési eszközként meg kell tartani mindaddig, amíg ezen eszköz jövőjéről a WTO keretein belül – a kölcsönösség elve alapján – döntést nem hoznak. Az export-visszatérítésekre vonatkozó költségvetési tételben ezért átmenetileg nulla eurót kell feltüntetni. Az export-visszatérítéseknek – alkalmazásuk esetén –
  értékbeli és mennyiségi korlátok között kell
  maradniuk, és nem veszélyeztethetik a fejlődő országok mezőgazdasági ágazatainak és gazdaságának fejlődését
  .

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

120 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (120) | A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2)
  és (3)
  bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(120)

A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2)
  és (3)
  bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók.

| (120) | A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2) bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók. |
| --- | --- |

(120)

A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2) bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

121 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (121a) | Az uniós versenyszabályok végrehajtását illetően fokozottabban figyelembe kell venni a mezőgazdasági ágazat egyes jellemzőit, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai és a szakmaközi szervezetek a rájuk ruházott feladatokat helyesen és hatékonyan végre tudják hajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(121a)

Az uniós versenyszabályok végrehajtását illetően fokozottabban figyelembe kell venni a mezőgazdasági ágazat egyes jellemzőit, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai és a szakmaközi szervezetek a rájuk ruházott feladatokat helyesen és hatékonyan végre tudják hajtani.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

121 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (121b) | Az uniós versenyszabályokkal kapcsolatos, e rendeletben említett rendelkezések egységes alkalmazása, egyszersmind a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak kell koordinálnia a különböző nemzeti versenyhatóságok tevékenységét. E célból a Bizottságnak iránymutatásokat és a bevált gyakorlatokról szóló útmutatásokat kell közzétennie, amelyek segítik a különböző nemzeti hatóságok, valamint a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatok gazdasági szereplőinek tevékenységét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(121b)

Az uniós versenyszabályokkal kapcsolatos, e rendeletben említett rendelkezések egységes alkalmazása, egyszersmind a belső piac zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak kell koordinálnia a különböző nemzeti versenyhatóságok tevékenységét. E célból a Bizottságnak iránymutatásokat és a bevált gyakorlatokról szóló útmutatásokat kell közzétennie, amelyek segítik a különböző nemzeti hatóságok, valamint a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatok gazdasági szereplőinek tevékenységét.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

122 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (122) | Különös figyelmet kell fordítani azon gazdálkodói vagy termelői szervezetekre, illetve ezek társulásaira, amelyek célja mezőgazdasági termékek közös előállítása vagy kereskedelme, vagy a közös létesítmény-használat, feltéve, hogy az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések elérését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(122)

Különös figyelmet kell fordítani azon gazdálkodói vagy termelői szervezetekre, illetve ezek társulásaira, amelyek célja mezőgazdasági termékek közös előállítása vagy kereskedelme, vagy a közös létesítmény-használat, feltéve, hogy az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések elérését.

| (122) | Különös figyelmet kell fordítani azon gazdálkodói vagy termelői szervezetekre, illetve ezek társulásaira, amelyek célja mezőgazdasági termékek közös előállítása vagy kereskedelme, vagy a közös létesítmény-használat, feltéve, hogy az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét.
  Különösen arra van szükség, hogy e szervezetek megállapodásait, döntéseit és összehangolt magatartásait szükségesnek tekintsék a Szerződés 39. cikkében a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célok eléréséhez, és hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését ne alkalmazzák az ilyen megállapodásokra, kivéve, ha a verseny kizárása van szükség. Ez utóbbi esetben a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet



   (4)



  2. cikkében meghatározott eljárásokat kell alkalmazni, és a verseny kizárása érdekében indított eljárásokban a bizonyítási teher az arra hivatkozó félre vagy hatóságra esik. |
| --- | --- |

(122)

Különös figyelmet kell fordítani azon gazdálkodói vagy termelői szervezetekre, illetve ezek társulásaira, amelyek célja mezőgazdasági termékek közös előállítása vagy kereskedelme, vagy a közös létesítmény-használat, feltéve, hogy az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét.
  Különösen arra van szükség, hogy e szervezetek megállapodásait, döntéseit és összehangolt magatartásait szükségesnek tekintsék a Szerződés 39. cikkében a KAP-ra vonatkozóan meghatározott célok eléréséhez, és hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését ne alkalmazzák az ilyen megállapodásokra, kivéve, ha a verseny kizárása van szükség. Ez utóbbi esetben a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet



   (4)



  2. cikkében meghatározott eljárásokat kell alkalmazni, és a verseny kizárása érdekében indított eljárásokban a bizonyítási teher az arra hivatkozó félre vagy hatóságra esik.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

124 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (124) | A nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné
  az egységes
  piac megfelelő működését. Ezért a mezőgazdasági termékekre általános szabályként a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, az új vagy a javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tudjon tenni a tagállamok felé és alkalmas intézkedéseket tudjon javasolni számukra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(124)

A nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné
  az egységes
  piac megfelelő működését. Ezért a mezőgazdasági termékekre általános szabályként a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, az új vagy a javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tudjon tenni a tagállamok felé és alkalmas intézkedéseket tudjon javasolni számukra.

| (124) | A nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné
  a belső
  piac megfelelő működését. Ezért a mezőgazdasági termékekre általános szabályként a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, az új vagy a javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tudjon tenni a tagállamok felé és alkalmas intézkedéseket tudjon javasolni számukra. |
| --- | --- |

(124)

A nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné
  a belső
  piac megfelelő működését. Ezért a mezőgazdasági termékekre általános szabályként a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, az új vagy a javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tudjon tenni a tagállamok felé és alkalmas intézkedéseket tudjon javasolni számukra.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

129 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (129) | A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amint ezt
  jelenleg
  a 73/2009/EK rendelet 120. cikke lehetővé teszi – a héjas gyümölcsűek esetében továbbra is nemzeti kifizetést folyósítsanak, ezzel is csökkentve a héjas gyümölcsűekre vonatkozó korábbi uniós támogatás termeléstől elválasztott támogatással való felváltásának hatásait. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendeletet hatályon kívül fogják helyezni, az egyértelműség érdekében a nemzeti kifizetéseket szerepeltetni kell ebben a rendeletben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(129)

A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amint ezt
  jelenleg
  a 73/2009/EK rendelet 120. cikke lehetővé teszi – a héjas gyümölcsűek esetében továbbra is nemzeti kifizetést folyósítsanak, ezzel is csökkentve a héjas gyümölcsűekre vonatkozó korábbi uniós támogatás termeléstől elválasztott támogatással való felváltásának hatásait. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendeletet hatályon kívül fogják helyezni, az egyértelműség érdekében a nemzeti kifizetéseket szerepeltetni kell ebben a rendeletben.

| (129) | A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amint ezt a 73/2009/EK rendelet 120. cikke lehetővé teszi – a héjas gyümölcsűek esetében továbbra is nemzeti kifizetést folyósítsanak, ezzel is csökkentve a héjas gyümölcsűekre vonatkozó korábbi uniós támogatás termeléstől elválasztott támogatással való felváltásának hatásait. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendeletet hatályon kívül fogják helyezni, az egyértelműség érdekében a nemzeti kifizetéseket szerepeltetni kell ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(129)

A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy – amint ezt a 73/2009/EK rendelet 120. cikke lehetővé teszi – a héjas gyümölcsűek esetében továbbra is nemzeti kifizetést folyósítsanak, ezzel is csökkentve a héjas gyümölcsűekre vonatkozó korábbi uniós támogatás termeléstől elválasztott támogatással való felváltásának hatásait. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó rendeletet hatályon kívül fogják helyezni, az egyértelműség érdekében a nemzeti kifizetéseket szerepeltetni kell ebben a rendeletben.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

131 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (131a) | A gazdaságok számviteli adathálózata által gyűjtött adatokat figyelembe kell venni olyan tanulmányok készítésekor vagy kutatások végzésekor, amelyek célja a válságok megakadályozása a különböző mezőgazdasági ágazatokban, mivel azok a gazdaságok teljesítményét tükrözik. Ezek az adatok a válságmegelőzés és -kezelés szempontjából is hasznosak lehetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(131a)

A gazdaságok számviteli adathálózata által gyűjtött adatokat figyelembe kell venni olyan tanulmányok készítésekor vagy kutatások végzésekor, amelyek célja a válságok megakadályozása a különböző mezőgazdasági ágazatokban, mivel azok a gazdaságok teljesítményét tükrözik. Ezek az adatok a válságmegelőzés és -kezelés szempontjából is hasznosak lehetnek.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

133 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (133) | Annak érdekében, hogy hatékonyan és eredményesen lehessen fellépni a belső vagy a külső piacokon bekövetkező jelentős áremelkedés vagy -csökkenés vagy a termelési költségek nagymértékû növekedése, illetve egyéb tényezők miatt a piacon bekövetkező zavar ellen, ha ez a helyzet várhatóan folytatódni vagy súlyosbodni fog, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, ezen belül – szükség esetén – az e rendeletben előírt egyéb intézkedések hatályának, időbeli tartamának vagy más aspektusainak kiterjesztését vagy módosítását érintő intézkedésekről, valamint a behozatali vámok részleges vagy teljes körû felfüggesztéséről, többek között bizonyos mennyiségek és/vagy időszakok tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(133)

Annak érdekében, hogy hatékonyan és eredményesen lehessen fellépni a belső vagy a külső piacokon bekövetkező jelentős áremelkedés vagy -csökkenés vagy a termelési költségek nagymértékû növekedése, illetve egyéb tényezők miatt a piacon bekövetkező zavar ellen, ha ez a helyzet várhatóan folytatódni vagy súlyosbodni fog, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, ezen belül – szükség esetén – az e rendeletben előírt egyéb intézkedések hatályának, időbeli tartamának vagy más aspektusainak kiterjesztését vagy módosítását érintő intézkedésekről, valamint a behozatali vámok részleges vagy teljes körû felfüggesztéséről, többek között bizonyos mennyiségek és/vagy időszakok tekintetében.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

135 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (135) | A vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok számára elő lehet írni, hogy e rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettség teljesítése céljából tájékoztatást nyújtsanak. Az e célra szolgáló eljárások összehangolása, egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a tájékoztatással kapcsolatos valamennyi szükséges intézkedés
  elfogadására
  . Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(135)

A vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok számára elő lehet írni, hogy e rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettség teljesítése céljából tájékoztatást nyújtsanak. Az e célra szolgáló eljárások összehangolása, egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni a tájékoztatással kapcsolatos valamennyi szükséges intézkedés
  elfogadására
  . Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között.

| (135) | A vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok számára elő lehet írni, hogy tájékoztatást nyújtsanak e rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint
  a
  nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettség teljesítése céljából. Az e célra szolgáló eljárások összehangolása, egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
  , hogy
  a
  Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a
  tájékoztatással kapcsolatos valamennyi szükséges intézkedés
  tekintetében
  . Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között
  , továbbá gondoskodnia kell az európai adatvédelmi biztos


  2011. december 14-i véleményében

   (5)

  kifejtett azon elv betartásáról, hogy „a személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlen célból tovább feldolgozni”. |
| --- | --- |

(135)

A vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok számára elő lehet írni, hogy tájékoztatást nyújtsanak e rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint
  a
  nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettség teljesítése céljából. Az e célra szolgáló eljárások összehangolása, egyszerűsítése és ésszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni
  , hogy
  a
  Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a
  tájékoztatással kapcsolatos valamennyi szükséges intézkedés
  tekintetében
  . Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között
  , továbbá gondoskodnia kell az európai adatvédelmi biztos


  2011. december 14-i véleményében

   (5)

  kifejtett azon elv betartásáról, hogy „a személyes adatokat nem lehet az adatgyűjtés eredeti céljával összeegyeztethetetlen célból tovább feldolgozni”.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

137 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (137) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló uniós jogszabályokat, és különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet
  , valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet
  alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(137)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló uniós jogszabályokat, és különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet
  , valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet
  alkalmazni kell.

| (137) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló uniós jogszabályokat, és különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet

   (6), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (7) alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(137)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló uniós jogszabályokat, és különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvet

   (6), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi
  rendeletet

   (7) alkalmazni kell.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

139 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (139) | A [COM(2010)799]/EU
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a szükséges intézkedések, és különösen a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(139)

A [COM(2010)799]/EU
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a szükséges intézkedések, és különösen a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében.

| (139) | Az 1234/2007/EK
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a szükséges intézkedések, és különösen a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében. |
| --- | --- |

(139)

Az 1234/2007/EK
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a szükséges intézkedések, és különösen a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

140 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (140) | A
  sürgősségi eljárás alkalmazását olyan kivételes esetekre kell fenntartani, amikor ez a piac megzavarásának kockázatával szembeni
  hatékony és eredményes fellépés
  érdekében szükségesnek bizonyul
  , vagy
  amikor piaci zavarok jelennek meg. A sürgősségi eljárás alkalmazását indokolni
  kell
  , és meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a sürgősségi eljárást kell
  alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(140)

A
  sürgősségi eljárás alkalmazását olyan kivételes esetekre kell fenntartani, amikor ez a piac megzavarásának kockázatával szembeni
  hatékony és eredményes fellépés
  érdekében szükségesnek bizonyul
  , vagy
  amikor piaci zavarok jelennek meg. A sürgősségi eljárás alkalmazását indokolni
  kell
  , és meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a sürgősségi eljárást kell
  alkalmazni.

| (140) | A
  sürgõsségi eljárást bizonyos piaci zavarok, valamint kártevők, állat- és növénybetegségek vagy a fogyasztói bizalomnak népegészségi, állat- vagy növény-egészségügyi kockázatok miatt bekövetkezett csökkenése elleni
  hatékony és eredményes fellépés
  biztosítása
  , vagy
  konkrét problémák megoldása érdekében
  kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(140)

A
  sürgõsségi eljárást bizonyos piaci zavarok, valamint kártevők, állat- és növénybetegségek vagy a fogyasztói bizalomnak népegészségi, állat- vagy növény-egészségügyi kockázatok miatt bekövetkezett csökkenése elleni
  hatékony és eredményes fellépés
  biztosítása
  , vagy
  konkrét problémák megoldása érdekében
  kell alkalmazni.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

143 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (143) | Amennyiben szükséghelyzetben előálló, rendkívül sürgős megfontolások úgy kívánják, a Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az uniós védintézkedések elfogadásával, visszavonásával vagy módosításával, illetve az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésével kapcsolatban, amennyiben erre a piaci helyzetre való azonnali reagálás érdekében szükség van
  , illetve szükséghelyzetben előálló, konkrét problémák megoldásával kapcsolatban, amennyiben a probléma kezelése azonnal intézkedést igényel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(143)

Amennyiben szükséghelyzetben előálló, rendkívül sürgős megfontolások úgy kívánják, a Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia az uniós védintézkedések elfogadásával, visszavonásával vagy módosításával, illetve az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésével kapcsolatban, amennyiben erre a piaci helyzetre való azonnali reagálás érdekében szükség van
  , illetve szükséghelyzetben előálló, konkrét problémák megoldásával kapcsolatban, amennyiben a probléma kezelése azonnal intézkedést igényel
  .

| (143) | Amennyiben szükséghelyzetben előálló, rendkívül sürgős megfontolások úgy kívánják, a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el az uniós védőintézkedések elfogadásával, módosításával vagy visszavonásával, illetve az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésével kapcsolatban, amennyiben erre a piaci helyzetre való azonnali reagálás érdekében szükség van. |
| --- | --- |

(143)

Amennyiben szükséghelyzetben előálló, rendkívül sürgős megfontolások úgy kívánják, a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el az uniós védőintézkedések elfogadásával, módosításával vagy visszavonásával, illetve az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésével kapcsolatban, amennyiben erre a piaci helyzetre való azonnali reagálás érdekében szükség van.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

143 a preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (143a) | Védintézkedéseket kell elfogadni, különösen, amikor a harmadik országokból importált mezőgazdasági termékek nem garantálják az élelmiszerbiztonságot, a nyomon követhetőséget és nem felelnek meg a belső piacon rögzített minden egészségügyi, környezetvédelmi és állatjóléti feltételnek, amikor válsághelyzetek alakulnak ki a piacokon, vagy az derül ki, hogy az ár, a mennyiség vagy a határidő szempontjából nem tesznek eleget a behozatali engedélyben rögzített feltételeknek. A mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó feltételek betartásának ezen ellenőrzését az Unióba érkező import valós idejű nyomon követésére szolgáló integrált rendszer keretében kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(143a)

Védintézkedéseket kell elfogadni, különösen, amikor a harmadik országokból importált mezőgazdasági termékek nem garantálják az élelmiszerbiztonságot, a nyomon követhetőséget és nem felelnek meg a belső piacon rögzített minden egészségügyi, környezetvédelmi és állatjóléti feltételnek, amikor válsághelyzetek alakulnak ki a piacokon, vagy az derül ki, hogy az ár, a mennyiség vagy a határidő szempontjából nem tesznek eleget a behozatali engedélyben rögzített feltételeknek. A mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó feltételek betartásának ezen ellenőrzését az Unióba érkező import valós idejű nyomon követésére szolgáló integrált rendszer keretében kell végrehajtani.

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

146 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (146) | A [COM(2010)799] rendelet alapján számos ágazati intézkedés, köztük a tej- és cukorkvótákkal kapcsolatos intézkedések, a cukorágazatot érintő egyéb intézkedések, szőlőtelepítési korlátozások és egyes állami támogatások e rendelet hatálybalépését követően ésszerű időn belül hatályukat vesztik. A [COM(2010)799] rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések az érintett programok végéig továbbra is alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(146)

A [COM(2010)799] rendelet alapján számos ágazati intézkedés, köztük a tej- és cukorkvótákkal kapcsolatos intézkedések, a cukorágazatot érintő egyéb intézkedések, szőlőtelepítési korlátozások és egyes állami támogatások e rendelet hatálybalépését követően ésszerű időn belül hatályukat vesztik. A [COM(2010)799] rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések az érintett programok végéig továbbra is alkalmazandók.

törölve

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

147 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (147) | A [COM(2010)799] rendeletben szereplő rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy átmeneti intézkedéseket fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(147)

A [COM(2010)799] rendeletben szereplő rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy átmeneti intézkedéseket fogadjon el.

törölve

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

149 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (149) | A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiacon jelenleg uralkodó gazdasági körülmények és az ellátási lánc szerkezete indokolja. A szóban forgó intézkedéseket ezért célszerű kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és
  felülvizsgálat tárgyát
  kell
  képezniük
  . A Bizottságnak a tejpiaci fejleményekről jelentéseket kell elfogadnia, amelyeknek különösen a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre kell kiterjedniük és amelyek előterjesztési határideje 2014. június 30., illetve 2018. december 31., |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(149)

A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiacon jelenleg uralkodó gazdasági körülmények és az ellátási lánc szerkezete indokolja. A szóban forgó intézkedéseket ezért célszerű kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és
  felülvizsgálat tárgyát
  kell
  képezniük
  . A Bizottságnak a tejpiaci fejleményekről jelentéseket kell elfogadnia, amelyeknek különösen a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre kell kiterjedniük és amelyek előterjesztési határideje 2014. június 30., illetve 2018. december 31.,

| (149) | A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiacon jelenleg uralkodó gazdasági körülmények és az ellátási lánc szerkezete indokolja. A szóban forgó intézkedéseket ezért célszerű kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék.
  Az intézkedéseknek
  azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és
  felül
  kell
  vizsgálni a működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra
  . A Bizottságnak a tejpiaci fejleményekről jelentéseket kell elfogadnia, amelyeknek különösen a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre kell kiterjedniük és amelyek előterjesztési határideje 2014. június 30., illetve 2018. december 31., |
| --- | --- |

(149)

A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiacon jelenleg uralkodó gazdasági körülmények és az ellátási lánc szerkezete indokolja. A szóban forgó intézkedéseket ezért célszerű kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék.
  Az intézkedéseknek
  azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és
  felül
  kell
  vizsgálni a működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra
  . A Bizottságnak a tejpiaci fejleményekről jelentéseket kell elfogadnia, amelyeknek különösen a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre kell kiterjedniük és amelyek előterjesztési határideje 2014. június 30., illetve 2018. december 31.,

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

150 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (150a) | A nemzetközi piacok fejlődése, a világ népességének növekedése és annak stratégiai jellege, hogy az EU lakosságát megfizethető áron kell ellátni élelmiszerrel, radikálisan át fogja alakítani azt a környezetet, amelyben az európai mezőgazdaság fejlődik. A Bizottságnak ezért legkésőbb négy évvel e rendelet hatálybalépése után jelentést kell készítenie a Parlamentnek és a Tanácsnak a piacok alakulásáról és a mezőgazdasági piacok szabályozására szolgáló eszközök jövőjéről; ebben a jelentésben vizsgálni kell, hogy a piacszabályozási eszközök megfelelnek-e az új nemzetközi környezetnek, és esetlegesen a stratégiai készletek létrehozásának lehetőségét; a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok megvalósítása érdekében a jelentést a hosszú távú uniós stratégiára vonatkozó összes hasznos javaslattal ki kell egészíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(150a)

A nemzetközi piacok fejlődése, a világ népességének növekedése és annak stratégiai jellege, hogy az EU lakosságát megfizethető áron kell ellátni élelmiszerrel, radikálisan át fogja alakítani azt a környezetet, amelyben az európai mezőgazdaság fejlődik. A Bizottságnak ezért legkésőbb négy évvel e rendelet hatálybalépése után jelentést kell készítenie a Parlamentnek és a Tanácsnak a piacok alakulásáról és a mezőgazdasági piacok szabályozására szolgáló eszközök jövőjéről; ebben a jelentésben vizsgálni kell, hogy a piacszabályozási eszközök megfelelnek-e az új nemzetközi környezetnek, és esetlegesen a stratégiai készletek létrehozásának lehetőségét; a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok megvalósítása érdekében a jelentést a hosszú távú uniós stratégiára vonatkozó összes hasznos javaslattal ki kell egészíteni.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az I.
  mellékletben
  felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani: | (2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az
  e rendelet
  I.
  mellékletében
  felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az I.
  mellékletben
  felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott mezőgazdasági termékeket az
  e rendelet
  I.
  mellékletében
  felsorolt alábbi ágazatok szerint kell csoportosítani:

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet X. része; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

j)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet X. része;

| j) | A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti |
| --- | --- |

j)

A módosítás a magyar nyelvű változatot nem érinti

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – m pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| m) | élő növények, az I. melléklet XIII. része; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

m)

élő növények, az I. melléklet XIII. része;

| m) | élő
  fák és egyéb
  növények,
  hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat,
  az I. melléklet XIII. része; |
| --- | --- |

m)

élő
  fák és egyéb
  növények,
  hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat,
  az I. melléklet XIII. része;

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – u pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| u) | etil-alkohol, az I. melléklet XXI. része; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

u)

etil-alkohol, az I. melléklet XXI. része;

| u) | mezőgazdasági eredetű
  etil-alkohol, az I. melléklet XXI. része; |
| --- | --- |

u)

mezőgazdasági eredetű
  etil-alkohol, az I. melléklet XXI. része;

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – v pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v) | méhészet
  , az I. melléklet XXII. része; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

v)

méhészet
  , az I. melléklet XXII. része;

| v) | méhészeti termékek
  , az I. melléklet XXII. része; |
| --- | --- |

v)

méhészeti termékek
  , az I. melléklet XXII. része;

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A rizságazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet I. részében szereplő, rizságazatra vonatkozó fogalommeghatározások naprakésszé tétele céljából. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  A rizságazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottságot felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet I. részében szereplő, rizságazatra vonatkozó fogalommeghatározások naprakésszé tétele céljából.

törölve

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  E rendelet alkalmazásában a „kedvezőtlen időjárási jelenségek” olyan természeti katasztrófához hasonlítható időjárási viszonyokat jelentenek, mint például fagy, jégeső, jég, eső vagy aszály, amelyek a termést elpusztítják, vagy egy mezőgazdasági termelő átlagos éves termeléséhez képest több mint 30 %-kal csökkentik. A szokásos éves termelést az előző három év folyamán vagy az előző ötéves időszakot alapul véve három év átlaga alapján kell megállapítani, amely utóbbinak az alkalmazása esetében a legmagasabb és legalacsonyabb értéket figyelmen kívül kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  E rendelet alkalmazásában a „kedvezőtlen időjárási jelenségek” olyan természeti katasztrófához hasonlítható időjárási viszonyokat jelentenek, mint például fagy, jégeső, jég, eső vagy aszály, amelyek a termést elpusztítják, vagy egy mezőgazdasági termelő átlagos éves termeléséhez képest több mint 30 %-kal csökkentik. A szokásos éves termelést az előző három év folyamán vagy az előző ötéves időszakot alapul véve három év átlaga alapján kell megállapítani, amely utóbbinak az alkalmazása esetében a legmagasabb és legalacsonyabb értéket figyelmen kívül kell hagyni.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  E rendelet alkalmazásában a „fejlett, fenntartható termelési rendszerek”, a „fejlett, fenntartható termelési módszerek” és a „fejlett, fenntartható termelési intézkedések” olyan mezőgazdasági gyakorlatok, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésnek a [..]/EU rendelet (a KAP-ról szóló horizontális rendelet) IV. címében megállapított szabályokon, és folyamatosan fejlődnek a természetes tápanyagok, a vízciklusok és az energiaáramlások kezelésének javításában a környezetre gyakorolt káros hatás és a nem megújuló erőforrások pazarlásának csökkentése, továbbá a termények, az állatok és a természet magas szintű sokszínűségének a termelési rendszerben való megőrzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)
     
  E rendelet alkalmazásában a „fejlett, fenntartható termelési rendszerek”, a „fejlett, fenntartható termelési módszerek” és a „fejlett, fenntartható termelési intézkedések” olyan mezőgazdasági gyakorlatok, amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésnek a [..]/EU rendelet (a KAP-ról szóló horizontális rendelet) IV. címében megállapított szabályokon, és folyamatosan fejlődnek a természetes tápanyagok, a vízciklusok és az energiaáramlások kezelésének javításában a környezetre gyakorolt káros hatás és a nem megújuló erőforrások pazarlásának csökkentése, továbbá a termények, az állatok és a természet magas szintű sokszínűségének a termelési rendszerben való megőrzése érdekében.

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság – végrehajtási aktusok útján – a kombinált nómenklatúra módosítása miatt szükséges esetekben kiigazíthatja az e rendeletben, illetve a Szerződés 43. cikke alapján elfogadott más jogi aktusokban szereplő árumegnevezéseket, valamint a kombinált nómenklatúra szerinti vámtarifaszámokra és alszámokra való hivatkozásokat.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a kombinált nómenklatúra módosítása miatt szükséges esetekben kiigazítsa az e rendeletben szereplő árumegnevezéseket, valamint a kombinált nómenklatúra szerinti vámtarifaszámokra és alszámokra való hivatkozásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság – végrehajtási aktusok útján – a kombinált nómenklatúra módosítása miatt szükséges esetekben kiigazíthatja az e rendeletben, illetve a Szerződés 43. cikke alapján elfogadott más jogi aktusokban szereplő árumegnevezéseket, valamint a kombinált nómenklatúra szerinti vámtarifaszámokra és alszámokra való hivatkozásokat.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el abból a célból, hogy a kombinált nómenklatúra módosítása miatt szükséges esetekben kiigazítsa az e rendeletben szereplő árumegnevezéseket, valamint a kombinált nómenklatúra szerinti vámtarifaszámokra és alszámokra való hivatkozásokat.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy adott év január 1-jétől december 31-ig a
  banánágazat
  esetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

egy adott év január 1-jétől december 31-ig a
  banánágazat
  esetében;

| a) | egy adott év január 1-jétől december 31-ig a
  banán gyümölcs- és zöldség-, valamint feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazata
  esetében; |
| --- | --- |

a)

egy adott év január 1-jétől december 31-ig a
  banán gyümölcs- és zöldség-, valamint feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazata
  esetében;

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett termékekre vonatkozó gazdasági év megállapítása céljából. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett termékekre vonatkozó gazdasági év megállapítása céljából.

törölve

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Referenciaárak | Referenciaárak |
| A referenciaárak a következők: | (1)
     A
  II. rész I. címének I. fejezete és az V. rész I. fejezete alkalmazásában a
  referenciaárak a következők: |
| a) | a gabonaágazat tekintetében 101,31 EUR/tonna, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Referenciaárak

Referenciaárak

A referenciaárak a következők:

(1)
     A
  II. rész I. címének I. fejezete és az V. rész I. fejezete alkalmazásában a
  referenciaárak a következők:

a)

a gabonaágazat tekintetében 101,31 EUR/tonna, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár;

| a) | a gabonaágazat tekintetében 101,31 EUR/tonna, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár; |
| --- | --- |

a)

a gabonaágazat tekintetében 101,31 EUR/tonna, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a III. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár; |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a III. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a III. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár; |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a III. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében, amely ár a raktárba szállított árura, kirakodás előtt érvényes nagykereskedelmi ár;

| c) | a III. melléklet B. pontjában meghatározott szabványos minőségű, csomagolatlan cukor tekintetében a gyártelepi ár: |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet B. pontjában meghatározott szabványos minőségű, csomagolatlan cukor tekintetében a gyártelepi ár:

| c) | a III. melléklet B. pontjában meghatározott szabványos minőségű, csomagolatlan cukor tekintetében a gyártelepi ár: |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet B. pontjában meghatározott szabványos minőségű, csomagolatlan cukor tekintetében a gyártelepi ár:

| | i. | a fehércukor esetében: 404,4 EUR/tonna, |
| --- | --- | --- |

i.

a fehércukor esetében: 404,4 EUR/tonna,

| | i. | a fehércukor esetében: 404,4 EUR/tonna, |
| --- | --- | --- |

i.

a fehércukor esetében: 404,4 EUR/tonna,

| | ii. | a nyerscukor esetében: 335,2 EUR/tonna; |
| --- | --- | --- |

ii.

a nyerscukor esetében: 335,2 EUR/tonna;

| | ii. | a nyerscukor esetében: 335,2 EUR/tonna; |
| --- | --- | --- |

ii.

a nyerscukor esetében: 335,2 EUR/tonna;

| d) | a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék esetében a
  18. cikk (8) bekezdésével
  összhangban lévő, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerinti R3 osztályozású hasított testre; |
| --- | --- |

d)

a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék esetében a
  18. cikk (8) bekezdésével
  összhangban lévő, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerinti R3 osztályozású hasított testre;

| d) | a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék esetében a
  9a. cikkel
  összhangban lévő, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerinti R3 osztályozású hasított testre; |
| --- | --- |

d)

a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék esetében a
  9a. cikkel
  összhangban lévő, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerinti R3 osztályozású hasított testre;

| e) | a tej- és tejtermékágazat tekintetében: |
| --- | --- |

e)

a tej- és tejtermékágazat tekintetében:

| e) | a tej- és tejtermékágazat tekintetében: |
| --- | --- |

e)

a tej- és tejtermékágazat tekintetében:

| | i. | 246,39 EUR/100 kg a vaj esetében, |
| --- | --- | --- |

i.

246,39 EUR/100 kg a vaj esetében,

| | i. | 246,39 EUR/100 kg a vaj esetében, |
| --- | --- | --- |

i.

246,39 EUR/100 kg a vaj esetében,

| | ii. | 169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében;

| | ii. | 169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében;

| f) | a sertéshús tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a hasított sertésre vonatkozó, a
  18
  . cikk
  (8) bekezdése
  szerinti uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

f)

a sertéshús tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a hasított sertésre vonatkozó, a
  18
  . cikk
  (8) bekezdése
  szerinti uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint:

| f) | a sertéshús tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a hasított sertésre vonatkozó, a
  9a
  . cikk szerinti uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint: |
| --- | --- |

f)

a sertéshús tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a hasított sertésre vonatkozó, a
  9a
  . cikk szerinti uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint:

| | i. | 60–120 kg tömegű hasított testek: E osztály, |
| --- | --- | --- |

i.

60–120 kg tömegű hasított testek: E osztály,

| | i. | 60–120 kg tömegű hasított testek: E osztály, |
| --- | --- | --- |

i.

60–120 kg tömegű hasított testek: E osztály,

| | ii. | 120–180 kg tömegű hasított testek: R osztály. |
| --- | --- | --- |

ii.

120–180 kg tömegű hasított testek: R osztály.

| | ii. | 120–180 kg tömegű hasított testek: R osztály. |
| --- | --- | --- |

ii.

120–180 kg tömegű hasított testek: R osztály.

| fa) | az olívaolaj-ágazat tekintetében: |
| --- | --- |

fa)

az olívaolaj-ágazat tekintetében:

| | i. | 2 388 EUR/tonna az extra szűz olívaolaj esetében; |
| --- | --- | --- |

i.

2 388 EUR/tonna az extra szűz olívaolaj esetében;

| | ii. | 2 295 EUR/tonna a szűz olívaolaj esetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

2 295 EUR/tonna a szűz olívaolaj esetében;

| | iii. | 1 524 EUR/tonna két fokos szabadzsírsav-tartalommal rendelkező lampante olívaolaj esetében, ez az összeg tonnánként 36,70 euróval csökken a zsírsavtartalom minden további foka után. |
| --- | --- | --- |

iii.

1 524 EUR/tonna két fokos szabadzsírsav-tartalommal rendelkező lampante olívaolaj esetében, ez az összeg tonnánként 36,70 euróval csökken a zsírsavtartalom minden további foka után.

(1a)
     
  A referenciaárakat objektív kritériumok, nevezetesen a termelést érintő fejlemények, a termelési költségek, különösen a ráfordítási költségek, valamint a piaci tendenciák alapján rendszeres időközönként felülvizsgálják. A referenciaárakat szükség esetén a Szerződés 43. cikke (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban aktualizálják.

Ezek a felülvizsgálati időközök különbözhetnek a különböző termékkategóriákban és figyelembe veszik az egyes termékkategóriák ingadozási mintáját.

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A támogatásra jogosult termékek eredete | A támogatásra jogosult termékek eredete |
| Csak az Unióból származó termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántároláshoz nyújtott támogatásra. Előírás továbbá, hogy a növényekből előállított termékeket az Unióból származó növényből, a
  tejből előállított termékeket pedig
  az Unióban
  termelt tejből
  kell
  előállítani
  . | Csak az Unióból származó termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántároláshoz nyújtott támogatásra. Előírás továbbá, hogy a növényekből előállított termékeket az Unióból származó növényből
  kell előállítani
  ,
  állati eredetű termékek esetében pedig
  a
  teljes előállítási folyamatnak
  az Unióban kell
  zajlania
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A támogatásra jogosult termékek eredete

A támogatásra jogosult termékek eredete

Csak az Unióból származó termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántároláshoz nyújtott támogatásra. Előírás továbbá, hogy a növényekből előállított termékeket az Unióból származó növényből, a
  tejből előállított termékeket pedig
  az Unióban
  termelt tejből
  kell
  előállítani
  .

Csak az Unióból származó termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántároláshoz nyújtott támogatásra. Előírás továbbá, hogy a növényekből előállított termékeket az Unióból származó növényből
  kell előállítani
  ,
  állati eredetű termékek esetében pedig
  a
  teljes előállítási folyamatnak
  az Unióban kell
  zajlania
  .

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | Az uniós osztályozási rendszer és alkalmazásának ellenőrzése |
| | (1)
     
  A hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszereket a III. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően a következő ágazatokban kell alkalmazni: |
| | a) | marha- és borjúhús: a kifejlett marhák hasított teste vonatkozásában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9a. cikk

Az uniós osztályozási rendszer és alkalmazásának ellenőrzése

(1)
     
  A hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszereket a III. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően a következő ágazatokban kell alkalmazni:

a)

marha- és borjúhús: a kifejlett marhák hasított teste vonatkozásában;

| b) | sertéshúságazat a nem tenyészállatként tartott sertés hasított teste vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

sertéshúságazat a nem tenyészállatként tartott sertés hasított teste vonatkozásában.

A juh- és kecskehús-ágazatban a tagállamok a juhok hasított teste vonatkozásában a IIIa. melléklet C. pontjában meghatározott szabályoknak megfelelően alkalmazhatják az uniós osztályozási rendszert.

(2)
     
  A kifejlett marhák és juhok hasított teste osztályozásának vonatkozásában a Bizottság és a tagállamok szakértőiből álló uniós ellenőrző bizottság az Unió nevében helyszíni ellenőrzéseket végez. A bizottság jelentésben számol be a Bizottságnak és a tagállamoknak az elvégzett ellenőrzésekről.

Az elvégzett ellenőrzések költségeit az Unió fedezi.

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | 10. cikk |
| Az állami intervencióra jogosult termékek | Az állami intervencióra jogosult termékek |
| Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekre
  , valamint a Bizottság által a 18. és 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusokban
  meghatározott követelményekre és feltételekre figyelemmel
  állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó: | Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekkel
  , valamint a Bizottság által a 18. és 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusokban
  meghatározható további követelményekkel és feltételekkel összhangban
  állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó: |
| a) | közönséges búza, árpa és kukorica; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10. cikk

10. cikk

Az állami intervencióra jogosult termékek

Az állami intervencióra jogosult termékek

Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekre
  , valamint a Bizottság által a 18. és 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusokban
  meghatározott követelményekre és feltételekre figyelemmel
  állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:

Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekkel
  , valamint a Bizottság által a 18. és 19. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusokban
  meghatározható további követelményekkel és feltételekkel összhangban
  állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:

a)

közönséges búza, árpa és kukorica;

| a) | közönséges búza,
  durumbúza, cirok,
  árpa és kukorica; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza,
  durumbúza, cirok,
  árpa és kukorica;

| b) | hántolatlan rizs; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs;

| b) | hántolatlan rizs; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs;

| c) | a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús; |
| --- | --- |

c)

a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús;

| c) | a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús; |
| --- | --- |

c)

a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús;

| d) | jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek; |
| --- | --- |

d)

jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek;

| d) | jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek; |
| --- | --- |

d)

jóváhagyott uniós vállalkozás által előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék, és amely közvetlenül és kizárólag olyan pasztőrözött tejszínből készült, amelyet közvetlenül és kizárólag tehéntejből nyertek;

| e) | jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka. |
| --- | --- |

e)

jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.

| e) | jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka. |
| --- | --- |

e)

jóváhagyott uniós vállalkozás által tehéntejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| Állami intervenciós
  időszak | Állami intervenciós
  időszakok |
| Állami intervencióra
  az alábbiak szerint van lehetőség: | Állami intervencióra
  a 10. cikkben felsorolt termékek esetében egész évben lehetőség van. |
| a) | a közönséges búza, az árpa és a kukorica tekintetében november 1-jétől május 31-ig; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11. cikk

11. cikk

Állami intervenciós
  időszak

Állami intervenciós
  időszakok

Állami intervencióra
  az alábbiak szerint van lehetőség:

Állami intervencióra
  a 10. cikkben felsorolt termékek esetében egész évben lehetőség van.

a)

a közönséges búza, az árpa és a kukorica tekintetében november 1-jétől május 31-ig;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig; |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig;

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében a gazdasági év során végig; |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús tekintetében a gazdasági év során végig;

| d) | a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől augusztus 31-ig. |
| --- | --- |

d)

a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől augusztus 31-ig.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. cikk | 12. cikk |
| Az állami intervenció megnyitása és lezárása | Az állami intervenció megnyitása és lezárása |
| (1)   
  A 11. cikkben említett időszakok során
  az állami intervenciót: | (1)   Az állami intervenciót: |
| a) | meg kell nyitni a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12. cikk

12. cikk

Az állami intervenció megnyitása és lezárása

Az állami intervenció megnyitása és lezárása

(1)   
  A 11. cikkben említett időszakok során
  az állami intervenciót:

(1)   Az állami intervenciót:

a)

meg kell nyitni a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor tekintetében;

| a) | meg kell nyitni a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor tekintetében; |
| --- | --- |

a)

meg kell nyitni a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor tekintetében;

| b) | a Bizottság végrehajtási aktusok útján
  megnyithatja
  az árpa, a kukorica
  és
  a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság végrehajtási aktusok útján
  megnyithatja
  az árpa, a kukorica
  és
  a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

| b) | a Bizottság végrehajtási aktusok útján
  megnyitja a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság végrehajtási aktusok útján
  megnyitja a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs (beleértve a hántolatlan rizs meghatározott fajtáit és típusait is) tekintetében, ha azt a piaci helyzet szükségessé teszi. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

| c) | a Bizottság egyéb végrehajtási aktusok útján
  megnyithatja
  a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) bekezdése alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a
  18
  . cikk
  (8) bekezdése
  szerint elfogadott, hasított testek uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a
  tonnánkénti 1 560 eurót
  . |
| --- | --- |

c)

a Bizottság egyéb végrehajtási aktusok útján
  megnyithatja
  a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) bekezdése alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a
  18
  . cikk
  (8) bekezdése
  szerint elfogadott, hasított testek uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a
  tonnánkénti 1 560 eurót
  .

| c) | a Bizottság
  a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott,
  egyéb végrehajtási aktusok útján
  megnyitja
  a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) bekezdése alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a
  9a
  . cikk szerint elfogadott, hasított testek uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a
  7
  .
  cikk (1) bekezdése d) pontjában megállapított referenciaár 90 %-át. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság
  a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott,
  egyéb végrehajtási aktusok útján
  megnyitja
  a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) bekezdése alapján meghatározott reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a
  9a
  . cikk szerint elfogadott, hasított testek uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a
  7
  .
  cikk (1) bekezdése d) pontjában megállapított referenciaár 90 %-át.

(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján
  lezárhatja
  az állami intervenciót a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszak során az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételek már nem teljesülnek.

(2)   A Bizottság
  a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási aktusok útján
  lezárja
  az állami intervenciót a marha- és borjúhúságazat tekintetében, ha a 19. cikk a) pontja alapján meghatározott reprezentatív időszak során az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott feltételek már nem teljesülnek.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | 13. cikk |
| A rögzített áron való felvásárlás vagy a pályázati eljárás | A rögzített áron való felvásárlás vagy a pályázati eljárás |
| (1)   A 12. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra rögzített áron, a 11. cikkben említett egyes időszakokra vonatkozó következő mennyiségi határokon belül kerülhet sor: | (1)   A 12. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra
  a 14. cikk (2) bekezdésében megállapított
  rögzített áron, a 11. cikkben említett egyes időszakokra vonatkozó következő mennyiségi határokon belül kerülhet sor: |
| a) | a közönséges búza esetében 3 millió tonna; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

13. cikk

13. cikk

A rögzített áron való felvásárlás vagy a pályázati eljárás

A rögzített áron való felvásárlás vagy a pályázati eljárás

(1)   A 12. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra rögzített áron, a 11. cikkben említett egyes időszakokra vonatkozó következő mennyiségi határokon belül kerülhet sor:

(1)   A 12. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra
  a 14. cikk (2) bekezdésében megállapított
  rögzített áron, a 11. cikkben említett egyes időszakokra vonatkozó következő mennyiségi határokon belül kerülhet sor:

a)

a közönséges búza esetében 3 millió tonna;

| a) | a közönséges búza esetében 3 millió tonna; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza esetében 3 millió tonna;

| b) | a vaj esetében
  30 000
  tonna; |
| --- | --- |

b)

a vaj esetében
  30 000
  tonna;

| b) | a vaj esetében
  70 000
  tonna; |
| --- | --- |

b)

a vaj esetében
  70 000
  tonna;

| c) | a sovány tejpor esetében 109 000 tonna. |
| --- | --- |

c)

a sovány tejpor esetében 109 000 tonna.

| c) | a sovány tejpor esetében 109 000 tonna. |
| --- | --- |

c)

a sovány tejpor esetében 109 000 tonna.

(2)   A 12. cikk (1) bekezdése alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra pályázati eljárás útján kerülhet sor, amelynek keretében meghatározásra kerül a maximális felvásárlási ár:

(2)   A 12. cikk (1) bekezdése alapján megnyitott állami intervenció esetében a felvásárlásra pályázati eljárás útján kerülhet sor, amelynek keretében meghatározásra kerül a maximális felvásárlási ár:

| a) | a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor (1) bekezdésben említett határt meghaladó mennyiségei esetében; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor (1) bekezdésben említett határt meghaladó mennyiségei esetében;

| a) | a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor (1) bekezdésben említett határt meghaladó mennyiségei esetében; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza, a vaj és a sovány tejpor (1) bekezdésben említett határt meghaladó mennyiségei esetében;

| b) | az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs, valamint a marha- és borjúhús esetében. |
| --- | --- |

b)

az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs, valamint a marha- és borjúhús esetében.

| b) | a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs, valamint a marha- és borjúhús esetében. |
| --- | --- |

b)

a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs, valamint a marha- és borjúhús esetében.

Rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén a Bizottság végrehajtási aktusok útján a pályázati eljárásokat egyes tagállamokra, illetve egy adott tagállam régióira korlátozhatja, vagy – tekintettel a 14. cikk (2) bekezdésére – a regisztrált piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként állapíthatja meg az állami intervenciós árat. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Rendkívüli és kellően indokolt körülmények esetén a Bizottság végrehajtási aktusok útján a pályázati eljárásokat egyes tagállamokra, illetve egy adott tagállam régióira korlátozhatja, vagy – tekintettel a 14. cikk (2) bekezdésére – a regisztrált piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként állapíthatja meg az állami intervenciós árat. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. cikk | 14. cikk |
| Állami intervenciós árak | Állami intervenciós árak |
| (1)   Az állami intervenciós ár: | (1)   Az állami intervenciós ár: |
| a) | az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14. cikk

14. cikk

Állami intervenciós árak

Állami intervenciós árak

(1)   Az állami intervenciós ár:

(1)   Az állami intervenciós ár:

a)

az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy

| a) | az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy |
| --- | --- |

a)

az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció rögzített áron történik; vagy

| b) | az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik. |
| --- | --- |

b)

az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik.

| b) | az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik. |
| --- | --- |

b)

az a legmagasabb ár, amelyen az állami intervencióra jogosult termékek felvásárlásra kerülnek, amennyiben az intervenció pályázati eljárás útján történik.

(2)   Az állami intervenciós ár szintje:

(2)   Az állami intervenciós ár szintje:

| a) | a közönséges búza, az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs és a sovány tejpor tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben megállapított vonatkozó referenciaárnak felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a vonatkozó referenciaárat; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza, az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs és a sovány tejpor tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben megállapított vonatkozó referenciaárnak felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a vonatkozó referenciaárat;

| a) | a közönséges búza,
  a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs és a sovány tejpor tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben megállapított vonatkozó referenciaárnak felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a vonatkozó referenciaárat; |
| --- | --- |

a)

a közönséges búza,
  a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica, a hántolatlan rizs és a sovány tejpor tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben megállapított vonatkozó referenciaárnak felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a vonatkozó referenciaárat;

| b) | a vaj tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben meghatározott referenciaár 90 %-ának felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a referenciaár 90 %-át; |
| --- | --- |

b)

a vaj tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben meghatározott referenciaár 90 %-ának felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a referenciaár 90 %-át;

| b) | a vaj tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben meghatározott referenciaár 90 %-ának felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a referenciaár 90 %-át; |
| --- | --- |

b)

a vaj tekintetében rögzített áron való felvásárlás esetén a 7. cikkben meghatározott referenciaár 90 %-ának felel meg, pályázati eljárás útján való felvásárlás esetén pedig nem haladhatja meg a referenciaár 90 %-át;

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében nem haladhatja meg a
  12
  . cikk (1) bekezdésének
  c
  ) pontjában
  említett árat
  . |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús tekintetében nem haladhatja meg a
  12
  . cikk (1) bekezdésének
  c
  ) pontjában
  említett árat
  .

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében nem haladhatja meg a
  7
  . cikk (1) bekezdésének
  d
  ) pontjában
  megállapított referenciaár 90 %-át
  . |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús tekintetében nem haladhatja meg a
  7
  . cikk (1) bekezdésének
  d
  ) pontjában
  megállapított referenciaár 90 %-át
  .

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett állami intervenciós árak nem zárják ki az árak minőségi okokból bekövetkező növelését vagy csökkentését a közönséges búza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében.
  Ezenfelül tekintettel arra az igényre, hogy a termelés egyes hántolatlanrizs-fajták előállítására összpontosuljon, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az állami intervenciós ár növelésének, illetve csökkentésének a megállapítása céljából.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett állami intervenciós árak nem zárják ki az árak minőségi okokból bekövetkező növelését vagy csökkentését a közönséges búza,
  a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében.

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. cikk | 15. cikk |
| Az állami intervencióból történő értékesítésre vonatkozó általános elvek | Az állami intervencióból történő értékesítésre vonatkozó általános elvek |
| Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie: | (1)
     Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie: |
| a) | a piac bármiféle zavarának elkerülésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15. cikk

15. cikk

Az állami intervencióból történő értékesítésre vonatkozó általános elvek

Az állami intervencióból történő értékesítésre vonatkozó általános elvek

Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie:

(1)
     Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének a következőképpen kell történnie:

a)

a piac bármiféle zavarának elkerülésével;

| a) | a piac bármiféle zavarának elkerülésével; |
| --- | --- |

a)

a piac bármiféle zavarának elkerülésével;

| b) | a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; |
| --- | --- |

b)

a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával;

| b) | a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával; |
| --- | --- |

b)

a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával;

| c) | a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban.

| c) | a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban. |
| --- | --- |

c)

a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban.

A termékek elhelyezése történhet úgy, hogy a termékeket a(z) [.../.../EU] rendeletben meghatározott, az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program rendelkezésére bocsátják
  , amennyiben a szóban forgó program ezt lehetővé teszi
  . Ebben az esetben a szóban forgó termékek könyv szerinti értéke a 14. cikk (2) bekezdésében említett megfelelő rögzített állami intervenciós ár.

(2)
     A termékek elhelyezése történhet úgy, hogy a termékeket a(z) [.../.../EU] rendeletben meghatározott, az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program rendelkezésére bocsátják. Ebben az esetben a szóban forgó termékek könyv szerinti értéke a 14. cikk (2) bekezdésében említett megfelelő rögzített állami intervenciós ár.

(2a)
     
  A Bizottság minden évben nyilvánosságra hozza, hogy az előző év folyamán milyen feltételek mellett értékesítették az állami intervenciós készleteket.

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekre
  , valamint a Bizottság által a 17–19. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusok útján meghatározandó
  követelményekre és feltételekre figyelemmel
  magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható: | Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekkel
  , valamint a Bizottság által a 17–19. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusok útján meghatározandó
  bármely további követelménnyel és feltétellel összhangban
  magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekre
  , valamint a Bizottság által a 17–19. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusok útján meghatározandó
  követelményekre és feltételekre figyelemmel
  magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:

Az ebben a szakaszban meghatározott
  feltételekkel
  , valamint a Bizottság által a 17–19. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és/vagy végrehajtási aktusok útján meghatározandó
  bármely további követelménnyel és feltétellel összhangban
  magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olívaolaj; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

olívaolaj;

| b) | olívaolaj
  és étkezési olajbogyó
  ; |
| --- | --- |

b)

olívaolaj
  és étkezési olajbogyó
  ;

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | sajtok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

sajtok.

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. cikk | 17. cikk |
| A támogatás odaítélésének feltételei | A támogatás odaítélésének feltételei |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piac átláthatóságának biztosításához szükséges esetben azon feltételek meghatározása céljából, amelyek mellett határozhat a 16. cikkben felsorolt termékek magántárolásának támogatásáról,
  figyelemmel az érintett termékekre vonatkozó uniós feljegyzett piaci átlagárakra és referenciaárakra, illetve az ágazatot érintő különösen súlyos piaci helyzet, illetve egy vagy több tagállamban fellépő gazdasági folyamatok nyomán szükséges fellépésre. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piac átláthatóságának biztosításához szükséges esetben azon feltételek meghatározása céljából, amelyek mellett határozhat a 16. cikkben felsorolt termékek magántárolásának támogatásáról,
  figyelembe véve a következőket: |
| | a) | az érintett termékekre vonatkozó uniós feljegyzett piaci átlagárak és referenciaárak és termelési költségek és/vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17. cikk

17. cikk

A támogatás odaítélésének feltételei

A támogatás odaítélésének feltételei

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piac átláthatóságának biztosításához szükséges esetben azon feltételek meghatározása céljából, amelyek mellett határozhat a 16. cikkben felsorolt termékek magántárolásának támogatásáról,
  figyelemmel az érintett termékekre vonatkozó uniós feljegyzett piaci átlagárakra és referenciaárakra, illetve az ágazatot érintő különösen súlyos piaci helyzet, illetve egy vagy több tagállamban fellépő gazdasági folyamatok nyomán szükséges fellépésre.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piac átláthatóságának biztosításához szükséges esetben azon feltételek meghatározása céljából, amelyek mellett határozhat a 16. cikkben felsorolt termékek magántárolásának támogatásáról,
  figyelembe véve a következőket:

a)

az érintett termékekre vonatkozó uniós feljegyzett piaci átlagárak és referenciaárak és termelési költségek és/vagy

| b) | az ágazatot érintő különösen súlyos piaci helyzet, illetve egy vagy több tagállamban fellépő, és/vagy a termelők haszonrésére jelentős mértékben kiható gazdasági folyamatok nyomán szükséges, időben történő fellépés, és/vagy |
| --- | --- |

b)

az ágazatot érintő különösen súlyos piaci helyzet, illetve egy vagy több tagállamban fellépő, és/vagy a termelők haszonrésére jelentős mértékben kiható gazdasági folyamatok nyomán szükséges, időben történő fellépés, és/vagy

| ba) | bizonyos tagállamokban egyes ágazatok sajátos jellege vagy a termelés szezonális jellege. |
| --- | --- |

ba)

bizonyos tagállamokban egyes ágazatok sajátos jellege vagy a termelés szezonális jellege.

(2)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján úgy határozhat, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett feltételek figyelembevételével magántárolási támogatást nyújt a 16. cikkben felsorolt termékekre. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(2)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján úgy határozhat, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett feltételek figyelembevételével magántárolási támogatást nyújt a 16. cikkben felsorolt termékekre. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján előre vagy pályázati eljárás útján meghatározza a 16. cikkben említett magántárolási támogatás mértékét. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján előre vagy pályázati eljárás útján meghatározza a 16. cikkben említett magántárolási támogatás mértékét. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján korlátozhatja a magántárolási támogatás odaítélését vagy a feljegyzett piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként határozhatja meg a magántárolási támogatás mértékét. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján korlátozhatja a magántárolási támogatás odaítélését vagy a feljegyzett piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként határozhatja meg a magántárolási támogatás mértékét
  és a kérelmezők haszonrését
  . A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – I cím – I fejezet – 3 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 17a. cikk |
| | A piacról történő átmeneti árukivonásra irányuló műveletek koordinációja |
| | (1)
     
  A jelentős piaci egyensúlyhiányok megelőzése vagy súlyos zavar esetén, a piac rendes működésének helyreállítása érdekében az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ágazatokhoz tartozó és az e rendelet 110. cikke értelmében reprezentatívnak minősülő termelői szervezetek társulásai a tagjaik által végrehajtott átmeneti piaci árukivonásra irányuló műveletek összehangolására szolgáló rendszert vezethetnek be és működtethetnek. |
| | Ezek a rendelkezések e rendelet IV. részének sérelme nélkül alkalmazandók, és nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. |
| | (2)
     
  Amikor a termelői szervezetek valamely társulása egy ilyen rendszer működtetése mellett dönt, az az összes tagjára nézve kötelező. |
| | (3)
     
  E rendszert a következőkből finanszírozzák: |
| | a) | a tagszervezeteknek és/vagy magának a termelői szervezetek társulásának a pénzügyi hozzájárulása, és adott esetben |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17a. cikk

A piacról történő átmeneti árukivonásra irányuló műveletek koordinációja

(1)
     
  A jelentős piaci egyensúlyhiányok megelőzése vagy súlyos zavar esetén, a piac rendes működésének helyreállítása érdekében az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ágazatokhoz tartozó és az e rendelet 110. cikke értelmében reprezentatívnak minősülő termelői szervezetek társulásai a tagjaik által végrehajtott átmeneti piaci árukivonásra irányuló műveletek összehangolására szolgáló rendszert vezethetnek be és működtethetnek.

Ezek a rendelkezések e rendelet IV. részének sérelme nélkül alkalmazandók, és nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

(2)
     
  Amikor a termelői szervezetek valamely társulása egy ilyen rendszer működtetése mellett dönt, az az összes tagjára nézve kötelező.

(3)
     
  E rendszert a következőkből finanszírozzák:

a)

a tagszervezeteknek és/vagy magának a termelői szervezetek társulásának a pénzügyi hozzájárulása, és adott esetben

| b) | a 8. cikkben említett és a Bizottság által a 18. cikk (9a) bekezdésének c) pontja értelmében meghatározott feltételek szerint nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás, amely semmi esetre sem haladhatja meg a teljes költség 50 %-át. |
| --- | --- |

b)

a 8. cikkben említett és a Bizottság által a 18. cikk (9a) bekezdésének c) pontja értelmében meghatározott feltételek szerint nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás, amely semmi esetre sem haladhatja meg a teljes költség 50 %-át.

(4)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítása céljából, hogy a rendszer működése megfeleljen a KAP célkitűzéseinek, és ne hátráltassa a belső piac megfelelő működését.

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – I cím – I fejezet – 4 szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. SZAKASZ | 4. SZAKASZ |
| AZ ÁLLAMI INTERVENCIÓRA
  ÉS
   A MAGÁNTÁROLÁSI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK | AZ ÁLLAMI INTERVENCIÓRA, A MAGÁNTÁROLÁSI TÁMOGATÁSRA
  ÉS A PIACRÓL TÖRTÉNŐ ÁTMENETI ÁRUKIVONÁS KOORDINÁCIÓS RENDSZERÉRE
  VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4. SZAKASZ

4. SZAKASZ

AZ ÁLLAMI INTERVENCIÓRA
  ÉS
   A MAGÁNTÁROLÁSI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

AZ ÁLLAMI INTERVENCIÓRA, A MAGÁNTÁROLÁSI TÁMOGATÁSRA
  ÉS A PIACRÓL TÖRTÉNŐ ÁTMENETI ÁRUKIVONÁS KOORDINÁCIÓS RENDSZERÉRE
  VONATKOZÓ KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. cikk | 18. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(9) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(9) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| (2)   Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túl további követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont és tárolt termékek támogathatóságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás, a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az állami intervenciós ár és a magántárolási támogatás vonatkozik. | (2)   Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túl további követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont és tárolt termékek támogathatóságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás, a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az állami intervenciós ár és a magántárolási támogatás vonatkozik. |
| (3)   A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezhet a közönséges búza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében a felvásárlási és eladási áraknak a minőséget tükröző, a 14. cikk (3) bekezdésében említett növeléséről vagy csökkentéséről. | (3)   A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezhet a közönséges búza,
  a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében a felvásárlási és eladási áraknak a minőséget tükröző, a 14. cikk (3) bekezdésében említett növeléséről vagy csökkentéséről. |
| | (3a)
     
  Tekintettel egyes tagállamokban vagy tagállamli régiókban bizonyos gazdaságok rendkívül szezonális és/vagy sajátos jellegére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a magántárolást kiváltó tényezőkre irányadó különböző objektív feltételeket határozzon meg. |
| (4)   A marha- és borjúhús ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a kifizető ügynökségek azon kötelezettségére vonatkozóan, hogy az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztassák a marhahúst. | (4)   A marha- és borjúhús ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a kifizető ügynökségek azon kötelezettségére vonatkozóan, hogy az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztassák a marhahúst. |
| (5)   Az intervenciós készletek tárolása terén Unió-szerte tapasztalható eltérések figyelembevételével, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket: | (5)   Az intervenciós készletek tárolása terén Unió-szerte tapasztalható eltérések figyelembevételével, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket: |
| a) | az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek tekintetében a tárolási helyszínekre vonatkozó követelmények, a tárolási helyszínek minimális tárolókapacitására vonatkozó szabályok, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

18. cikk

18. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(9) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(9) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)   Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túl további követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont és tárolt termékek támogathatóságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás, a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az állami intervenciós ár és a magántárolási támogatás vonatkozik.

(2)   Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túl további követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont és tárolt termékek támogathatóságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás, a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az állami intervenciós ár és a magántárolási támogatás vonatkozik.

(3)   A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezhet a közönséges búza, az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében a felvásárlási és eladási áraknak a minőséget tükröző, a 14. cikk (3) bekezdésében említett növeléséről vagy csökkentéséről.

(3)   A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezhet a közönséges búza,
  a durumbúza, a cirok,
  az árpa, a kukorica és a hántolatlan rizs esetében a felvásárlási és eladási áraknak a minőséget tükröző, a 14. cikk (3) bekezdésében említett növeléséről vagy csökkentéséről.

(3a)
     
  Tekintettel egyes tagállamokban vagy tagállamli régiókban bizonyos gazdaságok rendkívül szezonális és/vagy sajátos jellegére, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a magántárolást kiváltó tényezőkre irányadó különböző objektív feltételeket határozzon meg.

(4)   A marha- és borjúhús ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a kifizető ügynökségek azon kötelezettségére vonatkozóan, hogy az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztassák a marhahúst.

(4)   A marha- és borjúhús ágazata sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a kifizető ügynökségek azon kötelezettségére vonatkozóan, hogy az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztassák a marhahúst.

(5)   Az intervenciós készletek tárolása terén Unió-szerte tapasztalható eltérések figyelembevételével, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

(5)   Az intervenciós készletek tárolása terén Unió-szerte tapasztalható eltérések figyelembevételével, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek tekintetében a tárolási helyszínekre vonatkozó követelmények, a tárolási helyszínek minimális tárolókapacitására vonatkozó szabályok, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények;

| a) | az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek tekintetében a tárolási helyszínekre vonatkozó követelmények, a tárolási helyszínek minimális tárolókapacitására vonatkozó szabályok, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények; |
| --- | --- |

a)

az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek tekintetében a tárolási helyszínekre vonatkozó követelmények, a tárolási helyszínek minimális tárolókapacitására vonatkozó szabályok, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények;

| b) | a tagállami tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami hatáskörben történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen értékesítésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a tagállami tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami hatáskörben történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen értékesítésére vonatkozó szabályok;

| b) | a tagállami tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami hatáskörben történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen értékesítésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a tagállami tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami hatáskörben történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen értékesítésére vonatkozó szabályok;

| c) | a termékeknek az azokért és azok vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek tekintetében való kezeléséért felelős tagállamon belüli és kívüli tárolására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

a termékeknek az azokért és azok vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek tekintetében való kezeléséért felelős tagállamon belüli és kívüli tárolására vonatkozó szabályok.

| c) | a termékeknek az azokért és azok vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek tekintetében való kezeléséért felelős tagállamon belüli és kívüli tárolására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

a termékeknek az azokért és azok vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek tekintetében való kezeléséért felelős tagállamon belüli és kívüli tárolására vonatkozó szabályok.

| ca) | azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek újbóli értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet; |
| --- | --- |

ca)

azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek újbóli értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet;

(6)   Annak biztosítása érdekében, hogy a magántárolási támogatás a kívánt hatást gyakorolja a piacra, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján:

(6)   Annak biztosítása érdekében, hogy a magántárolási támogatás a kívánt hatást gyakorolja a piacra, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján:

| a) | intézkedéseket fogad el a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről abban az esetben, ha a tárolt mennyiség kevesebb, mint a szerződéses mennyiség, |
| --- | --- |

a)

intézkedéseket fogad el a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről abban az esetben, ha a tárolt mennyiség kevesebb, mint a szerződéses mennyiség,

| a) | intézkedéseket fogad el a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről abban az esetben, ha a tárolt mennyiség kevesebb, mint a szerződéses mennyiség, |
| --- | --- |

a)

intézkedéseket fogad el a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről abban az esetben, ha a tárolt mennyiség kevesebb, mint a szerződéses mennyiség,

| b) | feltételeket határozhat meg az előleg fizetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

feltételeket határozhat meg az előleg fizetésére vonatkozóan.

| b) | feltételeket határozhat meg az előleg fizetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

feltételeket határozhat meg az előleg fizetésére vonatkozóan.

(7)   Az állami intervenciós vagy a magántárolási rendszerben részt vevő gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőkre vonatkozó szabályokat:

(7)   Az állami intervenciós vagy a magántárolási rendszerben részt vevő gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőkre vonatkozó szabályokat:

| a) | a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása;

| a) | a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása;

| b) | a gazdasági szereplők támogathatósága; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplők támogathatósága;

| b) | a gazdasági szereplők támogathatósága; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplők támogathatósága;

| c) | a gazdasági szereplők kötelezettségeinek teljesítését garantáló biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség. |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők kötelezettségeinek teljesítését garantáló biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség.

| c) | a gazdasági szereplők kötelezettségeinek teljesítését garantáló biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség. |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők kötelezettségeinek teljesítését garantáló biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség.

(7a)
     
  A műszaki fejlődést, valamint az egyes ágazatok igényeit figyelembe véve a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifejlett marhák, sertések és juhok hasított testének osztályozására, azonosítására és kiszerelésére vonatkozó, a IIIa. mellékletben foglalt rendelkezések kiigazítása és naprakésszé tétele céljából.

(7b)
     
  Figyelembe véve, hogy a különböző termékek kiszerelésének szabványosítása szükséges a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának javítása érdekében – legyenek azok akár állami intervenciós, akár magántárolási intézkedések a marha- és borjúhús, a sertéshús vagy a juhhús ágazatában – a Bizottság felhatalmazást kap az alábbiakra vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására:

| a) | a hasított testek (többek között az automatizált osztályozási technológiák révén) történő osztályozására, kiszerelésére, színhústartalmára, azonosítására, mérésére és megjelölésére vonatkozó rendelkezések megállapítása; |
| --- | --- |

a)

a hasított testek (többek között az automatizált osztályozási technológiák révén) történő osztályozására, kiszerelésére, színhústartalmára, azonosítására, mérésére és megjelölésére vonatkozó rendelkezések megállapítása;

| b) | az uniós átlagárak kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a gazdasági szereplők adatszolgáltatási kötelezettségeinek megállapítása a marha-, sertés- és juhtestek vonatkozásában, különösen a piaci helyzetet és a reprezentatív árakat illetően; |
| --- | --- |

b)

az uniós átlagárak kiszámítására vonatkozó szabályok, valamint a gazdasági szereplők adatszolgáltatási kötelezettségeinek megállapítása a marha-, sertés- és juhtestek vonatkozásában, különösen a piaci helyzetet és a reprezentatív árakat illetően;

(7c)
     
  A Bizottság az Unión belül mutatkozó sajátosságokat figyelembe véve felhatalmazást kap arra, hogy a rendelkezésektől való eltéréseket megállapító, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, különösen az alábbiak tekintetében:

| a) | a tagállamok által azon vágóhidak számára biztosítható eltérések meghatározása, amelyekben kevés szarvasmarhát vágnak; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által azon vágóhidak számára biztosítható eltérések meghatározása, amelyekben kevés szarvasmarhát vágnak;

| b) | annak engedélyezése a tagállamok számára, hogy ne alkalmazzák a hasított sertésre vonatkozó osztályozási rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak. |
| --- | --- |

b)

annak engedélyezése a tagállamok számára, hogy ne alkalmazzák a hasított sertésre vonatkozó osztályozási rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak.

(7d)
     
  Figyelembe véve, hogy biztosítani kell, hogy az uniós ellenőrző bizottság teljesítse küldetését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben előírja e bizottság feladatait és összetételét.

(8)
     
  A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának javítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszereket fogadhat le a következő ágazatokban:

| a) | marha- és borjúhús, |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús,

| b) | sertéshús, |
| --- | --- |

b)

sertéshús,

| c) | juh- és kecskehús. |
| --- | --- |

c)

juh- és kecskehús.

(9)
     
  A hasított testek pontos és megbízható osztályozása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezhet arról, hogy a hasított testek osztályozásának tagállamok általi alkalmazását a Bizottság és a tagállamok szakértőiből álló uniós bizottság felülvizsgálja. E rendelkezések előírhatják, hogy a felülvizsgálattal járó költségeket az Unió viseli.

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 9 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a)
     
  Figyelembe véve, hogy biztosítani kell a piacról történő átmeneti árukivonások koordinációs rendszerének megfelelő működését, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az e rendszerek által teljesítendő követelményeket, és különösen a következőket: |
| | a) | az életbeléptetés és a működés általános feltételei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)
     
  Figyelembe véve, hogy biztosítani kell a piacról történő átmeneti árukivonások koordinációs rendszerének megfelelő működését, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az e rendszerek által teljesítendő követelményeket, és különösen a következőket:

a)

az életbeléptetés és a működés általános feltételei;

| b) | azok a követelmények, amelyeket a termelői szervezetek társulásainak teljesíteniük kell a rendszer megvalósításához; |
| --- | --- |

b)

azok a követelmények, amelyeket a termelői szervezetek társulásainak teljesíteniük kell a rendszer megvalósításához;

| c) | a rendszer finanszírozására alkalmazandó szabályok, különösen azok a feltételek, amelyek alapján a Bizottság eldönti, hogy adható-e a magántárolási támogatás körébe tartozó közösségi finanszírozás a termelői szervezetek társulásainak; |
| --- | --- |

c)

a rendszer finanszírozására alkalmazandó szabályok, különösen azok a feltételek, amelyek alapján a Bizottság eldönti, hogy adható-e a magántárolási támogatás körébe tartozó közösségi finanszírozás a termelői szervezetek társulásainak;

| d) | az annak biztosítását lehetővé tevő szabályok, hogy e rendszer életbeléptetése ne tartsa vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túl nagy részét. |
| --- | --- |

d)

az annak biztosítását lehetővé tevő szabályok, hogy e rendszer életbeléptetése ne tartsa vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túl nagy részét.

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. cikk | 19. cikk |
| A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök | A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak: | A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak: |
| a) | az e fejezet alkalmazásához szükséges reprezentatív időszakok, piacok
  és
  piaci árak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

19. cikk

19. cikk

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak:

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak:

a)

az e fejezet alkalmazásához szükséges reprezentatív időszakok, piacok
  és
  piaci árak;

| a) | az e fejezet alkalmazásához szükséges reprezentatív időszakok, piacok, piaci árak
  és a haszonrések alakulása
  ; |
| --- | --- |

a)

az e fejezet alkalmazásához szükséges reprezentatív időszakok, piacok, piaci árak
  és a haszonrések alakulása
  ;

| b) | az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés; |
| --- | --- |

b)

az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés;

| b) | az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés; |
| --- | --- |

b)

az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés;

| c) | a marha- és borjúhús ágazat tekintetében a kicsontozással kapcsolatos műveletek; |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús ágazat tekintetében a kicsontozással kapcsolatos műveletek;

| c) | a marha- és borjúhús ágazat tekintetében a kicsontozással kapcsolatos műveletek; |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús ágazat tekintetében a kicsontozással kapcsolatos műveletek;

| d) | az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása; |
| --- | --- |

d)

az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása;

| d) | az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása; |
| --- | --- |

d)

az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása;

| e) | az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel az értékesítési árakra, a kitárolás feltételeire, a kitárolt termékek további felhasználására vagy rendeltetésére, beleértve az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program céljából rendelkezésre bocsátott termékekkel kapcsolatos eljárásokat, és ezen belül a tagállamok közötti átadásokat; |
| --- | --- |

e)

az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel az értékesítési árakra, a kitárolás feltételeire, a kitárolt termékek további felhasználására vagy rendeltetésére, beleértve az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program céljából rendelkezésre bocsátott termékekkel kapcsolatos eljárásokat, és ezen belül a tagállamok közötti átadásokat;

| e) | az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel az értékesítési árakra, a kitárolás feltételeire, a kitárolt termékek további felhasználására vagy rendeltetésére, beleértve az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program céljából rendelkezésre bocsátott termékekkel kapcsolatos eljárásokat, és ezen belül a tagállamok közötti átadásokat; |
| --- | --- |

e)

az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel az értékesítési árakra, a kitárolás feltételeire, a kitárolt termékek további felhasználására vagy rendeltetésére, beleértve az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program céljából rendelkezésre bocsátott termékekkel kapcsolatos eljárásokat, és ezen belül a tagállamok közötti átadásokat;

| f) | a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmezők közötti szerződés kötése és annak tartalma; |
| --- | --- |

f)

a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmezők közötti szerződés kötése és annak tartalma;

| f) | a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmezők közötti szerződés kötése és annak tartalma; |
| --- | --- |

f)

a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmezők közötti szerződés kötése és annak tartalma;

| g) | a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás; |
| --- | --- |

g)

a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás;

| g) | a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás; |
| --- | --- |

g)

a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás;

| h) | a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei; |
| --- | --- |

h)

a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei;

| h) | a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei; |
| --- | --- |

h)

a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei;

| i) | azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek újbóli értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet; |
| --- | --- |

i)

azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek újbóli értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet;

| j) | a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

j)

a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárásokra vonatkozó szabályok;

| j) | a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárásokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

j)

a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárásokra vonatkozó szabályok;

| k) | pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen a következők tekintetében: |
| --- | --- |

k)

pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen a következők tekintetében:

| k) | pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen a következők tekintetében: |
| --- | --- |

k)

pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen a következők tekintetében:

| | i. | az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és az a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani, valamint |
| --- | --- | --- |

i.

az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és az a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani, valamint

| | i. | az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és az a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani, valamint |
| --- | --- | --- |

i.

az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és az a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani, valamint

| | ii. | az ajánlatok kiválasztása annak biztosításával, hogy azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek, valamint fenntartva annak lehetőségét, hogy szerződés odaítélésére nem feltétlenül kerül sor. |
| --- | --- | --- |

ii.

az ajánlatok kiválasztása annak biztosításával, hogy azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek, valamint fenntartva annak lehetőségét, hogy szerződés odaítélésére nem feltétlenül kerül sor.

| | ii. | az ajánlatok kiválasztása annak biztosításával, hogy azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek, valamint fenntartva annak lehetőségét, hogy szerződés odaítélésére nem feltétlenül kerül sor. |
| --- | --- | --- |

ii.

az ajánlatok kiválasztása annak biztosításával, hogy azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek, valamint fenntartva annak lehetőségét, hogy szerződés odaítélésére nem feltétlenül kerül sor.

| ka) | az osztályozott hasított testek jelölésére vonatkozó gyakorlati szabályok; |
| --- | --- |

ka)

az osztályozott hasított testek jelölésére vonatkozó gyakorlati szabályok;

| kb) | a hasított marha-, sertés- és juhtestek uniós osztályozási rendszerének alkalmazása, különösen az alábbiak tekintetében: |
| --- | --- |

kb)

a hasított marha-, sertés- és juhtestek uniós osztályozási rendszerének alkalmazása, különösen az alábbiak tekintetében:

| | i. | az osztályozási eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- | --- |

i.

az osztályozási eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás;

| ii. | ellenőrzések, ellenőrzési jelentések és a kapcsolódó intézkedések; |
| --- | --- |

ii.

ellenőrzések, ellenőrzési jelentések és a kapcsolódó intézkedések;

| kc) | az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását és árbejelentését érintő helyszíni ellenőrzések; |
| --- | --- |

kc)

az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását és árbejelentését érintő helyszíni ellenőrzések;

| kd) | a hasított marha-, sertés- és juhtestek súlyozott uniós átlagárának a Bizottság általi kiszámítására vonatkozó gyakorlati szabályok; |
| --- | --- |

kd)

a hasított marha-, sertés- és juhtestek súlyozott uniós átlagárának a Bizottság általi kiszámítására vonatkozó gyakorlati szabályok;

| ke) | a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását végző, megfelelően képzett osztályozók tagállamok általi kijelölésére vonatkozó eljárás. |
| --- | --- |

ke)

a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását végző, megfelelően képzett osztályozók tagállamok általi kijelölésére vonatkozó eljárás.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – I cím – II fejezet – 1 szakasz

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. szakasz | 1. szakasz |
| AZ
  ÉLELMISZERHEZ VALÓ
  HOZZÁFÉRÉS
  JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ PROGRAMOK | A GYERMEKEK
  ÉLELMISZERHEZ VALÓ
  HOZZÁFÉRÉSÉNEK ÉS TÁPLÁLKOZÁSI SZOKÁSAINAK
  JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ PROGRAMOK |
| | 20a. cikk |
| | Célcsoport |
| | A gyermekek élelmiszerhez való hozzáférésének és táplálkozási szokásainak javítását célzó támogatási programok azokra a gyermekekre irányulnak, akik rendszeresen járnak a tagállamok illetékes hatóságai által igazgatott vagy elismert általános vagy középiskolai oktatási intézménybe, valamint bölcsődébe, óvodába és más iskola-előkészítő és iskolán kívüli intézménybe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1. szakasz

1. szakasz

AZ
  ÉLELMISZERHEZ VALÓ
  HOZZÁFÉRÉS
  JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ PROGRAMOK

A GYERMEKEK
  ÉLELMISZERHEZ VALÓ
  HOZZÁFÉRÉSÉNEK ÉS TÁPLÁLKOZÁSI SZOKÁSAINAK
  JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ PROGRAMOK

20a. cikk

Célcsoport

A gyermekek élelmiszerhez való hozzáférésének és táplálkozási szokásainak javítását célzó támogatási programok azokra a gyermekekre irányulnak, akik rendszeresen járnak a tagállamok illetékes hatóságai által igazgatott vagy elismert általános vagy középiskolai oktatási intézménybe, valamint bölcsődébe, óvodába és más iskola-előkészítő és iskolán kívüli intézménybe.

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

II rész –I cím – II fejezet – 1 szakasz – 1 alszakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. ALSZAKASZ | 1. ALSZAKASZ |
| ISKOLAGYÜMÖLCS-PROGRAM | ISKOLAGYÜMÖLCS- ÉS -ZÖLDSÉGPROGRAM |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1. ALSZAKASZ

1. ALSZAKASZ

ISKOLAGYÜMÖLCS-PROGRAM

ISKOLAGYÜMÖLCS- ÉS -ZÖLDSÉGPROGRAM

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. cikk | 21. cikk |
| A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás | A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás |
| (1)   A Bizottság által a 22. és 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható a következőkhöz: | (1)   A Bizottság által a 22. és 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható a következőkhöz: |
| a) | oktatási
  intézményekben
  , így bölcsődékben, óvodákban és más iskola-előkészítő intézményekben, valamint általános és középiskolákban
  tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

21. cikk

21. cikk

A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

(1)   A Bizottság által a 22. és 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható a következőkhöz:

(1)   A Bizottság által a 22. és 23. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható a következőkhöz:

a)

oktatási
  intézményekben
  , így bölcsődékben, óvodákban és más iskola-előkészítő intézményekben, valamint általános és középiskolákban
  tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint

| a) | a 20a. cikkben említett
  intézményekben tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint |
| --- | --- |

a)

a 20a. cikkben említett
  intézményekben tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint

| b) | a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, értékeléshez, valamint a kísérő intézkedésekhez kapcsolódó egyes költségek. |
| --- | --- |

b)

a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, értékeléshez, valamint a kísérő intézkedésekhez kapcsolódó egyes költségek.

| b) | a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, értékeléshez, valamint a kísérő intézkedésekhez kapcsolódó egyes költségek. |
| --- | --- |

b)

a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, értékeléshez, valamint a kísérő intézkedésekhez kapcsolódó egyes költségek.

(2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak nemzeti vagy regionális szinten előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk
  a program
  végrehajtására. A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is.

(2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak nemzeti vagy regionális szinten előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk
  annak
  végrehajtására. A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is
  , amelyek közé az egészséges táplálkozási szokásokkal, a helyi élelmiszerláncokkal és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemmel kapcsolatos oktatást szolgáló intézkedések tartozhatnak
  .

(3)   A tagállamok stratégiáik kidolgozásakor listát állítanak össze az adott program keretében engedélyezhető gyümölcs- és zöldségágazati, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati, valamint banánágazati termékekről. A listán azonban nem szerepelhetnek a Bizottság által a 22. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadott intézkedésekkel kizárt termékek. A tagállamok a termékeket objektív kritériumok alapján választják ki, amely kritériumok között szerepelhet többek között a szezonális jelleg, a termények elérhetősége
  vagy környezetvédelmi megfontolások
  . E tekintetben a tagállamok előnyben
  részesíthetik
  az uniós eredetű termékeket.

(3)   A tagállamok stratégiáik kidolgozásakor listát állítanak össze az adott program keretében engedélyezhető gyümölcs- és zöldségágazati, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati, valamint banánágazati termékekről. A listán azonban nem szerepelhetnek a Bizottság által a 22. cikk (2) bekezdésének a) pontja alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadott intézkedésekkel kizárt termékek. A tagállamok a termékeket objektív kritériumok alapján választják ki, amely kritériumok között szerepelhet többek között
  az egészségi és környezeti előny,
  a szezonális jelleg, a
  fajta vagy a
  termények elérhetősége
  , kiemelten kezelve a helyi élelmiszerláncokat
  . E tekintetben a tagállamok előnyben
  részesítik
  az uniós eredetű termékeket.

(4)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás:

(4)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás:

| a) | tanévenként nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget; valamint |
| --- | --- |

a)

tanévenként nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget; valamint

| a) | tanévenként nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget; valamint |
| --- | --- |

a)

tanévenként nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget; valamint

| b) | nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 75 %-át, illetve a kevésbé fejlett régiókban
  és
  a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban e költségek 90 %-át; valamint |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 75 %-át, illetve a kevésbé fejlett régiókban
  és
  a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban e költségek 90 %-át; valamint

| b) | nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 75 %-át, illetve a kevésbé fejlett régiókban a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban
  , valamint az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken
  e költségek 90 %-át; valamint |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 75 %-át, illetve a kevésbé fejlett régiókban a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban
  , valamint az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken
  e költségek 90 %-át; valamint

| c) | nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre. |
| --- | --- |

c)

nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre.

| c) | nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre. |
| --- | --- |

c)

nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre.

(4a)
     
  Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatásban a tagállamok a 20a. cikkben meghatározott intézményekben tanuló hat és tíz év közötti életkorú gyermekek arányán alapuló objektív szempontok szerint részesülnek. Mindazonáltal a programban részt vevő minden egyes tagállam legalább 175 000 EUR összegű uniós támogatásban részesül. Minden évben stratégiájuk alapján kérnek uniós támogatást. A Bizottság a tagállamok kérelmei és a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok alapján, a 23. cikkben meghatározott feltételek szerint dönt a végleges juttatásokról.

(5)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel már meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs-programokhoz
  vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Azonban ha egy tagállamban már működik olyan program, amely e cikk értelmében részesülhetne uniós támogatásban, és az adott tagállamnak szándékában áll a programot többek között annak célcsoportját, időtartamát vagy a keretében engedélyezett termékeket illetően kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni, e tagállam részesülhet uniós támogatásban, feltéve hogy a teljes nemzeti hozzájárulás és az uniós támogatás arányát illetően érvényesülnek a (4) bekezdés b) pontjában említett korlátozások. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti végrehajtási stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni.

(5)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel már meglévő nemzeti
  iskolagyümölcs- és -zöldségprogramokhoz
  vagy gyümölcsre
  és zöldségre
  is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Azonban ha egy tagállamban már működik olyan program, amely e cikk értelmében részesülhetne uniós támogatásban, és az adott tagállamnak szándékában áll a programot többek között annak célcsoportját, időtartamát vagy a keretében engedélyezett termékeket illetően kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni, e tagállam részesülhet uniós támogatásban, feltéve hogy a teljes nemzeti hozzájárulás és az uniós támogatás arányát illetően érvényesülnek a (4) bekezdés b) pontjában említett korlátozások. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti végrehajtási stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni.

(6)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően.

(6)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően.

(7)   Az uniós
  iskolagyümölcs-program
  nem érinti az uniós joggal összeegyeztethető, különálló nemzeti
  iskolagyümölcs-programokat
  .

(7)   Az uniós
  iskolagyümölcs- és -zöldségprogram
  nem érinti az uniós joggal összeegyeztethető, különálló nemzeti
  iskolagyümölcs- és -zöldségprogramokat
  .

(8)   Az Unió ezenkívül – a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló [.../.../EU] rendelet 6. cikke alapján – finanszírozhat az
  iskolagyümölcs-programhoz
  kapcsolódó tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket is, beleértve a program iránti tudatosság növelését és a kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket is.

(8)   Az Unió ezenkívül – a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló [.../.../EU] rendelet 6. cikke alapján – finanszírozhat az
  iskolagyümölcs- és -zöldségprogramhoz
  kapcsolódó tájékoztatási, nyomonkövetési és értékelési intézkedéseket is, beleértve a program iránti tudatosság növelését és a kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket is.

(8a)
     
  A programban részt vevő tagállamok a termékosztás helyszínén közzéteszik a támogatási programban való részvételüket, és felhívják a figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. cikk | 22. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| (2)   A
  gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak elősegítése érdekében
  a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan: | (2)   
  Mivel biztosítani kell, hogy végrehajtása során
  a
  program eredményesen teljesítse
  a
  számára kijelölt célokat, a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan: |
| a) | a programból táplálkozási szempontok miatt kizárt termékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

22. cikk

22. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)   A
  gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak elősegítése érdekében
  a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

(2)   
  Mivel biztosítani kell, hogy végrehajtása során
  a
  program eredményesen teljesítse
  a
  számára kijelölt célokat, a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

a)

a programból táplálkozási szempontok miatt kizárt termékek;

| a) | a programból táplálkozási szempontok miatt kizárt termékek; |
| --- | --- |

a)

a programból táplálkozási szempontok miatt kizárt termékek;

| b) | a program célcsoportja; |
| --- | --- |

b)

a program célcsoportja;

| b) | a program célcsoportja; |
| --- | --- |

b)

a program célcsoportja;

| c) | a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; |
| --- | --- |

c)

a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is;

| c) | a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; |
| --- | --- |

c)

a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is;

| d) | a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

d)

a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása.

| d) | a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

d)

a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása.

(3)   Az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

(3)   Az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

| a) | a
  támogatás tagállamok közötti
  elosztására vonatkozó
  objektív
  kritériumok,
  a
  támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztása
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; |
| --- | --- |

a)

a
  támogatás tagállamok közötti
  elosztására vonatkozó
  objektív
  kritériumok,
  a
  támogatásnak a tagállamok közötti indikatív
  elosztása
  , valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer;

| a) | a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív elosztására vonatkozó
  kiegészítő
  kritériumok, valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott
  támogatási
  kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer; |
| --- | --- |

a)

a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív elosztására vonatkozó
  kiegészítő
  kritériumok, valamint a támogatási összegek tagállamok közötti, a benyújtott
  támogatási
  kérelmek alapján történő átcsoportosítását meghatározó módszer;

| b) | a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét; |
| --- | --- |

b)

a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;

| b) | a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét; |
| --- | --- |

b)

a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;

| c) | nyomon követés és értékelés. |
| --- | --- |

c)

nyomon követés és értékelés.

| c) | nyomon követés és értékelés. |
| --- | --- |

c)

nyomon követés és értékelés.

(4)   A
  támogatási
  program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  előírhatja
  , hogy a programban
  részt vevő tagállamok hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

(4)   A program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  meghatározhatja
  , hogy a
  tagállamoknak milyen feltételek mellett kell biztosítaniuk a támogatási
  programban
  való részvételük közzétételét, és felhívniuk
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | 23. cikk |
| A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök | A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az
  ezen
  alszakaszhoz kapcsolódó
  valamennyi szükséges intézkedést, különös tekintettel
  a következőkre: | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az
  ehhez az
  alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre
  vonatkozó szükséges intézkedéseket
  : |
| a) | a támogatásnak a részt vevő tagállamok közötti végleges elosztása a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

23. cikk

23. cikk

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az
  ezen
  alszakaszhoz kapcsolódó
  valamennyi szükséges intézkedést, különös tekintettel
  a következőkre:

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az
  ehhez az
  alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre
  vonatkozó szükséges intézkedéseket
  :

a)

a támogatásnak a részt vevő tagállamok közötti végleges elosztása a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül;

| a) | a támogatásnak a részt vevő tagállamok közötti végleges elosztása a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül; |
| --- | --- |

a)

a támogatásnak a részt vevő tagállamok közötti végleges elosztása a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok keretein belül;

| b) | a támogatási kérelmek és a kifizetések; |
| --- | --- |

b)

a támogatási kérelmek és a kifizetések;

| b) | a támogatási kérelmek és a kifizetések; |
| --- | --- |

b)

a támogatási kérelmek és a kifizetések;

| c) | a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés. |
| --- | --- |

c)

a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés.

| c) | a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés. |
| --- | --- |

c)

a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 24. cikk | 24. cikk |
| A gyermekek tejtermékekkel való
  ellátása | A gyermekek
  tejjel és
  tejtermékekkel való
  ellátásához nyújtott támogatás |
| (1)   Uniós támogatást kell nyújtani
  az oktatási
  intézményekben tanuló gyermekek
  egyes
  tej- és tejtermékágazati termékekkel való ellátásához. | (1)   
  A Bizottság által a 25. és 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok révén meghatározandó feltételek mellett
  Uniós támogatást kell nyújtani
  a 20a. cikkben említett
  intézményekben tanuló gyermekek
  0401, 0403, 0404 90 és 0406 KN-kód alá vagy 2202 90 KN-kód alá tartozó
  tej- és tejtermékágazati termékekkel való ellátásához. |
| (2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására. | (2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására.
  A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is, amelyek közé az egészséges táplálkozási szokásokkal, a helyi élelmiszerláncokkal és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemmel kapcsolatos oktatást szolgáló intézkedések tartozhatnak. |
| | (2a)
     
  A tagállamok a stratégiáik kidolgozásakor a 25. cikknek megfelelően a Bizottság által elfogadott szabályokkal összhangban listát készítenek a vonatkozó rendszereik alapján támogatható tejről és tejtermékekről. |
| | (2b)
     
  Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel már meglévő nemzeti tej- és tejtermékprogramokhoz vagy tejre és tejtermékre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Ha azonban egy tagállamban már létezik olyan program, amely e cikk szerint uniós támogatásra lenne jogosult, és azt ki kívánja terjeszteni vagy hatékonyabbá kívánja tenni, ezen belül a program célcsoportját, időtartamát vagy a támogatható termékeket illetően, Uniós támogatás adható. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti végrehajtási stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni. |
| (3)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően. | (3)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően. |
| (3a)
     
  Az uniós iskolatej- és iskolatejtermék-program nem érinti az uniós joggal összeegyeztethető, különálló nemzeti iskolatej- és iskolatejtermék-programokat. | |
| (4)
     
  A tej valamennyi fajtájára vonatkozó uniós támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban. | |
| (5)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás gyermekenként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtható. | (5)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás gyermekenként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtható. |
| | (5a)
     
  A programban részt vevő tagállamok a termékosztás helyszínén közzéteszik a támogatási programban való részvételüket, és felhívják a figyelmet az Unió támogató szerepére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

24. cikk

24. cikk

A gyermekek tejtermékekkel való
  ellátása

A gyermekek
  tejjel és
  tejtermékekkel való
  ellátásához nyújtott támogatás

(1)   Uniós támogatást kell nyújtani
  az oktatási
  intézményekben tanuló gyermekek
  egyes
  tej- és tejtermékágazati termékekkel való ellátásához.

(1)   
  A Bizottság által a 25. és 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok révén meghatározandó feltételek mellett
  Uniós támogatást kell nyújtani
  a 20a. cikkben említett
  intézményekben tanuló gyermekek
  0401, 0403, 0404 90 és 0406 KN-kód alá vagy 2202 90 KN-kód alá tartozó
  tej- és tejtermékágazati termékekkel való ellátásához.

(2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására.

(2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk – nemzeti vagy regionális szinten – a program végrehajtására.
  A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is, amelyek közé az egészséges táplálkozási szokásokkal, a helyi élelmiszerláncokkal és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemmel kapcsolatos oktatást szolgáló intézkedések tartozhatnak.

(2a)
     
  A tagállamok a stratégiáik kidolgozásakor a 25. cikknek megfelelően a Bizottság által elfogadott szabályokkal összhangban listát készítenek a vonatkozó rendszereik alapján támogatható tejről és tejtermékekről.

(2b)
     
  Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel már meglévő nemzeti tej- és tejtermékprogramokhoz vagy tejre és tejtermékre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Ha azonban egy tagállamban már létezik olyan program, amely e cikk szerint uniós támogatásra lenne jogosult, és azt ki kívánja terjeszteni vagy hatékonyabbá kívánja tenni, ezen belül a program célcsoportját, időtartamát vagy a támogatható termékeket illetően, Uniós támogatás adható. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti végrehajtási stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni.

(3)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően.

(3)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a 152. cikknek megfelelően.

(3a)
     
  Az uniós iskolatej- és iskolatejtermék-program nem érinti az uniós joggal összeegyeztethető, különálló nemzeti iskolatej- és iskolatejtermék-programokat.

(4)
     
  A tej valamennyi fajtájára vonatkozó uniós támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

(5)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás gyermekenként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtható.

(5)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás gyermekenként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtható.

(5a)
     
  A programban részt vevő tagállamok a termékosztás helyszínén közzéteszik a támogatási programban való részvételüket, és felhívják a figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 25. cikk | 25. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| (2)   A
  tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának,
  a
  tejipar újításainak és fejlődésének, valamint a táplálkozási szempontoknak a figyelembevételével a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  meghatározza a támogatható termékeket, a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiákra vonatkozó szabályokat és a program célcsoportját. | (2)   
  Mivel biztosítani kell, hogy végrehajtása során
  a
  program eredményesen teljesítse
  a
  számára kijelölt célokat, a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan: |
| | a) | a támogatható termékek, a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított rendelkezésekkel összhangban, és figyelembe véve a táplálkozási szempontokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

25. cikk

25. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)   A
  tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának,
  a
  tejipar újításainak és fejlődésének, valamint a táplálkozási szempontoknak a figyelembevételével a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  meghatározza a támogatható termékeket, a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiákra vonatkozó szabályokat és a program célcsoportját.

(2)   
  Mivel biztosítani kell, hogy végrehajtása során
  a
  program eredményesen teljesítse
  a
  számára kijelölt célokat, a
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

a)

a támogatható termékek, a 24. cikk (1) bekezdésében megállapított rendelkezésekkel összhangban, és figyelembe véve a táplálkozási szempontokat;

| b) | a program célcsoportja; |
| --- | --- |

b)

a program célcsoportja;

| c) | a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is; |
| --- | --- |

c)

a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, beleértve a kísérő intézkedéseket is;

| d) | a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása; |
| --- | --- |

d)

a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása;

| e) | nyomon követés és értékelés. |
| --- | --- |

e)

nyomon követés és értékelés.

(3)   Annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket.

(3)   Annak érdekében, hogy a támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket.

Annak érdekében, hogy a kérelmezők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, támogatási előleg fizetése esetén a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el a teljesítést garantáló biztosíték letétbe helyezésére vonatkozóan.

Annak érdekében, hogy a kérelmezők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, támogatási előleg fizetése esetén a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el a teljesítést garantáló biztosíték letétbe helyezésére vonatkozóan.

(4)   A
  támogatási
  program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  előírhatja
  , hogy
  az oktatási intézmények hívják fel
  a figyelmet az Unió támogató szerepére.

(4)   A program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  meghatározhatja
  , hogy a
  tagállamoknak milyen feltételek mellett kell biztosítaniuk a támogatási programban való részvételük közzétételét, és felhívniuk a
  figyelmet az Unió támogató szerepére.

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 26. cikk | 26. cikk |
| A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök | A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja
  a
  szükséges intézkedéseket,
  különösen
  a következőkre vonatkozóan: | A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja
  az ehhez az alszakaszhoz kapcsolódó
  szükséges intézkedéseket, a következőkre vonatkozóan: |
| a) | a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség betartását biztosító eljárások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

26. cikk

26. cikk

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja
  a
  szükséges intézkedéseket,
  különösen
  a következőkre vonatkozóan:

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja
  az ehhez az alszakaszhoz kapcsolódó
  szükséges intézkedéseket, a következőkre vonatkozóan:

a)

a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség betartását biztosító eljárások;

| a) | a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség betartását biztosító eljárások; |
| --- | --- |

a)

a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség betartását biztosító eljárások;

| b) | a
  kérelmezők, a
  támogatási kérelmek és a kifizetések
  jóváhagyása
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  kérelmezők, a
  támogatási kérelmek és a kifizetések
  jóváhagyása
  ;

| b) | a támogatási kérelmek és a kifizetések; |
| --- | --- |

b)

a támogatási kérelmek és a kifizetések;

| c) | a program népszerűsítésének módja. |
| --- | --- |

c)

a program népszerűsítésének módja.

| c) | a program népszerűsítésének módja; |
| --- | --- |

c)

a program népszerűsítésének módja;

| ca) | a tej és a tejtermékek valamennyi fajtájára vonatkozó támogatás meghatározása, figyelembe véve, hogy a 20a. cikkben említett intézmények tejtermékekkel történő ellátásának kielégítő ösztönzésére van szükség. |
| --- | --- |

ca)

a tej és a tejtermékek valamennyi fajtájára vonatkozó támogatás meghatározása, figyelembe véve, hogy a 20a. cikkben említett intézmények tejtermékekkel történő ellátásának kielégítő ösztönzésére van szükség.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

26 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26a. cikk |
| | Iskolai olívaolaj és étkezési-olajbogyó program |
| | Az Európai Bizottságnak ...

   (8)

  -ig fontolóra kell vennie, hogy javaslatot nyújtson be a tej-, gyümölcs- és zöldségtermékek iskolai fogyasztását elősegítő programokhoz hasonló, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztását előmozdító programot illetően. A tagállamok eldönthetik, hogy önként csatlakoznak-e a programhoz, és ezzel olyan nagyságrendű uniós finanszírozásban részesülnek, mint a fent említett, már meglévő programok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

26a. cikk

Iskolai olívaolaj és étkezési-olajbogyó program

Az Európai Bizottságnak ...

   (8)

  -ig fontolóra kell vennie, hogy javaslatot nyújtson be a tej-, gyümölcs- és zöldségtermékek iskolai fogyasztását elősegítő programokhoz hasonló, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó fogyasztását előmozdító programot illetően. A tagállamok eldönthetik, hogy önként csatlakoznak-e a programhoz, és ezzel olyan nagyságrendű uniós finanszírozásban részesülnek, mint a fent említett, már meglévő programok.

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 27. cikk | 27. cikk |
| A piaci szereplők szervezeteinek nyújtott támogatások | Az olívaolaj-ágazatot és az étkezési olajbogyót termesztő ágazatot támogató programok |
| (1)   Az Unió finanszírozást biztosít olyan hároméves munkaprogramokhoz, amelyeket a
  piaci szereplőknek a 109. cikkben említett szervezetei
  dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan: | (1)   Az Unió finanszírozást biztosít olyan hároméves munkaprogramokhoz, amelyeket a
  termelők 106. cikk szerint elismert szervezetei vagy a 108. cikk szerint elismert szakmaközi szervezetek
  dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan: |
| | -a) | a piac figyelemmel kísérése és adminisztratív igazgatás az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27. cikk

27. cikk

A piaci szereplők szervezeteinek nyújtott támogatások

Az olívaolaj-ágazatot és az étkezési olajbogyót termesztő ágazatot támogató programok

(1)   Az Unió finanszírozást biztosít olyan hároméves munkaprogramokhoz, amelyeket a
  piaci szereplőknek a 109. cikkben említett szervezetei
  dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan:

(1)   Az Unió finanszírozást biztosít olyan hároméves munkaprogramokhoz, amelyeket a
  termelők 106. cikk szerint elismert szervezetei vagy a 108. cikk szerint elismert szakmaközi szervezetek
  dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan:

-a)

a piac figyelemmel kísérése és adminisztratív igazgatás az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában;

| a) | az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása; |
| --- | --- |

a)

az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása;

| a) | az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása; |
| --- | --- |

a)

az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása;

| aa) | az olajbogyó-termesztés versenyképességének korszerűsítés és szerkezetátalakítás révén történő javítása; |
| --- | --- |

aa)

az olajbogyó-termesztés versenyképességének korszerűsítés és szerkezetátalakítás révén történő javítása;

| b) | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása; |
| --- | --- |

b)

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása;

| b) | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása; |
| --- | --- |

b)

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása;

| c) | a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése. |
| --- | --- |

c)

a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése.

| c) | a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése. |
| --- | --- |

c)

a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése.

| ca) | a termelői szervezetek vagy a szakmaközi szervezetek által az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének javítása érdekében elvégzett intézkedésekről szóló információk terjesztése. |
| --- | --- |

ca)

a termelői szervezetek vagy a szakmaközi szervezetek által az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének javítása érdekében elvégzett intézkedésekről szóló információk terjesztése.

(2)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokkal kapcsolatos uniós finanszírozási összegek a következők:

(2)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokkal kapcsolatos uniós finanszírozási összegek a következők:

| a) | Görögország esetében évi 11 098 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Görögország esetében évi 11 098 000 EUR;

| a) | Görögország esetében évi 11 098 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

Görögország esetében évi 11 098 000 EUR;

| b) | Franciaország esetében évi 576 000 EUR; valamint |
| --- | --- |

b)

Franciaország esetében évi 576 000 EUR; valamint

| b) | Franciaország esetében évi 576 000 EUR; valamint |
| --- | --- |

b)

Franciaország esetében évi 576 000 EUR; valamint

| c) | Olaszország esetében évi 35 991 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében évi 35 991 000 EUR.

| c) | Olaszország esetében évi 35 991 000 EUR. |
| --- | --- |

c)

Olaszország esetében évi 35 991 000 EUR.

(2a)
     
  A (2) bekezdésben nem szereplő tagállamok felhasználhatják az (1) bekezdésben említett munkaprogramok finanszírozására a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló [XXXX/XXXX] európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében foglalt pénzügyi korláton belül rendelkezésre álló teljes finanszírozási forrást vagy annak egy részét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokra nyújtható uniós finanszírozás maximális összege megegyezik a tagállamok által visszatartott összegekkel. A támogatható költségek utáni finanszírozás maximális mértéke a következő:

(3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokra nyújtható uniós finanszírozás maximális összege megegyezik a tagállamok által visszatartott összegekkel. A támogatható költségek utáni finanszírozás maximális mértéke a következő:

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 75 %; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 75 %;

| a) | az (1) bekezdés
  –a),
  a)
  és aa)
  pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 75 %; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés
  –a),
  a)
  és aa)
  pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 75 %;

| b) | az állóeszköz-beruházások esetében 75 %, az (1) bekezdés b) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %; |
| --- | --- |

b)

az állóeszköz-beruházások esetében 75 %, az (1) bekezdés b) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %;

| b) | az állóeszköz-beruházások esetében 75 %, az (1) bekezdés b) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %; |
| --- | --- |

b)

az állóeszköz-beruházások esetében 75 %, az (1) bekezdés b) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %;

| c) | az (1) bekezdés c) pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés c) pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %.

| c) | az (1) bekezdés c)
  és ca)
  pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés c)
  és ca)
  pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %.

Az érintett tagállamok az uniós finanszírozás által nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-áig terjedő kiegészítő finanszírozást biztosítanak.

Az érintett tagállamok az uniós finanszírozás által nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-áig terjedő kiegészítő finanszírozást biztosítanak.

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. cikk | 28. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| (1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 27. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javuljon az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minősége, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: | (1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 27. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javuljon az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minősége, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: |
| a) | a támogatási program alkalmazásában a termelői szervezetek jóváhagyására, valamint a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

28. cikk

28. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 27. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javuljon az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minősége, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 27. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javuljon az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minősége, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

a)

a támogatási program alkalmazásában a termelői szervezetek jóváhagyására, valamint a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

| b) | az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések;

| b) | az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések
  részletei
  ; |
| --- | --- |

b)

az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések
  részletei
  ;

| c) | uniós finanszírozás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; |
| --- | --- |

c)

uniós finanszírozás nyújtása bizonyos intézkedésekhez;

| c) | uniós finanszírozás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; |
| --- | --- |

c)

uniós finanszírozás nyújtása bizonyos intézkedésekhez;

| d) | az uniós finanszírozásra nem jogosult tevékenységek és költségek; |
| --- | --- |

d)

az uniós finanszírozásra nem jogosult tevékenységek és költségek;

| d) | az uniós finanszírozásra nem jogosult tevékenységek és költségek; |
| --- | --- |

d)

az uniós finanszírozásra nem jogosult tevékenységek és költségek;

| e) | a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

e)

a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása.

| e) | a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

e)

a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása.

(2)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak előírására, hogy támogatási előleg fizetése esetén biztosítékot kell letétbe helyezni.

(2)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak előírására, hogy támogatási előleg fizetése esetén biztosítékot kell letétbe helyezni.

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 30. cikk | 30. cikk |
| Működési alapok | Működési alapok |
| (1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák: | (1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei
  és/vagy azok társulásai három-öt éves
  működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák: |
| a) | a
  tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a
  pénzügyi hozzájárulása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

30. cikk

30. cikk

Működési alapok

Működési alapok

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák:

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei
  és/vagy azok társulásai három-öt éves
  működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák:

a)

a
  tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a
  pénzügyi hozzájárulása;

| a) | a
  következők
  pénzügyi hozzájárulása: |
| --- | --- |

a)

a
  következők
  pénzügyi hozzájárulása:

| | i. | a termelői szervezet tagjai és/vagy maga a termelői szervezet; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

a termelői szervezet tagjai és/vagy maga a termelői szervezet; vagy

| ii. | termelői szervezetek társulásai e társulások tagjai révén. |
| --- | --- |

ii.

termelői szervezetek társulásai e társulások tagjai révén.

| b) | a Bizottság által a 35. és 36. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 35. és 36. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás.

| b) | a Bizottság által a 35. és 36. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek
  vagy ezek társulásainak
  nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás
  , amennyiben az említett társulások működési programot vagy részleges működési programot nyújtanak be, irányítanak és hajtanak végre
  . |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 35. és 36. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek
  vagy ezek társulásainak
  nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás
  , amennyiben az említett társulások működési programot vagy részleges működési programot nyújtanak be, irányítanak és hajtanak végre
  .

(2)   A működési alapok kizárólag a tagállamoknak benyújtott és általuk jóváhagyott működési programok finanszírozására használhatók fel.

(2)   A működési alapok kizárólag a tagállamoknak benyújtott és általuk jóváhagyott működési programok finanszírozására használhatók fel.

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 31. cikk | 31. cikk |
| Működési programok | Működési programok |
| (1)   A gyümölcs- és zöldségágazati működési programok a 106. cikk c) pontjában
  említett
  , vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak: | (1)   A gyümölcs- és zöldségágazati működési programok a 106. cikk c) pontjában
  említettek közül legalább kettőnek
  , vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak: |
| a) | a termelés tervezése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

31. cikk

31. cikk

Működési programok

Működési programok

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazati működési programok a 106. cikk c) pontjában
  említett
  , vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak:

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazati működési programok a 106. cikk c) pontjában
  említettek közül legalább kettőnek
  , vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak:

a)

a termelés tervezése;

| a) | a termelés tervezése; |
| --- | --- |

a)

a termelés tervezése;

| b) | a termékek minőségének javítása; |
| --- | --- |

b)

a termékek minőségének javítása;

| b) | a
  friss vagy a feldolgozott
  termékek minőségének javítása; |
| --- | --- |

b)

a
  friss vagy a feldolgozott
  termékek minőségének javítása;

| c) | a termékek kereskedelmi értékének növelése; |
| --- | --- |

c)

a termékek kereskedelmi értékének növelése;

| c) | a termékek kereskedelmi értékének növelése; |
| --- | --- |

c)

a termékek kereskedelmi értékének növelése;

| d) | a friss vagy feldolgozott termékek promóciója; |
| --- | --- |

d)

a friss vagy feldolgozott termékek promóciója;

| d) | a friss vagy feldolgozott termékek promóciója; |
| --- | --- |

d)

a friss vagy feldolgozott termékek promóciója;

| e) | környezetvédelmi intézkedések és környezetkímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelmi intézkedések és környezetkímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve;

| e) | környezetvédelmi intézkedések
  , különösen a vízzel kapcsolatban,
  és környezetkímélő termelési
  , kezelési, gyártási vagy feldolgozási
  módszerek, a biogazdálkodást
  és az integrált termelést
  is beleértve; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelmi intézkedések
  , különösen a vízzel kapcsolatban,
  és környezetkímélő termelési
  , kezelési, gyártási vagy feldolgozási
  módszerek, a biogazdálkodást
  és az integrált termelést
  is beleértve;

| f) | válságmegelőzés és -kezelés. |
| --- | --- |

f)

válságmegelőzés és -kezelés.

| f) | válságmegelőzés és -kezelés. |
| --- | --- |

f)

válságmegelőzés és -kezelés.

A működési programokat jóváhagyás céljából be kell nyújtani a Bizottsághoz.

A működési programokat jóváhagyás céljából be kell nyújtani a Bizottsághoz.

(1a)
     
  A termelői szervezetek társulásai a működési programok irányítása, kezelése, végrehajtása és benyújtása tekintetében helyettesíthetik tagjaikat a működési programok irányítása, kezelése, végrehajtása és benyújtása céljából.

E társulások részleges működési programot is benyújthatnak, amely a tagszervezetek által a saját működési programjaikban megjelölt, de végre nem hajtott tevékenységeket tartalmaz. Ezekre a részleges működési programokra ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a többi működési programra, és azokat a tagszervezetek működési programjaival együtt kell elbírálni.

Ennek érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a részleges működési programok finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és hogy ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki; |
| --- | --- |

a)

a részleges működési programok finanszírozása teljes mértékben az érintett társulás tagszervezeteinek hozzájárulásaiból történjen, és hogy ezeket az összegeket e tagszervezetek működési alapjaiból fizessék ki;

| b) | minden tagszervezet működési programjában szerepeljen a tevékenységek és a kapcsolódó pénzügyi részük megjelölése; |
| --- | --- |

b)

minden tagszervezet működési programjában szerepeljen a tevékenységek és a kapcsolódó pénzügyi részük megjelölése;

| (c) | ne legyen kettős támogatás. |
| --- | --- |

(c)

ne legyen kettős támogatás.

(2)   Az (1) bekezdés f) pontjában említett válságmegelőzés és -kezelés célja a gyümölcs- és zöldségpiaci válságok elkerülése és kezelése, és ebben az összefüggésben a következőkre terjed ki:

(2)   Az (1) bekezdés f) pontjában említett válságmegelőzés és -kezelés célja a gyümölcs- és zöldségpiaci válságok elkerülése és kezelése, és ebben az összefüggésben a következőkre terjed ki:

| a) | piacról történő árukivonás
  ; |
| --- | --- |

a)

piacról történő árukivonás
  ;

| a) | a termelés és a fogyasztás előrejelzése és nyomon követése
  ; |
| --- | --- |

a)

a termelés és a fogyasztás előrejelzése és nyomon követése
  ;

| b) | zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása
  ; |
| --- | --- |

b)

zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása
  ;

| b) | a forgalomba hozott mennyiség kezelését hatékonyabbá tevő beruházások
  ; |
| --- | --- |

b)

a forgalomba hozott mennyiség kezelését hatékonyabbá tevő beruházások
  ;

| c) | promóció és kommunikáció
  ; |
| --- | --- |

c)

promóció és kommunikáció
  ;

| c) | képzési intézkedések, a legjobb gyakorlatok cseréje és strukturális kapacitásépítés
  ; |
| --- | --- |

c)

képzési intézkedések, a legjobb gyakorlatok cseréje és strukturális kapacitásépítés
  ;

| d) | képzési intézkedések
  ; |
| --- | --- |

d)

képzési intézkedések
  ;

| d) | promóció és kommunikáció akár a megelőzés érdekében, akár válság idején
  ; |
| --- | --- |

d)

promóció és kommunikáció akár a megelőzés érdekében, akár válság idején
  ;

| e) | betakarítási biztosítás
  ; |
| --- | --- |

e)

betakarítási biztosítás
  ;

| e) | a kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása
  ; |
| --- | --- |

e)

a kölcsönös alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása
  ;

| f) | a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása. |
| --- | --- |

f)

a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása.

| f) | kivágási támogatás gyümölcsösök átalakítására; |
| --- | --- |

f)

kivágási támogatás gyümölcsösök átalakítására;

| g) | piacról történő árukivonás a termelői szervezetek által feldolgozott termékek esetében is; |
| --- | --- |

g)

piacról történő árukivonás a termelői szervezetek által feldolgozott termékek esetében is;

| h) | zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása; |
| --- | --- |

h)

zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása;

| i) | betakarítási biztosítás. |
| --- | --- |

i)

betakarítási biztosítás.

A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések – beleértve bárminemű tőke- és kamat-visszafizetést a
  harmadik
  albekezdés szerint – a működési program keretében felmerülő kiadások legfeljebb
  egyharmadát
  tehetik ki.

A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések – beleértve bárminemű tőke- és kamat-visszafizetést a
  negyedik
  albekezdés szerint – a működési program keretében felmerülő kiadások legfeljebb
  40 %-át
  tehetik ki.

A betakarítási biztosítási tevékenységek hozzájárulnak a termelők jövedelmének védelméhez, valamint a termelői szervezetet és/vagy tagjait ért piaci veszteségek fedezéséhez, amennyiben az említett jövedelmekre természeti katasztrófa, éghajlati jelenségek és adott esetben betegségek vagy kártevőfertőzések vannak hatással. A kedvezményezetteknek igazolniuk kell, hogy megtették a szükséges kockázatmegelőzési intézkedéseket.

A termelői szervezetek a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához piaci feltételekkel kölcsönt vehetnek fel. Ebben az esetben a tőke és a kölcsön után járó kamatok visszafizetése az operatív program részét képezheti, és így jogosult lehet a 32. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatásra. A válságmegelőzés és -kezelés keretében tett bármely konkrét intézkedés vagy ilyen kölcsönökből
  vagy
  közvetlenül finanszírozható
  , de egyszerre mindkét módon nem
  .

A termelői szervezetek a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához piaci feltételekkel kölcsönt vehetnek fel. Ebben az esetben a tőke és a kölcsön után járó kamatok visszafizetése az operatív program részét képezheti, és így jogosult lehet a 32. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatásra. A válságmegelőzés és -kezelés keretében tett bármely konkrét intézkedés vagy ilyen kölcsönökből
  és/vagy
  közvetlenül
  a termelői szervezetek által
  finanszírozható.

(2a)
     
  Ennek az áruosztálynak az alkalmazásában:

| a) | „zöld szüret”: a normál betakarítás kezdete előtt a nem forgalmazható termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása. Az érintett termékek nem lehetnek károsodottak már a zöld szüret előtt, sem éghajlati okokból, sem betegség miatt vagy egyéb okokból. |
| --- | --- |

a)

„zöld szüret”: a normál betakarítás kezdete előtt a nem forgalmazható termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása. Az érintett termékek nem lehetnek károsodottak már a zöld szüret előtt, sem éghajlati okokból, sem betegség miatt vagy egyéb okokból.

| b) | „be nem takarítás”: amikor a rendes termelési ciklus alatt az érintett területről egészben vagy részben nem származik kereskedelmi termelés. A termékek éghajlati jelenségek vagy betegség miatti megsemmisülése nem tekinthető be nem takarításnak; |
| --- | --- |

b)

„be nem takarítás”: amikor a rendes termelési ciklus alatt az érintett területről egészben vagy részben nem származik kereskedelmi termelés. A termékek éghajlati jelenségek vagy betegség miatti megsemmisülése nem tekinthető be nem takarításnak;

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:

| a) | a működési programok két vagy több környezetvédelmi intézkedést tartalmazzanak; vagy |
| --- | --- |

a)

a működési programok két vagy több környezetvédelmi intézkedést tartalmazzanak; vagy

| a) | a működési programok két vagy több környezetvédelmi intézkedést tartalmazzanak; vagy |
| --- | --- |

a)

a működési programok két vagy több környezetvédelmi intézkedést tartalmazzanak; vagy

| b) | a működési programok kiadásainak legalább 10 %-a környezetvédelmi intézkedéseket fedezzen. |
| --- | --- |

b)

a működési programok kiadásainak legalább 10 %-a környezetvédelmi intézkedéseket fedezzen.

| b) | a működési programok kiadásainak legalább 10 %-a környezetvédelmi intézkedéseket fedezzen. |
| --- | --- |

b)

a működési programok kiadásainak legalább 10 %-a környezetvédelmi intézkedéseket fedezzen.

A környezetvédelmi intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet 29. cikkének (3) bekezdésében előírt, az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó követelményeket.

A környezetvédelmi intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet 29. cikkének (3) bekezdésében előírt, az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó követelményeket.

Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet 29. cikkének (3) bekezdése szerinti agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások közül egyet vagy többet egy termelői szervezet termelő tagjainak legalább 80 %-a vállalta, akkor e kötelezettségvállalások mindegyike az első albekezdés a) pontjában említett környezetvédelmi intézkedésnek számít.

Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet 29. cikkének (3) bekezdése szerinti agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások közül egyet vagy többet egy termelői szervezet termelő tagjainak legalább 80 %-a vállalta, akkor e kötelezettségvállalások mindegyike az első albekezdés a) pontjában említett környezetvédelmi intézkedésnek számít.

Az első albekezdésben említett környezetvédelmi intézkedések támogatása fedezi az intézkedésből származó többletköltségeket és bevételkiesést.

Az első albekezdésben említett környezetvédelmi intézkedések támogatása fedezi az intézkedésből származó többletköltségeket és bevételkiesést.

(4)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a környezeti terhelést növelő beruházások csak olyan esetekben legyenek engedélyezhetők, amikor hatékony védintézkedések óvják a környezetet az ilyen terheléssel szemben.

(4)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a környezeti terhelést növelő beruházások csak olyan esetekben legyenek engedélyezhetők, amikor hatékony védintézkedések óvják a környezetet az ilyen terheléssel szemben.

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 32. cikk | 32. cikk |
| Uniós pénzügyi támogatás | Uniós pénzügyi támogatás |
| (1)   Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások
  50 %-áig
  terjedhet. | (1)   Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások
  50 %-áig, illetve a legkülső régiók esetében 75 %-áig
  terjedhet. |
| (2)   Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének
  4,1 %-a
  . | (2)   Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek
  és/vagy ezek társulásai
  által forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek értékének
  4,1 %-a
  . |
| Ez a százalékarány mindazonáltal a forgalmazott termékek értékének
  4,6 %-ára
  növelhető, amennyiben a forgalmazott termékek összértékének
  4,1 %-át
  meghaladó összeget csak
  válságmegelőzési
  és -kezelési intézkedések céljaira használják fel. | Ez a százalékarány mindazonáltal a
  termelői szervezet által
  forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek értékének
  4,6 %-ára
  növelhető, amennyiben a forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek összértékének
  4,1 %-át
  meghaladó összeget csak
  válság-megelőzési
  és -kezelési intézkedések céljaira használják fel. |
| | Termelői szervezetek társulásai esetében ez a százalékérték a társulás vagy annak tagjai által forgalmazott friss vagy feldolgozott termékek értékének 5 %-ára emelhető, amennyiben a forgalmazott friss vagy feldolgozott termékek értékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak a termelői szervezetek adott társulása által a tagjai nevében végrehajtott válság-megelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel. |
| (3)   A termelői szervezet kérésére – egy működési program vagy a működési program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 60 %-ra kell emelni, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti: | (3)   A termelői szervezet kérésére – egy működési program vagy a működési program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 60 %-ra kell emelni, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti: |
| a) | több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

32. cikk

32. cikk

Uniós pénzügyi támogatás

Uniós pénzügyi támogatás

(1)   Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások
  50 %-áig
  terjedhet.

(1)   Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások
  50 %-áig, illetve a legkülső régiók esetében 75 %-áig
  terjedhet.

(2)   Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének
  4,1 %-a
  .

(2)   Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek
  és/vagy ezek társulásai
  által forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek értékének
  4,1 %-a
  .

Ez a százalékarány mindazonáltal a forgalmazott termékek értékének
  4,6 %-ára
  növelhető, amennyiben a forgalmazott termékek összértékének
  4,1 %-át
  meghaladó összeget csak
  válságmegelőzési
  és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.

Ez a százalékarány mindazonáltal a
  termelői szervezet által
  forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek értékének
  4,6 %-ára
  növelhető, amennyiben a forgalmazott
  friss vagy feldolgozott
  termékek összértékének
  4,1 %-át
  meghaladó összeget csak
  válság-megelőzési
  és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.

Termelői szervezetek társulásai esetében ez a százalékérték a társulás vagy annak tagjai által forgalmazott friss vagy feldolgozott termékek értékének 5 %-ára emelhető, amennyiben a forgalmazott friss vagy feldolgozott termékek értékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak a termelői szervezetek adott társulása által a tagjai nevében végrehajtott válság-megelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.

(3)   A termelői szervezet kérésére – egy működési program vagy a működési program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 60 %-ra kell emelni, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti:

(3)   A termelői szervezet kérésére – egy működési program vagy a működési program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 60 %-ra kell emelni, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti:

a)

több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek;

| a) | több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek; |
| --- | --- |

a)

több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek;

| b) | szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott egy vagy több termelői szervezet nyújtja be; |
| --- | --- |

b)

szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott egy vagy több termelői szervezet nyújtja be;

| b) | szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott egy vagy több termelői szervezet nyújtja be; |
| --- | --- |

b)

szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott egy vagy több termelői szervezet nyújtja be;

| c) | kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti;

| c) | kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti;

| d) | egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott működési programja; |
| --- | --- |

d)

egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott működési programja;

| d) | egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott működési programja; |
| --- | --- |

d)

egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott működési programja;

| da) | a programot több, közös forgalmazást végző leányvállalatban tömörülő elismert termelői szervezet nyújtja be; |
| --- | --- |

da)

a programot több, közös forgalmazást végző leányvállalatban tömörülő elismert termelői szervezet nyújtja be;

| e) | termelői szervezetek elismert társulásának első benyújtott működési programja; |
| --- | --- |

e)

termelői szervezetek elismert társulásának első benyújtott működési programja;

| e) | termelői szervezetek elismert társulásának első benyújtott működési programja; |
| --- | --- |

e)

termelői szervezetek elismert társulásának első benyújtott működési programja;

| f) | olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák termelői szervezetek; |
| --- | --- |

f)

olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák termelői szervezetek;

| f) | olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák termelői szervezetek; |
| --- | --- |

f)

olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák termelői szervezetek;

| g) | a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók egyikének termelői szervezete nyújtja be; |
| --- | --- |

g)

a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók egyikének termelői szervezete nyújtja be;

| g) | a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók
  vagy az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek
  egyikének termelői szervezete nyújtja be; |
| --- | --- |

g)

a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók
  vagy az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek
  egyikének termelői szervezete nyújtja be;

| h) | kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti. |
| --- | --- |

h)

kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti.

(4)   Az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 100 %-ra kell emelni a gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében akkor, ha a kivont mennyiség nem haladja meg az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek mennyiségének 5 %-át, és rendeltetése:

(4)   Az (1) bekezdésben előírt 50 %-os felső határt 100 %-ra kell emelni a gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében akkor, ha a kivont mennyiség nem haladja meg az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek mennyiségének 5 %-át, és rendeltetése:

| a) | ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek; |
| --- | --- |

a)

ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek;

| a) | ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek; |
| --- | --- |

a)

ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek;

| b) | ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák,
  közoktatási
  intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék. |
| --- | --- |

b)

ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák,
  közoktatási
  intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék.

| b) | ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák,
  a 20a. cikkben említett
  intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék. |
| --- | --- |

b)

ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák,
  a 20a. cikkben említett
  intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék.

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 34. cikk | 34. cikk |
| A működési programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia | A működési programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia |
| (1)   A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 31. cikk (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet megfelelő követelményeit, különösen az annak 6. cikkében előírt, az összhanggal kapcsolatos követelményeket. | (1)   A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 31. cikk (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet megfelelő követelményeit, különösen az annak 6. cikkében előírt, az összhanggal kapcsolatos követelményeket. |
| A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely végrehajtási aktusok útján három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem járul hozzá a Szerződés 191. cikkében, valamint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések eléréséhez. Az egyéni gazdaságokat érintő, működési programok által támogatott beruházások esetében is szem előtt kell tartani a szóban forgó célkitűzéseket. | A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely
  a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási aktusok útján három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem járul hozzá a Szerződés 191. cikkében, valamint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések eléréséhez. Az egyéni gazdaságokat érintő, működési programok által támogatott beruházások esetében is szem előtt kell tartani a szóban forgó célkitűzéseket. |
| (2)   Minden tagállam létrehozza a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható működési programokra vonatkozó nemzeti stratégiáját. Ez a stratégia a következőket tartalmazza: | (2)   Minden tagállam létrehozza a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható működési programokra vonatkozó nemzeti stratégiáját. Ez a stratégia a következőket tartalmazza: |
| a) | helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

34. cikk

34. cikk

A működési programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia

A működési programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia

(1)   A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 31. cikk (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet megfelelő követelményeit, különösen az annak 6. cikkében előírt, az összhanggal kapcsolatos követelményeket.

(1)   A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 31. cikk (3) bekezdésében említett környezetvédelmi intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet megfelelő követelményeit, különösen az annak 6. cikkében előírt, az összhanggal kapcsolatos követelményeket.

A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely végrehajtási aktusok útján három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem járul hozzá a Szerződés 191. cikkében, valamint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések eléréséhez. Az egyéni gazdaságokat érintő, működési programok által támogatott beruházások esetében is szem előtt kell tartani a szóban forgó célkitűzéseket.

A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely
  a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási aktusok útján három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem járul hozzá a Szerződés 191. cikkében, valamint a hetedik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések eléréséhez. Az egyéni gazdaságokat érintő, működési programok által támogatott beruházások esetében is szem előtt kell tartani a szóban forgó célkitűzéseket.

(2)   Minden tagállam létrehozza a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható működési programokra vonatkozó nemzeti stratégiáját. Ez a stratégia a következőket tartalmazza:

(2)   Minden tagállam létrehozza a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható működési programokra vonatkozó nemzeti stratégiáját. Ez a stratégia a következőket tartalmazza:

a)

helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata;

| a) | helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata; |
| --- | --- |

a)

helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata;

| b) | a választott prioritások indoklása; |
| --- | --- |

b)

a választott prioritások indoklása;

| b) | a választott prioritások indoklása; |
| --- | --- |

b)

a választott prioritások indoklása;

| c) | az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók; |
| --- | --- |

c)

az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók;

| c) | az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók; |
| --- | --- |

c)

az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók;

| d) | a működési programok értékelése; |
| --- | --- |

d)

a működési programok értékelése;

| d) | a működési programok értékelése; |
| --- | --- |

d)

a működési programok értékelése;

| e) | a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei. |
| --- | --- |

e)

a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei.

| e) | a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei. |
| --- | --- |

e)

a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei.

A nemzeti stratégia az (1) bekezdésben említett nemzeti keretet is magában foglalja.

A nemzeti stratégia az (1) bekezdésben említett nemzeti keretet is magában foglalja.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható az elismert termelői szervezetekkel nem rendelkező tagállamokra.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazható az elismert termelői szervezetekkel nem rendelkező tagállamokra.

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

34 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 34a. cikk |
| | Nemzeti hálózat |
| | (1)
     
  A tagállamok nemzeti gyümölcs- és zöldséghálózatot hozhatnak létre, amely egyesíti a nemzeti stratégia végrehatásában érintett termelői szervezeteket, termelőiszervezet-társulásokat és hatóságokat. |
| | (2)
     
  A hálózatot a működési alapok finanszírozását alkotó uniós rész 0,5 %-ának megfelelő illeték révén finanszírozzák. |
| | (3)
     
  E hálózat célja a hálózat irányítása, az átadható bevált gyakorlatok vizsgálata és megfelelő adatok gyűjtése, konferenciák és szemináriumok szervezése a nemzeti stratégia irányításában részt vevők számára, a nemzeti stratégiát nyomon követő és értékelő programok végrehajtása, valamint a nemzeti stratégiában meghatározott egyéb tevékenységek végzése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

34a. cikk

Nemzeti hálózat

(1)
     
  A tagállamok nemzeti gyümölcs- és zöldséghálózatot hozhatnak létre, amely egyesíti a nemzeti stratégia végrehatásában érintett termelői szervezeteket, termelőiszervezet-társulásokat és hatóságokat.

(2)
     
  A hálózatot a működési alapok finanszírozását alkotó uniós rész 0,5 %-ának megfelelő illeték révén finanszírozzák.

(3)
     
  E hálózat célja a hálózat irányítása, az átadható bevált gyakorlatok vizsgálata és megfelelő adatok gyűjtése, konferenciák és szemináriumok szervezése a nemzeti stratégia irányításában részt vevők számára, a nemzeti stratégiát nyomon követő és értékelő programok végrehajtása, valamint a nemzeti stratégiában meghatározott egyéb tevékenységek végzése.

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 35.
   
  cikk | 35.
   
  cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| A gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására vonatkozóan: | A gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására vonatkozóan: |
| a) | működési alapok és működési programok, különös tekintettel a következőkre: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

35.
   
  cikk

35.
   
  cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

A gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására vonatkozóan:

A gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására vonatkozóan:

a)

működési alapok és működési programok, különös tekintettel a következőkre:

| a) | működési alapok és működési programok, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

a)

működési alapok és működési programok, különös tekintettel a következőkre:

| | i. | a működési alapok becsült összege, finanszírozása és felhasználása, |
| --- | --- | --- |

i.

a működési alapok becsült összege, finanszírozása és felhasználása,

| | i. | a működési alapok becsült összege, finanszírozása és felhasználása, |
| --- | --- | --- |

i.

a működési alapok becsült összege, finanszírozása és felhasználása,

| | ii. | a működési programok tartalma, időtartama, jóváhagyása és módosítása, |
| --- | --- | --- |

ii.

a működési programok tartalma, időtartama, jóváhagyása és módosítása,

| | ii. | a működési programok tartalma, időtartama, jóváhagyása és módosítása, |
| --- | --- | --- |

ii.

a működési programok tartalma, időtartama, jóváhagyása és módosítása,

| | iii. | a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága, valamint a vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok, |
| --- | --- | --- |

iii.

a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága, valamint a vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok,

| | iii. | a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága,
  az egyéni gazdaságokban a beruházásokra vonatkozó szabályok,
  valamint a vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok, |
| --- | --- | --- |

iii.

a működési program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága,
  az egyéni gazdaságokban a beruházásokra vonatkozó szabályok,
  valamint a vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok,

| | iv. | a működési programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat, |
| --- | --- | --- |

iv.

a működési programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat,

| | iv. | a működési programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat, |
| --- | --- | --- |

iv.

a működési programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat,

| | v. | a termelői szervezetek társulásainak működési programjai; |
| --- | --- | --- |

v.

a termelői szervezetek társulásainak működési programjai;

| | v. | a termelői szervezetek társulásainak működési programjai; |
| --- | --- | --- |

v.

a termelői szervezetek társulásainak működési programjai;

| | va. | az olyan esetekre alkalmazandó egyedi szabályok, amikor a termelői szervezetek társulásai teljesen vagy részben helyettesítik tagjaikat a működési programok irányítása, kezelése, végrehajtása és benyújtása tekintetében; |
| --- | --- | --- |

va.

az olyan esetekre alkalmazandó egyedi szabályok, amikor a termelői szervezetek társulásai teljesen vagy részben helyettesítik tagjaikat a működési programok irányítása, kezelése, végrehajtása és benyújtása tekintetében;

| b) | a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma;

| b) | a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma;

| c) | az uniós pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

c)

az uniós pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre:

| c) | az uniós pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

c)

az uniós pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre:

| | i. | az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének megállapítása, |
| --- | --- | --- |

i.

az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének megállapítása,

| | i. | az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének megállapítása, |
| --- | --- | --- |

i.

az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által forgalmazott termékek értékének megállapítása,

| | ii. | a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok, |
| --- | --- | --- |

ii.

a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok,

| | ii. | a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok, |
| --- | --- | --- |

ii.

a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok,

| | iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén,

| | iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén,

| | iv. | előlegfizetés, valamint a biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén; |
| --- | --- | --- |

iv.

előlegfizetés, valamint a biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén;

| | iv. | előlegfizetés, valamint a biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén; |
| --- | --- | --- |

iv.

előlegfizetés, valamint a biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén;

| | iva. | a termelőiszervezet-társulások működési programjainak finanszírozására alkalmazandó egyedi szabályok, különösen a 32. cikk (2) bekezdésében említett felső határokkal kapcsolatosak; |
| --- | --- | --- |

iva.

a termelőiszervezet-társulások működési programjainak finanszírozására alkalmazandó egyedi szabályok, különösen a 32. cikk (2) bekezdésében említett felső határokkal kapcsolatosak;

| d) | válságmegelőzési és -kezelési intézkedések, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

d)

válságmegelőzési és -kezelési intézkedések, különös tekintettel a következőkre:

| d) | válságmegelőzési és -kezelési intézkedések, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

d)

válságmegelőzési és -kezelési intézkedések, különös tekintettel a következőkre:

| | i. | a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása, |
| --- | --- | --- |

i.

a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása,

| | i. | a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása, |
| --- | --- | --- |

i.

a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása,

| | ii. | a piacról történő árukivonás
  fogalmának meghatározása
  , |
| --- | --- | --- |

ii.

a piacról történő árukivonás
  fogalmának meghatározása
  ,

| | ii. | a piacról történő árukivonás
  megkezdésének feltételei
  , |
| --- | --- | --- |

ii.

a piacról történő árukivonás
  megkezdésének feltételei
  ,

| | iii. | a piacról kivont termékek rendeltetése, |
| --- | --- | --- |

iii.

a piacról kivont termékek rendeltetése,

| | iii. | a piacról kivont termékek rendeltetése, |
| --- | --- | --- |

iii.

a piacról kivont termékek rendeltetése,

| | iv. | a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa, |
| --- | --- | --- |

iv.

a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa,

| | iv. | a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa, |
| --- | --- | --- |

iv.

a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa,

| | v. | a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése, |
| --- | --- | --- |

v.

a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése,

| | v. | a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése, |
| --- | --- | --- |

v.

a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése,

| | vi. | a forgalmazott termékek mennyiségének kiszámítása árukivonás esetén, |
| --- | --- | --- |

vi.

a forgalmazott termékek mennyiségének kiszámítása árukivonás esetén,

| | vi. | a forgalmazott termékek mennyiségének kiszámítása árukivonás esetén, |
| --- | --- | --- |

vi.

a forgalmazott termékek mennyiségének kiszámítása árukivonás esetén,

| | vii. | az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán, |
| --- | --- | --- |

vii.

az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán,

| | vii. | az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán, |
| --- | --- | --- |

vii.

az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán,

| | viii. | a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek, |
| --- | --- | --- |

viii.

a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek,

| | viii. | a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek, |
| --- | --- | --- |

viii.

a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek,

| | ix. | a zöld szüret és a be nem takarítás fogalmának meghatározása, |
| --- | --- | --- |

ix.

a zöld szüret és a be nem takarítás fogalmának meghatározása,

| | x. | a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazására vonatkozó feltételek, |
| --- | --- | --- |

x.

a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazására vonatkozó feltételek,

| | x. | a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazására vonatkozó feltételek, |
| --- | --- | --- |

x.

a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazására vonatkozó feltételek,

| | xi. | a betakarítási biztosítás célja, |
| --- | --- | --- |

xi.

a betakarítási biztosítás célja,

| | xi. | a betakarítási biztosításra vonatkozó végrehajtási feltételek, |
| --- | --- | --- |

xi.

a betakarítási biztosításra vonatkozó végrehajtási feltételek,

| | xii. | a kedvezőtlen időjárási jelenség fogalmának meghatározása, |
| --- | --- | --- |

xii.

a kedvezőtlen időjárási jelenség fogalmának meghatározása,

| | xiii. | a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása; |
| --- | --- | --- |

xiii.

a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása;

| | xiii. | a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása; |
| --- | --- | --- |

xiii.

a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása;

| e) | nemzeti pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

e)

nemzeti pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre:

| e) | nemzeti pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre: |
| --- | --- |

e)

nemzeti pénzügyi támogatás, különös tekintettel a következőkre:

| | i. | a termelők szervezettségének foka, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelők szervezettségének foka,

| | i. | a termelők szervezettségének foka, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelők szervezettségének foka,

| | ii. | a működési programok módosítása, |
| --- | --- | --- |

ii.

a működési programok módosítása,

| | ii. | a működési programok módosítása, |
| --- | --- | --- |

ii.

a működési programok módosítása,

| | iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén,

| | iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén, |
| --- | --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén,

| | iv. | biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén, |
| --- | --- | --- |

iv.

biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén,

| | iv. | biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén, |
| --- | --- | --- |

iv.

biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén,

| | v. | a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének maximális mértéke. |
| --- | --- | --- |

v.

a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének maximális mértéke.

| | v. | a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének maximális mértéke. |
| --- | --- | --- |

v.

a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének maximális mértéke.

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. cikk | 38. cikk |
| Összeegyeztethetőség és egységesség | Összeegyeztethetőség és egységesség |
| (1)   A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival. | (1)   A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival. |
| (2)   A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá azt, hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetének figyelembevételével és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés nélkül valósuljon meg. | (2)   A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá azt, hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetének figyelembevételével és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés nélkül valósuljon meg. |
| (3)   Nem nyújtható támogatás: | (3)   Nem nyújtható támogatás: |
| a) | a 43. cikk (3) bekezdésének d) és e) pontjának sérelme nélkül a kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

38. cikk

38. cikk

Összeegyeztethetőség és egységesség

Összeegyeztethetőség és egységesség

(1)   A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.

(1)   A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.

(2)   A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá azt, hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetének figyelembevételével és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés nélkül valósuljon meg.

(2)   A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá azt, hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetének figyelembevételével és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés nélkül valósuljon meg.

(3)   Nem nyújtható támogatás:

(3)   Nem nyújtható támogatás:

a)

a 43. cikk (3) bekezdésének d) és e) pontjának sérelme nélkül a kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez;

| b) | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez. |
| --- | --- |

b)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez.

| b) | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez. |
| --- | --- |

b)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [.../.../EU] rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez.

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 39. cikk | 39. cikk |
| A támogatási programok benyújtása | A támogatási programok benyújtása |
| (1)   A IV. mellékletben felsorolt valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz ötéves támogatási programja tervezetét, amely a 40. cikkben meghatározott támogatható intézkedések közül legalább egyet tartalmaz. | (1)   A IV. mellékletben felsorolt valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz ötéves támogatási programja tervezetét, amely a 40. cikkben meghatározott támogatható intézkedések közül legalább egyet tartalmaz. |
| | (1a)
     
  A támogatási programokban foglalt támogatási intézkedéseket a tagállamok által legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten kell összeállítani. A tagállam egyeztet a megfelelő területi szinten illetékes hatóságokkal és szervezetekkel a támogatási programról, mielőtt azt a Bizottságnak benyújtaná. |
| | (1b)
     
  Minden tagállam egyetlen támogatási programtervezetet nyújt be, amely figyelembe vehet regionális sajátosságokat. |
| (2)   A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá. | (2)   A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá. |
| Ha azonban a Bizottság végrehajtási aktus útján úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg az e szakaszban meghatározott szabályoknak, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó. | Ha azonban a Bizottság végrehajtási aktus útján úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg az e szakaszban meghatározott szabályoknak, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó. |
| (3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is. | (3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

39. cikk

39. cikk

A támogatási programok benyújtása

A támogatási programok benyújtása

(1)   A IV. mellékletben felsorolt valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz ötéves támogatási programja tervezetét, amely a 40. cikkben meghatározott támogatható intézkedések közül legalább egyet tartalmaz.

(1)   A IV. mellékletben felsorolt valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz ötéves támogatási programja tervezetét, amely a 40. cikkben meghatározott támogatható intézkedések közül legalább egyet tartalmaz.

(1a)
     
  A támogatási programokban foglalt támogatási intézkedéseket a tagállamok által legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten kell összeállítani. A tagállam egyeztet a megfelelő területi szinten illetékes hatóságokkal és szervezetekkel a támogatási programról, mielőtt azt a Bizottságnak benyújtaná.

(1b)
     
  Minden tagállam egyetlen támogatási programtervezetet nyújt be, amely figyelembe vehet regionális sajátosságokat.

(2)   A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá.

(2)   A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá.

Ha azonban a Bizottság végrehajtási aktus útján úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg az e szakaszban meghatározott szabályoknak, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó.

Ha azonban a Bizottság végrehajtási aktus útján úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg az e szakaszban meghatározott szabályoknak, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottságnak. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó.

(3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is.

(3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is.

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

39 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 39a. cikk |
| | A támogatási programok tartalma |
| | A támogatási program a következő elemeket tartalmazza: |
| | a) | a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzései; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

39a. cikk

A támogatási programok tartalma

A támogatási program a következő elemeket tartalmazza:

a)

a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzései;

| b) | a konzultációk eredményei; |
| --- | --- |

b)

a konzultációk eredményei;

| c) | a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése; |
| --- | --- |

c)

a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése;

| d) | az intézkedések végrehajtási üteme; |
| --- | --- |

d)

az intézkedések végrehajtási üteme;

| e) | általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti tervezett, indikatív felosztását a IV. mellékletben előírt felső határoknak megfelelően; |
| --- | --- |

e)

általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti tervezett, indikatív felosztását a IV. mellékletben előírt felső határoknak megfelelően;

| f) | a nyomon követés és értékelés során alkalmazandó kritériumok és számszerűsített mutatók, valamint a támogatási program megfelelő és hatékony végrehajtásának biztosítására hozott intézkedések; valamint |
| --- | --- |

f)

a nyomon követés és értékelés során alkalmazandó kritériumok és számszerűsített mutatók, valamint a támogatási program megfelelő és hatékony végrehajtásának biztosítására hozott intézkedések; valamint

| g) | a támogatási program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése. |
| --- | --- |

g)

a támogatási program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése.

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 40. cikk | 40. cikk |
| Támogatható intézkedések | Támogatható intézkedések |
| A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmazhatnak: | A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmazhatnak: |
| a) | az egységes támogatási rendszer keretében a 42. cikknek megfelelően nyújtott támogatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

40. cikk

40. cikk

Támogatható intézkedések

Támogatható intézkedések

A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmazhatnak:

A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmazhatnak:

a)

az egységes támogatási rendszer keretében a 42. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;

| b) | promóció a 43. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

promóció a 43. cikknek megfelelően;

| b) | promóció a 43. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

promóció a 43. cikknek megfelelően;

| c) | a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 44. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 44. cikknek megfelelően;

| c) | a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 44. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 44. cikknek megfelelően;

| d) | zöld szüret a 45. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

zöld szüret a 45. cikknek megfelelően;

| d) | zöld szüret a 45. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

zöld szüret a 45. cikknek megfelelően;

| e) | kölcsönös kockázatkezelési alapok a 46. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

kölcsönös kockázatkezelési alapok a 46. cikknek megfelelően;

| e) | kölcsönös kockázatkezelési alapok a 46. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

kölcsönös kockázatkezelési alapok a 46. cikknek megfelelően;

| f) | szüreti biztosítás a 47. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

szüreti biztosítás a 47. cikknek megfelelően;

| f) | szüreti biztosítás a 47. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

szüreti biztosítás a 47. cikknek megfelelően;

| g) | beruházások a 48. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

beruházások a 48. cikknek megfelelően;

| g) | beruházások a 48. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

beruházások a 48. cikknek megfelelően;

| h) | melléktermék-lepárlás a 49. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

h)

melléktermék-lepárlás a 49. cikknek megfelelően.

| h) | melléktermék-lepárlás a 49. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

h)

melléktermék-lepárlás a 49. cikknek megfelelően;

| ha) | kutatás és fejlesztés a 43a. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

ha)

kutatás és fejlesztés a 43a. cikknek megfelelően;

| hb) | a meredek lejtőkön folytatott szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program a 44a. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

hb)

a meredek lejtőkön folytatott szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program a 44a. cikknek megfelelően.

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 42.
   
  cikk | törölve |
| Az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása | |
| A támogatási programokban a szőlőtermesztők részére csak olyan, támogatási jogosultság révén nyújtott támogatások szerepelhetnek, amelyekről a tagállamok a [COM(2010)799] rendelet 137. cikke alapján és az ott meghatározott feltételekkel 2012. december 1-jéig döntöttek. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

42.
   
  cikk

törölve

Az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása

A támogatási programokban a szőlőtermesztők részére csak olyan, támogatási jogosultság révén nyújtott támogatások szerepelhetnek, amelyekről a tagállamok a [COM(2010)799] rendelet 137. cikke alapján és az ott meghatározott feltételekkel 2012. december 1-jéig döntöttek.

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 43. cikk | 43. cikk |
| Promóció harmadik országokban | Promóció |
| (1)   Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása és ezáltal e borok versenyképességének javítása
  az érintett országokban
  . | (1)   Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő,
  mindenekelőtt
  harmadik országbeli
  emellett pedig belső piaci
  tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása és ezáltal e borok versenyképességének javítása. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók. | (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók. |
| (3)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek: | (3)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek: |
| a) | olyan PR-tevékenységek, illetve promóciós és reklámtevékenységek, amelyek elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a
  környezetbarát jelleg
  szempontjából nyújtott előnyök kiemelését célozzák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

43. cikk

43. cikk

Promóció harmadik országokban

Promóció

(1)   Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása és ezáltal e borok versenyképességének javítása
  az érintett országokban
  .

(1)   Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő,
  mindenekelőtt
  harmadik országbeli
  emellett pedig belső piaci
  tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása és ezáltal e borok versenyképességének javítása.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra alkalmazandók.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek:

(3)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek:

a)

olyan PR-tevékenységek, illetve promóciós és reklámtevékenységek, amelyek elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a
  környezetbarát jelleg
  szempontjából nyújtott előnyök kiemelését célozzák;

| a) | olyan PR-tevékenységek, illetve promóciós és reklámtevékenységek, amelyek elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a
  környezetvédelmi követelmények
  szempontjából nyújtott előnyök kiemelését célozzák; |
| --- | --- |

a)

olyan PR-tevékenységek, illetve promóciós és reklámtevékenységek, amelyek elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a
  környezetvédelmi követelmények
  szempontjából nyújtott előnyök kiemelését célozzák;

| b) | nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel;

| b) | nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel;

| c) | tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán; |
| --- | --- |

c)

tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán;

| c) | tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán; |
| --- | --- |

c)

tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán;

| d) | új piacok felmérése a piacbővítés érdekében; |
| --- | --- |

d)

új piacok felmérése a piacbővítés érdekében;

| d) | új piacok felmérése a piacbővítés érdekében; |
| --- | --- |

d)

új piacok felmérése a piacbővítés érdekében;

| e) | a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok. |
| --- | --- |

e)

a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok.

| e) | a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok. |
| --- | --- |

e)

a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok.

(4)   Az (1) bekezdésben említett promóciós tevékenységekhez nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

(4)   Az (1) bekezdésben említett promóciós tevékenységekhez nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

43 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 43a. cikk |
| | Kutatás és fejlesztés |
| | A kutatási és fejlesztési támogatás olyan kutatási tevékenységek finanszírozását teszi lehetővé, amelyek többek között a termékminőség, a termelés környezetre gyakorolt hatása és az egészségbiztonság javítását szolgálják a borágazatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

43a. cikk

Kutatás és fejlesztés

A kutatási és fejlesztési támogatás olyan kutatási tevékenységek finanszírozását teszi lehetővé, amelyek többek között a termékminőség, a termelés környezetre gyakorolt hatása és az egészségbiztonság javítását szolgálják a borágazatban.

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

43 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 43b. cikk |
| | A fenntartható termelés fejlett rendszereivel kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztása |
| | (1)
     
  Az e cikk szerinti támogatás a fenntartható termelés fejlett rendszereivel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét támogató és ezáltal a mezőgazdasági termelők számára új kompetenciák megszerzését lehetővé tevő intézkedésekre terjed ki. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedések azon szőlőtermesztő és bortermelő fejlett rendszerekre alkalmazandók, amelyek növelik a talajborítást, jelentősen csökkentik a peszticidek és műtrágyák alkalmazását és fokozzák a fajtagazdagságot, illetve amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésnek a [..]/EU rendelet (a KAP-ról szóló horizontális rendelet) VI. címében előírt szabályain. |
| | (3)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedések az alábbiakat foglalhatják magukban: |
| | a) | a fenntartható szőlőtermesztéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok kiválasztása, leírása és népszerűsítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

43b. cikk

A fenntartható termelés fejlett rendszereivel kapcsolatos legjobb gyakorlatok megosztása

(1)
     
  Az e cikk szerinti támogatás a fenntartható termelés fejlett rendszereivel kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréjét támogató és ezáltal a mezőgazdasági termelők számára új kompetenciák megszerzését lehetővé tevő intézkedésekre terjed ki.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedések azon szőlőtermesztő és bortermelő fejlett rendszerekre alkalmazandók, amelyek növelik a talajborítást, jelentősen csökkentik a peszticidek és műtrágyák alkalmazását és fokozzák a fajtagazdagságot, illetve amelyek túlmutatnak a kölcsönös megfeleltetésnek a [..]/EU rendelet (a KAP-ról szóló horizontális rendelet) VI. címében előírt szabályain.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedések az alábbiakat foglalhatják magukban:

a)

a fenntartható szőlőtermesztéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatok kiválasztása, leírása és népszerűsítése;

| b) | mezőgazdasági képzés nyújtása és a fejlett fenntartható gazdálkodási rendszerekkel kapcsolatos kompetenciák növelése. |
| --- | --- |

b)

mezőgazdasági képzés nyújtása és a fejlett fenntartható gazdálkodási rendszerekkel kapcsolatos kompetenciák növelése.

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 44. cikk | 44. cikk |
| Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása | Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása |
| (1)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása. | (1)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása. |
| (2)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 102. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket. | (2)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 102. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket. |
| (3)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható: | (3)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható: |
| a) | fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

44. cikk

44. cikk

Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása

Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása

(1)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása.

(1)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása.

(2)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 102. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket.

(2)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 102. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket.

(3)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható:

(3)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható:

a)

fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is;

| a) | fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is; |
| --- | --- |

a)

fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is;

| b) | a szőlőültetvények áttelepítése; |
| --- | --- |

b)

a szőlőültetvények áttelepítése;

| b) | a szőlőültetvények áttelepítése; |
| --- | --- |

b)

a szőlőültetvények áttelepítése;

| c) | a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása. |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása.

| c) | a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása. |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása.

| ca) | a peszticidek használatának csökkentése; |
| --- | --- |

ca)

a peszticidek használatának csökkentése;

| cb) | egészségügyi okokból történő áttelepítés, amikor semmilyen technikai megoldás nem áll rendelkezésre a termelés helyszíni megmentésére. |
| --- | --- |

cb)

egészségügyi okokból történő áttelepítés, amikor semmilyen technikai megoldás nem áll rendelkezésre a termelés helyszíni megmentésére.

A természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása nem támogatható.

A természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása nem támogatható.
  , azaz ugyanannak a parcellának ugyanazzal a fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszerrel történő újratelepítése.

A tagállamok további előírásokat is megállapíthatnak, különösen a megújított szőlőültetvények korát illetően.

(4)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag az alábbi formákban valósulhat meg:

(4)   A
  szőlőtermesztési rendszerek javításának támogatása, valamint a
  szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag az alábbi formákban valósulhat meg:

| a) | a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért; |
| --- | --- |

a)

a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért;

| a) | a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért; |
| --- | --- |

a)

a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért;

| b) | a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás.

| b) | a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás.

(5)   A (4) bekezdés a) pontjában említett, a termelők számára a bevételkiesésért nyújtott ellentételezés a vonatkozó veszteség akár 100 %-át is fedezheti, és az alábbi formákban valósulhat meg:

(5)   A (4) bekezdés a) pontjában említett, a termelők számára a bevételkiesésért nyújtott ellentételezés a vonatkozó veszteség akár 100 %-át is fedezheti, és az alábbi formákban valósulhat meg:

| a) | a(z) [COM(2010)799] rendelet II. része I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezéseitől eltérve, az átmeneti szabályozás időtartamának végéig, egy meghatározott, három évet meg nem haladó időtartamra szólóan a régi és az új szőlőültetvények együttes fenntartásának engedélyezése; |
| --- | --- |

a)

a(z) [COM(2010)799] rendelet II. része I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezéseitől eltérve, az átmeneti szabályozás időtartamának végéig, egy meghatározott, három évet meg nem haladó időtartamra szólóan a régi és az új szőlőültetvények együttes fenntartásának engedélyezése;

| a) | az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezéseitől eltérve, az átmeneti szabályozás időtartamának végéig, egy meghatározott, három évet meg nem haladó időtartamra szólóan a régi és az új szőlőültetvények együttes fenntartásának engedélyezése; |
| --- | --- |

a)

az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezéseitől eltérve, az átmeneti szabályozás időtartamának végéig, egy meghatározott, három évet meg nem haladó időtartamra szólóan a régi és az új szőlőültetvények együttes fenntartásának engedélyezése;

| b) | pénzbeli ellentételezés. |
| --- | --- |

b)

pénzbeli ellentételezés.

| b) | pénzbeli ellentételezés. |
| --- | --- |

b)

pénzbeli ellentételezés.

(6)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának tényleges költségeihez való uniós hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot. A kevésbé fejlett régiókban a szerkezetátalakítás és átállítás költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a 75 %-ot.

(6)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának tényleges költségeihez való uniós hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot. A kevésbé fejlett régiókban a szerkezetátalakítás és átállítás költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a 75 %-ot.

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

44 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 44a. cikk |
| | A meredek lejtőkön való szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program |
| | A meredek lejtőkön való szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program részeként hozott intézkedéseket úgy kell kidolgozni, hogy hosszú távon megőrizzék a munkaintenzív lejtőkön, a meredek lejtőkön és a teraszos területeken való szőlőtermesztést, annak versenyképességének növelése révén. |
| | A támogatás az adott tagállam által meghatározandó, hektáronkénti átalányösszegű kifizetésként vagy a terület meredekségétől függő, modulált kifizetésként nyújtható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

44a. cikk

A meredek lejtőkön való szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program

A meredek lejtőkön való szőlőtermesztésre vonatkozó támogatási program részeként hozott intézkedéseket úgy kell kidolgozni, hogy hosszú távon megőrizzék a munkaintenzív lejtőkön, a meredek lejtőkön és a teraszos területeken való szőlőtermesztést, annak versenyképességének növelése révén.

A támogatás az adott tagállam által meghatározandó, hektáronkénti átalányösszegű kifizetésként vagy a terület meredekségétől függő, modulált kifizetésként nyújtható.

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 45. cikk | 45. cikk |
| Zöld szüret | Zöld szüret |
| (1)   E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítését vagy eltávolítását, és ennek következtében az érintett terület terméshozamának nullára való csökkenését jelenti. | (1)   E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítését vagy eltávolítását, és ennek következtében az érintett terület terméshozamának nullára való csökkenését jelenti. |
| | Nem tekintendő zöldszüretnek az, ha a szokásos termelési ciklus végén a kereskedelmi célú szőlőt a tőkéken hagyják (azaz nem szüretelik le). |
| (2)   A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében. | (2)   A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a
  szőlő minőségének javításához és a
  kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében. |
| (3)   A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható. | (3)   A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható. |
| A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen elpusztítási vagy eltávolítási költségének és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át. | A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen elpusztítási vagy eltávolítási költségének és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át. |
| (4)   Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert állítanak fel annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés egyes bortermelők esetében ne vezessen a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó kompenzációhoz. | (4)   Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert állítanak fel annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés egyes bortermelők esetében ne vezessen a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó kompenzációhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

45. cikk

45. cikk

Zöld szüret

Zöld szüret

(1)   E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítését vagy eltávolítását, és ennek következtében az érintett terület terméshozamának nullára való csökkenését jelenti.

(1)   E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítését vagy eltávolítását, és ennek következtében az érintett terület terméshozamának nullára való csökkenését jelenti.

Nem tekintendő zöldszüretnek az, ha a szokásos termelési ciklus végén a kereskedelmi célú szőlőt a tőkéken hagyják (azaz nem szüretelik le).

(2)   A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében.

(2)   A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a
  szőlő minőségének javításához és a
  kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében.

(3)   A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható.

(3)   A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható.

A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen elpusztítási vagy eltávolítási költségének és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át.

A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök közvetlen elpusztítási vagy eltávolítási költségének és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át.

(4)   Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert állítanak fel annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés egyes bortermelők esetében ne vezessen a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó kompenzációhoz.

(4)   Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert állítanak fel annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés egyes bortermelők esetében ne vezessen a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó kompenzációhoz.

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 47. cikk | 47. cikk |
| Szüreti biztosítás | Szüreti biztosítás |
| (1)   A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti. | (1)   A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához
  , valamint a termelői szervezetet és/vagy tagjait ért piaci veszteségek fedezéséhez
  járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti. |
| | A kedvezményezetteknek igazolniuk kell, hogy megtették a szükséges kockázatmegelőző intézkedéseket. |
| (2)   A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat: | (2)   A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat: |
| a) | a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők által fizetett biztosítási díjak
  80 %-a
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

47. cikk

47. cikk

Szüreti biztosítás

Szüreti biztosítás

(1)   A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti.

(1)   A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához
  , valamint a termelői szervezetet és/vagy tagjait ért piaci veszteségek fedezéséhez
  járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti.

A kedvezményezetteknek igazolniuk kell, hogy megtették a szükséges kockázatmegelőző intézkedéseket.

(2)   A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat:

(2)   A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat:

a)

a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők által fizetett biztosítási díjak
  80 %-a
  ;

| a) | a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők
  , termelői szervezetek és/vagy szövetkezetek
  által fizetett biztosítási díjak
  80 %-a
  ; |
| --- | --- |

a)

a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők
  , termelői szervezetek és/vagy szövetkezetek
  által fizetett biztosítási díjak
  80 %-a
  ;

| b) | a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a: |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a:

| b) | a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a: |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodók által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a:

| | i. | az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk, |
| --- | --- | --- |

i.

az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk,

| | i. | az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk, |
| --- | --- | --- |

i.

az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk,

| | ii. | állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk. |
| --- | --- | --- |

ii.

állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk.

| | ii. | állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk. |
| --- | --- | --- |

ii.

állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk.

(3)   A szüreti biztosításhoz nyújtott támogatás akkor adható, ha a biztosítási összeg nem nyújt a termelőnek az elszenvedett bevételkiesés után több mint 100 %-os ellentételezést, figyelembe véve minden olyan ellentételezést, amelyet a termelő a biztosított kockázathoz kapcsolódó más támogatási programokból kaphatott.

(3)   A szüreti biztosításhoz nyújtott támogatás akkor adható, ha a biztosítási összeg nem nyújt a termelőnek az elszenvedett bevételkiesés után több mint 100 %-os ellentételezést, figyelembe véve minden olyan ellentételezést, amelyet a termelő a biztosított kockázathoz kapcsolódó más támogatási programokból kaphatott.

(4)   A szüreti biztosítás támogatása nem torzíthatja a biztosítási piacon zajló versenyt.

(4)   A szüreti biztosítás támogatása nem torzíthatja a biztosítási piacon zajló versenyt.

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 48. cikk | 48. cikk |
| Beruházások | Beruházások |
| (1)   Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és a bor forgalmazására irányuló olyan tárgyi vagy immateriális beruházásokhoz
  , amelyek javítják
  a vállalkozás összteljesítményét, és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek: | (1)   Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és lepárlókra, valamint marketingstruktúrákra és -eszközökre, többek között együttes védjegyek bejegyzésére irányuló tárgyi vagy immateriális beruházásokhoz.
  E beruházások célja, hogy javítsák
  a vállalkozás összteljesítményét
  és a piaci igényekhez való alkalmazkodását, valamint növeljék annak versenyképességét a belső piacon és harmadik országok piacain
  , és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek: |
| a) | a VI. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

48. cikk

48. cikk

Beruházások

Beruházások

(1)   Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és a bor forgalmazására irányuló olyan tárgyi vagy immateriális beruházásokhoz
  , amelyek javítják
  a vállalkozás összteljesítményét, és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek:

(1)   Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és lepárlókra, valamint marketingstruktúrákra és -eszközökre, többek között együttes védjegyek bejegyzésére irányuló tárgyi vagy immateriális beruházásokhoz.
  E beruházások célja, hogy javítsák
  a vállalkozás összteljesítményét
  és a piaci igényekhez való alkalmazkodását, valamint növeljék annak versenyképességét a belső piacon és harmadik országok piacain
  , és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek:

a)

a VI. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása;

| a) | a VI. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása; |
| --- | --- |

a)

a VI. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása;

| b) | a VI. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a VI. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése.

| b) | a VI. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a VI. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése.

| ba) | fejlett gazdálkodási és fenntartható termelési intézkedések kidolgozása; |
| --- | --- |

ba)

fejlett gazdálkodási és fenntartható termelési intézkedések kidolgozása;

| bb) | lepárlók melléktermékeinek feldolgozása vagy olyan beruházás, amely segíti azok energiatakarékosságát és általános energiahatékonyságát. |
| --- | --- |

bb)

lepárlók melléktermékeinek feldolgozása vagy olyan beruházás, amely segíti azok energiatakarékosságát és általános energiahatékonyságát.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatás maximális mértéke kizárólag a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásokra alkalmazható.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatás maximális mértéke kizárólag
  termelői szervezetekre és
  a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásokra alkalmazható.

Az első albekezdéstől eltérve a maximális támogatási mérték a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek valamennyi vállalkozása tekintetében is alkalmazható. A 2003/361/EK ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése alá nem tartozó, 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vagy 200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében a maximális támogatásintenzitás megfeleződik.

Az első albekezdéstől eltérve a maximális támogatási mérték a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiók, valamint az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigetek valamennyi vállalkozása tekintetében is alkalmazható. A 2003/361/EK ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése alá nem tartozó, 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vagy 200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében a maximális támogatásintenzitás megfeleződik.

Nem nyújtható támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.

Nem nyújtható támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.

(3)   A támogatható kiadásokba nem tartoznak bele a(z) [COM(2011)0615]/EU rendelet 59. cikkének (3) bekezdésében említett nem támogatható költségek.

(3)   A támogatható kiadásokba nem tartoznak bele a(z) [COM(2011)0615]/EU rendelet 59. cikkének (3) bekezdésében említett nem támogatható költségek.

(4)   A támogatható beruházási költségekhez nyújtott uniós hozzájárulás maximális mértéke:

(4)   A támogatható beruházási költségekhez nyújtott uniós hozzájárulás maximális mértéke:

| a) | 50 % a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

a)

50 % a kevésbé fejlett régiókban;

| a) | 50 % a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

a)

50 % a kevésbé fejlett régiókban;

| b) | 40 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban; |
| --- | --- |

b)

40 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban;

| b) | 40 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban; |
| --- | --- |

b)

40 % a kevésbé fejlett régióktól eltérő régiókban;

| c) | 75 % a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

75 % a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban;

| c) | 75 % a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

75 % a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban;

| d) | 65 % az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken. |
| --- | --- |

d)

65 % az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken.

| d) | 65 % az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken. |
| --- | --- |

d)

65 % az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kisebb égei-tengeri szigeteken.

(5)   A [COM(2011)0615]/EU rendelet 61. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásra.

(5)   A [COM(2011)0615]/EU rendelet 61. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásra.

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 49. cikk | 49. cikk |
| Melléktermék-lepárlás | Melléktermék-lepárlás |
| (1)   Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a VII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához. | (1)   Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a VII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához. |
| A támogatás összegét az előállított szesz alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely meghaladja a termelt bor alkoholtartalmának 10 %-át. | A támogatás összegét az előállított szesz alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely meghaladja a termelt bor alkoholtartalmának 10 %-át. |
| | (1a)
     
  A támogatást olyan lepárlóüzemeknek kell nyújtani, amelyek a lepárlásra beszállított termékekből legalább 92 %-os alkoholtartalmú nyersalkoholt állítanak elő. |
| | A tagállamok a biztosíték kedvezményezett általi letétbe helyezésétől tehetik függővé a támogatás odaítélését. |
| (2)   A nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján az 51. cikk értelmében elfogadott végrehajtási aktusok útján állapítja meg. | (2)   A nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján az 51. cikk értelmében elfogadott végrehajtási aktusok útján állapítja meg. |
| | (2a)
     
  A szóban forgó támogatás tartalmaz egy átalányösszeget e termékek összegyűjtési költségeinek ellensúlyozására, ha a termékeket a lepárlótól a termelőhöz kell szállítani és az említett költségeket az utóbbi viseli. |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett, támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt – a versenytorzítás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni. | (3)   Az (1) bekezdésben említett, támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt – a versenytorzítás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni. |
| | (3a)
     
  Annak elkerülése érdekében, hogy a lepárlók kettős támogatásban részesüljenek, a (3) bekezdésben említett alkoholt nem lehet a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett preferencia szerint, a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának a közlekedés valamennyi formájára vonatkozó célkitűzése megállapításának céljára a hulladékból előállított bioüzemanyagok hozzájárulásához viszonyítva kétszeresen figyelembe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

49. cikk

49. cikk

Melléktermék-lepárlás

Melléktermék-lepárlás

(1)   Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a VII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához.

(1)   Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a VII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához.

A támogatás összegét az előállított szesz alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely meghaladja a termelt bor alkoholtartalmának 10 %-át.

A támogatás összegét az előállított szesz alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely meghaladja a termelt bor alkoholtartalmának 10 %-át.

(1a)
     
  A támogatást olyan lepárlóüzemeknek kell nyújtani, amelyek a lepárlásra beszállított termékekből legalább 92 %-os alkoholtartalmú nyersalkoholt állítanak elő.

A tagállamok a biztosíték kedvezményezett általi letétbe helyezésétől tehetik függővé a támogatás odaítélését.

(2)   A nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján az 51. cikk értelmében elfogadott végrehajtási aktusok útján állapítja meg.

(2)   A nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján az 51. cikk értelmében elfogadott végrehajtási aktusok útján állapítja meg.

(2a)
     
  A szóban forgó támogatás tartalmaz egy átalányösszeget e termékek összegyűjtési költségeinek ellensúlyozására, ha a termékeket a lepárlótól a termelőhöz kell szállítani és az említett költségeket az utóbbi viseli.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt – a versenytorzítás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt – a versenytorzítás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni.

(3a)
     
  Annak elkerülése érdekében, hogy a lepárlók kettős támogatásban részesüljenek, a (3) bekezdésben említett alkoholt nem lehet a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv 21. cikkének (2) bekezdésében említett preferencia szerint, a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának a közlekedés valamennyi formájára vonatkozó célkitűzése megállapításának céljára a hulladékból előállított bioüzemanyagok hozzájárulásához viszonyítva kétszeresen figyelembe venni.

Módosítás 509

Rendeletre irányuló javaslat

49 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 49a. cikk |
| | A sűrített mustra nyújtott támogatás |
| | (1)
     
  Támogatás nyújtható azoknak a szőlőtermesztőknek, akik a XVa. mellékletben meghatározott feltételekkel összhangban sűrített szőlőmustot – többek között finomított szőlőmustsűrítményt – alkalmaznak a termékek természetes alkoholtartalmának növelésére. |
| | (2)
     
  A támogatás összegét az alkoholtartalom-növelésre használt must alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni. |
| | (3)
     
  Az ezen intézkedésen belül az egyes szőlőtermesztő területeken nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság állapítja meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

49a. cikk

A sűrített mustra nyújtott támogatás

(1)
     
  Támogatás nyújtható azoknak a szőlőtermesztőknek, akik a XVa. mellékletben meghatározott feltételekkel összhangban sűrített szőlőmustot – többek között finomított szőlőmustsűrítményt – alkalmaznak a termékek természetes alkoholtartalmának növelésére.

(2)
     
  A támogatás összegét az alkoholtartalom-növelésre használt must alkoholtartalmának térfogatszázalékára és hektoliterenként kell rögzíteni.

(3)
     
  Az ezen intézkedésen belül az egyes szőlőtermesztő területeken nyújtható támogatás maximális mértékét a Bizottság állapítja meg.

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 50. cikk | 50. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| Azért, hogy a támogatási programok elérjék célkitűzéseiket, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására: | Azért, hogy a támogatási programok elérjék célkitűzéseiket, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására: |
| a) | a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

50. cikk

50. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

Azért, hogy a támogatási programok elérjék célkitűzéseiket, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására:

Azért, hogy a támogatási programok elérjék célkitűzéseiket, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkkel kapcsolatos szabályok meghatározására:

a)

a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig;

| a) | a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig; |
| --- | --- |

a)

a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig;

| b) | a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; |
| --- | --- |

b)

a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként;

| b) | a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként; |
| --- | --- |

b)

a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás maximális mértéke intézkedésenként;

| c) | a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; |
| --- | --- |

c)

a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások;

| c) | a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; |
| --- | --- |

c)

a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások;

| d) | az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget; |
| --- | --- |

d)

az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;

| d) | az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget; |
| --- | --- |

d)

az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;

| e) | az e szakasszal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

e)

az e szakasszal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások;

| f) | a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; |
| --- | --- |

f)

a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése;

| f) | a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése; |
| --- | --- |

f)

a támogatási intézkedésekkel való visszaélésnek és a projektek kettős finanszírozásának az elkerülése;

| g) | a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

g)

a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok;

| g) | a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

g)

a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó szabályok;

| h) | a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani; |
| --- | --- |

h)

a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani;

| h) | a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani; |
| --- | --- |

h)

a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani;

| i) | a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, valamint a biztosításközvetítőkön keresztül nyújtott kifizetések a 47. cikkben előírt szüreti biztosítás támogatása esetében. |
| --- | --- |

i)

a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, valamint a biztosításközvetítőkön keresztül nyújtott kifizetések a 47. cikkben előírt szüreti biztosítás támogatása esetében.

| i) | a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, valamint a biztosításközvetítőkön keresztül nyújtott kifizetések a 47. cikkben előírt szüreti biztosítás támogatása esetében. |
| --- | --- |

i)

a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, valamint a biztosításközvetítőkön keresztül nyújtott kifizetések a 47. cikkben előírt szüreti biztosítás támogatása esetében.

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 52. cikk | 52. cikk |
| Nemzeti programok és finanszírozás | Nemzeti programok és finanszírozás |
| (1)   A tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programokat dolgozhatnak ki a méhészeti ágazatra vonatkozóan. | (1)   A tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programokat dolgozhatnak ki a méhészeti ágazatra vonatkozóan.
  E programokat a képviseleti szervekkel és a méhészeti szövetkezetekkel együttműködésben dolgozzák ki. |
| (2)   A méhészeti programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a tagállamok által viselt kiadások
  50 %-át
  . | (2)   A méhészeti programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a tagállamok által viselt kiadások
  60 %-át
  . |
| (3)   A (2)
  bekezdésében
  meghatározott uniós hozzájárulásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről. | (3)   A (2)
  bekezdésben
  meghatározott uniós hozzájárulásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak
  megbízható, a méhpopulációk rendszeres számlálását lehetővé tevő méhkaptár-azonosítási rendszert kell létrehozniuk, és
  tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről. |
| | (3a)
     
  A méhészeti programokban az alábbi intézkedések szerepelhetnek: |
| | a) | technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

52. cikk

52. cikk

Nemzeti programok és finanszírozás

Nemzeti programok és finanszírozás

(1)   A tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programokat dolgozhatnak ki a méhészeti ágazatra vonatkozóan.

(1)   A tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programokat dolgozhatnak ki a méhészeti ágazatra vonatkozóan.
  E programokat a képviseleti szervekkel és a méhészeti szövetkezetekkel együttműködésben dolgozzák ki.

(2)   A méhészeti programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a tagállamok által viselt kiadások
  50 %-át
  .

(2)   A méhészeti programokhoz nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a tagállamok által viselt kiadások
  60 %-át
  .

(3)   A (2)
  bekezdésében
  meghatározott uniós hozzájárulásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről.

(3)   A (2)
  bekezdésben
  meghatározott uniós hozzájárulásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak
  megbízható, a méhpopulációk rendszeres számlálását lehetővé tevő méhkaptár-azonosítási rendszert kell létrehozniuk, és
  tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről.

(3a)
     
  A méhészeti programokban az alábbi intézkedések szerepelhetnek:

a)

technikai segítségnyújtás a méhészek és a méhészek szervezetei részére;

| b) | a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek, különösen a varroatózis elleni védekezés; |
| --- | --- |

b)

a méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek, különösen a varroatózis elleni védekezés;

| c) | a vándorméhészet ésszerűsítése; |
| --- | --- |

c)

a vándorméhészet ésszerűsítése;

| d) | a méhészeti termékek elemzését végző laboratóriumok támogatását célzó intézkedések annak elősegítése érdekében, hogy a méhészek termékeiket forgalmazzák és azok értékét növeljék; |
| --- | --- |

d)

a méhészeti termékek elemzését végző laboratóriumok támogatását célzó intézkedések annak elősegítése érdekében, hogy a méhészek termékeiket forgalmazzák és azok értékét növeljék;

| e) | az uniós méhpopuláció nyomon követése és az állománypótlás támogatása; |
| --- | --- |

e)

az uniós méhpopuláció nyomon követése és az állománypótlás támogatása;

| f) | együttműködés a szakosodott szervekkel a méhészettel és a méhészeti termékekkel kapcsolatos alkalmazott kutatási programok végrehajtása terén; |
| --- | --- |

f)

együttműködés a szakosodott szervekkel a méhészettel és a méhészeti termékekkel kapcsolatos alkalmazott kutatási programok végrehajtása terén;

| g) | a piac figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

g)

a piac figyelemmel kísérése;

| h) | a termékekben rejlő lehetőségek jobb piaci kihasználása érdekében a termékek minőségének javítása; |
| --- | --- |

h)

a termékekben rejlő lehetőségek jobb piaci kihasználása érdekében a termékek minőségének javítása;

| i) | kötelező címkézés az importált, illetve az Unióban előállított méhészeti termékek származási országának feltüntetésével, az egyes származási országok részarányának kötelező feltüntetése. |
| --- | --- |

i)

kötelező címkézés az importált, illetve az Unióban előállított méhészeti termékek származási országának feltüntetésével, az egyes származási országok részarányának kötelező feltüntetése.

(3b)
     
  Az egyben méhész mezőgazdasági termelők esetében az alábbi intézkedések is szerepelhetnek a méhészeti programokban:

| a) | óvintézkedések, többek között a méhek egészségének javítását és az őket érő káros hatások csökkentését, a peszticidek használata helyett alternatív megoldások, biológiai védekező intézkedések és integrált növényvédelem alkalmazása révén; |
| --- | --- |

a)

óvintézkedések, többek között a méhek egészségének javítását és az őket érő káros hatások csökkentését, a peszticidek használata helyett alternatív megoldások, biológiai védekező intézkedések és integrált növényvédelem alkalmazása révén;

| b) | a mezőgazdasági üzemben a növényfajták – különösen a méhészet számára fontos mézelő növények –sokféleségének növelését célzó egyedi intézkedések. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzemben a növényfajták – különösen a méhészet számára fontos mézelő növények –sokféleségének növelését célzó egyedi intézkedések.

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 53. cikk | 53. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: | A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: |
| a) | azok az intézkedések
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

53. cikk

53. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

a)

azok az intézkedések
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban;

| a) | további követelmények azon intézkedésekre vonatkozóan
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban; |
| --- | --- |

a)

további követelmények azon intézkedésekre vonatkozóan
  , amelyek szerepelhetnek a méhészeti programokban;

| b) | a nemzeti programok összeállítására, tartalmára és az 52. cikk (3) bekezdésében említett tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint |
| --- | --- |

b)

a nemzeti programok összeállítására, tartalmára és az 52. cikk (3) bekezdésében említett tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint

| b) | a nemzeti programok összeállítására, tartalmára és az 52. cikk (3) bekezdésében említett tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint |
| --- | --- |

b)

a nemzeti programok összeállítására, tartalmára és az 52. cikk (3) bekezdésében említett tanulmányokra vonatkozó szabályok; valamint

| c) | az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti, többek között az Unióban található méhcsaládok száma alapján történő elosztására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

c)

az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti, többek között az Unióban található méhcsaládok száma alapján történő elosztására vonatkozó feltételek.

| c) | az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti, többek között az Unióban található méhcsaládok száma alapján történő elosztására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

c)

az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti, többek között az Unióban található méhcsaládok száma alapján történő elosztására vonatkozó feltételek.

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – I cím – II fejezet – 5 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 54a. cikk |
| | A termelői szervezeteknek nyújtott támogatások |
| | (1)
     
  Az Unió támogatást nyújt a komlóágazatban a 106. cikknek megfelelően elismert termelői szervezeteknek a 106. cikk c) bekezdése i., ii. vagy iii. pontjában említett célok finanszírozásához. |
| | (2)
     
  Németország esetében az (1) bekezdésben előírt, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás éves összege 2 277 000 EUR. |
| | 54b. cikk |
| | Átruházott hatáskörök |
| | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások a 106. cikkben említett célokat finanszírozzák, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: |
| | a) | a támogatás kérelmezése, ideértve a határidőket és a kísérő dokumentumokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

54a. cikk

A termelői szervezeteknek nyújtott támogatások

(1)
     
  Az Unió támogatást nyújt a komlóágazatban a 106. cikknek megfelelően elismert termelői szervezeteknek a 106. cikk c) bekezdése i., ii. vagy iii. pontjában említett célok finanszírozásához.

(2)
     
  Németország esetében az (1) bekezdésben előírt, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás éves összege 2 277 000 EUR.

54b. cikk

Átruházott hatáskörök

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások a 106. cikkben említett célokat finanszírozzák, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

a)

a támogatás kérelmezése, ideértve a határidőket és a kísérő dokumentumokat;

| b) | támogatási jogosultság, többek között a támogatható komlóültetvények, valamint az egyes termelői szervezeteknek nyújtandó támogatás összegének meghatározása; |
| --- | --- |

b)

támogatási jogosultság, többek között a támogatható komlóültetvények, valamint az egyes termelői szervezeteknek nyújtandó támogatás összegének meghatározása;

| c) | a jogosultatlan kifizetés esetén alkalmazandó szankciók. |
| --- | --- |

c)

a jogosultatlan kifizetés esetén alkalmazandó szankciók.

54c. cikk

Végrehajtási hatáskör

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e szakasszal kapcsolatban szükséges intézkedések megállapításához az alábbiak vonatkozásában:

| a) | a támogatás kifizetése; |
| --- | --- |

a)

a támogatás kifizetése;

| b) | ellenőrzések és vizsgálatok. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzések és vizsgálatok.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 55. cikk | 55. cikk |
| Hatály | Hatály |
| A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növényegészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az általános forgalmazási előírással, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan az ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat. | A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növényegészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az általános forgalmazási előírással, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan az ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.
  Ezek a szabályok a kötelező szabályok és a választható fenntartott jelölések között oszlanak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

55. cikk

55. cikk

Hatály

Hatály

A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növényegészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az általános forgalmazási előírással, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan az ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.

A mezőgazdasági termékekre alkalmazandó egyéb rendelkezések, valamint az állat- és növényegészségügyi és élelmiszer-ipari ágazat termékei esetében a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok, a növények és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az általános forgalmazási előírással, valamint a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan az ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.
  Ezek a szabályok a kötelező szabályok és a választható fenntartott jelölések között oszlanak meg.

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 56. cikk | 56. cikk |
| Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés | Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés |
| (1)   E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű. | (1)   E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű. |
| (2)   Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a 3. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK, a 2001/112/EK, a 2001/113/EK, a 2001/114/EK, a 2001/110/EK és a 2001/111/EK tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok a mezőgazdasági termékek, amelyeket a végső fogyasztók részére történő, a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi értékesítésre vagy szállításra szánnak, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak. | (2)   Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a 3. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK, a 2001/112/EK, a 2001/113/EK, a 2001/114/EK, a 2001/110/EK és a 2001/111/EK tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok a mezőgazdasági termékek, amelyeket a végső fogyasztók részére történő, a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi értékesítésre vagy szállításra szánnak, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak. |
| (3)   Amennyiben egy forgalmazásra szánt termék megfelel az V. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike által elfogadott vonatkozó előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek minősül. | (3)   
  Az egészségügyi, kereskedelmi, etikai vagy egyéb területekre vonatkozó egyéb uniós követelmények sérelme nélkül,
  amennyiben egy forgalmazásra szánt termék megfelel az V. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike által elfogadott vonatkozó előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek minősül. |
| | (3a)
     
  Ez a rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a forgalmazás e rendelet által kifejezetten nem harmonizált szempontjait illetően nemzeti jogszabályokat fogadjanak el vagy tartsanak fenn. Ezenkívül a tagállamok nemzeti forgalmazási előírásokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn azon ágazatok vagy termékek tekintetében, melyekre általános forgalmazási előírások vonatkoznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések összhangban állnak az uniós jogszabályokkal és a belső piac működéséről szóló szabályokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

56. cikk

56. cikk

Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés

Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés

(1)   E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű.

(1)   E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű.

(2)   Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a 3. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK, a 2001/112/EK, a 2001/113/EK, a 2001/114/EK, a 2001/110/EK és a 2001/111/EK tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok a mezőgazdasági termékek, amelyeket a végső fogyasztók részére történő, a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi értékesítésre vagy szállításra szánnak, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak.

(2)   Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a 3. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK, a 2001/112/EK, a 2001/113/EK, a 2001/114/EK, a 2001/110/EK és a 2001/111/EK tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok a mezőgazdasági termékek, amelyeket a végső fogyasztók részére történő, a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi értékesítésre vagy szállításra szánnak, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak.

(3)   Amennyiben egy forgalmazásra szánt termék megfelel az V. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike által elfogadott vonatkozó előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek minősül.

(3)   
  Az egészségügyi, kereskedelmi, etikai vagy egyéb területekre vonatkozó egyéb uniós követelmények sérelme nélkül,
  amennyiben egy forgalmazásra szánt termék megfelel az V. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike által elfogadott vonatkozó előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek minősül.

(3a)
     
  Ez a rendelet nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a forgalmazás e rendelet által kifejezetten nem harmonizált szempontjait illetően nemzeti jogszabályokat fogadjanak el vagy tartsanak fenn. Ezenkívül a tagállamok nemzeti forgalmazási előírásokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn azon ágazatok vagy termékek tekintetében, melyekre általános forgalmazási előírások vonatkoznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések összhangban állnak az uniós jogszabályokkal és a belső piac működéséről szóló szabályokkal.

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 57. cikk | 57. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| A piaci helyzet változásaira való reagálás, valamint az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az 56. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények
  és az 56. cikk (3) bekezdésében említett megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadására,
  módosítására, valamint az ezektől való eltérésre vonatkozóan. | (1)
     A piaci helyzet változásaira való reagálás, valamint az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az
  általános forgalmazási előírással kapcsolatos részletes szabályok elfogadására, valamint az
  56. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények módosítására, valamint az ezektől való eltérésre vonatkozóan. |
| | (2)
     
  A Bizottság a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az 56. cikk (3) bekezdésében említett megfelelés végrehajtási és ellenőrzési feltételeire vonatkozóan, figyelembe véve, hogy az általános forgalmazási előírás nem enyhíthető olyan mértékben, hogy az az európai termékek minőségének csökkenéséhez vezessen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

57. cikk

57. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

A piaci helyzet változásaira való reagálás, valamint az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az 56. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények
  és az 56. cikk (3) bekezdésében említett megfelelésre vonatkozó szabályok elfogadására,
  módosítására, valamint az ezektől való eltérésre vonatkozóan.

(1)
     A piaci helyzet változásaira való reagálás, valamint az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az
  általános forgalmazási előírással kapcsolatos részletes szabályok elfogadására, valamint az
  56. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelmények módosítására, valamint az ezektől való eltérésre vonatkozóan.

(2)
     
  A Bizottság a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az 56. cikk (3) bekezdésében említett megfelelés végrehajtási és ellenőrzési feltételeire vonatkozóan, figyelembe véve, hogy az általános forgalmazási előírás nem enyhíthető olyan mértékben, hogy az az európai termékek minőségének csökkenéséhez vezessen.

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 59. cikk | 59. cikk |
| Az előírások megállapítása és tartalma | Az előírások megállapítása és tartalma |
| (1)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az 55. cikkben említett forgalmazási előírások tekintetében, továbbá eltéréseket és mentességeket határozzon meg az ilyen előírások alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését. | (1)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az 55. cikkben említett forgalmazási előírások tekintetében, továbbá
  kizárólag korlátozott időtartamig és kivételes esetekben
  eltéréseket és mentességeket határozzon meg az ilyen előírások
  kizárólag korlátozott ideig és rendkívüli esetekben történő
  alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését. |
| | Az ekként bevezetett eltérések vagy mentességek egyike sem idézhet elő olyan többletköltségeket, amelyeket kizárólag a mezőgazdasági termelők viselnek. |
| | (1a)
     
  A VII. mellékletre azonban nem vonatkozik a Bizottság azon hatásköre, hogy a meglevő forgalmazási előírásokkal kapcsolatos eltéréseket és mentességeket módosítsa. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások
  a következőkre vonatkozhatnak
  : | (2)   Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások
  az alábbi elemek közül egyet vagy többet tartalmazhatnak
  : |
| a) | az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testek és részeik felsorolása, amelyekre alkalmazandó a VI. melléklet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

59. cikk

59. cikk

Az előírások megállapítása és tartalma

Az előírások megállapítása és tartalma

(1)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az 55. cikkben említett forgalmazási előírások tekintetében, továbbá eltéréseket és mentességeket határozzon meg az ilyen előírások alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését.

(1)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele, valamint a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan az 55. cikkben említett forgalmazási előírások tekintetében, továbbá
  kizárólag korlátozott időtartamig és kivételes esetekben
  eltéréseket és mentességeket határozzon meg az ilyen előírások
  kizárólag korlátozott ideig és rendkívüli esetekben történő
  alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését.

Az ekként bevezetett eltérések vagy mentességek egyike sem idézhet elő olyan többletköltségeket, amelyeket kizárólag a mezőgazdasági termelők viselnek.

(1a)
     
  A VII. mellékletre azonban nem vonatkozik a Bizottság azon hatásköre, hogy a meglevő forgalmazási előírásokkal kapcsolatos eltéréseket és mentességeket módosítsa.

(2)   Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások
  a következőkre vonatkozhatnak
  :

(2)   Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások
  az alábbi elemek közül egyet vagy többet tartalmazhatnak
  :

a)

az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testek és részeik felsorolása, amelyekre alkalmazandó a VI. melléklet;

| a) | az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testek és részeik felsorolása, amelyekre alkalmazandó a VI. melléklet
  , a borágazati termékeket kivéve
  ; |
| --- | --- |

a)

az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testek és részeik felsorolása, amelyekre alkalmazandó a VI. melléklet
  , a borágazati termékeket kivéve
  ;

| b) | osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás; |
| --- | --- |

b)

osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;

| b) | osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás; |
| --- | --- |

b)

osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;

| c) | a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus; |
| --- | --- |

c)

a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;

| c) | a faj, növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus; |
| --- | --- |

c)

a faj, növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;

| d) | kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata; |
| --- | --- |

d)

kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata;

| d) | kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata
  , kivéve a borágazat termékeit
  ; |
| --- | --- |

d)

kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, a kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, a csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata
  , kivéve a borágazat termékeit
  ;

| e) | olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság és a termékjellemzők; |
| --- | --- |

e)

olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság és a termékjellemzők;

| e) | olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság és a termékjellemzők; |
| --- | --- |

e)

olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság és a termékjellemzők;

| f) | a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását; |
| --- | --- |

f)

a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását;

| f) | a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását; |
| --- | --- |

f)

a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, ideértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását;

| g) | a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a
  borászati eljárásokat
  és a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat; |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a
  borászati eljárásokat
  és a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat;

| g) | a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a
  fenntartható termelés agronómiai
  és
  fejlett rendszereit és
  a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat; |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a
  fenntartható termelés agronómiai
  és
  fejlett rendszereit és
  a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat;

| h) | must és bor házasítása, ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is, keverés és az arra vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

h)

must és bor házasítása, ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is, keverés és az arra vonatkozó korlátozások;

| i) | tárolási módszer és hőmérséklet; |
| --- | --- |

i)

tárolási módszer és hőmérséklet;

| i) | tárolási módszer és hőmérséklet; |
| --- | --- |

i)

tárolási módszer és hőmérséklet;

| j) | a termelés helye és/vagy a származási hely; |
| --- | --- |

j)

a termelés helye és/vagy a származási hely;

| j) | a termelés helye és/vagy a származási hely; |
| --- | --- |

j)

a termelés helye és/vagy a származási hely;

| k) | a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés; |
| --- | --- |

k)

a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés;

| k) | a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés; |
| --- | --- |

k)

a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés;

| l) | a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták; |
| --- | --- |

l)

a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták;

| l) | a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták; |
| --- | --- |

l)

a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták;

| m) | a víztartalom százalékos aránya; |
| --- | --- |

m)

a víztartalom százalékos aránya;

| m) | a víztartalom százalékos aránya; |
| --- | --- |

m)

a víztartalom százalékos aránya;

| n) | egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

n)

egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| n) | egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

n)

egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| o) | egyedi felhasználás; |
| --- | --- |

o)

egyedi felhasználás;

| o) | egyedi felhasználás; |
| --- | --- |

o)

egyedi felhasználás;

| p) | kereskedelmi dokumentumok, kísérődokumentumok és vezetendő nyilvántartások; |
| --- | --- |

p)

kereskedelmi dokumentumok, kísérődokumentumok és vezetendő nyilvántartások;

| p) | kereskedelmi dokumentumok, kísérődokumentumok és vezetendő nyilvántartások; |
| --- | --- |

p)

kereskedelmi dokumentumok, kísérődokumentumok és vezetendő nyilvántartások;

| q) | tárolás, szállítás; |
| --- | --- |

q)

tárolás, szállítás;

| q) | tárolás, szállítás; |
| --- | --- |

q)

tárolás, szállítás;

| r) | tanúsítási eljárás; |
| --- | --- |

r)

tanúsítási eljárás;

| r) | tanúsítási eljárás; |
| --- | --- |

r)

tanúsítási eljárás;

| s) | az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak és/vagy a 60. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

s)

az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak és/vagy a 60. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek;

| s) | az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak és/vagy a 60. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

s)

az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott forgalmazási előírásoknak és/vagy a 60. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek;

| t) | határidők. |
| --- | --- |

t)

határidők.

| t) | határidők. |
| --- | --- |

t)

határidők.

(3)   Az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások a
  (z) [COM(2010)733] rendelet IV. címének
  sérelme nélkül, a következők figyelembevételével kerülnek megállapításra:

(3)   Az (1) bekezdéssel összhangban elfogadott, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások a
  65a. cikkben és a VIIa. mellékletben található, a választható fenntartott jelölésekre vonatkozó rendelkezések
  sérelme nélkül, a következők figyelembevételével kerülnek megállapításra:

| a) | az érintett termék sajátosságai; |
| --- | --- |

a)

az érintett termék sajátosságai;

| a) | az érintett termék sajátosságai; |
| --- | --- |

a)

az érintett termék sajátosságai;

| b) | a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége;

| b) | a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége;

| c) | a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény; |
| --- | --- |

c)

a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;

| c) | a termelő azon érdeke, hogy a termék jellemzőit közölje és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségeket és adminisztratív terheket, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyöket figyelembe vevő hatásvizsgálatot követően
  a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény; |
| --- | --- |

c)

a termelő azon érdeke, hogy a termék jellemzőit közölje és különösen a gazdasági szereplőket terhelő költségeket és adminisztratív terheket, valamint a termelők és a végfogyasztók számára kínált előnyöket figyelembe vevő hatásvizsgálatot követően
  a termékekre vonatkozó megfelelő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;

| d) | a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek; |
| --- | --- |

d)

a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek;

| d) | a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek; |
| --- | --- |

d)

a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek;

| e) | az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások. |
| --- | --- |

e)

az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások.

| e) | az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások; |
| --- | --- |

e)

az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások;

| ea) | a termékek természetes és alapvető jellemzőinek megőrzése az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül; |
| --- | --- |

ea)

a termékek természetes és alapvető jellemzőinek megőrzése az érintett termék összetételének lényegi megváltoztatása nélkül;

| eb) | a fogyasztóknak egy adott termékről alkotott megalapozott benyomása és az abból eredő elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök hozzáférhetőségére és alkalmazhatóságára. |
| --- | --- |

eb)

a fogyasztóknak egy adott termékről alkotott megalapozott benyomása és az abból eredő elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök hozzáférhetőségére és alkalmazhatóságára.

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

59 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 59a. cikk |
| | A gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalmazására vonatkozó további követelmények |
| | (1)
     
  A gyümölcs- és zöldségágazatnak a fogyasztóknak frissen értékesítendő termékei kizárólag akkor forgalmazhatók, ha a származási országukat is feltüntetetik. |
| | (2)
     
  Az 59. cikk (1) bekezdésében említett forgalmazási előírások, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatra és a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék ágazatára vonatkozó bármely forgalmazási előírás a Bizottság eltérő előírása hiányában a forgalmazás minden szakaszában alkalmazandó, a behozatalt és a kivitelt is beleértve, és a minőségre, kategóriába sorolásra, súlyra, méretre, csomagolásra, tárolásra, szállításra, kiszerelésre és forgalmazásra terjed ki. |
| | (3)
     
  A gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában a forgalmazási előírások hatálya alá tartozó termékek termelője a termékeket az Unión belül csak ezen előírásokkal összhangban állíthatja ki, kínálhatja eladásra és forgalmazhatja, és ő felel a megfelelőség biztosításáért. |
| | (4)
     
  A Bizottság által a 160. cikkben foglaltaknak megfelelően esetleg elfogadott bármely, különösen a megfelelőségi ellenőrzések következetes tagállami alkalmazásával kapcsolatos különös rendelkezés sérelme nélkül a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazat és a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek ágazata tekintetében kockázatelemzés alapján szelektív módon ellenőrzik, hogy az érintett termékek megfelelnek-e a vonatkozó forgalmazási előírásoknak. Ezeket az ellenőrzéseket a termőterületekről történő elszállítást megelőző szakaszra kell összpontosítani, amikor a termékeket csomagolják vagy rakodják. Harmadik országból származó termékek esetén az ellenőrzéseket a termékek szabad forgalomba bocsátása előtt kell elvégezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

59a. cikk

A gyümölcs- és zöldségágazat termékeinek forgalmazására vonatkozó további követelmények

(1)
     
  A gyümölcs- és zöldségágazatnak a fogyasztóknak frissen értékesítendő termékei kizárólag akkor forgalmazhatók, ha a származási országukat is feltüntetetik.

(2)
     
  Az 59. cikk (1) bekezdésében említett forgalmazási előírások, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatra és a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék ágazatára vonatkozó bármely forgalmazási előírás a Bizottság eltérő előírása hiányában a forgalmazás minden szakaszában alkalmazandó, a behozatalt és a kivitelt is beleértve, és a minőségre, kategóriába sorolásra, súlyra, méretre, csomagolásra, tárolásra, szállításra, kiszerelésre és forgalmazásra terjed ki.

(3)
     
  A gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában a forgalmazási előírások hatálya alá tartozó termékek termelője a termékeket az Unión belül csak ezen előírásokkal összhangban állíthatja ki, kínálhatja eladásra és forgalmazhatja, és ő felel a megfelelőség biztosításáért.

(4)
     
  A Bizottság által a 160. cikkben foglaltaknak megfelelően esetleg elfogadott bármely, különösen a megfelelőségi ellenőrzések következetes tagállami alkalmazásával kapcsolatos különös rendelkezés sérelme nélkül a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazat és a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek ágazata tekintetében kockázatelemzés alapján szelektív módon ellenőrzik, hogy az érintett termékek megfelelnek-e a vonatkozó forgalmazási előírásoknak. Ezeket az ellenőrzéseket a termőterületekről történő elszállítást megelőző szakaszra kell összpontosítani, amikor a termékeket csomagolják vagy rakodják. Harmadik országból származó termékek esetén az ellenőrzéseket a termékek szabad forgalomba bocsátása előtt kell elvégezni.

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

59 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 59b. cikk |
| | A komlóra vonatkozó tanúsítványok |
| | (1)
     
  A komlóágazat Unión belül betakarított vagy előállított termékeire tanúsítási eljárást kell alkalmazni. |
| | (2)
     
  Tanúsítvány kizárólag olyan termékek számára állítható ki, amelyek eleget tesznek a forgalmazás bizonyos szakaszának megfelelő minimális minőségi jellemzőknek. A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermékek esetében a tanúsítványt csak akkor lehet kiadni, ha a termék alfasavtartalma nem kisebb az alapanyagául szolgáló komlóénál. |
| | (3)
     
  A tanúsítvány legalább az alábbiakat tartalmazza: |
| | a) | a komló termesztési helyét (helyeit); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

59b. cikk

A komlóra vonatkozó tanúsítványok

(1)
     
  A komlóágazat Unión belül betakarított vagy előállított termékeire tanúsítási eljárást kell alkalmazni.

(2)
     
  Tanúsítvány kizárólag olyan termékek számára állítható ki, amelyek eleget tesznek a forgalmazás bizonyos szakaszának megfelelő minimális minőségi jellemzőknek. A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermékek esetében a tanúsítványt csak akkor lehet kiadni, ha a termék alfasavtartalma nem kisebb az alapanyagául szolgáló komlóénál.

(3)
     
  A tanúsítvány legalább az alábbiakat tartalmazza:

a)

a komló termesztési helyét (helyeit);

| b) | a betakarítás évét (éveit); valamint |
| --- | --- |

b)

a betakarítás évét (éveit); valamint

| c) | a fajtát vagy fajtákat. |
| --- | --- |

c)

a fajtát vagy fajtákat.

(4)
     
  A komlóágazat termékei kizárólag az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti tanúsítvánnyal hozhatók forgalomba, illetve exportálhatók.

A komlóágazat importált termékei esetében a 129a. cikkben előírt tanúsítvány a fenti tanúsítvánnyal egyenértékűnek tekintendő.

(5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (4) bekezdéstől való eltérésre vonatkozó intézkedések megállapítására:

| a) | egyes harmadik országok kereskedelmi követelményeinek kielégítése érdekében; vagy |
| --- | --- |

a)

egyes harmadik országok kereskedelmi követelményeinek kielégítése érdekében; vagy

| b) | különleges felhasználású termékek esetében. |
| --- | --- |

b)

különleges felhasználású termékek esetében.

Az első albekezdésben említett intézkedések:

| a) | nem sérthetik azon termékek rendes forgalmazását, amelyekre a tanúsítványt kiállították; |
| --- | --- |

a)

nem sérthetik azon termékek rendes forgalmazását, amelyekre a tanúsítványt kiállították;

| b) | az e termékekkel való összetévesztés elkerülését célzó garanciákat biztosítanak. |
| --- | --- |

b)

az e termékekkel való összetévesztés elkerülését célzó garanciákat biztosítanak.

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 60. cikk | 60. cikk |
| Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések | Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések |
| (1)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak: | (1)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak: |
| a) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

60. cikk

60. cikk

Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések

Egyes ágazatokra és termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések

(1)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak:

(1)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak:

a)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| a) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |
| --- | --- |

a)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| b) | bor; |
| --- | --- |

b)

bor;

| b) | bor; |
| --- | --- |

b)

bor;

| c) | marha- és borjúhús, |
| --- | --- |

c)

marha- és borjúhús,

| c) | marha- és borjúhús, |
| --- | --- |

c)

marha- és borjúhús,

| d) | emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

d)

emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;

| d) | emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

d)

emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;

| e) | baromfihús; |
| --- | --- |

e)

baromfihús;

| e) | baromfihús
  és tojás
  ; |
| --- | --- |

e)

baromfihús
  és tojás
  ;

| f) | emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok. |
| --- | --- |

f)

emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok.

| f) | emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok. |
| --- | --- |

f)

emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok.

(2)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására használhatók az Unióban, amely megfelel az említett mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.

(2)   A VI. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására használhatók az Unióban, amely megfelel az említett mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.

(3)   A növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodás, a műszaki fejlődés figyelembevétele és a termékinnováció akadályozásának elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. mellékletben szereplő meghatározásokkal és kereskedelmi megnevezésekkel kapcsolatos módosításokra, eltérésekre vagy mentesítésekre vonatkozóan.

(3)   A növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodás, a műszaki fejlődés figyelembevétele és a termékinnováció akadályozásának elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VI. mellékletben szereplő meghatározásokkal és kereskedelmi megnevezésekkel kapcsolatos módosításokra, eltérésekre vagy mentesítésekre vonatkozóan.

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 61. cikk | 61. cikk |
| Tűréshatár | Tűréshatár |
| Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden egyes előírás tekintetében arra a tűréshatárra vonatkozóan, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze
  az
  előírásnak meg nem felelőnek minősül. | (1)
     Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden egyes
  egyedi
  előírás tekintetében arra a tűréshatárra vonatkozóan, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze
  a különleges
  előírásnak meg nem felelőnek minősül. |
| | Ez a küszöbértékek alapján meghatározott tűréshatár nem változtatja meg a termék alapvető tulajdonságait és csak a súlyra, a méretre és egyéb jelentéktelenebb kritériumokra alkalmazható. |
| | (2)
     
  A tagállamok további nemzeti jogszabályokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn az uniós forgalmazási előírások által lefedett termékek vonatkozásában, amennyiben ezek az előírások megfelelnek az uniós jogszabályoknak, különösen az áruk szabad mozgása elvének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

61. cikk

61. cikk

Tűréshatár

Tűréshatár

Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden egyes előírás tekintetében arra a tűréshatárra vonatkozóan, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze
  az
  előírásnak meg nem felelőnek minősül.

(1)
     Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el minden egyes
  egyedi
  előírás tekintetében arra a tűréshatárra vonatkozóan, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze
  a különleges
  előírásnak meg nem felelőnek minősül.

Ez a küszöbértékek alapján meghatározott tűréshatár nem változtatja meg a termék alapvető tulajdonságait és csak a súlyra, a méretre és egyéb jelentéktelenebb kritériumokra alkalmazható.

(2)
     
  A tagállamok további nemzeti jogszabályokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn az uniós forgalmazási előírások által lefedett termékek vonatkozásában, amennyiben ezek az előírások megfelelnek az uniós jogszabályoknak, különösen az áruk szabad mozgása elvének.

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 62. cikk | 62. cikk |
| Borászati eljárások és vizsgálati módszerek | Borászati eljárások és vizsgálati módszerek |
| (1)   A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a VII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és
  az 59. cikk (2) bekezdésének g) pontjában, valamint
  a 65. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók. | (1)   A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a VII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és a 65. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók. |
| Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre: | Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre: |
| a) | szőlőlé és sűrített szőlőlé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

62. cikk

62. cikk

Borászati eljárások és vizsgálati módszerek

Borászati eljárások és vizsgálati módszerek

(1)   A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a VII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és
  az 59. cikk (2) bekezdésének g) pontjában, valamint
  a 65. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók.

(1)   A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a VII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és a 65. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:

Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:

a)

szőlőlé és sűrített szőlőlé;

| a) | szőlőlé és sűrített szőlőlé; |
| --- | --- |

a)

szőlőlé és sűrített szőlőlé;

| b) | szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust. |
| --- | --- |

b)

szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust.

| b) | szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust. |
| --- | --- |

b)

szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust.

Az engedélyezett borászati eljárások csak a termék megfelelő előállításának, tárolásának vagy érlelésének biztosítására alkalmazandók.

Az engedélyezett borászati eljárások csak a termék megfelelő előállításának, tárolásának vagy érlelésének biztosítására alkalmazandók.

A VI. melléklet II. részében felsorolt termékeket az Unióban a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően kell előállítani.

A VI. melléklet II. részében felsorolt termékeket az Unióban a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak megfelelően kell előállítani.

A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek nem forgalmazhatók az Unióban abban az esetben, ha:

A VI. melléklet II. részében felsorolt termékek nem forgalmazhatók az Unióban abban az esetben, ha:

| a) | az Unióban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy |
| --- | --- |

a)

az Unióban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy

| a) | az Unióban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy |
| --- | --- |

a)

az Unióban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy

| b) | valamely tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy |
| --- | --- |

b)

valamely tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy

| b) | valamely tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy |
| --- | --- |

b)

valamely tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, vagy

| c) | nem felelnek meg a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak. |
| --- | --- |

c)

nem felelnek meg a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak.

| c) | nem felelnek meg a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak. |
| --- | --- |

c)

nem felelnek meg a VII. mellékletben meghatározott szabályoknak.

Az ötödik albekezdés értelmében forgalomba nem hozható termékeket meg kell semmisíteni. E szabálytól eltérve a tagállamok engedélyezhetik bizonyos – általuk meghatározandó jellemzőkkel rendelkező – termékek lepárlók, ecetgyárak általi vagy ipari célokra történő felhasználását, feltéve, hogy ez az engedélyezés nem ösztönzi a nem engedélyezett borászati eljárások útján végzett termelést.

(2)   Az 59. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett borászati eljárások engedélyezésekor a Bizottság:

(2)   Az (1) bekezdésben említett borászati eljárásokra vonatkozó javaslatok előterjesztésekor a Bizottság:

| a) | az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit
  veszi alapul
  ; |
| --- | --- |

a)

az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit
  veszi alapul
  ;

| a) | figyelembe veszi
  az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszi
  az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit;

| b) | figyelembe veszi az emberi egészség védelmét; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi az emberi egészség védelmét;

| b) | figyelembe veszi az emberi egészség védelmét; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi az emberi egészség védelmét;

| c) | figyelembe veszi a fogyasztóknak
  egy adott
  termékről alkotott benyomásuk és az
  abból eredő
  elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázatokat, és felméri, hogy vannak-e, illetve alkalmazhatók-e az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a fogyasztóknak
  egy adott
  termékről alkotott benyomásuk és az
  abból eredő
  elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázatokat, és felméri, hogy vannak-e, illetve alkalmazhatók-e az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök;

| c) | figyelembe veszi a fogyasztóknak
  a
  termékről alkotott
  megalapozott
  benyomásuk és az
  ennek megfelelő
  elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázatokat, és felméri, hogy vannak-e, illetve alkalmazhatók-e az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a fogyasztóknak
  a
  termékről alkotott
  megalapozott
  benyomásuk és az
  ennek megfelelő
  elvárásaik alapján történő esetleges megtévesztésével kapcsolatos kockázatokat, és felméri, hogy vannak-e, illetve alkalmazhatók-e az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök;

| d) | gondoskodik arról, hogy a bor természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak és ne következzen be lényeges változás az érintett termék összetételében; |
| --- | --- |

d)

gondoskodik arról, hogy a bor természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak és ne következzen be lényeges változás az érintett termék összetételében;

| d) | gondoskodik arról, hogy a bor természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak és ne következzen be lényeges változás az érintett termék összetételében; |
| --- | --- |

d)

gondoskodik arról, hogy a bor természetes és alapvető jellemzői megmaradjanak és ne következzen be lényeges változás az érintett termék összetételében;

| e) | biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét;

| e) | biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét;

| f) | tiszteletben tartja a borászati eljárásokra vonatkozó általános szabályokat, valamint a VII. mellékletben megállapított szabályokat. |
| --- | --- |

f)

tiszteletben tartja a borászati eljárásokra vonatkozó általános szabályokat, valamint a VII. mellékletben megállapított szabályokat.

| f) | tiszteletben tartja a borászati eljárásokra vonatkozó általános szabályokat, valamint a VII. mellékletben megállapított szabályokat. |
| --- | --- |

f)

tiszteletben tartja a borászati eljárásokra vonatkozó általános szabályokat, valamint a VII. mellékletben megállapított szabályokat.

(3)   A
  Bizottság – szükség esetén – végrehajtási aktusok útján elfogadja
  az 59. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett módszereket a VI. melléklet II. részében felsorolt termékekre vonatkozóan. E módszereknek az OIV által ajánlott és közzétett módszereken kell alapulniuk, kivéve, ha ezek az elérni kívánt jogos cél elérésére nézve nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A
  Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban kell elfogadni
  az 59. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett módszereket a VI. melléklet II. részében felsorolt termékekre vonatkozóan. E módszereknek az OIV által ajánlott és közzétett releváns módszereken kell alapulniuk, kivéve, ha ezek az Unió által elérni kívánt cél elérésére nézve nem hatékony vagy nem megfelelő eszköznek minősülnek.

Az említett
  szabályok
  elfogadásáig az érintett tagállam által engedélyezett módszereket kell alkalmazni.

Az említett
  rendelkezések
  elfogadásáig az érintett tagállam által engedélyezett módszereket
  és szabályokat
  kell alkalmazni.

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 65. cikk | 65. cikk |
| Egyes termékekre és ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok | Egyes termékekre és ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok |
| (1)   Az 59. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását. | (1)   Az 59. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását. |
| Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre. | Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre. |
| (2)   A tagállamok a területükön készített és az uniós jog alapján engedélyezett borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy megtilthatnak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb szabályokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését. | (2)   A tagállamok a területükön készített és az uniós jog alapján engedélyezett borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy megtilthatnak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb szabályokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését. |
| (3)   A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását. | (3)   A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását. |
| (4)   Figyelembe véve a megfelelő és átlátható alkalmazás biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával, valamint az e cikk (3) bekezdésében említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartásával, forgalmazásával és felhasználásával kapcsolatos feltételek meghatározására vonatkozóan. | (4)   Figyelembe véve a megfelelő és átlátható alkalmazás biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával, valamint az e cikk (3) bekezdésében említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartásával, forgalmazásával és felhasználásával kapcsolatos feltételek meghatározására vonatkozóan. |
| | (4a)
     
  A tagállamok forgalmazási előírásokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn a különböző ágazatok vagy termékek vonatkozásában, feltéve, ha azok összhangban vannak az uniós joggal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

65. cikk

65. cikk

Egyes termékekre és ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok

Egyes termékekre és ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok

(1)   Az 59. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását.

(1)   Az 59. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását.

Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre.

Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre.

(2)   A tagállamok a területükön készített és az uniós jog alapján engedélyezett borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy megtilthatnak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb szabályokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését.

(2)   A tagállamok a területükön készített és az uniós jog alapján engedélyezett borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy megtilthatnak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb szabályokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését.

(3)   A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását.

(3)   A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását.

(4)   Figyelembe véve a megfelelő és átlátható alkalmazás biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával, valamint az e cikk (3) bekezdésében említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartásával, forgalmazásával és felhasználásával kapcsolatos feltételek meghatározására vonatkozóan.

(4)   Figyelembe véve a megfelelő és átlátható alkalmazás biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával, valamint az e cikk (3) bekezdésében említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartásával, forgalmazásával és felhasználásával kapcsolatos feltételek meghatározására vonatkozóan.

(4a)
     
  A tagállamok forgalmazási előírásokat fogadhatnak el vagy tarthatnak fenn a különböző ágazatok vagy termékek vonatkozásában, feltéve, ha azok összhangban vannak az uniós joggal.

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – I fejezet – 1 szakasz – 3 a alszakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 65a. cikk |
| | Alkalmazási kör |
| | Létrehozásra kerül a választható fenntartott jelölések rendszere azzal a céllal, hogy az értéknövelő sajátosságokkal és jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági termékek termelői és előállítói számára segítséget nyújtson e jellemzőknek és sajátosságoknak a belső piacon való megismertetésében, továbbá azzal a céllal, hogy e jelölések támogassák és kiegészítsék a forgalmazási előírásokat. |
| | 65b. cikk |
| | A már létező választható fenntartott jelölések |
| | (1)
     
  Az e rendelet hatálybalépése napjától e rendszer keretébe tartozó, választható fenntartott jelölések e rendelet VIIa. mellékletében és az egyes jelölések meghatározásáról és használatuk feltételeiről szóló jogi aktusokban szerepelnek. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett, választható fenntartott jelölések addig maradnak hatályban, amíg a 65c. cikknek megfelelően nem módosítják vagy törlik azokat. |
| | 65c. cikk |
| | A választható fenntartott jelölések fenntartása, módosítása és törlése |
| | A fogyasztói elvárások, a tudományos és technikai ismeretek fejlődése, a piaci helyzet, valamint a forgalmazási előírások és a nemzetközi szabványok terén végbemenő változások figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan: |
| | a) | rendelkezés további választható fenntartott jelölés fenntartásáról, meghatározva használata feltételeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

65a. cikk

Alkalmazási kör

Létrehozásra kerül a választható fenntartott jelölések rendszere azzal a céllal, hogy az értéknövelő sajátosságokkal és jellemzőkkel rendelkező mezőgazdasági termékek termelői és előállítói számára segítséget nyújtson e jellemzőknek és sajátosságoknak a belső piacon való megismertetésében, továbbá azzal a céllal, hogy e jelölések támogassák és kiegészítsék a forgalmazási előírásokat.

65b. cikk

A már létező választható fenntartott jelölések

(1)
     
  Az e rendelet hatálybalépése napjától e rendszer keretébe tartozó, választható fenntartott jelölések e rendelet VIIa. mellékletében és az egyes jelölések meghatározásáról és használatuk feltételeiről szóló jogi aktusokban szerepelnek.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett, választható fenntartott jelölések addig maradnak hatályban, amíg a 65c. cikknek megfelelően nem módosítják vagy törlik azokat.

65c. cikk

A választható fenntartott jelölések fenntartása, módosítása és törlése

A fogyasztói elvárások, a tudományos és technikai ismeretek fejlődése, a piaci helyzet, valamint a forgalmazási előírások és a nemzetközi szabványok terén végbemenő változások figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

rendelkezés további választható fenntartott jelölés fenntartásáról, meghatározva használata feltételeit;

| b) | egy választható fenntartott jelölés használata feltételeinek módosítása, vagy |
| --- | --- |

b)

egy választható fenntartott jelölés használata feltételeinek módosítása, vagy

| c) | egy választható fenntartott jelölés törlése. |
| --- | --- |

c)

egy választható fenntartott jelölés törlése.

65d. cikk

További választható fenntartott jelölések

(1)
     
  Egy jelölés csak az alábbi kritériumok teljesülése esetén válhat további választható fenntartott jelöléssé:

| a) | a jelölés az adott termék valamely tulajdonságára, illetve a termeléshez vagy a feldolgozáshoz kötődő sajátosságra utal és egy forgalmazási előíráshoz kapcsolódik, amelyeket ágazatonkénti megközelítés alapján vizsgálnak; |
| --- | --- |

a)

a jelölés az adott termék valamely tulajdonságára, illetve a termeléshez vagy a feldolgozáshoz kötődő sajátosságra utal és egy forgalmazási előíráshoz kapcsolódik, amelyeket ágazatonkénti megközelítés alapján vizsgálnak;

| b) | a jelölések használata növeli a termék értékét az ugyanazon termékkategóriába tartozó többi termékéhez képest; |
| --- | --- |

b)

a jelölések használata növeli a termék értékét az ugyanazon termékkategóriába tartozó többi termékéhez képest;

| c) | több tagállamban is forgalomba hoztak olyan terméket, amely rendelkezik az a) pontban említett, a fogyasztók számára ismerős tulajdonsággal vagy sajátossággal. |
| --- | --- |

c)

több tagállamban is forgalomba hoztak olyan terméket, amely rendelkezik az a) pontban említett, a fogyasztók számára ismerős tulajdonsággal vagy sajátossággal.

A Bizottság figyelembe veszi a vonatkozó nemzetközi szabványokat és az érintett termékek vagy ágazatok vonatkozásában meglévő jelenlegi fenntartott jelöléseket.

(2)
     
  E rendszer keretében nem lehet kizárólagos használatra fenntartani olyan választható jelöléseket, amelyek egy adott termék technikai jellegű, a kötelező forgalmazási előírások végrehajtására szolgáló tulajdonságait írják le, és amelyek célja nem az, hogy a fogyasztókat tájékoztassák a termék e tulajdonságairól.

(3)
     
  Bizonyos ágazatok sajátosságainak és a fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében a Bizottság a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az (1) bekezdésben említett, a további választható fenntartott jelölések létrehozásával kapcsolatos követelmények tekintetében.

65e. cikk

A választható fenntartott jelölések használatára vonatkozó korlátozások

(1)
     
  A választható fenntartott jelölések kizárólag a hozzájuk kapcsolódó használati feltételeknek megfelelő termékek leírására használhatók.

(2)
     
  A tagállamok elfogadják a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a termékek címkéin szereplő információkat ne lehessen összetéveszteni a választható fenntartott jelölésekkel.

(3)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a választható fenntartott jelölések használatára vonatkozó szabályok tekintetében.

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 66. cikk | 66. cikk |
| Általános rendelkezések | Általános rendelkezések |
| Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele érdekében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  azon feltételek meghatározására vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén az importált termékek az uniós forgalmazási előírásoknak megfelelőnek minősülnek, és amelyek lehetővé teszik az 58. cikkben foglaltaktól való eltérést, továbbá a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan. | Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele
  , valamint annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztókat ne tévesszék meg egy adott termékről alkotott megalapozott benyomásuk és az abból eredő elvárásaik alapján, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban intézkedéseket lehet hozni
  azon feltételek meghatározására vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén az importált termékek az uniós forgalmazási előírásoknak megfelelőnek minősülnek, továbbá a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

66. cikk

66. cikk

Általános rendelkezések

Általános rendelkezések

Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele érdekében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  azon feltételek meghatározására vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén az importált termékek az uniós forgalmazási előírásoknak megfelelőnek minősülnek, és amelyek lehetővé teszik az 58. cikkben foglaltaktól való eltérést, továbbá a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan.

Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele
  , valamint annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztókat ne tévesszék meg egy adott termékről alkotott megalapozott benyomásuk és az abból eredő elvárásaik alapján, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban intézkedéseket lehet hozni
  azon feltételek meghatározására vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén az importált termékek az uniós forgalmazási előírásoknak megfelelőnek minősülnek, továbbá a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítására vonatkozóan.

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 67. cikk | 67. cikk |
| A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések | A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések |
| (1)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet 2. szakaszában és az e rendelet 60. cikkében említett meghatározásokban, megjelölésekben és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre. | (1)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet 2. szakaszában és az e rendelet 60. cikkében említett meghatározásokban, megjelölésekben és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre. |
| (2)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezések hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket
  az OIV által ajánlott és közzétett vagy
  az Unió által az e rendelet alapján engedélyezett borászati eljárásokkal összhangban kell előállítani. | (2)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezések hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket az Unió által az e rendelet alapján engedélyezett borászati eljárásokkal összhangban kell előállítani. |
| | Az e bekezdéstől eltérő intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban kell meghozni. |
| (3).   Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve: | (3)   Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve: |
| a) | az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

67. cikk

67. cikk

A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet 2. szakaszában és az e rendelet 60. cikkében említett meghatározásokban, megjelölésekben és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre.

(1)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet 2. szakaszában és az e rendelet 60. cikkében említett meghatározásokban, megjelölésekben és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre.

(2)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezések hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket
  az OIV által ajánlott és közzétett vagy
  az Unió által az e rendelet alapján engedélyezett borászati eljárásokkal összhangban kell előállítani.

(2)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezések hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket az Unió által az e rendelet alapján engedélyezett borászati eljárásokkal összhangban kell előállítani.

Az e bekezdéstől eltérő intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendes jogalkotási eljárással összhangban kell meghozni.

(3).   Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve:

(3)   Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve:

a)

az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában;

| a) | az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában; |
| --- | --- |

a)

az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában;

| b) | a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják. |
| --- | --- |

b)

a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják.

| b) | a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják. |
| --- | --- |

b)

a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják.

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

67 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 67a. cikk |
| | Átruházott hatáskörök |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak megállapítására: |
| | a) | a VI. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések értelmezésének és betartatásának szabályai; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

67a. cikk

Átruházott hatáskörök

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak megállapítására:

a)

a VI. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések értelmezésének és betartatásának szabályai;

| b) | az e rendelet előírásainak meg nem felelő bortermékek forgalomból való kivonására és megsemmisítésére vonatkozó nemzeti eljárásokról szóló szabályok. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet előírásainak meg nem felelő bortermékek forgalomból való kivonására és megsemmisítésére vonatkozó nemzeti eljárásokról szóló szabályok.

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

68 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 68. cikk | 68. cikk |
| A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök | A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket
  , különös tekintettel a következőkre
  : | A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket: |
| a) | az általános forgalmazási előírás végrehajtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

68. cikk

68. cikk

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket
  , különös tekintettel a következőkre
  :

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket:

a)

az általános forgalmazási előírás végrehajtása;

| b) | a VI. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

a VI. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések alkalmazása;

| c) | A VI. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében említett tej- és tejtermékeket, valamint a VI. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett kenhető zsírokat felsoroló jegyzék elkészítése a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó azon indikatív jegyzékek alapján, amelyek a tagállamok területén az említett rendelkezéseknek megfelelőnek tekintett termékeket tartalmazzák; |
| --- | --- |

c)

A VI. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében említett tej- és tejtermékeket, valamint a VI. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett kenhető zsírokat felsoroló jegyzék elkészítése a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó azon indikatív jegyzékek alapján, amelyek a tagállamok területén az említett rendelkezéseknek megfelelőnek tekintett termékeket tartalmazzák;

| c) | A VI. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében említett tej- és tejtermékeket, valamint a VI. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett kenhető zsírokat felsoroló jegyzék elkészítése a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó azon indikatív jegyzékek alapján, amelyek a tagállamok területén az említett rendelkezéseknek megfelelőnek tekintett termékeket tartalmazzák; |
| --- | --- |

c)

A VI. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében említett tej- és tejtermékeket, valamint a VI. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett kenhető zsírokat felsoroló jegyzék elkészítése a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó azon indikatív jegyzékek alapján, amelyek a tagállamok területén az említett rendelkezéseknek megfelelőnek tekintett termékeket tartalmazzák;

| d) | az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtása, többek között a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok; |
| --- | --- |

d)

az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtása, többek között a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok;

| d) | az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtása, többek között a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok; |
| --- | --- |

d)

az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtása, többek között a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok;

| e) | annak megállapítása, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket; |
| --- | --- |

e)

annak megállapítása, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket;

| e) | annak megállapítása, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket; |
| --- | --- |

e)

annak megállapítása, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket;

| f) | a tűréshatár meghatározása; |
| --- | --- |

f)

a tűréshatár meghatározása;

| f) | a tűréshatár meghatározása; |
| --- | --- |

f)

a tűréshatár meghatározása;

| g) | a 66. cikk végrehajtása. |
| --- | --- |

g)

a 66. cikk végrehajtása.

| g) | a 66. cikk végrehajtása. |
| --- | --- |

g)

a 66. cikk végrehajtása.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 69. cikk | 69. cikk |
| Hatály | Hatály |
| (1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok a VI. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók. | (1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok a VI. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkre irányulnak: | (2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkre irányulnak: |
| a) | a fogyasztók és a termelők jogos érdekeinek védelme; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

69. cikk

69. cikk

Hatály

Hatály

(1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok a VI. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók.

(1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok a VI. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre alkalmazandók.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkre irányulnak:

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkre irányulnak:

a)

a fogyasztók és a termelők jogos érdekeinek védelme;

| a) | a fogyasztók és a termelők jogos érdekeinek védelme; |
| --- | --- |

a)

a fogyasztók és a termelők jogos érdekeinek védelme;

| b) | annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint

| b) | annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint

| c) | a
  minőségi
  termékek előállításának előmozdítása
  és ezzel egyidejűleg nemzeti minőségpolitikai intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele
  . |
| --- | --- |

c)

a
  minőségi
  termékek előállításának előmozdítása
  és ezzel egyidejűleg nemzeti minőségpolitikai intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele
  .

| c) | a nemzeti minőségpolitikai intézkedések lehetővé tétele mellett
  a
  minőségrendszereknek megfelelő
  termékek előállításának előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti minőségpolitikai intézkedések lehetővé tétele mellett
  a
  minőségrendszereknek megfelelő
  termékek előállításának előmozdítása.

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 70. cikk | 70. cikk |
| Meghatározások | Meghatározások |
| (1)   E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: | (1)   E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: |
| a) | „eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

70. cikk

70. cikk

Meghatározások

Meghatározások

(1)   E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

(1)   E szakasz alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)

„eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

| a) | „eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek: |
| --- | --- |

a)

„eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – ország neve, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

| | i. | a termék minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők, |
| --- | --- | --- |

i.

a termék minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők,

| | i. | a termék minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők, |
| --- | --- | --- |

i.

a termék minősége és jellemzői főként vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők,

| | ii. | a szőlő, amelyből a termék készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szőlő, amelyből a termék készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik,

| | ii. | a szőlő, amelyből a termék készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szőlő, amelyből a termék készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik,

| | iii. | a termelés az adott földrajzi területen történik, és |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelés az adott földrajzi területen történik, és

| | iii. | a termelés az adott földrajzi területen történik, és |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelés az adott földrajzi területen történik, és

| | iv. | a terméket a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik; |
| --- | --- | --- |

iv.

a terméket a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik;

| | iv. | a terméket a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik; |
| --- | --- | --- |

iv.

a terméket a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik;

| b) | „földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek: |
| --- | --- |

b)

„földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

| b) | „földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek: |
| --- | --- |

b)

„földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes és kellően indokolt esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 69. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

| | i. | olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak, |
| --- | --- | --- |

i.

olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak,

| | i. | olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak, |
| --- | --- | --- |

i.

olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak,

| | ii. | a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik, |
| --- | --- | --- |

ii.

a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik,

| | ii. | a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik, |
| --- | --- | --- |

ii.

a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik,

| | iii. | előállítását az adott földrajzi területen végzik, és |
| --- | --- | --- |

iii.

előállítását az adott földrajzi területen végzik, és

| | iii. | előállítását az adott földrajzi területen végzik, és |
| --- | --- | --- |

iii.

előállítását az adott földrajzi területen végzik, és

| | iv. | a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik. |
| --- | --- | --- |

iv.

a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik.

| | iv. | a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik. |
| --- | --- | --- |

iv.

a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik.

(1a)
     
  Az (1) bekezdés a) pontja iii. alpontjának és b) pontja iii. alpontjának alkalmazásában az „előállítás” a szüreteléstől a borkészítési folyamat lezárulásáig végrehajtott műveletek összességét jelenti, nem foglalja ugyanakkor magában az előállítási szakaszt követően elvégzett eljárásokat.

Az (1) bekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában a szőlő legfeljebb 15 %-a származhat a körülhatárolt földrajzi területen kívülről, abból a tagállamból vagy harmadik országból, ahol a körülhatárolt földrajzi terület található.

Az (1) bekezdés a) pontja iii. alpontjától és b) pontja iii. alpontjától eltérve, valamint azzal a feltétellel, hogy a 71. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékleírás ilyen értelmű előírást tartalmaz, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termékek a következő területek valamelyikén is feldolgozhatók borrá:

| a) | az érintett körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő terület; |
| --- | --- |

a)

az érintett körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő terület;

| b) | ugyanazon a közigazgatási egységen belül vagy valamely szomszédos közigazgatási egységen belül található terület, a nemzeti jog által meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

b)

ugyanazon a közigazgatási egységen belül vagy valamely szomszédos közigazgatási egységen belül található terület, a nemzeti jog által meghatározottak szerint;

| c) | a határon átnyúló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések esetében, továbbá amennyiben két vagy több tagállam, illetve egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó megállapodás van érvényben, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező termékek a szóban forgó körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő területen. |
| --- | --- |

c)

a határon átnyúló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések esetében, továbbá amennyiben két vagy több tagállam, illetve egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó megállapodás van érvényben, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező termékek a szóban forgó körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő területen.

Az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontjától és e bekezdés harmadik albekezdésétől eltérve és azzal a feltétellel, hogy a 71. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékleírás ilyen értelmű előírást tartalmaz, valamely termék a szóban forgó körülhatárolt területtel közvetlenül nem szomszédos területen is feldolgozható oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott pezsgővé vagy gyöngyözőborrá, ha ezt a gyakorlatot már 1986. március 1-je előtt is alkalmazták.

(2)   Egyes hagyományosan használt elnevezések eredetmegjelölésnek minősülnek, amennyiben:

(2)   Egyes hagyományosan használt elnevezések eredetmegjelölésnek minősülnek, amennyiben:

| a) | bort jelölnek; |
| --- | --- |

a)

bort jelölnek;

| a) | bort jelölnek; |
| --- | --- |

a)

bort jelölnek;

| b) | földrajzi névre utalnak; |
| --- | --- |

b)

földrajzi névre utalnak;

| b) | földrajzi névre utalnak; |
| --- | --- |

b)

földrajzi névre utalnak;

| c) | megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett követelményeknek; valamint |
| --- | --- |

c)

megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett követelményeknek; valamint

| c) | megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett követelményeknek; valamint |
| --- | --- |

c)

megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett követelményeknek; valamint

| d) | keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson. |
| --- | --- |

d)

keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson.

| d) | keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson. |
| --- | --- |

d)

keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson.

(3)   Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, beleértve a harmadik országok földrajzi területeire vonatkozókat is, az ezen alszakaszban meghatározott szabályoknak megfelelően jogosultak oltalomra az Unióban.

(3)   Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, beleértve a harmadik országok földrajzi területeire vonatkozókat is, az ezen alszakaszban meghatározott szabályoknak megfelelően jogosultak oltalomra az Unióban.

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

71 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 71. cikk | 71. cikk |
| Az oltalom iránti kérelem | Az oltalom iránti kérelem |
| (1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó technikai jellegű dokumentációt: | (1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó technikai jellegű dokumentációt: |
| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

71. cikk

71. cikk

Az oltalom iránti kérelem

Az oltalom iránti kérelem

(1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó technikai jellegű dokumentációt:

(1)   Az elnevezések oltalom alatt álló eredetmegjelöléssé vagy földrajzi jelzéssé való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó technikai jellegű dokumentációt:

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező neve és címe;

| b) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező neve és címe;

| c) | a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint

| c) | a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint

| d) | a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.

| d) | a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.

(2)   A termékleírás lehetővé teszi az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését.

(2)   A termékleírás lehetővé teszi az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését.

A fenti termékleírás legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a bor(ok) leírása és különösen: |
| --- | --- |

b)

a bor(ok) leírása és különösen:

| | i. | az eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében főbb analitikai és érzékszervi jellemzőik, |
| --- | --- | --- |

i.

az eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében főbb analitikai és érzékszervi jellemzőik,

| | ii. | a földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében főbb analitikai jellemzőik, valamint érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése; |
| --- | --- | --- |

ii.

a földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében főbb analitikai jellemzőik, valamint érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése;

| c) | adott esetben a bor(ok) előállítása során alkalmazott egyedi borászati eljárások, valamint a bor(ok) előállítására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a bor(ok) előállítása során alkalmazott egyedi borászati eljárások, valamint a bor(ok) előállítására vonatkozó korlátozások;

| d) | az érintett földrajzi terület határainak meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az érintett földrajzi terület határainak meghatározása;

| e) | hektáronkénti maximális hozam; |
| --- | --- |

e)

hektáronkénti maximális hozam;

| f) | a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor(ok) készül(nek); |
| --- | --- |

f)

a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor(ok) készül(nek);

| g) | a 70. cikk (1) bekezdése a) pontjában, vagy adott esetben a 70. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett előírásoknak való megfelelést igazoló adatok; |
| --- | --- |

g)

a 70. cikk (1) bekezdése a) pontjában, vagy adott esetben a 70. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett előírásoknak való megfelelést igazoló adatok;

| h) | az OEM vagy OFJ megjelölésű termék előállítására vonatkozóan alkalmazandó, uniós vagy nemzeti jogszabályban vagy – amennyiben a tagállamok ezt írják elő – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított esetleges előírások; |
| --- | --- |

h)

az OEM vagy OFJ megjelölésű termék előállítására vonatkozóan alkalmazandó, uniós vagy nemzeti jogszabályban vagy – amennyiben a tagállamok ezt írják elő – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított esetleges előírások;

| i) | a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve és címe, és azok meghatározott feladatai. |
| --- | --- |

i)

a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve és címe, és azok meghatározott feladatai.

A második albekezdés h) pontjában említett előírások objektívek, megkülönböztetésmentesek és az uniós joggal összeegyeztethetők.

(3)   Harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozó oltalom iránti kérelem esetén az (1) és (2) bekezdésben előírtakon túl bizonyítani kell, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.

(3)   Harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozó oltalom iránti kérelem esetén az (1) és (2) bekezdésben előírtakon túl bizonyítani kell, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 73. cikk | 73. cikk |
| Előzetes nemzeti eljárás | Előzetes nemzeti eljárás |
| (1)   Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 71. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek esetében előzetes nemzeti eljárásra kerül sor. | (1)   Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 71. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek esetében előzetes nemzeti eljárásra kerül sor. |
| | (1a)
     
  Az oltalom iránti kérelmet azon tagállamban kell benyújtani, amelynek területéről az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés származik. |
| | A tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek. |
| | A tagállam nemzeti szinten biztosítja a kérelem megfelelő közzétételét, és a közzététel időpontjától számítva legalább két hónapos határidőt állapít meg, amelyen belül írásbeli kifogást lehet benyújtani a javasolt oltalom ellen. Az említett kifogás megfelelően indokolt nyilatkozat formájában történhet, és azt jogos érdekkel és a tagállam területén állandó lakóhellyel rendelkező bármely természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy nyújthatja be. |
| (2)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg
  a követelményeknek
  vagy nem egyeztethető össze az uniós joggal, elutasítja a kérelmet. | (2)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg
  az ebben az alszakaszban megállapított feltételeknek
  vagy nem egyeztethető össze az uniós joggal, elutasítja a kérelmet. |
| (3)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy
  a követelmények
  teljesültek
  , lefolytatja a nemzeti eljárást, amelynek során megfelelő módon, legalább az interneten közzéteszik a termékleírást. | (3)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy
  az ebben az alszakaszban megállapított feltételek
  teljesültek: |
| | a) | biztosítja a 71. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett termékleírás megfelelő közzétételét, legalább az interneten; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

73. cikk

73. cikk

Előzetes nemzeti eljárás

Előzetes nemzeti eljárás

(1)   Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 71. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek esetében előzetes nemzeti eljárásra kerül sor.

(1)   Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 71. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek esetében előzetes nemzeti eljárásra kerül sor.

(1a)
     
  Az oltalom iránti kérelmet azon tagállamban kell benyújtani, amelynek területéről az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés származik.

A tagállamnak meg kell vizsgálnia, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek.

A tagállam nemzeti szinten biztosítja a kérelem megfelelő közzétételét, és a közzététel időpontjától számítva legalább két hónapos határidőt állapít meg, amelyen belül írásbeli kifogást lehet benyújtani a javasolt oltalom ellen. Az említett kifogás megfelelően indokolt nyilatkozat formájában történhet, és azt jogos érdekkel és a tagállam területén állandó lakóhellyel rendelkező bármely természetes személy vagy ott letelepedett jogi személy nyújthatja be.

(2)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg
  a követelményeknek
  vagy nem egyeztethető össze az uniós joggal, elutasítja a kérelmet.

(2)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg
  az ebben az alszakaszban megállapított feltételeknek
  vagy nem egyeztethető össze az uniós joggal, elutasítja a kérelmet.

(3)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy
  a követelmények
  teljesültek
  , lefolytatja a nemzeti eljárást, amelynek során megfelelő módon, legalább az interneten közzéteszik a termékleírást.

(3)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy
  az ebben az alszakaszban megállapított feltételek
  teljesültek:

a)

biztosítja a 71. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett termékleírás megfelelő közzétételét, legalább az interneten;

| b) | oltalom iránti kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket: |
| --- | --- |

b)

oltalom iránti kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket:

| | i. | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- | --- |

i.

a kérelmező neve és címe;

| | ii. | a 71. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum; |
| --- | --- | --- |

ii.

a 71. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum;

| | iii. | a tagállam nyilatkozata, amelyben úgy ítéli meg, hogy a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel a szükséges feltételeknek; valamint |
| --- | --- | --- |

iii.

a tagállam nyilatkozata, amelyben úgy ítéli meg, hogy a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel a szükséges feltételeknek; valamint

| | iv. | az a) pontnak megfelelően elvégzett közzétételre való hivatkozás. |
| --- | --- | --- |

iv.

az a) pontnak megfelelően elvégzett közzétételre való hivatkozás.

Az első albekezdés b) pontjában említett információt az Unió valamely hivatalos nyelvén vagy e nyelvek valamelyikén készült hiteles fordítással kell benyújtani.

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 79. cikk | 79. cikk |
| Kapcsolat a védjegyekkel | Kapcsolat a védjegyekkel |
| (1)   
  Amennyiben egy eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés
  e rendelet értelmében oltalom alatt
  áll
  , a használata tekintetében a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá eső és a VI. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül. | (1)   
  Az
  e rendelet értelmében oltalom alatt
  álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést tartalmazó
  ,
  vagy ilyen eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből álló,
  a használata tekintetében a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá eső és a VI. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül. |
| Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell. | Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell. |
| (2)   A 78. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az olyan védjegyek, amelyek használata a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozik, és amelyeknek az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés
  nyilvántartásba vételére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását
  megelőzően kérelmezték
  nyilvántartásba vételét
  ,
  vettek nyilvántartásba,
  illetve amelyek használat révén meghonosodtak az Unió területén – amennyiben a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget –, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nyilvántartásba vétele ellenére is tovább lehet használni
  és meg lehet újítani
  , feltéve, hogy a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet értelmében nincs oka a védjegy érvénytelenítésének vagy törlésének. | (2)   A 78. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az olyan védjegyek, amelyek használata a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozik, és amelyeknek az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés
  származási országban fennálló oltalom alá kerülését
  megelőzően
  , vagy 1996. január 1. előtt
  kérelmezték
  lajstromozását
  ,
  lajstromoztak,
  illetve amelyek
  jóhiszemű
  használat révén meghonosodtak az Unió területén – amennyiben a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget –, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nyilvántartásba vétele ellenére is tovább lehet használni, feltéve, hogy a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet értelmében nincs oka a védjegy érvénytelenítésének vagy törlésének. |
| Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett. | Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

79. cikk

79. cikk

Kapcsolat a védjegyekkel

Kapcsolat a védjegyekkel

(1)   
  Amennyiben egy eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés
  e rendelet értelmében oltalom alatt
  áll
  , a használata tekintetében a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá eső és a VI. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül.

(1)   
  Az
  e rendelet értelmében oltalom alatt
  álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést tartalmazó
  ,
  vagy ilyen eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből álló,
  a használata tekintetében a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá eső és a VI. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül.

Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.

Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.

(2)   A 78. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az olyan védjegyek, amelyek használata a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozik, és amelyeknek az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés
  nyilvántartásba vételére irányuló kérelemnek a Bizottsághoz való benyújtását
  megelőzően kérelmezték
  nyilvántartásba vételét
  ,
  vettek nyilvántartásba,
  illetve amelyek használat révén meghonosodtak az Unió területén – amennyiben a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget –, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nyilvántartásba vétele ellenére is tovább lehet használni
  és meg lehet újítani
  , feltéve, hogy a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet értelmében nincs oka a védjegy érvénytelenítésének vagy törlésének.

(2)   A 78. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az olyan védjegyek, amelyek használata a 80. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozik, és amelyeknek az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés
  származási országban fennálló oltalom alá kerülését
  megelőzően
  , vagy 1996. január 1. előtt
  kérelmezték
  lajstromozását
  ,
  lajstromoztak,
  illetve amelyek
  jóhiszemű
  használat révén meghonosodtak az Unió területén – amennyiben a vonatkozó jogszabályok biztosítják ezt a lehetőséget –, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nyilvántartásba vétele ellenére is tovább lehet használni, feltéve, hogy a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv vagy a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet értelmében nincs oka a védjegy érvénytelenítésének vagy törlésének.

Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.

Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 82. cikk | 82. cikk |
| A termékleírás módosítása | A termékleírás módosítása |
| (1)   A 86. cikk (4) bekezdésének b) pontjában szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve az érintett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat. | (1)   A 72. cikkben szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 71. cikk (2) bekezdése második albekezdése d) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat. |
| | Az (1) bekezdéstől eltérve az érintett tagállamok vagy harmadik országok, vagy azok illetékes hatósága a 84. cikk (1) bekezdésével összhangban kérheti a meglévő oltalom alatt álló bornevek termékleírására vonatkozó módosítás jóváhagyását. |
| | (1a)
     
  Amennyiben a javasolt módosítás a 71. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum egy vagy több pontját érinti, a 73–76. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ha azonban a javasolt módosítás nem jelentős, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén határoz arról, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 74. cikk (2) bekezdésében és a 75. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül, és ha igen, közzéteszi a 74. cikk (3) bekezdésében említett elemeket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| | (1b)
     
  Amennyiben a javasolt módosítás nem változtat az egységes dokumentumon, a következő szabályok alkalmazandók: |
| | a) | ha az érintett földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, e tagállam határoz a módosításról, és jóváhagyás esetén, közzéteszi a módosított termékleírást, valamint értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

82. cikk

82. cikk

A termékleírás módosítása

A termékleírás módosítása

(1)   A 86. cikk (4) bekezdésének b) pontjában szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve az érintett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

(1)   A 72. cikkben szereplő feltételeket teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és technikai ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 71. cikk (2) bekezdése második albekezdése d) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni és indokolni kell a kért módosításokat.

Az (1) bekezdéstől eltérve az érintett tagállamok vagy harmadik országok, vagy azok illetékes hatósága a 84. cikk (1) bekezdésével összhangban kérheti a meglévő oltalom alatt álló bornevek termékleírására vonatkozó módosítás jóváhagyását.

(1a)
     
  Amennyiben a javasolt módosítás a 71. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum egy vagy több pontját érinti, a 73–76. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ha azonban a javasolt módosítás nem jelentős, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok elfogadása révén határoz arról, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 74. cikk (2) bekezdésében és a 75. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül, és ha igen, közzéteszi a 74. cikk (3) bekezdésében említett elemeket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(1b)
     
  Amennyiben a javasolt módosítás nem változtat az egységes dokumentumon, a következő szabályok alkalmazandók:

a)

ha az érintett földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, e tagállam határoz a módosításról, és jóváhagyás esetén, közzéteszi a módosított termékleírást, valamint értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól;

| b) | ha az érintett földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

84 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 84. cikk | 84. cikk |
| Meglévő oltalom alatt álló bornevek | Meglévő oltalom alatt álló bornevek |
| (1)   Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 51. és 54.
  cikkének
  , valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet 28.
  cikkének megfelelően oltalom alatt álló
  bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 81. cikke szerinti nyilvántartásba. | (1)   Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 51. és 54.
  cikkében
  , valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet 28.
  cikkében említett
  bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 81. cikke szerinti nyilvántartásba. |
| (2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján hivatalosan is törli a 81. cikk szerinti nyilvántartásból azokat a borneveket, amelyekre a [COM(2010)799] rendelet 191. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó. | (2)   A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek törlik a 81. cikk szerinti nyilvántartásból azokat a borneveket, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet 118s. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| (3)   A 83. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre. | (3)   A 83. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre. |
| A Bizottság 2014. december 31-ig, saját kezdeményezésére, végrehajtási aktusok útján dönthet az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának törléséről, amennyiben azok nem felelnek meg a 70. cikkben foglalt feltételeknek. | A Bizottság 2014. december 31-ig, saját kezdeményezésére, végrehajtási aktusok útján dönthet az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának törléséről, amennyiben azok nem felelnek meg a 70. cikkben foglalt feltételeknek. |
| A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. | A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| (4)   Horvátország esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett bornevekre az e rendelet szerinti oltalom érvényes, feltéve, hogy a kifogásolási eljárás kedvező eredménnyel zárul. A Bizottság e borneveket felveszi a 81. cikk szerinti nyilvántartásba. | (4)   Horvátország esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett bornevekre az e rendelet szerinti oltalom érvényes, feltéve, hogy a kifogásolási eljárás kedvező eredménnyel zárul. A Bizottság e borneveket felveszi a 81. cikk szerinti nyilvántartásba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

84. cikk

84. cikk

Meglévő oltalom alatt álló bornevek

Meglévő oltalom alatt álló bornevek

(1)   Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 51. és 54.
  cikkének
  , valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet 28.
  cikkének megfelelően oltalom alatt álló
  bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 81. cikke szerinti nyilvántartásba.

(1)   Az 1493/1999/EK tanácsi rendelet 51. és 54.
  cikkében
  , valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet 28.
  cikkében említett
  bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 81. cikke szerinti nyilvántartásba.

(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján hivatalosan is törli a 81. cikk szerinti nyilvántartásból azokat a borneveket, amelyekre a [COM(2010)799] rendelet 191. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.

(2)   A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek törlik a 81. cikk szerinti nyilvántartásból azokat a borneveket, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet 118s. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A 83. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre.

(3)   A 83. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre.

A Bizottság 2014. december 31-ig, saját kezdeményezésére, végrehajtási aktusok útján dönthet az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának törléséről, amennyiben azok nem felelnek meg a 70. cikkben foglalt feltételeknek.

A Bizottság 2014. december 31-ig, saját kezdeményezésére, végrehajtási aktusok útján dönthet az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának törléséről, amennyiben azok nem felelnek meg a 70. cikkben foglalt feltételeknek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(4)   Horvátország esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett bornevekre az e rendelet szerinti oltalom érvényes, feltéve, hogy a kifogásolási eljárás kedvező eredménnyel zárul. A Bizottság e borneveket felveszi a 81. cikk szerinti nyilvántartásba.

(4)   Horvátország esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett bornevekre az e rendelet szerinti oltalom érvényes, feltéve, hogy a kifogásolási eljárás kedvező eredménnyel zárul. A Bizottság e borneveket felveszi a 81. cikk szerinti nyilvántartásba.

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

86 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 86. cikk | 86. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(5) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(5) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| (2)   A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket: | (2)   A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket: |
| a) | a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  elvek
  ; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

86. cikk

86. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(5) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(5) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)   A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

(2)   A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a)

a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  elvek
  ; valamint

| a) | a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  további részletek
  ; valamint |
| --- | --- |

a)

a földrajzi terület határainak meghatározására vonatkozó
  további részletek
  ; valamint

| b) | a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő
  fogalommeghatározások,
  korlátozások és eltérések. |
| --- | --- |

b)

a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő
  fogalommeghatározások,
  korlátozások és eltérések.

| b) | a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő korlátozások és eltérések. |
| --- | --- |

b)

a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő korlátozások és eltérések.

(3)   Figyelembe véve a termékek minőségének és nyomonkövethetőségének biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki.

(3)   Figyelembe véve a termékek minőségének és nyomonkövethetőségének biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a termékleírások további követelményekkel egészíthetők ki.

(4)   Figyelembe véve a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

(4)   Figyelembe véve a termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a következőkre vonatkozóan:

| a) | a termékleírás részei; |
| --- | --- |

a)

a termékleírás részei;

| b) | az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; |
| --- | --- |

b)

az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa;

| b) | az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa; |
| --- | --- |

b)

az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusa;

| c) | az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma iránti kérelmekre vonatkozó feltételek,
  az előzetes nemzeti eljárások,
  a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; |
| --- | --- |

c)

az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma iránti kérelmekre vonatkozó feltételek,
  az előzetes nemzeti eljárások,
  a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai;

| c) | az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma iránti kérelmekre vonatkozó feltételek, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai; |
| --- | --- |

c)

az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma iránti kérelmekre vonatkozó feltételek, a Bizottság által végzett vizsgálat, a kifogásolási eljárás, valamint az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések módosítási, törlési és átminősítési eljárásai;

| d) | a több ország területét érintő kérelmekre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

d)

a több ország területét érintő kérelmekre vonatkozó feltételek;

| d) | a több ország területét érintő kérelmekre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

d)

a több ország területét érintő kérelmekre vonatkozó feltételek;

| e) | a harmadik országbeli földrajzi területeket érintő kérelmekre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

e)

a harmadik országbeli földrajzi területeket érintő kérelmekre vonatkozó feltételek;

| e) | a harmadik országbeli földrajzi területeket érintő kérelmekre vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

e)

a harmadik országbeli földrajzi területeket érintő kérelmekre vonatkozó feltételek;

| f) | az az időpont, amikor az oltalom vagy a módosítás hatályba lép; |
| --- | --- |

f)

az az időpont, amikor az oltalom vagy a módosítás hatályba lép;

| f) | az az időpont, amikor az oltalom vagy a módosítás hatályba lép; |
| --- | --- |

f)

az az időpont, amikor az oltalom vagy a módosítás hatályba lép;

| g) | a termékleírásokat érintő módosításokra vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

g)

a termékleírásokat érintő módosításokra vonatkozó feltételek.

| g) | a termékleírásokat érintő módosításokra vonatkozó feltételek
  , valamint azok a feltételek, amelyek esetén egy módosítás a 82. cikk (1a) bekezdése értelmében nem jelentősnek tekintendő
  . |
| --- | --- |

g)

a termékleírásokat érintő módosításokra vonatkozó feltételek
  , valamint azok a feltételek, amelyek esetén egy módosítás a 82. cikk (1a) bekezdése értelmében nem jelentősnek tekintendő
  .

(5)   Figyelembe véve, hogy az elnevezések számára megfelelő szintű oltalmat kell biztosítani, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján korlátozásokat fogadhat el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében.

(5)   Figyelembe véve, hogy az elnevezések számára megfelelő szintű oltalmat kell biztosítani, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján korlátozásokat fogadhat el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében.

(6)
     
  Figyelembe véve azon igényt, hogy a gazdasági szereplőket és az illetékes hatóságokat ne érintse hátrányosan ezen alszakasznak azon bornevek tekintetében történő alkalmazása, amelyek 2009. augusztus 1. előtt már oltalomban részesültek vagy az oltalmuk iránti kérelem ezen időpont előtt került benyújtásra, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján átmeneti rendelkezéseket fogadhat el a következők vonatkozásában:

| a) | a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek és azon bornevek, amelyek tekintetében az oltalom iránti kérelem ezen időpont előtt került benyújtásra; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek és azon bornevek, amelyek tekintetében az oltalom iránti kérelem ezen időpont előtt került benyújtásra;

| b) | az előzetes nemzeti eljárás; |
| --- | --- |

b)

az előzetes nemzeti eljárás;

| c) | azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint |
| --- | --- |

c)

azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint

| d) | a termékleírás módosításai. |
| --- | --- |

d)

a termékleírás módosításai.

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság gondoskodik a hagyományos kifejezések elismeréséről, meghatározásáról és oltalmáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság gondoskodik a hagyományos kifejezések elismeréséről, meghatározásáról és oltalmáról.

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A hagyományos kifejezések kizárólag a kérelemben megjelölt nyelven és az ott feltüntetett szőlőtermék-kategóriákban élveznek oltalmat az alábbiakkal szemben: |
| | a) | az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, még abban az esetben is, ha azt a „jellegű”, „típusú”, „módszerrel készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat”, „ízű”, „-szerű” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  A hagyományos kifejezések kizárólag a kérelemben megjelölt nyelven és az ott feltüntetett szőlőtermék-kategóriákban élveznek oltalmat az alábbiakkal szemben:

a)

az oltalom alatt álló elnevezés bármilyen visszaélésszerű használata, még abban az esetben is, ha azt a „jellegű”, „típusú”, „módszerrel készített”, „hasonlóan készített”, „utánzat”, „ízű”, „-szerű” vagy ezekhez hasonló kifejezések kísérik;

| b) | a termék jellegére, tulajdonságaira vagy lényeges minőségi jellemzőire vonatkozó, a kiszerelésen vagy a külső csomagoláson, reklámanyagokon vagy a termékekkel kapcsolatos más dokumentumokon található minden egyéb hamis vagy megtévesztő jelzés; |
| --- | --- |

b)

a termék jellegére, tulajdonságaira vagy lényeges minőségi jellemzőire vonatkozó, a kiszerelésen vagy a külső csomagoláson, reklámanyagokon vagy a termékekkel kapcsolatos más dokumentumokon található minden egyéb hamis vagy megtévesztő jelzés;

| c) | minden egyéb olyan gyakorlat, amely nagy valószínűséggel megtéveszti a fogyasztókat, különösen azáltal, hogy azt a benyomást kelti, hogy a kérdéses bor jogosult az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésre. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb olyan gyakorlat, amely nagy valószínűséggel megtéveszti a fogyasztókat, különösen azáltal, hogy azt a benyomást kelti, hogy a kérdéses bor jogosult az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésre.

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Amennyiben valamely hagyományos kifejezés e rendelet alapján oltalmat élvez, azoknak a védjegyeknek a lajstromozását, amelyek használata a 89c. cikkben foglaltakba ütközne, a 2008/95/EK irányelvnek vagy a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően kell elbírálni. |
| | Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket kérelem alapján, a 2008/95/EK irányelvben vagy a 207/2009/EK rendeletben meghatározott vonatkozó eljárásoknak megfelelően érvénytelennek kell nyilvánítani. |
| | Az e rendelet 98c. cikkében említett helyzetek valamelyikének megfelelően használt olyan védjegy, amelyet az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy lajstromoztak, illetve amely – amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak – 2002. május 4-ig vagy a hagyományos kifejezés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt használat révén meghonosodott az Unióban, továbbra is használható és megújítható a hagyományos kifejezés oltalmának ellenére. Ilyen esetekben a hagyományos kifejezésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett. |
| | Olyan elnevezés nem élvezhet oltalmat hagyományos kifejezésként, amely – figyelembe véve egy védjegy jó hírnevét és elismertségét – a bor mibenlétét, jellegét, jellemzőit vagy minőségét illetően alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)
     
  Amennyiben valamely hagyományos kifejezés e rendelet alapján oltalmat élvez, azoknak a védjegyeknek a lajstromozását, amelyek használata a 89c. cikkben foglaltakba ütközne, a 2008/95/EK irányelvnek vagy a 207/2009/EK rendeletnek megfelelően kell elbírálni.

Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket kérelem alapján, a 2008/95/EK irányelvben vagy a 207/2009/EK rendeletben meghatározott vonatkozó eljárásoknak megfelelően érvénytelennek kell nyilvánítani.

Az e rendelet 98c. cikkében említett helyzetek valamelyikének megfelelően használt olyan védjegy, amelyet az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy lajstromoztak, illetve amely – amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak – 2002. május 4-ig vagy a hagyományos kifejezés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt használat révén meghonosodott az Unióban, továbbra is használható és megújítható a hagyományos kifejezés oltalmának ellenére. Ilyen esetekben a hagyományos kifejezésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.

Olyan elnevezés nem élvezhet oltalmat hagyományos kifejezésként, amely – figyelembe véve egy védjegy jó hírnevét és elismertségét – a bor mibenlétét, jellegét, jellemzőit vagy minőségét illetően alkalmas a fogyasztók megtévesztésére.

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  Az e fejezet alapján már oltalmat élvező hagyományos kifejezéssel teljes mértékben vagy részben azonos alakú, kérelem tárgyát képező kifejezések csak a helyi és a hagyományos használatnak, valamint az összetévesztés kockázatának kellő figyelembevételével helyezhetők oltalom alá. Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat a termékek jellege, minősége vagy valódi származása tekintetében megtéveszti, még akkor sem jegyezhető be, ha a kifejezés pontos. |
| | Az oltalom alatt álló azonos alakú kifejezés használatát abban az esetben lehet engedélyezni, ha a később oltalom alá került azonos alakú kifejezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a már oltalom alatt állótól, figyelembe véve, hogy az érintett termelők számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani, valamint el kell kerülni a fogyasztók megtévesztését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1d)
     
  Az e fejezet alapján már oltalmat élvező hagyományos kifejezéssel teljes mértékben vagy részben azonos alakú, kérelem tárgyát képező kifejezések csak a helyi és a hagyományos használatnak, valamint az összetévesztés kockázatának kellő figyelembevételével helyezhetők oltalom alá. Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat a termékek jellege, minősége vagy valódi származása tekintetében megtéveszti, még akkor sem jegyezhető be, ha a kifejezés pontos.

Az oltalom alatt álló azonos alakú kifejezés használatát abban az esetben lehet engedélyezni, ha a később oltalom alá került azonos alakú kifejezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a már oltalom alatt állótól, figyelembe véve, hogy az érintett termelők számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani, valamint el kell kerülni a fogyasztók megtévesztését.

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 e bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1e)
     
  A kérelem Bizottság általi közzétételének időpontjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve bármely, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kifogást emelhet a javasolt elismerés ellen egy kifogást tartalmazó kérelem benyújtásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1e)
     
  A kérelem Bizottság általi közzétételének időpontjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve bármely, jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kifogást emelhet a javasolt elismerés ellen egy kifogást tartalmazó kérelem benyújtásával.

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 f bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1f)
     
  Bármely kérelmező kérheti valamely hagyományos kifejezés, a megjelölt nyelv, az érintett bor vagy borok, illetve az érintett hagyományos kifejezés fogalommeghatározásának vagy használati feltételeinek összefoglalója módosításának jóváhagyását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1f)
     
  Bármely kérelmező kérheti valamely hagyományos kifejezés, a megjelölt nyelv, az érintett bor vagy borok, illetve az érintett hagyományos kifejezés fogalommeghatározásának vagy használati feltételeinek összefoglalója módosításának jóváhagyását.

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 g bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1 g)
     
  A Bizottság valamely tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére végrehajtási jogi aktus elfogadása révén határozhat valamely hagyományos kifejezés oltalmának törléséről, ha az a 89. cikkben foglalt fogalommeghatározásnak már nem felel meg. |
| | A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1 g)
     
  A Bizottság valamely tagállam, harmadik ország, illetve jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére végrehajtási jogi aktus elfogadása révén határozhat valamely hagyományos kifejezés oltalmának törléséről, ha az a 89. cikkben foglalt fogalommeghatározásnak már nem felel meg.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

89 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 89a. cikk |
| | A hagyományos kifejezések használatának feltételei |
| | (1)
     
  Az oltalom alá helyezendő kifejezés: |
| | a) | azon tagállam vagy harmadik ország hivatalos vagy regionális nyelvén vagy nyelvén szerepel, amelyből vagy amelyekből a kifejezés származik; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

89a. cikk

A hagyományos kifejezések használatának feltételei

(1)
     
  Az oltalom alá helyezendő kifejezés:

a)

azon tagállam vagy harmadik ország hivatalos vagy regionális nyelvén vagy nyelvén szerepel, amelyből vagy amelyekből a kifejezés származik; vagy

| b) | a kereskedelemben e kifejezésre használt nyelven szerepel. |
| --- | --- |

b)

a kereskedelemben e kifejezésre használt nyelven szerepel.

(2)
     
  A szóban forgó, adott nyelven használt kifejezések a 69. cikk (1) bekezdésében meghatározott termékekre vonatkoznak.

(3)
     
  A kifejezést az eredeti írásmódnak vagy írásmódoknak megfelelően kell bejegyezni.

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

89 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 89b. cikk |
| | Érvényességi feltételek |
| | (1)
     
  Adott hagyományos kifejezés abban az esetben ismerhető el, ha: |
| | a) | a kifejezés kizárólag az alábbiakból áll: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

89b. cikk

Érvényességi feltételek

(1)
     
  Adott hagyományos kifejezés abban az esetben ismerhető el, ha:

a)

a kifejezés kizárólag az alábbiakból áll:

| | i. | a 69. cikk (1) bekezdésében említett, szőlőből készült termékek különböző kategóriáinak megkülönböztetése céljából a Közösség vagy az érintett harmadik ország területének nagy részén a kereskedelemben szokásosan használt név; vagy |
| --- | --- | --- |

i.

a 69. cikk (1) bekezdésében említett, szőlőből készült termékek különböző kategóriáinak megkülönböztetése céljából a Közösség vagy az érintett harmadik ország területének nagy részén a kereskedelemben szokásosan használt név; vagy

| | ii. | a 69. cikk (1) bekezdésében említett, szőlőből készült termékek különböző kategóriáinak megkülönböztetése céljából legalább az érintett tagállam vagy harmadik ország területén a kereskedelemben szokásosan használt, közismert név; |
| --- | --- | --- |

ii.

a 69. cikk (1) bekezdésében említett, szőlőből készült termékek különböző kategóriáinak megkülönböztetése céljából legalább az érintett tagállam vagy harmadik ország területén a kereskedelemben szokásosan használt, közismert név;

| b) | a kifejezés: |
| --- | --- |

b)

a kifejezés:

| | i. | nem lehet általános; |
| --- | --- | --- |

i.

nem lehet általános;

| | ii. | a tagállam jogszabályaiban szereplő fogalommeghatározás és szabályozás vonatkozik rá; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

a tagállam jogszabályaiban szereplő fogalommeghatározás és szabályozás vonatkozik rá; vagy

| | iii. | használata az érintett harmadik országban a bortermelőkre alkalmazandó, a reprezentatív szakmai szervezetek által megállapított szabályokat is magában foglaló szabályozásban szereplő feltételekhez van kötve. |
| --- | --- | --- |

iii.

használata az érintett harmadik országban a bortermelőkre alkalmazandó, a reprezentatív szakmai szervezetek által megállapított szabályokat is magában foglaló szabályozásban szereplő feltételekhez van kötve.

(2)
     
  Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában szokásos használat alatt a következők értendők:

| a) | a 89a. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nyelv(ek)en benyújtott kifejezések esetében legalább öt év; |
| --- | --- |

a)

a 89a. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nyelv(ek)en benyújtott kifejezések esetében legalább öt év;

| b) | a 89a. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett nyelv(ek)en benyújtott kifejezések esetében legalább 15 év; |
| --- | --- |

b)

a 89a. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett nyelv(ek)en benyújtott kifejezések esetében legalább 15 év;

(3)
     
  Az (1) bekezdés b) pontjának i) alpontja alkalmazásában „általános” alatt azon hagyományos kifejezést kell érteni, amely – ugyan egy egyedi termelési vagy érlelési módszerre, vagy valamely szőlőből készült termék minőségére, színére, helyének jellegére vagy történetének valamely sajátosságára utal – az Unióban a szóban forgó, szőlőből készült termék általános megnevezésévé vált.

(4)
     
  Az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltétel a 89. cikk b) pontjában említett hagyományos kifejezésekre nem alkalmazandó.

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

89 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 89c. cikk |
| | Kérelmezők |
| | (1)
     
  A tagállamok vagy harmadik országok illetékes hatóságai, illetve a harmadik országokban székhellyel rendelkező reprezentatív szakmai szervezetek kérelmet nyújthatnak be a Bizottsághoz a 89. cikk szerinti hagyományos kifejezések oltalom alá helyezése iránt. |
| | (2)
     
  A „reprezentatív szakmai szervezet” olyan termelői szervezet, illetve olyan, termelői szervezetekből álló társulás, amely azonos szabályokat elfogadva valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés által érintett borvidéken vagy borvidékeken működik, ahol az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés hatálya alá tartozó terület(ek) termelőinek legalább kétharmada a tagjai közé tartozik, és a reprezentatív szakmai szervezet a szóban forgó területek termelésének legalább kétharmadát adja. A reprezentatív szakmai szervezetek kizárólag olyan borok oltalom alá helyezését kérelmezhetik, amelyeket maguk állítanak elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

89c. cikk

Kérelmezők

(1)
     
  A tagállamok vagy harmadik országok illetékes hatóságai, illetve a harmadik országokban székhellyel rendelkező reprezentatív szakmai szervezetek kérelmet nyújthatnak be a Bizottsághoz a 89. cikk szerinti hagyományos kifejezések oltalom alá helyezése iránt.

(2)
     
  A „reprezentatív szakmai szervezet” olyan termelői szervezet, illetve olyan, termelői szervezetekből álló társulás, amely azonos szabályokat elfogadva valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés által érintett borvidéken vagy borvidékeken működik, ahol az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés hatálya alá tartozó terület(ek) termelőinek legalább kétharmada a tagjai közé tartozik, és a reprezentatív szakmai szervezet a szóban forgó területek termelésének legalább kétharmadát adja. A reprezentatív szakmai szervezetek kizárólag olyan borok oltalom alá helyezését kérelmezhetik, amelyeket maguk állítanak elő.

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

89 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 89d. cikk |
| | Elismerési eljárás |
| | A Bizottság az érintett hagyományos kifejezés elutasításáról vagy elismeréséről szóló határozatát a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján hozza meg. Mérlegeli, hogy teljesülnek-e a 89., 89a. és 89b. cikkben említett, illetve a 90a. cikk (3) bekezdésében és a 90b. cikkben megállapított feltételek. |
| | Az elutasításra vonatkozó határozatról értesíteni kell a kifogást emelő felet és a tagállami vagy a harmadik országbeli hatóságokat, illetve a szóban forgó harmadik országban székhellyel rendelkező reprezentatív szakmai szervezetet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

89d. cikk

Elismerési eljárás

A Bizottság az érintett hagyományos kifejezés elutasításáról vagy elismeréséről szóló határozatát a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján hozza meg. Mérlegeli, hogy teljesülnek-e a 89., 89a. és 89b. cikkben említett, illetve a 90a. cikk (3) bekezdésében és a 90b. cikkben megállapított feltételek.

Az elutasításra vonatkozó határozatról értesíteni kell a kifogást emelő felet és a tagállami vagy a harmadik országbeli hatóságokat, illetve a szóban forgó harmadik országban székhellyel rendelkező reprezentatív szakmai szervezetet.

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a hagyományos kifejezések oltalma iránt folyamodni jogosult kérelmezők típusa; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a hagyományos kifejezések oltalma iránt folyamodni jogosult kérelmezők típusa;

törölve

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | azok az indokok, amelyek alapján kifogás emelhető valamely hagyományos kifejezés javasolt elismerésével szemben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

azok az indokok, amelyek alapján kifogás emelhető valamely hagyományos kifejezés javasolt elismerésével szemben;

törölve

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az oltalom hatálya, a védjegyekkel, az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésekkel, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel vagy földrajzi jelzésekkel, a homonimákkal, illetve bizonyos borszőlőfajtanevekkel való kapcsolat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az oltalom hatálya, a védjegyekkel, az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésekkel, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel vagy földrajzi jelzésekkel, a homonimákkal, illetve bizonyos borszőlőfajtanevekkel való kapcsolat;

törölve

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a hagyományos kifejezések törlésének lehetséges indokai; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a hagyományos kifejezések törlésének lehetséges indokai;

törölve

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Figyelembe véve az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságait, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések
  , és eltérésekről rendelkezhet a 89. cikk alkalmazása alól
  . | (4)   Figyelembe véve az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságait, a Bizottság
  – a 89. cikktől eltérve –
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Figyelembe véve az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságait, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések
  , és eltérésekről rendelkezhet a 89. cikk alkalmazása alól
  .

(4)   Figyelembe véve az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságait, a Bizottság
  – a 89. cikktől eltérve –
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések.

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

95 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelvet, a 89/396/EGK tanácsi irányelvet, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a termékek címkézésére és kiszerelésére. | (1)
     Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelvet, a 89/396/EGK tanácsi irányelvet, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a termékek címkézésére és kiszerelésére. |
| | A VI. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és 16. pontjában említett termékek címkéjén csak akkor szerepelhet az e rendeletben előírt adatokon kívül más adat is, ha az megfelel a 2000/13/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírásainak. |
| | (1a)
     
  Amennyiben a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt összetevők közül egy vagy több megtalálható az ezen rendelet VI. mellékletének II. részében említett valamely termékben, a szóban forgó összetevőt vagy összetevőket fel kell tüntetni a címkén a „tartalmaz” szó előtt. |
| | A szulfitok esetében a következő kifejezések használhatóak: „szulfitok” vagy „kén-dioxid”. |
| | (1b)
     
  Az (1) bekezdésben említett összetevők listája kiegészíthető piktogramok használatával. A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e piktogramok használatára vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelvet, a 89/396/EGK tanácsi irányelvet, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a termékek címkézésére és kiszerelésére.

(1)
     Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelvet, a 89/396/EGK tanácsi irányelvet, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a termékek címkézésére és kiszerelésére.

A VI. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és 16. pontjában említett termékek címkéjén csak akkor szerepelhet az e rendeletben előírt adatokon kívül más adat is, ha az megfelel a 2000/13/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja előírásainak.

(1a)
     
  Amennyiben a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt összetevők közül egy vagy több megtalálható az ezen rendelet VI. mellékletének II. részében említett valamely termékben, a szóban forgó összetevőt vagy összetevőket fel kell tüntetni a címkén a „tartalmaz” szó előtt.

A szulfitok esetében a következő kifejezések használhatóak: „szulfitok” vagy „kén-dioxid”.

(1b)
     
  Az (1) bekezdésben említett összetevők listája kiegészíthető piktogramok használatával. A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e piktogramok használatára vonatkozóan.

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése. | (2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése
  , valamint a minőségi pezsgők esetében, amelyek címkéjén szerepel a „Sekt” kifejezés
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése
  , valamint a minőségi pezsgők esetében, amelyek címkéjén szerepel a „Sekt” kifejezés
  .

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | amennyiben a címkén szerepel a 89. cikk a) pontja szerinti hagyományos kifejezések egyike; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

amennyiben a címkén szerepel a 89. cikk a) pontja szerinti hagyományos kifejezések egyike;

| a) | amennyiben
  a tagállam jogszabályaival vagy az e rendelet 71. cikkének (2) bekezdése szerinti termékleírással összhangban
  a címkén szerepel a 89. cikk
  (1) bekezdésének
  a) pontja szerinti hagyományos kifejezések egyike; |
| --- | --- |

a)

amennyiben
  a tagállam jogszabályaival vagy az e rendelet 71. cikkének (2) bekezdése szerinti termékleírással összhangban
  a címkén szerepel a 89. cikk
  (1) bekezdésének
  a) pontja szerinti hagyományos kifejezések egyike;

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Figyelembe véve a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, valamint a borágazat sajátosságainak figyelembevétele iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  fogalommeghatározásokat,
  szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében: | (2)   Figyelembe véve a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, valamint a borágazat sajátosságainak figyelembevétele iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Figyelembe véve a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, valamint a borágazat sajátosságainak figyelembevétele iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  fogalommeghatározásokat,
  szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében:

(2)   Figyelembe véve a címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása, valamint a borágazat sajátosságainak figyelembevétele iránti igényt, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében:

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el
  az Unió és
  bizonyos harmadik
  országok közötti kereskedelem
  tekintetében. | (6)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el
  a
  bizonyos harmadik
  országokba irányuló kivitel
  tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el
  az Unió és
  bizonyos harmadik
  országok közötti kereskedelem
  tekintetében.

(6)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el
  a
  bizonyos harmadik
  országokba irányuló kivitel
  tekintetében.

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

100 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 100a. cikk |
| | Időtartam |
| | A 101. cikk (1), (2b), (2d) és (2e) bekezdése, valamint a 101a. cikk kivételével e szakasz a 2019/2020-as gazdasági év végéig alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

100a. cikk

Időtartam

A 101. cikk (1), (2b), (2d) és (2e) bekezdése, valamint a 101a. cikk kivételével e szakasz a 2019/2020-as gazdasági év végéig alkalmazandó.

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – II fejezet – 1 szakasz – 1 alszakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 101. cikk | 101. cikk |
| A cukorágazatban létrejött megállapodások | A cukorágazatban létrejött megállapodások |
| (1)   A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit, ezen belül többek között a vetés előtti szállítási szerződéseket a cukorrépa és a cukornád uniós termelői és az uniós cukorgyártó vállalkozások közötti, szakmán belüli írásos megállapodások szabályozzák. | (1)   A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit, ezen belül többek között a vetés előtti szállítási szerződéseket
  egyrészről
  a cukorrépa és a cukornád uniós termelői
  – vagy a nevükben eljáró azon szervezetek, amelyeknek tagjai –
  és
  másrészről
  az uniós cukorgyártó
  vállalkozások – vagy a nevükben eljáró azon szervezetek, amelyeknek tagjai –
  közötti, szakmán belüli írásos megállapodások szabályozzák. |
| (2)
     
  Figyelembe véve a rizságazat sajátosságait, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett megállapodások feltételei tekintetében. | |
| | (2a)
     
  A szállítási szerződésekben különbséget kell tenni aszerint, hogy a cukorrépából előállítandó cukormennyiségek |
| | a) | kvótacukornak; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101. cikk

101. cikk

A cukorágazatban létrejött megállapodások

A cukorágazatban létrejött megállapodások

(1)   A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit, ezen belül többek között a vetés előtti szállítási szerződéseket a cukorrépa és a cukornád uniós termelői és az uniós cukorgyártó vállalkozások közötti, szakmán belüli írásos megállapodások szabályozzák.

(1)   A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit, ezen belül többek között a vetés előtti szállítási szerződéseket
  egyrészről
  a cukorrépa és a cukornád uniós termelői
  – vagy a nevükben eljáró azon szervezetek, amelyeknek tagjai –
  és
  másrészről
  az uniós cukorgyártó
  vállalkozások – vagy a nevükben eljáró azon szervezetek, amelyeknek tagjai –
  közötti, szakmán belüli írásos megállapodások szabályozzák.

(2)
     
  Figyelembe véve a rizságazat sajátosságait, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) bekezdésében említett megállapodások feltételei tekintetében.

(2a)
     
  A szállítási szerződésekben különbséget kell tenni aszerint, hogy a cukorrépából előállítandó cukormennyiségek

a)

kvótacukornak; vagy

| b) | kvótán kívüli cukornak minősülnek-e. |
| --- | --- |

b)

kvótán kívüli cukornak minősülnek-e.

(2b)
     
  Minden cukorgyártó vállalkozás tájékoztatja azt a tagállamot, amelyben cukrot állít elő, a következőkről:

| a) | a (2a) bekezdés a) pontjában említett azon cukorrépa-mennyiségek, amelyekre vonatkozóan vetés előtti szállítási szerződéseket kötöttek, valamint az a cukortartalom, amelyen az említett szerződések alapulnak; |
| --- | --- |

a)

a (2a) bekezdés a) pontjában említett azon cukorrépa-mennyiségek, amelyekre vonatkozóan vetés előtti szállítási szerződéseket kötöttek, valamint az a cukortartalom, amelyen az említett szerződések alapulnak;

| b) | az ennek megfelelő becsült hozam. |
| --- | --- |

b)

az ennek megfelelő becsült hozam.

A tagállamok további információkat is kérhetnek.

(2c)
     
  Azon cukorgyártó vállalkozások, amelyek nem kötöttek vetés előtti szállítási szerződéseket a kvóta-cukorrépának a 101 g. cikkben meghatározott minimálárán a cukorkvótájuknak megfelelő cukorrépa-mennyiségre, amelyet adott esetben a 101d. cikk (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a megelőző kivonásra megállapított együtthatóval kiigazítottak, az általuk cukorrá feldolgozott cukorrépa teljes mennyiségéért kötelesek megfizetni legalább a kvóta-cukorrépa minimálárát.

(2d)
     
  A szakmán belüli megállapodások – az érintett tagállam jóváhagyása esetén – eltérhetnek a (2a), (2b) és (2c) bekezdéstől.

(2e)
     
  Ha nem létezik szakmán belüli megállapodás, az érintett tagállam az érintett felek érdekeinek védelme érdekében megteszi az e rendelettel összeegyeztethető, szükséges lépéseket.

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

101 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101a. cikk |
| | Árak bejelentése a cukorpiacon |
| | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a cukorpiaci árak jelentésére szolgáló információs rendszert hozhat létre, amely a cukorpiaci árszintek közzétételére szolgáló intézkedéseket is magában foglal. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| | Az első bekezdésben említett rendszer alapját a fehércukrot gyártó vállalkozások vagy a cukorkereskedelemben érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni. |
| | A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közzétett információk ne tegyék lehetővé az egyes vállalkozások és gazdasági szereplők árainak azonosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101a. cikk

Árak bejelentése a cukorpiacon

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén a cukorpiaci árak jelentésére szolgáló információs rendszert hozhat létre, amely a cukorpiaci árszintek közzétételére szolgáló intézkedéseket is magában foglal. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az első bekezdésben említett rendszer alapját a fehércukrot gyártó vállalkozások vagy a cukorkereskedelemben érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közzétett információk ne tegyék lehetővé az egyes vállalkozások és gazdasági szereplők árainak azonosítását.

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

101 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101b. cikk |
| | Termelési díj |
| | (1)
     
  A cukrot, izoglükózt, illetve inulinszirupot gyártó vállalkozások birtokában lévő cukorkvótára, izoglükózkvótára, illetve inulinszirup-kvótára a 101 g. cikk (2) bekezdésében jelzetteknek megfelelően, valamint a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett kvótán kívüli mennyiségekre termelési díjat kell kivetni. |
| | (2)
     
  A termelési díj mértéke 12,00 EUR a kvótacukor, illetve kvóta-inulinszirup tonnájára vetítve. Az izoglükóz esetében a termelési díj a cukorra alkalmazandó díj 50 %-a. |
| | (3)
     
  A tagállam a területén található vállalkozásokra az adott gazdasági év folyamán rendelkezésükre álló kvóta szerint rója ki az (1) bekezdésnek megfelelően fizetett termelési díj teljes összegét. |
| | A díj fizetését a vállalkozások legkésőbb az adott gazdasági év februárjának végéig teljesítik. |
| | (4)
     
  Az uniós cukor- és inulinszirup-gyártó vállalkozások megkövetelhetik, hogy a cukorrépa-, a cukornád- vagy a cikóriatermelők viseljék az adott termelési díj legfeljebb 50 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101b. cikk

Termelési díj

(1)
     
  A cukrot, izoglükózt, illetve inulinszirupot gyártó vállalkozások birtokában lévő cukorkvótára, izoglükózkvótára, illetve inulinszirup-kvótára a 101 g. cikk (2) bekezdésében jelzetteknek megfelelően, valamint a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett kvótán kívüli mennyiségekre termelési díjat kell kivetni.

(2)
     
  A termelési díj mértéke 12,00 EUR a kvótacukor, illetve kvóta-inulinszirup tonnájára vetítve. Az izoglükóz esetében a termelési díj a cukorra alkalmazandó díj 50 %-a.

(3)
     
  A tagállam a területén található vállalkozásokra az adott gazdasági év folyamán rendelkezésükre álló kvóta szerint rója ki az (1) bekezdésnek megfelelően fizetett termelési díj teljes összegét.

A díj fizetését a vállalkozások legkésőbb az adott gazdasági év februárjának végéig teljesítik.

(4)
     
  Az uniós cukor- és inulinszirup-gyártó vállalkozások megkövetelhetik, hogy a cukorrépa-, a cukornád- vagy a cikóriatermelők viseljék az adott termelési díj legfeljebb 50 %-át.

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

101 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101c. cikk |
| | Termelési visszatérítés |
| | (1)
     
  A 2019/2020. gazdasági év végéig termelési visszatérítés nyújtható a cukorágazatban az I. melléklet III. részének b)–e) pontjában felsorolt termékekre, ha a 101m. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett termékek gyártásához nem áll rendelkezésre a világpiaci árnak megfelelő áron többletcukor vagy behozott cukor, többlet-izoglükóz vagy többlet-inulinszirup. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett termelési visszatérítéseket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rögzíti. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| | (3)
     
  A kvótán kívüli cukor uniós piaca sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e szakaszban említett termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételek meghatározását illetően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101c. cikk

Termelési visszatérítés

(1)
     
  A 2019/2020. gazdasági év végéig termelési visszatérítés nyújtható a cukorágazatban az I. melléklet III. részének b)–e) pontjában felsorolt termékekre, ha a 101m. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett termékek gyártásához nem áll rendelkezésre a világpiaci árnak megfelelő áron többletcukor vagy behozott cukor, többlet-izoglükóz vagy többlet-inulinszirup.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett termelési visszatérítéseket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén rögzíti. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)
     
  A kvótán kívüli cukor uniós piaca sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e szakaszban említett termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételek meghatározását illetően.

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

101 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101d. cikk |
| | A cukor kivonása |
| | (1)
     
  Tekintettel arra, hogy a belső piacon el kell kerülni az árak összeomlását, és orvosolni kell az előzetes ellátási mérleg alapján meghatározott túltermeléseket, és figyelembe véve az Uniónak a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeit, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy egy adott gazdasági évben kivonja a piacról azokat a kvótacukor-, kvótaizoglükóz- vagy kvótainulinszirup-mennyiségeket, amelyek meghaladják az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított küszöbértéket. |
| | Ebben az esetben az adott gazdasági évben a fehércukor és a nyerscukor minden forrásból származó és a 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének előállítására fent nem tartott importját is ugyanilyen arányban ki kell vonni a piacról. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett kivonási küszöbértéket minden kvótával rendelkező vállalkozás esetén az adott kvóta egy együtthatóval történő megszorzása révén kell kiszámítani. A Bizottság legkésőbb az előző gazdasági év február 28-ig végrehajtási jogi aktusok révén határozhatja meg ezt az együtthatót a várható piaci tendenciák alapján. |
| | A Bizottság az aktualizált piaci tendenciák alapján az adott gazdasági év október 31-ig végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, melyekben kiigazítja, vagy – amennyiben korábban nem került sor az együttható első albekezdés szerinti meghatározására – megállapítja az együtthatót. |
| | (3)
     
  Valamennyi kvótával rendelkező vállalkozás a saját költségén tárolja a következő gazdasági év kezdetéig a kvótán belül termelt cukornak a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított küszöbértéket meghaladó mennyiségét. A valamely gazdasági év folyamán kivont cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-mennyiségeket a következő gazdasági évre szóló kvóta alapján elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni. |
| | Az első albekezdéstől eltérve, a várható cukorpiaci tendenciákat figyelembe véve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a folyó és/vagy a következő gazdasági évre vonatkozóan a kivont cukor, izoglükóz vagy inulinszirup teljes egészét vagy egy részét: |
| | a) | olyan többletcukornak, többletizoglükóznak vagy többlet-inulinszirupnak tekinti, amely ipari cukorrá, ipari izoglükózzá vagy ipari inulinsziruppá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101d. cikk

A cukor kivonása

(1)
     
  Tekintettel arra, hogy a belső piacon el kell kerülni az árak összeomlását, és orvosolni kell az előzetes ellátási mérleg alapján meghatározott túltermeléseket, és figyelembe véve az Uniónak a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeit, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy egy adott gazdasági évben kivonja a piacról azokat a kvótacukor-, kvótaizoglükóz- vagy kvótainulinszirup-mennyiségeket, amelyek meghaladják az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított küszöbértéket.

Ebben az esetben az adott gazdasági évben a fehércukor és a nyerscukor minden forrásból származó és a 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének előállítására fent nem tartott importját is ugyanilyen arányban ki kell vonni a piacról.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett kivonási küszöbértéket minden kvótával rendelkező vállalkozás esetén az adott kvóta egy együtthatóval történő megszorzása révén kell kiszámítani. A Bizottság legkésőbb az előző gazdasági év február 28-ig végrehajtási jogi aktusok révén határozhatja meg ezt az együtthatót a várható piaci tendenciák alapján.

A Bizottság az aktualizált piaci tendenciák alapján az adott gazdasági év október 31-ig végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, melyekben kiigazítja, vagy – amennyiben korábban nem került sor az együttható első albekezdés szerinti meghatározására – megállapítja az együtthatót.

(3)
     
  Valamennyi kvótával rendelkező vállalkozás a saját költségén tárolja a következő gazdasági év kezdetéig a kvótán belül termelt cukornak a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított küszöbértéket meghaladó mennyiségét. A valamely gazdasági év folyamán kivont cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-mennyiségeket a következő gazdasági évre szóló kvóta alapján elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.

Az első albekezdéstől eltérve, a várható cukorpiaci tendenciákat figyelembe véve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a folyó és/vagy a következő gazdasági évre vonatkozóan a kivont cukor, izoglükóz vagy inulinszirup teljes egészét vagy egy részét:

a)

olyan többletcukornak, többletizoglükóznak vagy többlet-inulinszirupnak tekinti, amely ipari cukorrá, ipari izoglükózzá vagy ipari inulinsziruppá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagy

| b) | ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy része a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó uniós kötelezettségvállalások betartása mellett fenntartható exportra. |
| --- | --- |

b)

ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy része a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó uniós kötelezettségvállalások betartása mellett fenntartható exportra.

(4)
     
  Amennyiben az Unióban nem megfelelő a cukorkínálat, a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, melyekben lehetővé teszi bizonyos mennyiségű kivont cukor, izoglükóz vagy inulinszirup uniós piacon való értékesítését a kivonási időszak lejárta előtt.

(5)
     
  Abban az esetben, ha a kivont cukrot a következő gazdasági év első termeléseként kezelik, a cukorrépa-termelők részére az abban a gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.

Abban az esetben, ha a kivont cukorból ipari cukor lesz, vagy az e cikk (3) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kivitelre kerül, a 101 g. cikk minimálárra vonatkozó követelményeit nem kell alkalmazni.

Abban az esetben, ha a kivont cukrot a (4) bekezdés szerint a kivonás időtartamának vége előtt értékesítik az uniós piacon, a cukorrépa-termelők részére a folyó gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.

(6)
     
  Az e cikk értelmében hozott végrehajtási jogi aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

101 d a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101da. cikk |
| | Ideiglenes piacirányítási mechanizmus |
| | A Szerződés 218. cikke alapján megkötött szerződések sérelme nélkül és a kvótarendszer végéig a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, melyekben a komoly piaci egyensúlyhiányok kezelésére aktivál egy ideiglenes piacirányítási mechanizmust, amely az alábbi intézkedéseket tartalmazza: |
| | — | a kvótán kívüli cukor felszabadítása a belső piacon, a kvótacukorra vonatkozóakkal megegyező feltételeket alkalmazva, a 101l. cikk (1) bekezdése e) pontjában leírtak szerint; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101da. cikk

Ideiglenes piacirányítási mechanizmus

A Szerződés 218. cikke alapján megkötött szerződések sérelme nélkül és a kvótarendszer végéig a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, melyekben a komoly piaci egyensúlyhiányok kezelésére aktivál egy ideiglenes piacirányítási mechanizmust, amely az alábbi intézkedéseket tartalmazza:

—

a kvótán kívüli cukor felszabadítása a belső piacon, a kvótacukorra vonatkozóakkal megegyező feltételeket alkalmazva, a 101l. cikk (1) bekezdése e) pontjában leírtak szerint; valamint

| — | különösen akkor, ha az Európai Bizottság behozott nyers- és fehércukorra vonatkozó adatai az adott gazdasági évre vonatkozóan 3 millió tonna alatti értéket érnek el, a behozatali vámok felfüggesztése, a 130b. cikkben leírtak szerint. |
| --- | --- |

—

különösen akkor, ha az Európai Bizottság behozott nyers- és fehércukorra vonatkozó adatai az adott gazdasági évre vonatkozóan 3 millió tonna alatti értéket érnek el, a behozatali vámok felfüggesztése, a 130b. cikkben leírtak szerint.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

101 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101e. cikk |
| | Átruházott hatáskörök |
| | A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele és a piaci zavarok kialakulásának megelőzése érdekében a Bizottság a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a következőkre vonatkozó szabályok meghatározására: |
| | a) | a 101. cikk (1) bekezdésében említett szállítási szerződések és vásárlási feltételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101e. cikk

Átruházott hatáskörök

A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele és a piaci zavarok kialakulásának megelőzése érdekében a Bizottság a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a következőkre vonatkozó szabályok meghatározására:

a)

a 101. cikk (1) bekezdésében említett szállítási szerződések és vásárlási feltételek;

| b) | a 101. cikk (2b) bekezdésében említett, vetés előtti szállítási szerződések tárgyát képező cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti elosztásakor a cukorgyártó vállalkozások által alkalmazandó kritériumok; |
| --- | --- |

b)

a 101. cikk (2b) bekezdésében említett, vetés előtti szállítási szerződések tárgyát képező cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti elosztásakor a cukorgyártó vállalkozások által alkalmazandó kritériumok;

| c) | a 101da. cikkben leírt, az előzetes ellátási mérleg alapján meghatározott ideiglenes piacirányítási mechanizmus, beleértve a kvótán kívüli cukor felszabadításának feltételeit a belső piacon, a kvótacukorra alkalmazandókkal megegyező feltételek szerint, a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

c)

a 101da. cikkben leírt, az előzetes ellátási mérleg alapján meghatározott ideiglenes piacirányítási mechanizmus, beleértve a kvótán kívüli cukor felszabadításának feltételeit a belső piacon, a kvótacukorra alkalmazandókkal megegyező feltételek szerint, a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjának megfelelően.

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – II fejezet – 1 szakasz – 1 a alszakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

101 f cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101f. cikk |
| | A cukorágazatra vonatkozó kvóták |
| | (1)
     
  A cukorra, az izoglükózra és az inulinszirupra kvótarendszer alkalmazandó. |
| | (2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett kvótarendszer esetében, ha egy termelő túllépi a vonatkozó kvótát, és a többletmennyiséget nem a 101l. cikkben meghatározott módon használja fel, az ilyen mennyiségekre – a 101l–101 o. cikkben meghatározott feltételek mellett – többletilletéket kell fizetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101f. cikk

A cukorágazatra vonatkozó kvóták

(1)
     
  A cukorra, az izoglükózra és az inulinszirupra kvótarendszer alkalmazandó.

(2)
     
  Az e cikk (1) bekezdésében említett kvótarendszer esetében, ha egy termelő túllépi a vonatkozó kvótát, és a többletmennyiséget nem a 101l. cikkben meghatározott módon használja fel, az ilyen mennyiségekre – a 101l–101 o. cikkben meghatározott feltételek mellett – többletilletéket kell fizetni.

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

101 g cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101 g. cikk |
| | A cukorrépa minimálára |
| | (1)
     
  A kvóta-cukorrépa minimálára a 2019-2020-as gazdasági év végéig tonnánként 26,29 EUR. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett minimálárat a III. melléklet B. részében meghatározott szabványos minőségű cukorrépára kell alkalmazni. |
| | (3)
     
  A cukorrá történő feldolgozásra alkalmas és kvótacukorrá történő feldolgozásra szánt kvóta-cukorrépát vásárló cukorgyártó vállalkozások kötelesek legalább a szabványos minőségtől való eltérés függvényében áremeléssel vagy árcsökkentéssel kiigazított minimálárat megfizetni. |
| | Amennyiben a cukorrépa tényleges minősége eltér a szabványostól, az ár kiigazítása érdekében az első albekezdésben említett áremeléseket és árcsökkentéseket kell alkalmazni a Bizottság által a 101p. cikk (5) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban. |
| | (4)
     
  A 101 o. cikkben meghatározott többletilletékkel terhelt ipari cukor vagy többletcukor mennyiségeknek megfelelő cukorrépa-mennyiségek tekintetében az érintett cukorgyártó vállalkozásnak úgy kell kiigazítania a beszerzési árat, hogy az legalább a kvóta-cukorrépa minimálárával egyenlő legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101 g. cikk

A cukorrépa minimálára

(1)
     
  A kvóta-cukorrépa minimálára a 2019-2020-as gazdasági év végéig tonnánként 26,29 EUR.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett minimálárat a III. melléklet B. részében meghatározott szabványos minőségű cukorrépára kell alkalmazni.

(3)
     
  A cukorrá történő feldolgozásra alkalmas és kvótacukorrá történő feldolgozásra szánt kvóta-cukorrépát vásárló cukorgyártó vállalkozások kötelesek legalább a szabványos minőségtől való eltérés függvényében áremeléssel vagy árcsökkentéssel kiigazított minimálárat megfizetni.

Amennyiben a cukorrépa tényleges minősége eltér a szabványostól, az ár kiigazítása érdekében az első albekezdésben említett áremeléseket és árcsökkentéseket kell alkalmazni a Bizottság által a 101p. cikk (5) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban.

(4)
     
  A 101 o. cikkben meghatározott többletilletékkel terhelt ipari cukor vagy többletcukor mennyiségeknek megfelelő cukorrépa-mennyiségek tekintetében az érintett cukorgyártó vállalkozásnak úgy kell kiigazítania a beszerzési árat, hogy az legalább a kvóta-cukorrépa minimálárával egyenlő legyen.

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

101 h cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101h. cikk |
| | A kvóták kiosztása |
| | (1)
     
  A cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelésének nemzeti és regionális szintű kvótáit a IIIb. melléklet határozza meg. |
| | Az (1) albekezdéstől eltérve a Bizottság a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási aktusok útján és az érintett tagállamok kérésére olyan tagállamoknak osztja ki a kvótákat, amelyek a 320/2006/EK tanácsi rendelettel összhangban valamennyi kvótájukról lemondtak. Ezen albekezdés alkalmazásában a Bizottság a tagállam kérésének mérlegelésekor figyelembe veszi az Unió legkülső régióiban található vállalkozásoknak kiosztott kvótákat. |
| | (2)
     
  A tagállamok kvótát osztanak ki a területükön letelepedett és az 101i. cikkel összhangban jóváhagyott minden egyes cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozásnak. |
| | A kiosztott kvóta minden egyes vállalkozás esetében egyenlő az 513/2010/EU rendelet szerinti azon kvótával, amelyet a 2010/2011-os gazdasági évre osztottak ki a vállalkozás részére. |
| | (3)
     
  Abban az esetben, ha a kvóta kiosztása egynél több termelési egységgel rendelkező cukorgyártó vállalkozás részére történik, a tagállamok elfogadják az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket a cukorrépa- és cukornád-termelők érdekeinek kellő figyelembevétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101h. cikk

A kvóták kiosztása

(1)
     
  A cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelésének nemzeti és regionális szintű kvótáit a IIIb. melléklet határozza meg.

Az (1) albekezdéstől eltérve a Bizottság a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási aktusok útján és az érintett tagállamok kérésére olyan tagállamoknak osztja ki a kvótákat, amelyek a 320/2006/EK tanácsi rendelettel összhangban valamennyi kvótájukról lemondtak. Ezen albekezdés alkalmazásában a Bizottság a tagállam kérésének mérlegelésekor figyelembe veszi az Unió legkülső régióiban található vállalkozásoknak kiosztott kvótákat.

(2)
     
  A tagállamok kvótát osztanak ki a területükön letelepedett és az 101i. cikkel összhangban jóváhagyott minden egyes cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozásnak.

A kiosztott kvóta minden egyes vállalkozás esetében egyenlő az 513/2010/EU rendelet szerinti azon kvótával, amelyet a 2010/2011-os gazdasági évre osztottak ki a vállalkozás részére.

(3)
     
  Abban az esetben, ha a kvóta kiosztása egynél több termelési egységgel rendelkező cukorgyártó vállalkozás részére történik, a tagállamok elfogadják az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket a cukorrépa- és cukornád-termelők érdekeinek kellő figyelembevétele érdekében.

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

101 i cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101i. cikk |
| | Jóváhagyott vállalkozások |
| | (1)
     
  A tagállamok kérelemre jóváhagyják a cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozást, vagy azt a vállalkozást, amely ezeket a termékeket a 101m. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő termékké dolgozza fel, amennyiben a vállalkozás: |
| | a) | igazolja professzionális termelési kapacitását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101i. cikk

Jóváhagyott vállalkozások

(1)
     
  A tagállamok kérelemre jóváhagyják a cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozást, vagy azt a vállalkozást, amely ezeket a termékeket a 101m. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő termékké dolgozza fel, amennyiben a vállalkozás:

a)

igazolja professzionális termelési kapacitását;

| b) | hozzájárul ahhoz, hogy az e rendelethez kapcsolódó bármely tájékoztatást megadjon, és az e rendelethez kapcsolódó ellenőrzéseknek alávesse magát; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul ahhoz, hogy az e rendelethez kapcsolódó bármely tájékoztatást megadjon, és az e rendelethez kapcsolódó ellenőrzéseknek alávesse magát;

| c) | jóváhagyását nem függesztették fel vagy nem vonták vissza. |
| --- | --- |

c)

jóváhagyását nem függesztették fel vagy nem vonták vissza.

(2)
     
  A jóváhagyott vállalkozás azt a tagállamot, amelynek a területén a répa vagy a nád betakarítása vagy a finomítás történik, tájékoztatja a következőkről:

| a) | azon répa- vagy nádmennyiségek, amelyekre vonatkozóan szállítási szerződést kötöttek, valamint a répa vagy nád és a cukor hektáronkénti becsült hozama; |
| --- | --- |

a)

azon répa- vagy nádmennyiségek, amelyekre vonatkozóan szállítási szerződést kötöttek, valamint a répa vagy nád és a cukor hektáronkénti becsült hozama;

| b) | a tervezett és a tényleges cukorrépa-, cukornád- és nyerscukor-szállításokra vonatkozó adatok, a cukorgyártásra vonatkozó adatok, valamint a cukorkészlet-nyilatkozatok; |
| --- | --- |

b)

a tervezett és a tényleges cukorrépa-, cukornád- és nyerscukor-szállításokra vonatkozó adatok, a cukorgyártásra vonatkozó adatok, valamint a cukorkészlet-nyilatkozatok;

| c) | az értékesített fehércukor-mennyiségek és az azokra vonatkozó árak és feltételek. |
| --- | --- |

c)

az értékesített fehércukor-mennyiségek és az azokra vonatkozó árak és feltételek.

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

101 j cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101j. cikk |
| | A nemzeti kvóták kiigazítása |
| | A tagállamok által a 101k. cikkel összhangban hozott intézkedéseket követően a Bizottság a 160. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a IIIb. mellékletben szereplő kvótákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101j. cikk

A nemzeti kvóták kiigazítása

A tagállamok által a 101k. cikkel összhangban hozott intézkedéseket követően a Bizottság a 160. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a IIIb. mellékletben szereplő kvótákat.

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

101 k cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101k. cikk |
| | A nemzeti kvóta újrakiosztása és kvótacsökkentés |
| | (1)
     
  A tagállamok legfeljebb 10 %-kal csökkenthetik a területükön letelepedett vállalkozásoknak kiosztott cukor- vagy izoglükóz-kvótát. Ennek során a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat alkalmaznak. |
| | (2)
     
  A tagállamok a IIIc. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően és minden érintett fél – különösen a cukorrépa- és cukornád-termelők – érdekeit figyelembe véve átcsoportosíthatnak kvótákat a vállalkozások között. |
| | (3)
     
  Az (1) és (2) bekezdés szerint csökkentett mennyiségeket az érintett tagállam a területén lévő egy vagy több vállalkozásnak osztja ki, függetlenül attól, hogy az rendelkezik-e kvótával vagy sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101k. cikk

A nemzeti kvóta újrakiosztása és kvótacsökkentés

(1)
     
  A tagállamok legfeljebb 10 %-kal csökkenthetik a területükön letelepedett vállalkozásoknak kiosztott cukor- vagy izoglükóz-kvótát. Ennek során a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat alkalmaznak.

(2)
     
  A tagállamok a IIIc. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően és minden érintett fél – különösen a cukorrépa- és cukornád-termelők – érdekeit figyelembe véve átcsoportosíthatnak kvótákat a vállalkozások között.

(3)
     
  Az (1) és (2) bekezdés szerint csökkentett mennyiségeket az érintett tagállam a területén lévő egy vagy több vállalkozásnak osztja ki, függetlenül attól, hogy az rendelkezik-e kvótával vagy sem.

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

101 l cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101l. cikk |
| | Kvótán kívüli termelés |
| | (1)
     
  Azt a cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot, amelyet egy gazdasági év folyamán a 101h. cikkben említett kvótán felül állítottak elő: |
| | a) | fel lehet használni egyes, a 101m. cikkben említett termékek feldolgozásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101l. cikk

Kvótán kívüli termelés

(1)
     
  Azt a cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot, amelyet egy gazdasági év folyamán a 101h. cikkben említett kvótán felül állítottak elő:

a)

fel lehet használni egyes, a 101m. cikkben említett termékek feldolgozásához;

| b) | a 101n. cikkel összhangban át lehet vinni a következő gazdasági év kvótatermelésébe; |
| --- | --- |

b)

a 101n. cikkel összhangban át lehet vinni a következő gazdasági év kvótatermelésébe;

| c) | fel lehet használni a legkülső régiók különleges ellátási rendszerében a [korábbi 247/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. címével] összhangban; |
| --- | --- |

c)

fel lehet használni a legkülső régiók különleges ellátási rendszerében a [korábbi 247/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. címével] összhangban;

| d) | exportálni lehet a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával; vagy |
| --- | --- |

d)

exportálni lehet a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával; vagy

| e) | a 101da. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően, a kvótacukorra alkalmazandókkal megegyező feltételek szerint fel lehet szabadítani a belső piacon a kínálatnak a kereslethez történő igazítása érdekében, olyan mennyiségekben és olyan rendelkezésekre is figyelemmel, amelyeket a Bizottság a 101p. cikk (6) bekezdésének és a 101e. cikk c) pontjának megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határoz meg, valamint az előzetes ellátási mérleg alapján. |
| --- | --- |

e)

a 101da. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően, a kvótacukorra alkalmazandókkal megegyező feltételek szerint fel lehet szabadítani a belső piacon a kínálatnak a kereslethez történő igazítása érdekében, olyan mennyiségekben és olyan rendelkezésekre is figyelemmel, amelyeket a Bizottság a 101p. cikk (6) bekezdésének és a 101e. cikk c) pontjának megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határoz meg, valamint az előzetes ellátási mérleg alapján.

Az e cikkben említett intézkedéseket a piaci zavarok felszámolását célzó, a 154. cikk (1) bekezdésében említett intézkedések meghozatala előtt kell alkalmazni.

Az egyéb mennyiségekre a 101 o. cikkben említett többletilletéket kell kivetni.

(2)
     
  Az e cikk értelmében hozott végrehajtási jogi aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

101 m cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101m. cikk |
| | Ipari cukor |
| | (1)
     
  Az ipari cukrot, ipari izoglükózt vagy ipari inulinszirupot a (2) bekezdésben említett termékek valamelyikének előállítására kell fenntartani, ha: |
| | a) | a 101i. cikkel összhangban jóváhagyott gyártó és az ugyancsak a 101i. cikkel összhangban jóváhagyott felhasználó között a gazdasági év vége előtt létrejött szállítási szerződés tárgyát képezi; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101m. cikk

Ipari cukor

(1)
     
  Az ipari cukrot, ipari izoglükózt vagy ipari inulinszirupot a (2) bekezdésben említett termékek valamelyikének előállítására kell fenntartani, ha:

a)

a 101i. cikkel összhangban jóváhagyott gyártó és az ugyancsak a 101i. cikkel összhangban jóváhagyott felhasználó között a gazdasági év vége előtt létrejött szállítási szerződés tárgyát képezi; valamint

| b) | a felhasználó részére legkésőbb a következő gazdasági év november 30-ig leszállították. |
| --- | --- |

b)

a felhasználó részére legkésőbb a következő gazdasági év november 30-ig leszállították.

(2)
     
  A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, melyekben összeállíthatja azon termékek jegyzékét, amelyek gyártásához az ipari cukor, ipari izoglükóz vagy ipari inulinszirup felhasználható.

A jegyzéknek tartalmaznia kell különösen a következőket:

| a) | bioetanol, alkohol, rum, aktív élesztő, valamint a kenhető szirupok és a „Rinse appelstroop”-pá történő feldolgozásra szánt szirupok mennyiségei; |
| --- | --- |

a)

bioetanol, alkohol, rum, aktív élesztő, valamint a kenhető szirupok és a „Rinse appelstroop”-pá történő feldolgozásra szánt szirupok mennyiségei;

| b) | egyes olyan ipari termékek, amelyek nem tartalmaznak cukrot, de cukor, izoglükóz vagy inulinszirup felhasználásával készülnek; |
| --- | --- |

b)

egyes olyan ipari termékek, amelyek nem tartalmaznak cukrot, de cukor, izoglükóz vagy inulinszirup felhasználásával készülnek;

| c) | egyes olyan vegyipari vagy gyógyszeripari termékek, amelyek cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot tartalmaznak. |
| --- | --- |

c)

egyes olyan vegyipari vagy gyógyszeripari termékek, amelyek cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot tartalmaznak.

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

101 n cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101n. cikk |
| | Többletcukor átvitele |
| | (1)
     
  Bármely vállalkozás dönthet úgy, hogy a cukorkvótáját, izoglükózkvótáját vagy inulinszirup-kvótáját meghaladó termelésének egészét vagy egy részét átviszi oly módon, hogy azt a következő gazdasági év termelésének részeként kezeljék. A (3) bekezdés sérelme nélkül az ilyen döntés visszavonhatatlan. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett döntést meghozó vállalkozás: |
| | a) | tájékoztatja az érintett tagállamot az e tagállam által meghatározandó időpont előtt: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101n. cikk

Többletcukor átvitele

(1)
     
  Bármely vállalkozás dönthet úgy, hogy a cukorkvótáját, izoglükózkvótáját vagy inulinszirup-kvótáját meghaladó termelésének egészét vagy egy részét átviszi oly módon, hogy azt a következő gazdasági év termelésének részeként kezeljék. A (3) bekezdés sérelme nélkül az ilyen döntés visszavonhatatlan.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett döntést meghozó vállalkozás:

a)

tájékoztatja az érintett tagállamot az e tagállam által meghatározandó időpont előtt:

| | — | az átvitelre kerülő nádcukor-mennyiségről a folyó gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között; |
| --- | --- | --- |

—

az átvitelre kerülő nádcukor-mennyiségről a folyó gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között;

| | — | az átvitelre kerülő egyéb cukor-, illetve inulinszirup-mennyiségről a folyó gazdasági év február 1-je és augusztus 31-e között; |
| --- | --- | --- |

—

az átvitelre kerülő egyéb cukor-, illetve inulinszirup-mennyiségről a folyó gazdasági év február 1-je és augusztus 31-e között;

| b) | vállalja, hogy ezeket a mennyiségeket az adott gazdasági év végéig saját költségén raktározza. |
| --- | --- |

b)

vállalja, hogy ezeket a mennyiségeket az adott gazdasági év végéig saját költségén raktározza.

(3)
     
  Ha egy vállalkozás végleges termelése az adott gazdasági évben az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatala idején becsült mennyiségnél kevesebb lett, az átvitt mennyiséget legkésőbb a következő gazdasági év október 31-ig visszamenőlegesen ki lehet igazítani.

(4)
     
  Az átvitt mennyiségeket a következő gazdasági év kvótája keretében elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.

(5)
     
  Az e cikkel összhangban tárolt cukorra az adott gazdasági év során nem vonatkozhat semmilyen egyéb, a 16. vagy a 101n. cikkben említett tárolási intézkedés.

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

101 o cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101 o. cikk |
| | Többletilleték |
| | (1)
     
  Többletilletéket kell kivetni a következőkre: |
| | a) | a bármely gazdasági év folyamán termelt többletcukor, többletizoglükóz és többlet-inulinszirup mennyiségeire, kivéve a következő gazdasági évre kvóta szerinti termelésébe átvitt és a 101n. cikknek megfelelően raktározott mennyiségeket, vagy a 101l. cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett mennyiségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101 o. cikk

Többletilleték

(1)
     
  Többletilletéket kell kivetni a következőkre:

a)

a bármely gazdasági év folyamán termelt többletcukor, többletizoglükóz és többlet-inulinszirup mennyiségeire, kivéve a következő gazdasági évre kvóta szerinti termelésébe átvitt és a 101n. cikknek megfelelően raktározott mennyiségeket, vagy a 101l. cikk (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában említett mennyiségeket;

| b) | azon ipari cukor, ipari izoglükóz és ipari inulinszirup mennyiségekre, amelyek tekintetében a Bizottság által a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig nem szolgáltattak bizonyítékot arra, hogy feldolgozták a 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek egyikévé; |
| --- | --- |

b)

azon ipari cukor, ipari izoglükóz és ipari inulinszirup mennyiségekre, amelyek tekintetében a Bizottság által a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig nem szolgáltattak bizonyítékot arra, hogy feldolgozták a 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek egyikévé;

| c) | azon cukor-, izoglükóz- és inulinszirup-mennyiségekre, amelyeket a piacról a 101n. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében a 101d. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik. |
| --- | --- |

c)

azon cukor-, izoglükóz- és inulinszirup-mennyiségekre, amelyeket a piacról a 101n. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében a 101d. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett mennyiségek felhalmozódásának elkerülése érdekében a Bizottság a többletilletéket végrehajtási jogi aktusok révén kellően magas szinten állapítja meg. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett többletilletéket a tagállam a területén lévő vállalkozásokra azoknak az (1) bekezdésben említett termelt mennyiségeknek a függvényében veti ki, amelyek az említett vállalkozások esetében az adott gazdasági évre megállapításra kerültek.

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

101 p cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101p. cikk |
| | Átruházott hatáskörök |
| | (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(6) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| | (2)
     
  Mivel biztosítani kell, hogy a 101i. cikkben említett vállalkozások eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, meghatározva az ilyen vállalkozások jóváhagyására és a jóváhagyás visszavonására vonatkozó szabályokat, valamint közigazgatási szankciókra vonatkozó kritériumokat. |
| | (3)
     
  Mivel a cukorágazat sajátosságait, valamint valamennyi érintett fél érdekeit megfelelően figyelembe kell venni, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el, többek között a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelése, egy vállalkozás termelése, valamint a legkülső régiókba irányuló eladások feltételei kapcsán. |
| | (4)
     
  Mivel biztosítani kell, hogy a cukorrépa-termelőknek közvetlen befolyásuk legyen a termelés egy részének átvitelére vonatkozó döntésre, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, melyekben meghatározza a cukor átvitelének szabályait. |
| | (5)
     
  Mivel a cukorrépa minimumárát ki kell igazítani abban az esetben, ha annak tényleges minősége eltér a szabványostól, valamint szükség van a cukorágazat sajátosságainak figyelembevételére és annak biztosítására, hogy valamennyi érintett fél érdekeit megfelelően figyelembe vegyék, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, melyekben megállapíthatja a 101 g. cikk (3) bekezdésében említett áremelésekre és árcsökkentésekre vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101p. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(6) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)
     
  Mivel biztosítani kell, hogy a 101i. cikkben említett vállalkozások eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, meghatározva az ilyen vállalkozások jóváhagyására és a jóváhagyás visszavonására vonatkozó szabályokat, valamint közigazgatási szankciókra vonatkozó kritériumokat.

(3)
     
  Mivel a cukorágazat sajátosságait, valamint valamennyi érintett fél érdekeit megfelelően figyelembe kell venni, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el, többek között a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelése, egy vállalkozás termelése, valamint a legkülső régiókba irányuló eladások feltételei kapcsán.

(4)
     
  Mivel biztosítani kell, hogy a cukorrépa-termelőknek közvetlen befolyásuk legyen a termelés egy részének átvitelére vonatkozó döntésre, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, melyekben meghatározza a cukor átvitelének szabályait.

(5)
     
  Mivel a cukorrépa minimumárát ki kell igazítani abban az esetben, ha annak tényleges minősége eltér a szabványostól, valamint szükség van a cukorágazat sajátosságainak figyelembevételére és annak biztosítására, hogy valamennyi érintett fél érdekeit megfelelően figyelembe vegyék, a Bizottság a 160. cikk alapján felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, melyekben megállapíthatja a 101 g. cikk (3) bekezdésében említett áremelésekre és árcsökkentésekre vonatkozó szabályokat.

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

101 q cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 101q. cikk |
| | Végrehajtási hatáskör |
| | A 101i. cikkben említett vállalkozások kapcsán a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következőkre vonatkozóan: |
| | a) | a vállalkozások jóváhagyás iránti kérelmei, a jóváhagyott vállalkozások által vezetendő nyilvántartások, a jóváhagyott vállalkozások által benyújtandó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

101q. cikk

Végrehajtási hatáskör

A 101i. cikkben említett vállalkozások kapcsán a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:

a)

a vállalkozások jóváhagyás iránti kérelmei, a jóváhagyott vállalkozások által vezetendő nyilvántartások, a jóváhagyott vállalkozások által benyújtandó információk;

| b) | a jóváhagyott vállalkozások tagállamok általi ellenőrzésére irányuló rendszer; |
| --- | --- |

b)

a jóváhagyott vállalkozások tagállamok általi ellenőrzésére irányuló rendszer;

| c) | a tagállamok közlései a Bizottság és a jóváhagyott vállalkozások felé; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok közlései a Bizottság és a jóváhagyott vállalkozások felé;

| d) | a nyersanyagok beszállítása a vállalkozásokhoz, ideértve a szállítási szerződéseket és szállítóleveleket; |
| --- | --- |

d)

a nyersanyagok beszállítása a vállalkozásokhoz, ideértve a szállítási szerződéseket és szállítóleveleket;

| e) | a 101l. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett esetben a cukor-egyenérték; |
| --- | --- |

e)

a 101l. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett esetben a cukor-egyenérték;

| f) | a legkülső régiók különleges ellátási rendszere; |
| --- | --- |

f)

a legkülső régiók különleges ellátási rendszere;

| g) | a 101l. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett export; |
| --- | --- |

g)

a 101l. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett export;

| h) | a tagállamok közreműködése az ellenőrzések hatékonysága érdekében; |
| --- | --- |

h)

a tagállamok közreműködése az ellenőrzések hatékonysága érdekében;

| i) | a 101n. cikkben meghatározott időpontok módosítása; |
| --- | --- |

i)

a 101n. cikkben meghatározott időpontok módosítása;

| j) | a 101 o. cikkben említett többletmennyiség megállapítása, közlése és a többletilleték kifizetése; |
| --- | --- |

j)

a 101 o. cikkben említett többletmennyiség megállapítása, közlése és a többletilleték kifizetése;

| k) | a kvótán kívüli cukornak a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett felszabadítása a belső piacon; |
| --- | --- |

k)

a kvótán kívüli cukornak a 101l. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett felszabadítása a belső piacon;

| l) | a II. melléklet Ia. része 12. pontjának megfelelően a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek jegyzékének elfogadása. |
| --- | --- |

l)

a II. melléklet Ia. része 12. pontjának megfelelően a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek jegyzékének elfogadása.

E végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – II fejezet – 2 szakasz – 1 alszakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban. | (1)   A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban
  , és amelyet integrálnak a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerbe, amely a közös mezőgazdasági politika integrált irányítási és ellenőrzési rendszerének részét képezi
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban.

(1)   A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban
  , és amelyet integrálnak a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerbe, amely a közös mezőgazdasági politika integrált irányítási és ellenőrzési rendszerének részét képezi
  .

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  A Bizottság 2016. január 1-jét követően végrehajtási aktus útján úgy határozhat, hogy e cikk (1)–(3) bekezdése már nem alkalmazandó. Az ilyen végrehajtási aktust a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  A Bizottság 2016. január 1-jét követően végrehajtási aktus útján úgy határozhat, hogy e cikk (1)–(3) bekezdése már nem alkalmazandó. Az ilyen végrehajtási aktust a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

102 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 102a. cikk |
| | A borágazat vonatkozásában felelős nemzeti hatóságok |
| | (1)
     
  E rendelet bármely más, az illetékes nemzeti hatóságok meghatározására vonatkozó rendelkezésének sérelme nélkül a tagállamok kijelölik a borágazatra vonatkozó uniós szabályozás betartásának biztosításáért felelős hatóságot vagy hatóságokat. A tagállamok kijelölik különösen azokat a laboratóriumokat, amelyek hivatalos laborvizsgálatok elvégzésére jogosultak a borágazatban. A kijelölt laboratóriumoknak meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó ISO/IEC 17025 szabványban megállapított általános kritériumoknak. |
| | (2)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságok és laboratóriumok nevéről és címéről. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánossá teszi, és rendszeres időközönként frissíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

102a. cikk

A borágazat vonatkozásában felelős nemzeti hatóságok

(1)
     
  E rendelet bármely más, az illetékes nemzeti hatóságok meghatározására vonatkozó rendelkezésének sérelme nélkül a tagállamok kijelölik a borágazatra vonatkozó uniós szabályozás betartásának biztosításáért felelős hatóságot vagy hatóságokat. A tagállamok kijelölik különösen azokat a laboratóriumokat, amelyek hivatalos laborvizsgálatok elvégzésére jogosultak a borágazatban. A kijelölt laboratóriumoknak meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó ISO/IEC 17025 szabványban megállapított általános kritériumoknak.

(2)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságok és laboratóriumok nevéről és címéről. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánossá teszi, és rendszeres időközönként frissíti.

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – II fejezet – 2 szakasz – 1 a alszakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

103 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103a. cikk |
| | Időtartam |
| | Ez az alszakasz a 2029/2030-as gazdasági év végéig alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103a. cikk

Időtartam

Ez az alszakasz a 2029/2030-as gazdasági év végéig alkalmazandó.

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

103 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103b. cikk |
| | A szőlőültetvény-telepítés tilalma |
| | (1)
     
  A 63. cikk, és különösen annak (4) bekezdése sérelme nélkül a 63. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajták telepítése tilos. |
| | (2)
     
  A 63. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajtáknak az ugyanabban a cikkben említettektől eltérő szőlőfajtákra történő átoltása szintén tilos. |
| | (3)
     
  Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve engedélyezett az ültetés és az átoltás, ha arra az alábbiak egyike vonatkozik: |
| | a) | a 103c. cikkben említett új telepítési jog; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103b. cikk

A szőlőültetvény-telepítés tilalma

(1)
     
  A 63. cikk, és különösen annak (4) bekezdése sérelme nélkül a 63. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajták telepítése tilos.

(2)
     
  A 63. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajtáknak az ugyanabban a cikkben említettektől eltérő szőlőfajtákra történő átoltása szintén tilos.

(3)
     
  Az (1) és a (2) bekezdéstől eltérve engedélyezett az ültetés és az átoltás, ha arra az alábbiak egyike vonatkozik:

a)

a 103c. cikkben említett új telepítési jog;

| b) | a 103d. cikkben említett újratelepítési jog; |
| --- | --- |

b)

a 103d. cikkben említett újratelepítési jog;

| c) | a 103e. és 103f. cikkben említett jogtartalékból nyújtott telepítési jog. |
| --- | --- |

c)

a 103e. és 103f. cikkben említett jogtartalékból nyújtott telepítési jog.

(4)
     
  A (3) bekezdésben említett telepítési jogot hektárban nyújtják.

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

103 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103c. cikk |
| | Új telepítési jogok |
| | (1)
     
  A tagállamok új telepítési jogokat adhatnak a termelőknek azon területek tekintetében: |
| | a) | amelyeket területrendezési vagy a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében új telepítésre szánnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103c. cikk

Új telepítési jogok

(1)
     
  A tagállamok új telepítési jogokat adhatnak a termelőknek azon területek tekintetében:

a)

amelyeket területrendezési vagy a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében új telepítésre szánnak;

| b) | amelyeket kísérleti célra szánnak; |
| --- | --- |

b)

amelyeket kísérleti célra szánnak;

| c) | amelyeket oltványiskoláknak szánnak; vagy |
| --- | --- |

c)

amelyeket oltványiskoláknak szánnak; vagy

| d) | amelyek bor- és szőlőtermékeit kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szánják. |
| --- | --- |

d)

amelyek bor- és szőlőtermékeit kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szánják.

(2)
     
  Az új telepítési jogot:

| a) | az a termelő gyakorolhatja, akinek odaítélték; |
| --- | --- |

a)

az a termelő gyakorolhatja, akinek odaítélték;

| b) | az odaítélést követő második borászati év vége előtt fel kell használni; |
| --- | --- |

b)

az odaítélést követő második borászati év vége előtt fel kell használni;

| c) | arra a célra kell felhasználni, amelyre odaítélték. |
| --- | --- |

c)

arra a célra kell felhasználni, amelyre odaítélték.

Módosítás 234

Rendeletre irányuló javaslat

103 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103d. cikk |
| | Újratelepítési jogok |
| | (1)
     
  A tagállamok újratelepítési jogot adnak azoknak a termelőknek, akik szőlőültetvényt vágtak ki. |
| | Ugyanakkor nem jár újratelepítési jog a kivágással érintett olyan területek tekintetében, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakasza szerint kivágási támogatást nyújtottak. |
| | (2)
     
  A tagállamok újratelepítési jogot adhatnak azoknak a termelőknek, akik vállalják, hogy kivágnak egy szőlőültetvényt. Ilyen esetben a kijelölt terület kivágását legkésőbb az azon új szőlőültetvények telepítését követő harmadik év végéig kell elvégezni, amelyekre az újratelepítési jogot adták. |
| | (3)
     
  Az odaítélt újratelepítési jogoknak a tiszta szőlőtermő területre vonatkoztatva meg kell felelniük a kivágott területeknek. |
| | (4)
     
  Az újratelepítési jogokat abban a gazdaságban kell felhasználni, amelynek a jogokat odaítélték. A tagállamok ezenkívül azt is előírhatják, hogy ezeket a jogokat kizárólag azon területek vonatkozásában lehet felhasználni, ahol a szőlőt kivágták. |
| | (5)
     
  A (4) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az újratelepítési jogok részben vagy egészben átruházhatók egy azonos tagállamon belüli másik gazdaságra a következő esetekben: |
| | a) | ha az érintett gazdaság egy részét átruházzák a szóban forgó másik gazdaságra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103d. cikk

Újratelepítési jogok

(1)
     
  A tagállamok újratelepítési jogot adnak azoknak a termelőknek, akik szőlőültetvényt vágtak ki.

Ugyanakkor nem jár újratelepítési jog a kivágással érintett olyan területek tekintetében, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakasza szerint kivágási támogatást nyújtottak.

(2)
     
  A tagállamok újratelepítési jogot adhatnak azoknak a termelőknek, akik vállalják, hogy kivágnak egy szőlőültetvényt. Ilyen esetben a kijelölt terület kivágását legkésőbb az azon új szőlőültetvények telepítését követő harmadik év végéig kell elvégezni, amelyekre az újratelepítési jogot adták.

(3)
     
  Az odaítélt újratelepítési jogoknak a tiszta szőlőtermő területre vonatkoztatva meg kell felelniük a kivágott területeknek.

(4)
     
  Az újratelepítési jogokat abban a gazdaságban kell felhasználni, amelynek a jogokat odaítélték. A tagállamok ezenkívül azt is előírhatják, hogy ezeket a jogokat kizárólag azon területek vonatkozásában lehet felhasználni, ahol a szőlőt kivágták.

(5)
     
  A (4) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az újratelepítési jogok részben vagy egészben átruházhatók egy azonos tagállamon belüli másik gazdaságra a következő esetekben:

a)

ha az érintett gazdaság egy részét átruházzák a szóban forgó másik gazdaságra;

| b) | ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják: |
| --- | --- |

b)

ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják:

| | i. | oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor előállítása, vagy |
| --- | --- | --- |

i.

oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor előállítása, vagy

| | ii. | oltványok nevelése. |
| --- | --- | --- |

ii.

oltványok nevelése.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben előírt eltérés alkalmazása ne eredményezze területükön a termelési potenciál általános megnövekedését, különösen a nem öntözött területekről öntözött területekre történő átruházások esetében.

(6)
     
  Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az újratelepítési joghoz hasonló, korábbi uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján szerzett jogokra.

(7)
     
  Az 1493/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján odaítélt újratelepítési jogokat az ott előírt időszakon belül kell felhasználni.

Módosítás 235

Rendeletre irányuló javaslat

103 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103e. cikk |
| | Telepítési jogok nemzeti és regionális jogtartaléka |
| | (1)
     
  A termelési potenciállal való megfelelőbb gazdálkodás érdekében a tagállamok létrehozzák a telepítési jogok nemzeti jogtartalékát vagy regionális jogtartalékait. |
| | (2)
     
  Azon tagállamok, amelyek az 1493/1999/EK rendelet alapján nemzeti vagy regionális jogtartalékot hoztak létre, fenntarthatják azokat egészen addig, ameddig a telepítési jogra vonatkozó, ezen alszakasz szerinti átmeneti szabályozást alkalmazzák. |
| | (3)
     
  Az előírt határidőig fel nem használt következő telepítési jogok a nemzeti vagy a regionális jogtartalékba kerülnek: |
| | a) | új telepítési jogok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103e. cikk

Telepítési jogok nemzeti és regionális jogtartaléka

(1)
     
  A termelési potenciállal való megfelelőbb gazdálkodás érdekében a tagállamok létrehozzák a telepítési jogok nemzeti jogtartalékát vagy regionális jogtartalékait.

(2)
     
  Azon tagállamok, amelyek az 1493/1999/EK rendelet alapján nemzeti vagy regionális jogtartalékot hoztak létre, fenntarthatják azokat egészen addig, ameddig a telepítési jogra vonatkozó, ezen alszakasz szerinti átmeneti szabályozást alkalmazzák.

(3)
     
  Az előírt határidőig fel nem használt következő telepítési jogok a nemzeti vagy a regionális jogtartalékba kerülnek:

a)

új telepítési jogok;

| b) | újratelepítési jogok; |
| --- | --- |

b)

újratelepítési jogok;

| c) | a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok. |
| --- | --- |

c)

a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok.

(4)
     
  A termelők újratelepítési jogukat átruházhatják a nemzeti vagy a regionális jogtartalékra. Ezen – adott esetben, a nemzeti alapokból a termelőknek való kifizetés ellentételezéseként történő – átruházás feltételeit a tagállamok határozzák meg, figyelembe véve a felek jogos érdekeit.

(5)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem hoznak létre jogtartalékrendszert, amennyiben bizonyítani tudják, hogy területük egészén létezik egy telepítési jogokat kezelő, hatékonyan működő alternatív rendszer. Az alternatív rendszer eltérhet ezen alszakasz vonatkozó rendelkezéseitől.

Az első albekezdés alkalmazandó azon tagállamokra is, amelyek megszüntetik az 1493/1999/EK rendelet szerinti nemzeti vagy regionális jogtartalék működtetését.

Módosítás 236

Rendeletre irányuló javaslat

103 f cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103f. cikk |
| | Telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése |
| | (1)
     
  A tagállamok a jogtartalékból a következők szerint ítélhetnek oda jogot: |
| | a) | pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül olyan, negyven éves vagy annál fiatalabb termelőknek, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre gazdaságot és ők a gazdaság vezetői; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103f. cikk

Telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése

(1)
     
  A tagállamok a jogtartalékból a következők szerint ítélhetnek oda jogot:

a)

pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül olyan, negyven éves vagy annál fiatalabb termelőknek, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre gazdaságot és ők a gazdaság vezetői;

| b) | nemzeti vagy adott esetben regionális pénzalapokba való befizetés ellenében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékozzák felhasználni e jogokat, amelyek termése biztos felvevőpiaccal rendelkezik |
| --- | --- |

b)

nemzeti vagy adott esetben regionális pénzalapokba való befizetés ellenében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékozzák felhasználni e jogokat, amelyek termése biztos felvevőpiaccal rendelkezik

A tagállamok meghatározzák az első albekezdés b) pontjában említett ellenszolgáltatás összegének megállapítására szolgáló kritériumokat, amely összeg az érintett szőlőültetvények terméséből előállítandó végtermék és az új telepítésekre vonatkozóan a 103 g. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalommal érintett átmeneti időszak hátralévő részének függvényében változhat.

(2)
     
  Amennyiben a jogtartalékból odaítélt telepítési jogokat felhasználják, a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a hely, a szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik; |
| --- | --- |

a)

a hely, a szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik;

| b) | a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat. |
| --- | --- |

b)

a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat.

(3)
     
  A jogtartalékból odaítélt azon telepítési jogok, amelyeket legkésőbb az odaítélés borászati évét követő második borászati év vége előtt nem használnak fel, elvesznek és visszakerülnek a jogtartalékba.

(4)
     
  A jogtartalékból törölni kell azon telepítési jogokat, amelyek odaítélésére a jogtartalékba való utalásukat követő ötödik év végéig nem kerül sor.

(5)
     
  Ha egy tagállam létrehozott regionális jogtartalékokat, megállapíthat olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik a telepítési jogoknak a regionális jogtartalékok közötti átruházását. Ha egy tagállam mind regionális, mind nemzeti tartalékokat is létrehozott, az azok közötti átruházást is megengedheti.

Az átruházásokra csökkentési együttható alkalmazható.

Módosítás 237

Rendeletre irányuló javaslat

103 g cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103 g. cikk |
| | Minimumszabály |
| | Ez az alszakasz nem alkalmazandó azokban a tagállamokban, amelyekben a közösségi telepítési jogra vonatkozó szabályozást 2007. december 31-ig nem kellett alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103 g. cikk

Minimumszabály

Ez az alszakasz nem alkalmazandó azokban a tagállamokban, amelyekben a közösségi telepítési jogra vonatkozó szabályozást 2007. december 31-ig nem kellett alkalmazni.

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

103 h cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103h. cikk |
| | Szigorúbb nemzeti szabályozás |
| | A tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat fogadhatnak el az új telepítési jogok és az újratelepítési jogok odaítélése tekintetében. Előírhatják, hogy a vonatkozó kérelmeket és az azokban nyújtott megfelelő információkat az érintettek a termelési potenciál alakulásának nyomon követéséhez szükséges további információkkal egészítsék ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103h. cikk

Szigorúbb nemzeti szabályozás

A tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat fogadhatnak el az új telepítési jogok és az újratelepítési jogok odaítélése tekintetében. Előírhatják, hogy a vonatkozó kérelmeket és az azokban nyújtott megfelelő információkat az érintettek a termelési potenciál alakulásának nyomon követéséhez szükséges további információkkal egészítsék ki.

Módosítás 239

Rendeletre irányuló javaslat

103 i cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103i. cikk |
| | Átruházott hatáskörök |
| | (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására. |
| | (2)
     
  Figyelembe véve, hogy el kell kerülni az előállítási potenciál növekedését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak érdekében: |
| | a) | azon esetek jegyzékének létrehozása, amelyekben a szőlő kivágása nem von maga után újratelepítési jogot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103i. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2)–(4) bekezdésében felsorolt intézkedések megállapítására.

(2)
     
  Figyelembe véve, hogy el kell kerülni az előállítási potenciál növekedését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiak érdekében:

a)

azon esetek jegyzékének létrehozása, amelyekben a szőlő kivágása nem von maga után újratelepítési jogot;

| b) | szabályok elfogadása a telepítési jogok jogtartalékok közötti átruházására vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

szabályok elfogadása a telepítési jogok jogtartalékok közötti átruházására vonatkozóan;

| c) | a bortermelő háztartásának kizárólagos fogyasztására szánt bor és borászati termékek forgalmazásának megtiltása. |
| --- | --- |

c)

a bortermelő háztartásának kizárólagos fogyasztására szánt bor és borászati termékek forgalmazásának megtiltása.

(3)
     
  Mivel a kivágást vállaló termelőkkel szemben egyenlő bánásmódot kell alkalmazni, a Bizottság felhatalmazást kap falhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, melyekben szabályokat fogadhat el a kivágás megtörténtének biztosítására, amennyiben az újratelepítési jogot von maga után.

(4)
     
  Mivel védeni kell az Unió forrásait, valamint az uniós borok identitását, származását és minőségét a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik; valamint a tagállami adatbankokra vonatkozó szabályok megalkotása; |
| --- | --- |

a)

a csalások felderítése érdekében az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozása, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik; valamint a tagállami adatbankokra vonatkozó szabályok megalkotása;

| b) | szabályok elfogadása az ellenőrző szervek és a köztük megvalósuló kölcsönös segítségnyújtás vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

szabályok elfogadása az ellenőrző szervek és a köztük megvalósuló kölcsönös segítségnyújtás vonatkozásában;

| c) | szabályok elfogadása a tagállamok megállapításainak közös felhasználásáról; |
| --- | --- |

c)

szabályok elfogadása a tagállamok megállapításainak közös felhasználásáról;

| d) | szabályok elfogadása a szankciók rendkívüli körülmények esetén való alkalmazásáról. |
| --- | --- |

d)

szabályok elfogadása a szankciók rendkívüli körülmények esetén való alkalmazásáról.

Módosítás 240

Rendeletre irányuló javaslat

103 j cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 103j. cikk |
| | Végrehajtási hatáskör |
| | A Bizottság elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi végrehajtási jogi aktust, többek között a következőkre vonatkozó szabályokat: |
| | a) | új telepítési jogok odaítélése, ideértve a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

103j. cikk

Végrehajtási hatáskör

A Bizottság elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi végrehajtási jogi aktust, többek között a következőkre vonatkozó szabályokat:

a)

új telepítési jogok odaítélése, ideértve a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségeket;

| b) | az újratelepítési jogok átruházása, ideértve a csökkentési együtthatót; |
| --- | --- |

b)

az újratelepítési jogok átruházása, ideértve a csökkentési együtthatót;

| c) | a tagállamok által vezetendő nyilvántartások és a Bizottságnak küldött értesítések, egyebek mellett a jogtartalékrendszer jellegéről; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által vezetendő nyilvántartások és a Bizottságnak küldött értesítések, egyebek mellett a jogtartalékrendszer jellegéről;

| d) | a telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése; |
| --- | --- |

d)

a telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése;

| e) | a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

104 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 104. cikk | törölve |
| Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban | |
| (1)
     
  Ha egy tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, e szerződésnek teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket. | |
| Az első albekezdésben említett esetben az érintett tagállam arról is dönt, hogy ha a nyerstej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi, a feleknek a szállítás minden szakaszára vonatkozóan kell-e ilyen szerződést kötniük. E célból a „begyűjtő” olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstejfeldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és ennek során a nyerstej tulajdonjoga minden esetben átszáll. | |
| (2)
     
  A szerződésre az alábbi előírások vonatkoznak: | |
| a) | a szállítás megkezdése előtt kell megkötni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

104. cikk

törölve

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

(1)
     
  Ha egy tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, e szerződésnek teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.

Az első albekezdésben említett esetben az érintett tagállam arról is dönt, hogy ha a nyerstej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi, a feleknek a szállítás minden szakaszára vonatkozóan kell-e ilyen szerződést kötniük. E célból a „begyűjtő” olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstejfeldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és ennek során a nyerstej tulajdonjoga minden esetben átszáll.

(2)
     
  A szerződésre az alábbi előírások vonatkoznak:

a)

a szállítás megkezdése előtt kell megkötni;

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| c) | tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:

| | i. | a szállított tejért fizetendő árat, amely: |
| --- | --- | --- |

i.

a szállított tejért fizetendő árat, amely:

| | | — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| | | — | csak a szerződésben megállapított tényezők – különösen a piaci fejlemények piaci mutatókon alapuló változása, a szállított mennyiség és a szállított nyerstej minősége vagy összetétele – alapján változik; |
| --- | --- | --- | --- |

—

csak a szerződésben megállapított tényezők – különösen a piaci fejlemények piaci mutatókon alapuló változása, a szállított mennyiség és a szállított nyerstej minősége vagy összetétele – alapján változik;

| | ii. | a szállítható és/vagy szállítandó mennyiséget és a szállítások ütemezését, valamint |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható és/vagy szállítandó mennyiséget és a szállítások ütemezését, valamint

| | iii. | a szerződés időtartamát; a szerződés lehet határozatlan idejű, felmondási záradékkal. |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát; a szerződés lehet határozatlan idejű, felmondási záradékkal.

(3)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve nem kell szerződés kötését előírni akkor, ha a mezőgazdasági termelő a nyerstejet olyan nyerstejfeldolgozó szövetkezetnek szállítja, amelynek ő is tagja, és amelynek alapszabálya a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaz.

(4)
     
  A mezőgazdasági termelők, nyerstejbegyűjtők vagy -feldolgozók által kötött szállítási szerződések valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is, a felek szabadon tárgyalhatnak.

(5)
     
  E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja a szükséges intézkedéseket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

104a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 104a. cikk |
| | Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban |
| | (1)
     
  Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlók kötelesek a nyerstej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó szerződés megkötésére vonatkozó írásbeli ajánlatot tenni, akkor e szerződésnek és/vagy az ezen, szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatnak teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket. |
| | Ha a tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, arról is döntenie kell, hogy a felek között kötött ilyen szerződés a szállítás mely szakaszára vagy szakaszaira vonatkozik, ha a nyerstej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi. E cikk alkalmazásában a „begyűjtő” olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstej-feldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és a nyerstej tulajdonjoga minden esetben átszáll. |
| | (2)
     
  A szerződést és/vagy a szerződésajánlatot: |
| | a) | a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

104a. cikk

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

(1)
     
  Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlók kötelesek a nyerstej mezőgazdasági termelők általi szállítására vonatkozó szerződés megkötésére vonatkozó írásbeli ajánlatot tenni, akkor e szerződésnek és/vagy az ezen, szerződés megkötésére vonatkozó ajánlatnak teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.

Ha a tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, arról is döntenie kell, hogy a felek között kötött ilyen szerződés a szállítás mely szakaszára vagy szakaszaira vonatkozik, ha a nyerstej szállítását egy vagy több begyűjtő végzi. E cikk alkalmazásában a „begyűjtő” olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstej-feldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz, és a nyerstej tulajdonjoga minden esetben átszáll.

(2)
     
  A szerződést és/vagy a szerződésajánlatot:

a)

a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni;

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| c) | tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:

| | i. | a szállított tejért fizetendő árat, amely: |
| --- | --- | --- |

i.

a szállított tejért fizetendő árat, amely:

| | | — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| | | — | kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kiszámítására a szerződésben megállapított különböző tényezők összesítésével kerül sor, amelyek között szerepelhetnek a piaci fejlemények változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított nyers tej minősége vagy összetétele;

| | ii. | a szállítható és/vagy szállítandó nyerstej mennyiségét és a szállítások ütemezését; |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható és/vagy szállítandó nyerstej mennyiségét és a szállítások ütemezését;

| | iii. | a szerződés időtartamát, amely vagy meghatározott, vagy meghatározatlan, felmondási záradékkal; |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát, amely vagy meghatározott, vagy meghatározatlan, felmondási záradékkal;

| | iv. | a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket; |
| --- | --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket;

| | v. | a nyerstej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket; valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a nyerstej átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket; valamint

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat.

(3)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve nem írható elő szerződés és/vagy szerződésre vonatkozó ajánlat akkor, ha a mezőgazdasági termelő a nyerstejet olyan szövetkezetnek szállítja, amelynek a tagja, és amennyiben e szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaznak.

(4)
     
  A mezőgazdasági termelők, nyerstejbegyűjtők vagy –feldolgozók által kötött szállítási szerződések valamennyi eleméről – ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is – a felek szabadon tárgyalhatnak.

Az első albekezdés ellenére,

| i. | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyerstej szállítására az e cikk (1) bekezdésének megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megállapíthat egy minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyerstej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy |
| --- | --- |

i.

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyerstej szállítására az e cikk (1) bekezdésének megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megállapíthat egy minimális időtartamot, amely csak a mezőgazdasági termelő és a nyerstej első felvásárlója közötti írásbeli szerződésekre alkalmazandó. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy

| ii. | ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles az (1) bekezdés szerint írásbeli szerződésajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

ii.

ha egy tagállam úgy dönt, hogy a nyers tej első felvásárlója köteles az (1) bekezdés szerint írásbeli szerződésajánlatot tenni a mezőgazdasági termelőnek, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlatnak tartalmaznia kell a nemzeti jogszabályok szerint e célra meghatározott minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

A második albekezdés nem érinti a mezőgazdasági termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve, hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

(5)
     
  Azon tagállamok, amelyek az e cikkben meghatározott lehetőségekkel élnek, értesítik a Bizottságot e lehetőségek alkalmazásának módjáról.

(6)
     
  A Bizottság az e cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (3) bekezdésének egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási aktusokat, valamint a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket fogadhat el.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

105 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 105. cikk | törölve |
| Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban | |
| (1)
     
  A 106. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében együttes termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 104. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről. | |
| (2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat: | |
| a) | függetlenül attól, hogy a nyerstej feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

105. cikk

törölve

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(1)
     
  A 106. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében együttes termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 104. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat:

a)

függetlenül attól, hogy a nyerstej feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalás útján megszabott ár azonos-e a termelő tagok egy része vagy összessége által együttesen előállított termékek esetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalás útján megszabott ár azonos-e a termelő tagok egy része vagy összessége által együttesen előállított termékek esetében;

| c) | ha az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalás keretébe tartozó nyerstej teljes mennyisége nem haladja meg: |
| --- | --- |

c)

ha az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalás keretébe tartozó nyerstej teljes mennyisége nem haladja meg:

| | i. | a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és |
| --- | --- | --- |

i.

a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és

| | ii. | az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és |
| --- | --- | --- |

ii.

az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és

| | iii. | az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett valamennyi tagállam összesített nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- | --- |

iii.

az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett valamennyi tagállam összesített nemzeti termelésének 33 %-át;

| d) | ha az érintett termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; és |
| --- | --- |

d)

ha az érintett termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; és

| e) | ha a termelői szervezet értesíti azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

e)

ha a termelői szervezet értesíti azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.

(3)
     
  E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak érdekében, hogy ezek a társulások megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan.

(4)
     
  A (2) bekezdés c) pontjának ii. és iii. alpontjától eltérve a második albekezdésben említett versenyhatóság – vagy azért mert ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kkv-k ne kerüljenek súlyosan hátrányos helyzetbe a felügyelete alá tartozó területen – eseti alapon dönthet úgy, hogy a termelői szervezet nem folytathat tárgyalásokat, még akkor sem, ha nem valósul meg a 33 %-os küszöb túllépése.

Az első albekezdésben említett határozatot egynél több tagállam termelését érintő tárgyalások esetében a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 14. cikkében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktus útján hozza meg. Más esetekben a határozatot annak a tagállamnak a versenyhatósága hozza meg, amelynek termelésére a tárgyalások vonatkoznak.

Az első és a második albekezdésben említett határozatok csak az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.

(5)
     
  E cikk alkalmazásában:

| a) | „nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK rendelet 5. cikkében említett hatóság; |
| --- | --- |

a)

„nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK rendelet 5. cikkében említett hatóság;

| b) | „kkv”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás. |
| --- | --- |

b)

„kkv”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

105a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 105a. cikk |
| | Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban |
| | (1)
     
  A 106. és 106a. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében együttes termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 104a. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről. |
| | (2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat: |
| | a) | függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyerstej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

105a. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(1)
     
  A 106. és 106a. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében együttes termelésük egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 104a. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat:

a)

függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági termelők átruházzák-e a nyerstej feletti tulajdonjogot a termelői szervezetre vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár azonos-e a mezőgazdasági termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;

| c) | feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében: |
| --- | --- |

c)

feltéve, hogy az adott termelői szervezet tekintetében:

| | i. | az ilyen tárgyalások által érintett nyerstej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és |
| --- | --- | --- |

i.

az ilyen tárgyalások által érintett nyerstej mennyisége nem haladja meg a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és

| | ii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyerstejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és |
| --- | --- | --- |

ii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyerstejnek bármely adott tagállamban termelt mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és

| | iii. | az ilyen tárgyalások által érintett nyerstejnek bármely adott tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- | --- |

iii.

az ilyen tárgyalások által érintett nyerstejnek bármely adott tagállamba szállított mennyisége nem haladja meg az adott tagállam nemzeti termelésének 33 %-át;

| d) | feltéve hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken; |
| --- | --- |

d)

feltéve hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a mezőgazdasági termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken;

| e) | feltéve, hogy a nyerstejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet leadja; valamint |
| --- | --- |

e)

feltéve, hogy a nyerstejre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában lefektetett feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a tejet leadja; valamint

| f) | feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti az ezen tárgyalások által érintett nyerstej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

f)

feltéve, hogy a termelői szervezet értesíti az ezen tárgyalások által érintett nyerstej mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.

(3)
     
  A termelői szervezet a (2) bekezdés c) pontja ii. és iii. alpontjában meghatározott feltételektől függetlenül tárgyalásokat folytathat az (1) bekezdés értelmében, ha az adott termelői szervezet esetében a tárgyalások által érintett – 500 000 tonnánál alacsonyabb teljes éves nyerstej-termeléssel rendelkező tagállamban termelt, vagy ilyen tagállamba szállított – nyerstej mennyisége nem haladja meg az adott tagállam teljes nemzeti termelésének 45 %-át.

(4)
     
  E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik.

(5)
     
  A (2) bekezdés c) pontja és a (3) bekezdés alkalmazásában a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módon a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyerstej mennyiségét.

(6)
     
  A (2) bekezdés c) pontjától és a (3) bekezdéstől eltérve – még akkor is, ha nem valósul meg az ezekben megállapított küszöbértékek túllépése – az e bekezdés második albekezdésében említett nemzeti versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy, hogy a termelői szervezetnek adott tárgyalást vagy újból meg kell nyitnia, vagy arra egyáltalán nem kerülhet sor, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek súlyosan hátrányos helyzetbe a területén.

Az első albekezdésben említett határozatot egynél több tagállamot érintő tárgyalások kapcsán a Bizottság a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktus révén hozza meg. Más esetekben e határozatot annak a tagállamnak a nemzeti versenyhatósága hozza meg, amelyhez a tárgyalások kötődnek.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.

(7)
     
  E cikk alkalmazásában:

| a) | „nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK tanácsi rendelet 5. cikkében említett hatóság; |
| --- | --- |

a)

„nemzeti versenyhatóság”: az 1/2003/EK tanácsi rendelet 5. cikkében említett hatóság;

| b) | „kkv”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás. |
| --- | --- |

b)

„kkv”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.

(8)
     
  Az a tagállam, ahol e cikknek megfelelően a tárgyalások folynak, értesíti a Bizottságot a (2) bekezdés f) pontja és az (6) bekezdés alkalmazásáról.

(9)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) és (3) bekezdésben említett tárgyalásokkal érintett nyerstej-mennyiségek kiszámítására vonatkozó kiegészítő szabályok megállapítására.

(10)
     
  A Bizottság végrehajtási jog aktusokat fogadhat el, melyekben meghatározza az e cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett értesítés alkalmazásához szükséges részletes szabályokat. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

Módosítás 245

Rendeletre irányuló javaslat

105 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 105b. cikk |
| | Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozása |
| | (1)
     
  A 106. és a 106a. cikk értelmében elismert termelői szervezet, a 108. cikk (1) bekezdése és a 108a. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezet, vagy az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozására. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályoknak meg kell felelniük a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, és előfeltételük az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a tejtermelők legalább kétharmada vagy az (1) bekezdésben említett sajt előállításához felhasznált nyerstej legalább kétharmadát képviselő képviselőik, és adott esetben az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen sajt termelésének legalább kétharmadát képviselő termelők legalább kétharmada között kell létrejönnie. |
| | (3)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt vonatkozásában a nyerstej e sajt termékleírásában szereplő származási földrajzi területének meg kell egyeznie az e sajt vonatkozásában az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területtel. |
| | (4)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályok: |
| | a) | csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

105b. cikk

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozása

(1)
     
  A 106. és a 106a. cikk értelmében elismert termelői szervezet, a 108. cikk (1) bekezdése és a 108a. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezet, vagy az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében említett csoportosulás kérelme alapján a tagállamok – korlátozott időtartamra – kötelező szabályokat állapíthatnak meg az 510/2006/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott sajt kínálatának szabályozására.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályoknak meg kell felelniük a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, és előfeltételük az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen lévő felek közötti előzetes megállapodás. E megállapodásnak a tejtermelők legalább kétharmada vagy az (1) bekezdésben említett sajt előállításához felhasznált nyerstej legalább kétharmadát képviselő képviselőik, és adott esetben az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területen előállított ilyen sajt termelésének legalább kétharmadát képviselő termelők legalább kétharmada között kell létrejönnie.

(3)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott sajt vonatkozásában a nyerstej e sajt termékleírásában szereplő származási földrajzi területének meg kell egyeznie az e sajt vonatkozásában az 510/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett földrajzi területtel.

(4)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályok:

a)

csak az érintett termék kínálatának szabályozására vonatkoznak, és céljuk e sajt kínálatának a kereslethez történő igazítása;

| b) | csak az érintett termékre érvényesek; |
| --- | --- |

b)

csak az érintett termékre érvényesek;

| c) | legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, amely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb három évre tehetők kötelezővé, amely időszak után az (1) bekezdésben említett új kérelem alapján megújíthatók;

| d) | nem okozhatnak kárt az (1) bekezdésben említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében; |
| --- | --- |

d)

nem okozhatnak kárt az (1) bekezdésben említett szabályok hatálya alá tartozó termékeken kívüli egyéb termékek kereskedelmében;

| e) | nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő piaci értékesítése utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

e)

nem vonatkoznak az érintett sajt első alkalommal történő piaci értékesítése utáni ügyletekre;

| f) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is; |
| --- | --- |

f)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését is;

| g) | nem tarthatják vissza az adott termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

g)

nem tarthatják vissza az adott termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| h) | nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket; |
| --- | --- |

h)

nem eredményezhetnek megkülönböztetést, nem állíthatnak akadályt a piacra újonnan belépők elé, illetve nem érinthetik hátrányosan a kistermelőket;

| i) | hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

i)

hozzájárulnak az érintett termék minőségének fenntartásához és/vagy fejlesztéséhez;

| j) | a 105a. cikk sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

j)

a 105a. cikk sérelme nélkül alkalmazandók.

(5)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályokat közzé kell tenni az érintett tagállam valamely hivatalos kiadványában.

(6)
     
  A tagállamok ellenőrzéseket folytatnak a (4) bekezdésben megállapított feltételek teljesülésének biztosítása érdekében, és ha az illetékes nemzeti hatóságok úgy ítélik meg, hogy a feltételek nem teljesülnek, a tagállamok hatályon kívül helyezik az (1) bekezdésben említett szabályokat.

(7)
     
  A tagállamok azonnal értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett, általuk elfogadott szabályokról. A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat az ilyen szabályokról szóló értesítésekről.

(8)
     
  A Bizottság bármikor elfogadhat végrehajtási aktusokat egy tagállam arra való kötelezésére vonatkozóan, hogy helyezze hatályon kívül az általa az (1) bekezdésnek megfelelően megállapított szabályokat, amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e szabályok nem felelnek meg a (4) bekezdésben megállapított feltételeknek, a belső piac jelentős részén akadályozzák vagy torzítják a versenyt, vagy veszélyeztetik a szabad kereskedelmet vagy az EUMSZ 39. cikke célkitűzéseinek az elérését.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 246

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 106. cikk | 106. cikk |
| Termelői szervezetek | Termelői szervezetek |
| A tagállamok – kérelem alapján – elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek: | A tagállamok – kérelem alapján – elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek: |
| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

106. cikk

106. cikk

Termelői szervezetek

Termelői szervezetek

A tagállamok – kérelem alapján – elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

A tagállamok – kérelem alapján – elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak;

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok valamelyikében működő
  és az azokat ellenőrző mezőgazdasági
  termelőkből állnak; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt ágazatok valamelyikében működő
  és az azokat ellenőrző mezőgazdasági
  termelőkből állnak;

| b) | a termelők kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

a termelők kezdeményezésére jöttek létre;

| b) | a
  mezőgazdasági
  termelők kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

a
  mezőgazdasági
  termelők kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | meghatározott céllal működnek, amelyek legalább
  egyikének az alábbiakra kell vonatkoznia
  : |
| --- | --- |

c)

meghatározott céllal működnek, amelyek legalább
  egyikének az alábbiakra kell vonatkoznia
  :

| c) | meghatározott céllal működnek, amelyek
  az i., ii. vagy iii. pontban felsorolt célkitűzések
  legalább
  egyikét magukban foglalják, és amelyek az alábbi egyéb célkitűzések közül egyre vagy többre vonatkozhatnak
  : |
| --- | --- |

c)

meghatározott céllal működnek, amelyek
  az i., ii. vagy iii. pontban felsorolt célkitűzések
  legalább
  egyikét magukban foglalják, és amelyek az alábbi egyéb célkitűzések közül egyre vagy többre vonatkozhatnak
  :

| | i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében,

| | i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében,

| | ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala, |
| --- | --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala,

| | ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala
  , különösen közvetlen értékesítések révén
  , |
| --- | --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala
  , különösen közvetlen értékesítések révén
  ,

| | iii. | a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása, |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása,

| | iii. | a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása
  , különösen például a környezetvédelemmel vagy az állatjóléttel kapcsolatos beruházások költségeiért járó ellentételezés tekintetében, és a fogyasztók szempontjából elfogadható árak elősegítése
  , |
| --- | --- | --- |

iii.

a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása
  , különösen például a környezetvédelemmel vagy az állatjóléttel kapcsolatos beruházások költségeiért járó ellentételezés tekintetében, és a fogyasztók szempontjából elfogadható árak elősegítése
  ,

| | iv. | kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

iv.

kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban,

| | iv. | kutatások folytatása
  és kezdeményezések kidolgozása
  a fenntartható termelési módszerekkel
  , innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel
  és a piac alakulásával kapcsolatban, |
| --- | --- | --- |

iv.

kutatások folytatása
  és kezdeményezések kidolgozása
  a fenntartható termelési módszerekkel
  , innovatív gyakorlatokkal, a gazdasági versenyképességgel
  és a piac alakulásával kapcsolatban,

| | v. | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához, |
| --- | --- | --- |

v.

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához,

| | v. | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák
  , illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák
  használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához, |
| --- | --- | --- |

v.

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák
  , illetve megfelelő állatjóléti gyakorlatok és technikák
  használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához,

| | va. | a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

va.

a termelési szabványok használatának előmozdítása és az ehhez biztosított technikai segítségnyújtás, a termékminőség javítása, valamint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel vagy nemzeti minőségigazoló címkével ellátott termékek fejlesztése,

| | vb. | a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szinten meghatározottaknál szigorúbb szabályok megállapítása, |
| --- | --- | --- |

vb.

a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szinten meghatározottaknál szigorúbb szabályok megállapítása,

| vi. | a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása,
  valamint |
| --- | --- |

vi.

a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása,
  valamint

| | vi. | a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása, |
| --- | --- | --- |

vi.

a melléktermékek és a hulladékok kezelése, különösen a víz, a talaj és a táj minőségvédelme tekintetében, valamint a biológiai sokféleség megőrzése vagy előmozdítása,

| vii. | hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás elleni fellépéshez; |
| --- | --- |

vii.

hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás elleni fellépéshez;

| | vii. | hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás elleni fellépéshez; |
| --- | --- | --- |

vii.

hozzájárulás a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és az éghajlatváltozás elleni fellépéshez;

| | viia. | kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén, |
| --- | --- | --- |

viia.

kezdeményezések kidolgozása a promóció és a forgalmazás terén,

| | viib. | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [...]/EU rendelet 37. cikkében említett kölcsönös kockázatviselési alapok kezelése; |
| --- | --- | --- |

viib.

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló [...]/EU rendelet 37. cikkében említett kölcsönös kockázatviselési alapok kezelése;

| | viic. | válságmegelőzési és -kezelési eszközök alkalmazása, különösen magántárolás, feldolgozás, promóció, akciós értékesítések és végső megoldásként a piacról történő árukivonások útján; |
| --- | --- | --- |

viic.

válságmegelőzési és -kezelési eszközök alkalmazása, különösen magántárolás, feldolgozás, promóció, akciós értékesítések és végső megoldásként a piacról történő árukivonások útján;

| | viid. | a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek használatához; |
| --- | --- | --- |

viid.

a szükséges technikai segítségnyújtás biztosítása a határidős piacok és a biztosítási rendszerek használatához;

| | viie. | inputanyag-szállítási szerződésekre vonatkozóan saját nevükben, vagy adott esetben a tagjaik nevében tárgyalások folytatása az upstream ágazatok szereplőivel; |
| --- | --- | --- |

viie.

inputanyag-szállítási szerződésekre vonatkozóan saját nevükben, vagy adott esetben a tagjaik nevében tárgyalások folytatása az upstream ágazatok szereplőivel;

| | viif. | mezőgazdaságitermék- és élelmiszer-szállítási szerződésekre vonatkozóan saját nevükben, vagy adott esetben a tagjaik nevében tárgyalások folytatása a downstream ágazatok szereplőivel, |
| --- | --- | --- |

viif.

mezőgazdaságitermék- és élelmiszer-szállítási szerződésekre vonatkozóan saját nevükben, vagy adott esetben a tagjaik nevében tárgyalások folytatása a downstream ágazatok szereplőivel,

| d) | egy adott piacon nincsenek gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi. |
| --- | --- |

d)

egy adott piacon nincsenek gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.

| da) | a Szerződés I. mellékletében említett, az ex 22.08 KN-kód által kizárt termékeket forgalmaznak, feltéve hogy a nem az I. melléklet hatálya alá tartozó, eladott termékek aránya nem haladja meg a teljes forgalmazott mennyiség 49 %-át, és ez nem vezet a hivatalos termelői szervezeti státusz elvesztéséhez az elismert mezőgazdasági ágazatban. |
| --- | --- |

da)

a Szerződés I. mellékletében említett, az ex 22.08 KN-kód által kizárt termékeket forgalmaznak, feltéve hogy a nem az I. melléklet hatálya alá tartozó, eladott termékek aránya nem haladja meg a teljes forgalmazott mennyiség 49 %-át, és ez nem vezet a hivatalos termelői szervezeti státusz elvesztéséhez az elismert mezőgazdasági ágazatban.

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

106a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 106a. cikk |
| | A termelői szervezetek alapszabálya |
| | (1)
     
  A termelői szervezet alapszabálya megköveteli a termelő tagoktól különösen a következőket: |
| | a) | a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

106a. cikk

A termelői szervezetek alapszabálya

(1)
     
  A termelői szervezet alapszabálya megköveteli a termelő tagoktól különösen a következőket:

a)

a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;

| b) | a gazdaság egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás, azon esetleges eltérés sérelme nélkül, amelyet az érintett tagállam kellően indokolt esetben engedélyez, amennyiben a társult mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el; |
| --- | --- |

b)

a gazdaság egy adott terméke tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás, azon esetleges eltérés sérelme nélkül, amelyet az érintett tagállam kellően indokolt esetben engedélyez, amennyiben a társult mezőgazdasági termelők két különálló termelői egysége különböző földrajzi területen helyezkedik el;

| c) | a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen eladásokat illetően; |
| --- | --- |

c)

a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt adatok biztosítása, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen eladásokat illetően;

(2)
     
  A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakat is előírja:

| a) | az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;

| b) | a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulásnak a tagokra történő kiszabása;

| c) | olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

c)

olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;

| d) | az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók; |
| --- | --- |

d)

az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;

| e) | az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél; |
| --- | --- |

e)

az új tagok belépésére vonatkozó szabályok, különös tekintettel a minimális tagsági időtartamra, amely nem lehet kevesebb egy évnél;

| f) | a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok. |
| --- | --- |

f)

a szervezet működéséhez szükséges könyvelési és költségvetési szabályok.

(3)
     
  A termelői szervezeteket úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben saját hatáskörükön belül, függetlenül attól, hogy az érintett termékek feletti tulajdonjog átkerült-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem.

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

106 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 106b. cikk |
| | A termelői szervezetek elismerése |
| | (1)
     
  A tagállamok termelői szervezetnek ismernek el minden olyan, elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket: |
| | a) | megfelel a 106. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

106b. cikk

A termelői szervezetek elismerése

(1)
     
  A tagállamok termelői szervezetnek ismernek el minden olyan, elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

a)

megfelel a 106. cikk első bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott követelményeknek;

| b) | a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel; |
| --- | --- |

b)

a működési területén rendelkezik egy, az érintett tagállam által meghatározandó minimális taglétszámmal és/vagy minimális forgalmazható termelési mennyiséggel;

| c) | elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésre bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és a kínálat koncentrációja tekintetében; |
| --- | --- |

c)

elegendő bizonyítékot szolgáltat arra vonatkozóan, hogy megfelelően végzi tevékenységét, mind a ráfordított idő, mind a hatékonyság, mind pedig a ténylegesen a tagok rendelkezésre bocsátott emberi, anyagi és technikai segítségnyújtási eszközök és a kínálat koncentrációja tekintetében;

| d) | alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával. |
| --- | --- |

d)

alapszabálya összhangban áll e bekezdés a), b) és c) pontjával.

(2)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő termelői szervezeteket a 106. cikk alapján elismert termelői szervezeteknek tekintik.

(3)
     
  Azok a termelői szervezetek, amelyeket 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján ismertek el, és amelyek nem felelnek meg az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, 2015. január 1-jéig a nemzeti jog szerint folytathatják tevékenységüket.

(4)
     
  A tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található, |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található,

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben található feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert termelői szervezetek megfelelnek-e az e fejezetben található feltételeknek;

| c) | az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk megállapított megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és társulásaikra, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést; |
| --- | --- |

c)

az e fejezetben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk megállapított megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre és társulásaikra, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést;

| d) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

d)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

106 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 106c. cikk |
| | Kiszervezés |
| | A tagállamok engedélyezhetik, hogy elismert termelői szervezetek vagy elismert termelői szervezetek társulásai – többek között leányvállalatokhoz – szervezhessék ki a termeléstől eltérő tevékenységeiket, feltéve hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatnak az érintett tagállam részére arra vonatkozóan, hogy ez a kiszervezés az érintett termelői szervezet vagy a termelői szervezetek érintett társulása célkitűzései megvalósításának megfelelő módját képezi, valamint hogy a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása továbbra is felelős a kiszervezett tevékenység elvégzésének biztosításáért, az igazgatás általános ellenőrzéséért és tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi szerződés felügyeletéért. A szervezetnek vagy társulásnak meg kell őriznie azt a hatáskörét, hogy kötelező érvényű utasításokat adhasson megbízottjának a rábízott tevékenységgel kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

106c. cikk

Kiszervezés

A tagállamok engedélyezhetik, hogy elismert termelői szervezetek vagy elismert termelői szervezetek társulásai – többek között leányvállalatokhoz – szervezhessék ki a termeléstől eltérő tevékenységeiket, feltéve hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatnak az érintett tagállam részére arra vonatkozóan, hogy ez a kiszervezés az érintett termelői szervezet vagy a termelői szervezetek érintett társulása célkitűzései megvalósításának megfelelő módját képezi, valamint hogy a termelői szervezet vagy a termelői szervezetek társulása továbbra is felelős a kiszervezett tevékenység elvégzésének biztosításáért, az igazgatás általános ellenőrzéséért és tevékenység elvégzésére vonatkozó kereskedelmi szerződés felügyeletéért. A szervezetnek vagy társulásnak meg kell őriznie azt a hatáskörét, hogy kötelező érvényű utasításokat adhasson megbízottjának a rábízott tevékenységgel kapcsolatban.

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 107. cikk | 107. cikk |
| Termelői szervezetek társulásai | Termelői szervezetek társulásai |
| A tagállamok
  – kérelem alapján – elismerik
  a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  ágazatok valamelyikében
  működnek és elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jöttek létre. | A tagállamok
  elismerhetik
  a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  konkrét ágazatokban
  működnek és elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jöttek létre. |
| A termelői szervezetek társulásai – a 114. cikk alapján elfogadott szabályok szerint – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik. | A termelői szervezetek társulásai – a 114. cikk alapján elfogadott szabályok szerint – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

107. cikk

107. cikk

Termelői szervezetek társulásai

Termelői szervezetek társulásai

A tagállamok
  – kérelem alapján – elismerik
  a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  ágazatok valamelyikében
  működnek és elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jöttek létre.

A tagállamok
  elismerhetik
  a termelői szervezetek azon társulásait, amelyek az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt
  konkrét ágazatokban
  működnek és elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jöttek létre.

A termelői szervezetek társulásai – a 114. cikk alapján elfogadott szabályok szerint – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik.

A termelői szervezetek társulásai – a 114. cikk alapján elfogadott szabályok szerint – a termelői szervezetek bármely tevékenységét végezhetik, illetve szerepét betölthetik.

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

108 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 108. cikk | 108. cikk |
| Szakmaközi szervezetek | Szakmaközi szervezetek |
| (1)   A tagállamok
  – kérelem alapján –
  az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamennyi ágazatban
  elismerik
  azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek: | (1)   A tagállamok az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamennyi ágazatban
  elismerhetik
  azokat a szakmaközi szervezeteket,
  amelyek hivatalosan kérték elismerésüket, és
  amelyek: |
| a) | egy vagy több ágazat termékeinek előállításához, forgalmazásához és/vagy feldolgozásához
  kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

108. cikk

108. cikk

Szakmaközi szervezetek

Szakmaközi szervezetek

(1)   A tagállamok
  – kérelem alapján –
  az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamennyi ágazatban
  elismerik
  azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:

(1)   A tagállamok az 1. cikk (2) bekezdésében felsorolt valamennyi ágazatban
  elismerhetik
  azokat a szakmaközi szervezeteket,
  amelyek hivatalosan kérték elismerésüket, és
  amelyek:

a)

egy vagy több ágazat termékeinek előállításához, forgalmazásához és/vagy feldolgozásához
  kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;

| a) | az előállításhoz és az ellátási lánc alábbi szakaszainak legalább egyikéhez
  kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak
  : egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást
  ; |
| --- | --- |

a)

az előállításhoz és az ellátási lánc alábbi szakaszainak legalább egyikéhez
  kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak
  : egy vagy több ágazat termékeinek előállítása vagy kereskedelme, beleértve a forgalmazást
  ;

| b) | az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| b) | az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az őket alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| ba) | olyan termékekkel vagy termékcsoportokkal foglalkoznak, amelyekkel korábban elismert szakmaközi szervezet nem foglalkozik; |
| --- | --- |

ba)

olyan termékekkel vagy termékcsoportokkal foglalkoznak, amelyekkel korábban elismert szakmaközi szervezet nem foglalkozik;

| c) | meghatározott céllal működnek, amelyek
  legalább
  egyike az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

meghatározott céllal működnek, amelyek
  legalább
  egyike az alábbiakra vonatkozhat:

| c) | tagjaik és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve,
  meghatározott céllal működnek, amelyek egyike
  többek között
  az alábbiakra vonatkozhat: |
| --- | --- |

c)

tagjaik és a fogyasztók érdekeit figyelembe véve,
  meghatározott céllal működnek, amelyek egyike
  többek között
  az alábbiakra vonatkozhat:

| | i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött szerződések tekintetében az árakra, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, valamint nemzeti szintű piaci fejlemények elemzése révén, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött szerződések tekintetében az árakra, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, valamint nemzeti szintű piaci fejlemények elemzése révén,

| | i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött szerződések tekintetében
  a termelési költségekre,
  az árakra
  – adott esetben az árakra vonatkozó mutatókkal kiegészítve –
  , a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti
  vagy nemzetközi
  szintű piaci fejlemények elemzése révén, |
| --- | --- | --- |

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között a már megkötött szerződések tekintetében
  a termelési költségekre,
  az árakra
  – adott esetben az árakra vonatkozó mutatókkal kiegészítve –
  , a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele és a potenciális jövőbeli regionális, nemzeti
  vagy nemzetközi
  szintű piaci fejlemények elemzése révén,

| | ia. | a termelési potenciál előzetes megismerésének, valamint a piaci ármegállapításnak a megkönnyítése, |
| --- | --- | --- |

ia.

a termelési potenciál előzetes megismerésének, valamint a piaci ármegállapításnak a megkönnyítése,

| ii. | a termékek forgalomba hozatalának jobb koordinációja, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén, |
| --- | --- |

ii.

a termékek forgalomba hozatalának jobb koordinációja, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén,

| | ii. | a termékek forgalomba hozatalának jobb koordinációja, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén, |
| --- | --- | --- |

ii.

a termékek forgalomba hozatalának jobb koordinációja, különösen piackutatás és piaci tanulmányok révén,

| | iia. | a potenciális exportpiacok felkutatása, |
| --- | --- | --- |

iia.

a potenciális exportpiacok felkutatása,

| iii. | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása, |
| --- | --- |

iii.

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása,

| | iii. | a 104a. cikk és a 113a. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül
  az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása
  a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának szükségességét, és elkerülve a piac torzulásait
  , |
| --- | --- | --- |

iii.

a 104a. cikk és a 113a. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül
  az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása
  a mezőgazdasági termékek felvásárlók számára történő eladása és/vagy feldolgozott termékek nagy- és kiskereskedők számára történő szállítása tekintetében, figyelembe véve a tisztességes versenyfeltételek kialakításának szükségességét, és elkerülve a piac torzulásait
  ,

| iv. | a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása, |
| --- | --- |

iv.

a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása,

| | iv. | a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása,
  többek között az értékesítési piacok szintjén és a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása
  , |
| --- | --- | --- |

iv.

a termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása,
  többek között az értékesítési piacok szintjén és a gazdasági versenyképesség és az innováció megerősítésére irányuló kezdeményezések kidolgozása
  ,

| v. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre, |
| --- | --- |

v.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre,

| | v. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés
  innovatívabbá,
  ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására
  , és adott esetben feldolgozására és/vagy értékesítésére
  irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre, |
| --- | --- | --- |

v.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés
  innovatívabbá,
  ésszerűbbé és hatékonyabbá váljon, illetve a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak jobban megfelelő termékek előállítására
  , és adott esetben feldolgozására és/vagy értékesítésére
  irányuljon, különös tekintettel a termékminőségre, és ezen belül is az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek sajátosságainak megőrzésére, valamint a környezetvédelemre,

| vi. | az állatgyógyászati készítmények, növényvédő szerek
  és egyéb adalékok
  használatának
  csökkentését célzó lehetőségek felkutatása
  , a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása, |
| --- | --- |

vi.

az állatgyógyászati készítmények, növényvédő szerek
  és egyéb adalékok
  használatának
  csökkentését célzó lehetőségek felkutatása
  , a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása,

| | vi. | az állat-egészségügyi készítmények
  és
  növényvédő szerek használatának
  csökkentése, az egyéb adalékok jobb kezelése, a termékek minőségének,
  valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása
  , az élelmiszerek egészségügyi biztonságának – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – növelése, valamint az állatok egészségnek és jóllétének javítása
  , |
| --- | --- | --- |

vi.

az állat-egészségügyi készítmények
  és
  növényvédő szerek használatának
  csökkentése, az egyéb adalékok jobb kezelése, a termékek minőségének,
  valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása
  , az élelmiszerek egészségügyi biztonságának – elsősorban a termékek nyomon követhetősége révén történő – növelése, valamint az állatok egészségnek és jóllétének javítása
  ,

| vii. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés
  és
  a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható, |
| --- | --- |

vii.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés
  és
  a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható,

| | vii. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés é
  s adott esetben a feldolgozás és/vagy
  a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható, |
| --- | --- | --- |

vii.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés é
  s adott esetben a feldolgozás és/vagy
  a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható,

| | viia. | minőségi minimumkövetelmények, valamint a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása, |
| --- | --- | --- |

viia.

minőségi minimumkövetelmények, valamint a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása,

| viii. | az ökológiai
  termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés
  , valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása, |
| --- | --- |

viii.

az ökológiai
  termelésben rejlő lehetőségek kiaknázása, az ilyen típusú termelés
  , valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása,

| | viii. | az ökológiai
  termelés
  , valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme,
  oltalma
  és előmozdítása
  érdekében bármilyen tevékenység végzése
  , |
| --- | --- | --- |

viii.

az ökológiai
  termelés
  , valamint az eredetmegjelölések, minőségi védjegyek és földrajzi árujelzők védelme,
  oltalma
  és előmozdítása
  érdekében bármilyen tevékenység végzése
  ,

| ix. | kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén, |
| --- | --- |

ix.

kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén,

| | ix. | kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén, |
| --- | --- | --- |

ix.

kutatások ösztönzése és folytatása az integrált termesztés, a fenntartható termelés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek terén,

| x. | egészséges
  fogyasztási minták előmozdítása,
  és
  a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás, |
| --- | --- |

x.

egészséges
  fogyasztási minták előmozdítása,
  és
  a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás,

| | x. | mértéktartó és felelősségteljes
  fogyasztási minták előmozdítása
  a belső piacon, és/vagy
  a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás, |
| --- | --- | --- |

x.

mértéktartó és felelősségteljes
  fogyasztási minták előmozdítása
  a belső piacon, és/vagy
  a veszélyes fogyasztási mintákhoz kapcsolódó ártalmakról szóló tájékoztatás,

| | xa. | a fogyasztás előmozdítása és/vagy a belső és külső piacokon a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása, |
| --- | --- | --- |

xa.

a fogyasztás előmozdítása és/vagy a belső és külső piacokon a termékekkel kapcsolatos információk nyújtása,

| xi. | promóciós tevékenységek végrehajtása, mindenekelőtt harmadik országokban. |
| --- | --- |

xi.

promóciós tevékenységek végrehajtása, mindenekelőtt harmadik országokban.

| xia. | a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek előállításához, és adott esetben feldolgozásához és/vagy értékesítéséhez és/vagy elosztásához kapcsolódó egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi kockázatok és eshetőségek megelőzésére és kezelésére irányuló kollektív eljárások bevezetése; |
| --- | --- |

xia.

a mezőgazdasági és élelmiszer-ipari termékek előállításához, és adott esetben feldolgozásához és/vagy értékesítéséhez és/vagy elosztásához kapcsolódó egészségügyi, növény-egészségügyi és környezetvédelmi kockázatok és eshetőségek megelőzésére és kezelésére irányuló kollektív eljárások bevezetése;

| xib. | a melléktermékek kezeléséhez, valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

xib.

a melléktermékek kezeléséhez, valamint a hulladék csökkentéséhez és kezeléséhez való hozzájárulás.

(2)   Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában, valamint a dohányágazatban működő szakmaközi szervezetek esetében az (1) bekezdés c) pontja szerinti meghatározott célok között a következők közül legalább az egyik is szerepelhet:

(2)   Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában, valamint a dohányágazatban működő szakmaközi szervezetek esetében az (1) bekezdés c) pontja szerinti meghatározott célok között a következők közül legalább az egyik is szerepelhet:

| a) | a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása; |
| --- | --- |

a)

a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása;

| a) | a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása; |
| --- | --- |

a)

a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása;

| b) | a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása; |
| --- | --- |

b)

a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása;

| b) | a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása; |
| --- | --- |

b)

a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása;

| c) | a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése. |
| --- | --- |

c)

a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése.

| c) | a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése. |
| --- | --- |

c)

a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése.

Módosítás 252

Rendeletre irányuló javaslat

108a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 108a. cikk |
| | A szakmaközi szervezetek elismerése |
| | (1)
     
  A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a termelői szervezeteket, amelyek: |
| | a) | megfelelnek a 108. cikkben meghatározott követelményeknek, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

108a. cikk

A szakmaközi szervezetek elismerése

(1)
     
  A tagállamok – kérelem alapján – elismerhetik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

a)

megfelelnek a 108. cikkben meghatározott követelményeknek,

| b) | az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket, |
| --- | --- |

b)

az érintett terület egy vagy több régiójában folytatják tevékenységeiket,

| c) | a 108. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik, |
| --- | --- |

c)

a 108. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik,

| d) | a 108. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó és/vagy kereskedelmi tevékenységet. |
| --- | --- |

d)

a 108. cikk (2) bekezdésében meghatározott esetek kivételével saját maguk nem végeznek termelő-, feldolgozó és/vagy kereskedelmi tevékenységet.

(2)
     
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján elismert és az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek megfelelő szakmaközi szervezeteket a 108. cikk alapján elismert szakmaközi szervezeteknek kell tekinteni.

(3)
     
  Azok a szakmaközi szervezetek, amelyeket 2014. január 1-jét megelőzően, a nemzeti jog alapján ismertek el, és amelyek nem felelnek meg az e cikk (1) bekezdésében megállapított feltételeknek, 2015. január 1-jéig a nemzeti jog szerint folytathatják tevékenységüket.

(4)
     
  Amikor valamely szakmaközi szervezetet az (1) és/vagy a (2) bekezdésnek megfelelően elismerik, a tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről, a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található, |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számított négy hónapon belül határoznak a szervezet elismeréséről, a kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található,

| b) | általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek, |
| --- | --- |

b)

általuk meghatározott időközönként ellenőrzik, hogy az elismert szakmaközi szervezetek megfelelnek-e az elismerésükre vonatkozó feltételeknek,

| c) | az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést, |
| --- | --- |

c)

az e rendeletben előírt intézkedések be nem tartása vagy a végrehajtás során fellépő szabálytalanságok esetén az általuk meghatározott megfelelő szankciókat alkalmazzák az érintett szervezetekre, és adott esetben eldöntik, hogy vissza kell-e vonni az elismerést,

| d) | visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek, |
| --- | --- |

d)

visszavonják az elismerést, amennyiben az elismerés tekintetében az e cikkben meghatározott feltételek és követelmények már nem teljesülnek,

| e) | minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról. |
| --- | --- |

e)

minden évben legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári évben hozott, elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó valamennyi határozatukról.

Módosítás 253

Rendeletre irányuló javaslat

109 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 109.
   
  cikk | törölve |
| A piaci szereplők szervezetei | |
| E rendelet alkalmazásában az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplői szervezetek magukban foglalják az elismert termelői szervezeteket, az elismert szakmaközi szervezeteket vagy egyéb piaci szereplők elismert szervezeteit, vagy ezek bármelyikének társulásait. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

109.
   
  cikk

törölve

A piaci szereplők szervezetei

E rendelet alkalmazásában az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplői szervezetek magukban foglalják az elismert termelői szervezeteket, az elismert szakmaközi szervezeteket vagy egyéb piaci szereplők elismert szervezeteit, vagy ezek bármelyikének társulásait.

Módosítás 254

Rendeletre irányuló javaslat

109 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 109a. cikk |
| | A csoportosulások szerepe |
| | (1)
     
  A mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló XXXXXXX/EK rendelet értelmében oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek piaca működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok – különösen a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló XXXXXXX/EK rendelet 42. cikkében említett csoportosulások által hozott végrehajtási határozatok útján – forgalmazási szabályokat állapíthatnak meg a kínálat szabályozására. |
| | (2)
     
  E szabályoknak az elérni kívánt célkitűzéssel arányosnak kell lenniük, valamint: |
| | a) | csak a kínálat szabályozására terjedhetnek ki, és a termék kínálatának a kereslettel való összehangolását kell célozniuk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

109a. cikk

A csoportosulások szerepe

(1)
     
  A mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló XXXXXXX/EK rendelet értelmében oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek piaca működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok – különösen a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló XXXXXXX/EK rendelet 42. cikkében említett csoportosulások által hozott végrehajtási határozatok útján – forgalmazási szabályokat állapíthatnak meg a kínálat szabályozására.

(2)
     
  E szabályoknak az elérni kívánt célkitűzéssel arányosnak kell lenniük, valamint:

a)

csak a kínálat szabályozására terjedhetnek ki, és a termék kínálatának a kereslettel való összehangolását kell célozniuk;

| b) | ötéves (megújítható) forgalmazási időszaknál nem tarthat tovább; |
| --- | --- |

b)

ötéves (megújítható) forgalmazási időszaknál nem tarthat tovább;

| c) | nem vonatkoznak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

c)

nem vonatkoznak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

| d) | nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás általi rögzítését is; |
| --- | --- |

d)

nem tesznek lehetővé árrögzítést, ideértve az árak tájékoztató vagy ajánlás általi rögzítését is;

| e) | nem tarthatják vissza az adott termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

e)

nem tarthatják vissza az adott termék egyébként rendelkezésre álló mennyiségének túlságosan nagy részét;

| f) | nem akadályozhatják meg a piaci szereplőket az adott termék előállításának elkezdésében. |
| --- | --- |

f)

nem akadályozhatják meg a piaci szereplőket az adott termék előállításának elkezdésében.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam teljes terjedelmükben közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.

(4)
     
  A tagállamok által az n. évben e cikk értelmében hozott határozatokról és intézkedésekről az n+1. év március 1-jéig tájékoztatni kell a Bizottságot.

(5)
     
  A Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy vonja vissza határozatát, ha úgy találja, hogy az adott határozat kizárja a versenyt a belső piac jelentős részén, veszélyezteti az áruk szabad mozgását, vagy ellentétes a Szerződés 39. cikkében kitűzött célokkal.

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 110. cikk | 110. cikk |
| A szabályok kiterjesztése | A szabályok kiterjesztése |
| (1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy több gazdasági térségében működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat. | (1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy több gazdasági térségében működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat. |
| (2)   A „gazdasági térség” olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak. | (2)   A „gazdasági térség” olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak. |
| (3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben: | (3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben: |
| a) | az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

110. cikk

110. cikk

A szabályok kiterjesztése

A szabályok kiterjesztése

(1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy több gazdasági térségében működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.

(1)   Abban az esetben, ha egy tagállam adott gazdasági térségében vagy több gazdasági térségében működő, elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó gazdasági térségben vagy térségekben működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.

(2)   A „gazdasági térség” olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak.

(2)   A „gazdasági térség” olyan határos vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak.

(3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben:

(3)   Egy szervezet vagy társulás akkor minősül reprezentatívnak, ha az adott tagállam érintett gazdasági térségében vagy térségeiben:

a)

az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi:

| a) | az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi: |
| --- | --- |

a)

az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának alábbi részét lefedi:

| | i. | a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve |
| --- | --- | --- |

i.

a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve

| | i. | a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve |
| --- | --- | --- |

i.

a gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek esetében a 60 %-ot, illetve

| | ii. | más esetekben legalább kétharmadot; és |
| --- | --- | --- |

ii.

más esetekben legalább kétharmadot; és

| | ii. | más esetekben legalább kétharmadot; és |
| --- | --- | --- |

ii.

más esetekben legalább kétharmadot; és

| b) | a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik. |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik.

| b) | a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik
  , és |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetek esetében az érintett termelők legalább 50 %-a a termelői szervezetek tagjai közé tartozik
  , és

| ba) | szakmaközi szervezet esetén a 108. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik, a tagállam által rögzített feltételek mellett. |
| --- | --- |

ba)

szakmaközi szervezet esetén a 108. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett gazdasági tevékenységek jelentős részét végzik, a tagállam által rögzített feltételek mellett.

Amennyiben a szervezet vagy a társulás szabályainak az egyéb gazdasági szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több gazdasági térséget érint, a szervezetnek vagy társulásnak az összes általa összefogott ágazatban, és az érintett gazdasági térségek mindegyikében igazolnia kell a reprezentativitás első albekezdésben meghatározott minimális szintjét.

Amennyiben a szervezet vagy a társulás szabályainak az egyéb gazdasági szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több gazdasági térséget érint, a szervezetnek vagy társulásnak az összes általa összefogott ágazatban, és az érintett gazdasági térségek mindegyikében igazolnia kell a reprezentativitás első albekezdésben meghatározott minimális szintjét.

(4)   Azon
  szabályoknak
  , amelyek kiterjesztése az (1) bekezdés szerint kérhető az egyéb piaci szereplőkre
  , az alábbi célok egyikére kell irányulniuk
  :

(4)   Azon
  szabályok
  , amelyek kiterjesztése az (1) bekezdés szerint kérhető az egyéb piaci szereplőkre
  , a 106. cikk c) pontjában és a 108. cikk (1) bekezdésének c) pontjában megállapított célkitűzéseknek megfelelő valamely tevékenységre vonatkoznak
  .

| a) | a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel; |
| --- | --- |

a)

a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel;

| b) | a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok; |
| --- | --- |

b)

a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok;

| c) | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása; |
| --- | --- |

c)

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;

| d) | forgalmazási szabályok; |
| --- | --- |

d)

forgalmazási szabályok;

| e) | környezetvédelmi szabályok; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelmi szabályok;

| f) | a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

f)

a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések;

| g) | az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelmét szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

g)

az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelmét szolgáló intézkedések;

| h) | a termékek értékének különösen a közegészségügyet nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások; |
| --- | --- |

h)

a termékek értékének különösen a közegészségügyet nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások;

| i) | a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok; |
| --- | --- |

i)

a termékek minőségének javítását célzó tanulmányok;

| j) | kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állatgyógyászati készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj és a környezet védelmét; |
| --- | --- |

j)

kutatás, különösen az olyan művelési módszerek területén, amelyek lehetővé teszik a növényvédő szerek és az állatgyógyászati készítmények használatának csökkentését, és biztosítják a talaj és a környezet védelmét;

| k) | a minőségi minimumkövetelmények, valamint a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása; |
| --- | --- |

k)

a minőségi minimumkövetelmények, valamint a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása;

| l) | minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése. |
| --- | --- |

l)

minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése.

A szóban forgó szabályok nem okozhatnak kárt más piaci szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban, nem eredményezhetik a 145. cikk (4) bekezdésében felsorolt hatásokat, és nem lehetnek egyéb módon összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós és nemzeti szabályokkal.

A szóban forgó szabályok nem okozhatnak kárt más piaci szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban, nem eredményezhetik a 145. cikk (4) bekezdésében felsorolt hatásokat, és nem lehetnek egyéb módon összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós és nemzeti szabályokkal.

(4a)
     
  Abban az esetben, ha van olyan szakmaközi szervezet, amelyet egy vagy több termék vonatkozásban is elismertek, a tagállamok nem terjeszthetik ki a szóban forgó szakmaközi szervezet hatálya alá tartozó termelői szervezetek döntéseit és gyakorlatait.

(4b)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályok kiterjesztését teljes terjedelmében a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.

(4c)
     
  A tagállamok évente, legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az e cikkel összhangban meghozott valamennyi döntésről.

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 111. cikk | 111. cikk |
| A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás | A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás |
| Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 110. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a
  személyeknek
  az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam úgy határozhat, hogy azoknak az
  egyéneknek
  vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének
  következtében közvetlenül felmerülő költségek
  fedezésére szolgál. | Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 110. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a
  gazdasági szereplőknek
  az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam
  az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően
  úgy határozhat, hogy azoknak az
  egyes gazdasági szereplőknek
  vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének
  költségei
  fedezésére szolgál. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

111. cikk

111. cikk

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás

Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 110. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a
  személyeknek
  az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam úgy határozhat, hogy azoknak az
  egyéneknek
  vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének
  következtében közvetlenül felmerülő költségek
  fedezésére szolgál.

Abban az esetben, amikor egy elismert termelői szervezet, termelői szervezetek elismert társulása vagy elismert szakmaközi szervezet szabályai a 110. cikk értelmében kiterjesztésre kerülnek, és amennyiben az említett szabályok által érintett tevékenységek azoknak a
  gazdasági szereplőknek
  az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékekkel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam
  az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően
  úgy határozhat, hogy azoknak az
  egyes gazdasági szereplőknek
  vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének
  költségei
  fedezésére szolgál.

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

112 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 112. cikk | 112. cikk |
| A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedések | A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedések |
| A 106–108. cikkben említett szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazatában
  az alábbi célokra irányuló intézkedések tekintetében: | A 106–108. cikkben említett szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott ágazatokban
  az alábbi célokra irányuló intézkedések tekintetében: |
| a) | a minőség javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

112. cikk

112. cikk

A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedések

A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedések

A 106–108. cikkben említett szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazatában
  az alábbi célokra irányuló intézkedések tekintetében:

A 106–108. cikkben említett szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott ágazatokban
  az alábbi célokra irányuló intézkedések tekintetében:

a)

a minőség javítása;

| a) | a minőség javítása; |
| --- | --- |

a)

a minőség javítása;

| b) | a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítése; |
| --- | --- |

b)

a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítése;

| b) | a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítése; |
| --- | --- |

b)

a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítése;

| c) | a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; |
| --- | --- |

c)

a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése;

| c) | a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése; |
| --- | --- |

c)

a piaci ártendenciák feljegyzésének megkönnyítése;

| d) | az alkalmazott termelőeszközökre alapozott rövid és hosszú távú előrejelzések készítésének lehetővé tétele. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott termelőeszközökre alapozott rövid és hosszú távú előrejelzések készítésének lehetővé tétele.

| d) | az alkalmazott termelőeszközökre alapozott rövid és hosszú távú előrejelzések készítésének lehetővé tétele. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott termelőeszközökre alapozott rövid és hosszú távú előrejelzések készítésének lehetővé tétele.

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

113 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 113. cikk | 113. cikk |
| A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok | A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok |
| (1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 108. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén. | (1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 108. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén. |
| E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint: | E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint: |
| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

113. cikk

113. cikk

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

(1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 108. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.

(1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – működésének javítása és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 108. cikk értelmében elismert szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, még az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését sem;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;

| d) | nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz.

| d) | nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz.

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett szabályokat a gazdasági szereplők tudomására kell hozni oly módon, hogy azokat az érintett tagállam teljes terjedelmükben közzéteszi valamely hivatalos kiadványában.

(1b)
     
  A tagállamok évente, legkésőbb március 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az e cikkel összhangban meghozott valamennyi döntésről.

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – III fejezet – 3 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 113a. cikk |
| | Szerződéses kapcsolatok |
| | (1)
     
  A tej és tejtermékek ágazatára vonatkozó 104a. és a 105a. cikk valamint a cukorágazatra vonatkozó 101. cikk sérelme nélkül, ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni a feleknek minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ágazatba tartozó mezőgazdasági termékeket szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlónak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek és/vagy ajánlatnak teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket. |
| | Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy vevőnek az érintett termékeket szállít, a tagállamnak arról is döntenie kell, ha az adott termékek szállítása egy vagy több közvetítőn keresztül történik, hogy az ilyen szerződés a szállítás mely szakaszaira vonatkozik. |
| | A második albekezdésben említett esetben a tagállam biztosítja, hogy az említett ágazatokban kötött szerződések teljesüljenek, és közvetítő mechanizmust hoznak létre az olyan esetekre, amelyekben nem lehet közös megegyezéssel ilyen szerződést megkötni, biztosítva ezáltal a szerződéses kapcsolatok méltányosságát. |
| | (2)
     
  A szerződést és/vagy a szerződésajánlatot: |
| | a) | a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

113a. cikk

Szerződéses kapcsolatok

(1)
     
  A tej és tejtermékek ágazatára vonatkozó 104a. és a 105a. cikk valamint a cukorágazatra vonatkozó 101. cikk sérelme nélkül, ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni a feleknek minden olyan esetben, amikor a területén belül egy mezőgazdasági termelő valamely feldolgozónak vagy forgalmazónak az e rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott ágazatba tartozó mezőgazdasági termékeket szállít, és/vagy ha úgy dönt, hogy az első felvásárlónak írásbeli ajánlatot kell tenniük a mezőgazdasági termékek termelő általi szállítására vonatkozó szerződésre, akkor e szerződésnek és/vagy ajánlatnak teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.

Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy vevőnek az érintett termékeket szállít, a tagállamnak arról is döntenie kell, ha az adott termékek szállítása egy vagy több közvetítőn keresztül történik, hogy az ilyen szerződés a szállítás mely szakaszaira vonatkozik.

A második albekezdésben említett esetben a tagállam biztosítja, hogy az említett ágazatokban kötött szerződések teljesüljenek, és közvetítő mechanizmust hoznak létre az olyan esetekre, amelyekben nem lehet közös megegyezéssel ilyen szerződést megkötni, biztosítva ezáltal a szerződéses kapcsolatok méltányosságát.

(2)
     
  A szerződést és/vagy a szerződésajánlatot:

a)

a szállítás megkezdése előtt kell elkészíteni;

| b) | írásban kell rögzíteni; és |
| --- | --- |

b)

írásban kell rögzíteni; és

| c) | tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket: |
| --- | --- |

c)

tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:

| | i. | a szállított tejért fizetendő árat, amely: |
| --- | --- | --- |

i.

a szállított tejért fizetendő árat, amely:

| | | — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| | | — | a szerződésben megállapított azon különböző tényezők összesítésével számítanak ki, amelyek között szerepelhetnek a piaci feltételek változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele, |
| --- | --- | --- | --- |

—

a szerződésben megállapított azon különböző tényezők összesítésével számítanak ki, amelyek között szerepelhetnek a piaci feltételek változását tükröző piaci mutatók, a szállított mennyiség és a szállított mezőgazdasági termékek minősége vagy összetétele,

| | ii. | a szállítható és/vagy szállítandó termékek mennyiségét és minőségét, valamint e szállítások ütemezését, |
| --- | --- | --- |

ii.

a szállítható és/vagy szállítandó termékek mennyiségét és minőségét, valamint e szállítások ütemezését,

| | iii. | a szerződés időtartamát, amely vagy meghatározott, vagy meghatározatlan, felmondási záradékkal, |
| --- | --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát, amely vagy meghatározott, vagy meghatározatlan, felmondási záradékkal,

| | iv. | a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket, |
| --- | --- | --- |

iv.

a kifizetési időszakokra és az eljárásokra vonatkozó részleteket,

| | v. | a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket, valamint |
| --- | --- | --- |

v.

a mezőgazdasági termékek átvételére vagy szállítására vonatkozó rendelkezéseket, valamint

| | vi. | a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat. |
| --- | --- | --- |

vi.

a vis maior esetén alkalmazandó szabályokat.

(3)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve nem kell szerződést és/vagy szerződésajánlatot készíteni akkor, ha a termelő az érintett termékeket olyan vevőnek szállítja, aki szövetkezetként működik, és ennek a termelő a tagja, amennyiben a szövetkezet alapszabálya vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályok és határozatok a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaznak.

(4)
     
  A termelők, begyűjtők, feldolgozók vagy forgalmazók által a mezőgazdasági termékek szállítására kötött szerződések valamennyi eleméről – köztük a (2) bekezdés c) pontjában említett elemekről – a felek szabadon tárgyalhatnak.

Az első albekezdés ellenére,

| i. | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az e cikk (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy |
| --- | --- |

i.

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek szállítására az e cikk (1) bekezdésnek megfelelően kötelezővé teszi írásbeli szerződés megkötését, megszabhatja azt a minimális időtartamot, amelyet kizárólag a mezőgazdasági termékek termelője és első felvásárlója közötti szerződés esetén kell alkalmazni. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését; és/vagy

| ii. | ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

ii.

ha valamely tagállam úgy dönt, hogy a mezőgazdasági termékek első felvásárlója köteles a mezőgazdasági termelőnek az (1) bekezdésnek megfelelően szerződésre irányuló írásbeli ajánlatot tenni, akkor úgy is rendelkezhet, hogy a szerződés vonatkozásában az ajánlat tartalmazza a nemzeti jogban az e célra rögzített minimális időtartamot. E minimális időtartamnak legalább hat hónapnak kell lennie, és nem akadályozhatja a belső piac megfelelő működését.

A második albekezdés nem érinti a termelő arra vonatkozó jogát, hogy visszautasítsa e minimális időtartamot, feltéve hogy azt írásban teszi. Ebben az esetben a felek szabadon tárgyalhatnak a szerződés valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is.

(5)
     
  Azon tagállamok, amelyek az e cikkben meghatározott lehetőségekkel élnek, értesítik a Bizottságot e lehetőségek alkalmazásának módjáról.

(6)
     
  A Bizottság az e cikk (2) bekezdése a) és b) pontjának, valamint (3) bekezdésének egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket meghatározó végrehajtási aktusokat, valamint a tagállamok által e cikknek megfelelően megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket fogadhat el.

Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

113 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 113b. cikk |
| | Szerződéses tárgyalások |
| | (1)
     
  Az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott ágazatok egyikéhez tartozó, a 106. cikk szerinti elismert termelői szervezet a tagjai közé tartozó termelők nevében, a közös termelésük egy részére vagy egészére vonatkozóan tárgyalhat a termelők által egy feldolgozónak, közvetítőnek vagy forgalmazónak szállítandó mezőgazdasági termékekre vonatkozó szállítási szerződésekről. |
| | (2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat: |
| | a) | függetlenül attól, hogy az érintett termékek feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

113b. cikk

Szerződéses tárgyalások

(1)
     
  Az e rendelet 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott ágazatok egyikéhez tartozó, a 106. cikk szerinti elismert termelői szervezet a tagjai közé tartozó termelők nevében, a közös termelésük egy részére vagy egészére vonatkozóan tárgyalhat a termelők által egy feldolgozónak, közvetítőnek vagy forgalmazónak szállítandó mezőgazdasági termékekre vonatkozó szállítási szerződésekről.

(2)
     
  A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalásokat:

a)

függetlenül attól, hogy az érintett termékek feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár egyforma-e a termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében, |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár egyforma-e a termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében,

| c) | feltéve hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken; |
| --- | --- |

c)

feltéve hogy az érintett mezőgazdasági termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésekre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben; a tagállamok azonban kellően indokolt esetben eltérhetnek ettől a feltételtől, amennyiben a termelők két különálló termelői egységgel rendelkeznek különböző földrajzi területeken;

| d) | feltéve hogy a szóban forgó termékekre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a termékeket leadja, valamint |
| --- | --- |

d)

feltéve hogy a szóban forgó termékekre nem vonatkozik egyéb, a mezőgazdasági termelő szövetkezeti tagságából származó olyan kötelezettség, hogy a szövetkezet alapszabályában meghatározott feltételeknek, vagy az abban megállapított, illetve abból eredő szabályoknak és határozatoknak megfelelően a termékeket leadja, valamint

| e) | amennyiben a termelői szervezet tájékoztatja a tárgyalások által érintett mezőgazdasági termékek mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a termelői szervezet tájékoztatja a tárgyalások által érintett mezőgazdasági termékek mennyiségéről azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.

(3)
     
  E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik.

(4)
     
  Az egynél több tagállamot érintő tárgyalások kapcsán a Bizottság hozza meg a tárgyalásokra vonatkozó határozatot a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésének alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási aktus révén. Más esetekben e határozatot annak a tagállamnak a nemzeti versenyhatósága hozza meg, amelyhez a tárgyalások kötődnek.

Az e bekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

114 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 114. cikk | 114. cikk |
| Átruházott hatáskörök | Átruházott hatáskörök |
| Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek,
  az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplőket tömörítő szervezetek
  és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal is fokozódjon a szóban forgó szervezetek által folytatott tevékenységek hatékonysága, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplőket tömörítő szervezetek vonatkozásában az alábbi kérdésekben: | Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal is fokozódjon a szóban forgó szervezetek által folytatott tevékenységek hatékonysága
  – szükségtelen terhek előírása nélkül –
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplőket tömörítő szervezetek vonatkozásában az alábbi kérdésekben: |
| | -a) | e rendelet első cikkének (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több ágazatban alkalmazandó sajátos szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

114. cikk

114. cikk

Átruházott hatáskörök

Átruházott hatáskörök

Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek,
  az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplőket tömörítő szervezetek
  és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal is fokozódjon a szóban forgó szervezetek által folytatott tevékenységek hatékonysága, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplőket tömörítő szervezetek vonatkozásában az alábbi kérdésekben:

Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal is fokozódjon a szóban forgó szervezetek által folytatott tevékenységek hatékonysága
  – szükségtelen terhek előírása nélkül –
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a szakmaközi szervezetek és a piaci szereplőket tömörítő szervezetek vonatkozásában az alábbi kérdésekben:

-a)

e rendelet első cikkének (2) bekezdésében meghatározott egy vagy több ágazatban alkalmazandó sajátos szabályok;

| a) | az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  ezen belül
  a 106–109. cikkben megállapított
  céloktól való eltérések
  ; |
| --- | --- |

a)

az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  ezen belül
  a 106–109. cikkben megállapított
  céloktól való eltérések
  ;

| a) | az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  adott esetben
  a 106–109. cikkben megállapított
  célokon túlmenően
  ; |
| --- | --- |

a)

az ilyen szervezetek és társulások által fakultatív, illetve kötelező jelleggel követendő konkrét célok, illetve azon konkrét célok, amelyek nem támogathatók,
  adott esetben
  a 106–109. cikkben megállapított
  célokon túlmenően
  ;

| aa) | a szervezetek által a 108. cikk szerint megkötött szakmaközi megállapodásokra vonatkozó horizontális ajánlások; |
| --- | --- |

aa)

a szervezetek által a 108. cikk szerint megkötött szakmaközi megállapodásokra vonatkozó horizontális ajánlások;

| b) | e
  szervezetek és társulások
  alapszabálya, elismerése,
  szervezeti felépítése, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei,
  a 106. cikk d) pontjában említett azon előírás, melynek értelmében a termelői szervezetek elismerésének feltétele, hogy egy adott piacon ne legyenek gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi
  , továbbá az
  elismerésnek
  , az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; |
| --- | --- |

b)

e
  szervezetek és társulások
  alapszabálya, elismerése,
  szervezeti felépítése, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei,
  a 106. cikk d) pontjában említett azon előírás, melynek értelmében a termelői szervezetek elismerésének feltétele, hogy egy adott piacon ne legyenek gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi
  , továbbá az
  elismerésnek
  , az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei;

| b) | a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös szabályok, az ilyen
  szervezetek és társulások szervezeti felépítése, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az
  elismerés feltételei
  , az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetektől eltérő szervezetek alapszabályai, a bizonyos ágazatokban a termelői szervezetek alapszabályára alkalmazandó különös szabályok, az ilyen
  szervezetek és társulások szervezeti felépítése, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az
  elismerés feltételei
  , az elismerés visszavonásának és az összeolvadásnak a következményei;

| ba) | az elismerésre, valamint az elismerés visszavonására és felfüggesztésre vonatkozó feltételek, az elismerésből, valamint az elismerés visszavonásából és felfüggesztésből eredő következmények, továbbá az elismerési kritériumok betartásának elmulasztása esetén a szóban forgó szervezetek és társulások számára előírt, korrekciós intézkedések megtételére vonatkozó kötelezettség; |
| --- | --- |

ba)

az elismerésre, valamint az elismerés visszavonására és felfüggesztésre vonatkozó feltételek, az elismerésből, valamint az elismerés visszavonásából és felfüggesztésből eredő következmények, továbbá az elismerési kritériumok betartásának elmulasztása esetén a szóban forgó szervezetek és társulások számára előírt, korrekciós intézkedések megtételére vonatkozó kötelezettség;

| c) | a több tagállamban működő szervezetek és társulások, ezen belül az e cikk a)
  és
  b) pontjában említett szabályok; |
| --- | --- |

c)

a több tagállamban működő szervezetek és társulások, ezen belül az e cikk a)
  és
  b) pontjában említett szabályok;

| c) | a több tagállamban működő szervezetek és társulások, ezen belül az e cikk a), b)
  és ba)
  pontjában említett szabályok; |
| --- | --- |

c)

a több tagállamban működő szervezetek és társulások, ezen belül az e cikk a), b)
  és ba)
  pontjában említett szabályok;

| ca) | a létesítésre vonatkozó szabályok és az illetékes hatóságok által a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételei; |
| --- | --- |

ca)

a létesítésre vonatkozó szabályok és az illetékes hatóságok által a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítség feltételei;

| d) | a tevékenységek
  kiszervezése
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; |
| --- | --- |

d)

a tevékenységek
  kiszervezése
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása;

| d) | a tevékenységek
  kiszervezési feltételei
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása; |
| --- | --- |

d)

a tevékenységek
  kiszervezési feltételei
  és a technikai eszközök szervezetek vagy társulások általi biztosítása;

| e) | a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; |
| --- | --- |

e)

a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke;

| e) | a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; |
| --- | --- |

e)

a szervezetek és társulások forgalomba hozható termékeinek minimális mennyisége vagy értéke;

| f) | a szervezetek 110. cikk szerinti egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a 111. cikkben említett, a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás,
  ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek a 110. cikk (4) bekezdése első albekezdésének b) pontja alapján kiterjeszthetők
  , a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, és ezen belül az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésnek vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását. |
| --- | --- |

f)

a szervezetek 110. cikk szerinti egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a 111. cikkben említett, a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás,
  ezen belül a termelésre vonatkozó azon szigorúbb szabályok listája, amelyek a 110. cikk (4) bekezdése első albekezdésének b) pontja alapján kiterjeszthetők
  , a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, és ezen belül az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok kiterjesztésnek vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását.

| f) | a szervezetek 110. cikk szerinti egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a 111. cikkben említett, a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok
  meghatározott időre történő
  kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását. |
| --- | --- |

f)

a szervezetek 110. cikk szerinti egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése és a 111. cikkben említett, a tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő kötelező hozzájárulás, a reprezentativitásra vonatkozó további követelmények, az érintett gazdasági térségek, többek között az ezek meghatározása tekintetében a Bizottság által végzett vizsgálat, azon minimális időszak, ameddig a szabályoknak hatályban kell maradniuk, mielőtt kiterjesztésre kerülhetnek, azon személyek, illetve szervezetek, amelyek esetében a szabályok vagy a hozzájárulások alkalmazhatók, valamint azon körülmények, amelyek fennállása esetén a Bizottság kérheti a szabályok
  meghatározott időre történő
  kiterjesztésének vagy a kötelező hozzájárulások fizetésének visszautasítását vagy visszavonását.

| fa) | a szerződéses rendszerek 113a. cikk (1) bekezdésében említett ágazatokban történő végrehajtásának sajátos feltételei, különösen az azon termelési mennyiségeket meghatározó küszöbértékek, amelyek kollektív tárgyalások tárgyát képezhetik; |
| --- | --- |

fa)

a szerződéses rendszerek 113a. cikk (1) bekezdésében említett ágazatokban történő végrehajtásának sajátos feltételei, különösen az azon termelési mennyiségeket meghatározó küszöbértékek, amelyek kollektív tárgyalások tárgyát képezhetik;

| fb) | azon feltételek, amelyek mellett az elismert termelők kollektív horizontális és vertikális megállapodásokat köthetnek versenytársaikkal és az élelmiszerláncon belüli partnereikkel a fenntartható termelésbe való beruházás költségeinek az árakba történő belefoglalásáról. |
| --- | --- |

fb)

azon feltételek, amelyek mellett az elismert termelők kollektív horizontális és vertikális megállapodásokat köthetnek versenytársaikkal és az élelmiszerláncon belüli partnereikkel a fenntartható termelésbe való beruházás költségeinek az árakba történő belefoglalásáról.

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

115 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 115. cikk | 115. cikk |
| A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök | A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különösen a 110. és a 112. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó
  eljárásokra
  és technikai
  feltételekre vonatkozóan
  . A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. | A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különösen
  az alábbiakra vonatkozó intézkedéseket
  : |
| | a) | a 106b. és 108a. cikkben meghatározott termelői szervezetek és szakmaközi szervezetek elismerési feltételeinek végrehajtása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

115. cikk

115. cikk

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A vizsgálóbizottsági eljárással összhangban gyakorolt végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különösen a 110. és a 112. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó
  eljárásokra
  és technikai
  feltételekre vonatkozóan
  . A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadhatja az e fejezethez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különösen
  az alábbiakra vonatkozó intézkedéseket
  :

a)

a 106b. és 108a. cikkben meghatározott termelői szervezetek és szakmaközi szervezetek elismerési feltételeinek végrehajtása;

| b) | a tagállamoknak a 105a. cikk (8) bekezdésével, a 105b. cikk (7) bekezdésével, a 106b. cikk (4) bekezdésének d) pontjával és a 108a. cikk (4) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottságnak küldendő értesítései; |
| --- | --- |

b)

a tagállamoknak a 105a. cikk (8) bekezdésével, a 105b. cikk (7) bekezdésével, a 106b. cikk (4) bekezdésének d) pontjával és a 108a. cikk (4) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottságnak küldendő értesítései;

| c) | a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítséggel kapcsolatos eljárások; |
| --- | --- |

c)

a transznacionális együttműködés esetében nyújtható adminisztratív segítséggel kapcsolatos eljárások;

| d) | a 110. és a 112. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó
  eljárások
  és technikai
  feltételek, különösen a 110. cikk (2) bekezdése szerinti „gazdasági térség” fogalmának gyakorlati megvalósítása
  . |
| --- | --- |

d)

a 110. és a 112. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó
  eljárások
  és technikai
  feltételek, különösen a 110. cikk (2) bekezdése szerinti „gazdasági térség” fogalmának gyakorlati megvalósítása
  .

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

116 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 116. cikk | 116. cikk |
| Egyéb végrehajtási hatáskörök | Egyéb végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján egyedi határozatokat fogadhat el az alábbiakkal kapcsolatban: | (1)
     A Bizottság végrehajtási aktusok útján egyedi határozatokat fogadhat el az alábbiakkal kapcsolatban: |
| a) | a 114. cikk c) pontja értelmében elfogadott szabályokkal összhangban azon szervezetek elismerése, amelyek egynél több tagállamban fejtenek ki tevékenységet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

116. cikk

116. cikk

Egyéb végrehajtási hatáskörök

Egyéb végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási aktusok útján egyedi határozatokat fogadhat el az alábbiakkal kapcsolatban:

(1)
     A Bizottság végrehajtási aktusok útján egyedi határozatokat fogadhat el az alábbiakkal kapcsolatban:

a)

a 114. cikk c) pontja értelmében elfogadott szabályokkal összhangban azon szervezetek elismerése, amelyek egynél több tagállamban fejtenek ki tevékenységet;

| a) | a 114. cikk c) pontja értelmében elfogadott szabályokkal összhangban azon szervezetek elismerése,
  elismerésének megtagadása vagy visszavonása,
  amelyek egynél több tagállamban fejtenek ki tevékenységet; |
| --- | --- |

a)

a 114. cikk c) pontja értelmében elfogadott szabályokkal összhangban azon szervezetek elismerése,
  elismerésének megtagadása vagy visszavonása,
  amelyek egynél több tagállamban fejtenek ki tevékenységet;

| b) | szakmaközi
  szervezetek
  elismerésének elutasítása vagy visszavonása, szabályok
  vagy kötelező
  hozzájárulások kiterjesztésének
  hatályon kívül helyezése
  , a tagállamok által a 114. cikk f) pontja alapján elfogadott szabályok értelmében közölt gazdasági térségek módosításának jóváhagyása vagy a módosítással kapcsolatos határozat meghozatala
  . |
| --- | --- |

b)

szakmaközi
  szervezetek
  elismerésének elutasítása vagy visszavonása, szabályok
  vagy kötelező
  hozzájárulások kiterjesztésének
  hatályon kívül helyezése
  , a tagállamok által a 114. cikk f) pontja alapján elfogadott szabályok értelmében közölt gazdasági térségek módosításának jóváhagyása vagy a módosítással kapcsolatos határozat meghozatala
  .

| b) | az a)


  pontban meghatározott
  szervezetek szabályainak vagy kötelező
  hozzájárulásainak kiterjesztése és
  hatályon kívül helyezése. |
| --- | --- |

b)

az a)


  pontban meghatározott
  szervezetek szabályainak vagy kötelező
  hozzájárulásainak kiterjesztése és
  hatályon kívül helyezése.

(1a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, melyek határozatot tartalmaznak a tagállamok által a 114. cikk f) pontja alapján elfogadott szabályok értelmében közölt gazdasági térségek jóváhagyásáról vagy a módosításáról.

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

II rész – II cím – III fejezet – 4 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 116a. cikk |
| | Európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz |
| | (1)
     
  Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők és az összes hatóság tájékoztatást kapjanak a teljes élelmiszerellátási láncon belüli árképzésről, valamint hogy könnyebb legyen megállapítani és rögzíteni a piaci tendenciákat, a Bizottság rendszeresen jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz működéséről és tanulmányainak eredményeiről, valamint gondoskodik ezen eredmények nyilvánosságra hozataláról. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazása érdekében, és az országos statisztikai hivatalok és nemzeti árfelügyeleti szervezetek tevékenységéhez kapcsolódva az eszköz – a mezőgazdasági termelők esetében további terhek nélkül – elsősorban a következő területekre vonatkozó elemzésekhez és tanulmányokhoz szükséges statisztikai adatokat és információkat gyűjt: |
| | a) | termelés és ellátás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

116a. cikk

Európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz

(1)
     
  Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők és az összes hatóság tájékoztatást kapjanak a teljes élelmiszerellátási láncon belüli árképzésről, valamint hogy könnyebb legyen megállapítani és rögzíteni a piaci tendenciákat, a Bizottság rendszeresen jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz működéséről és tanulmányainak eredményeiről, valamint gondoskodik ezen eredmények nyilvánosságra hozataláról.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazása érdekében, és az országos statisztikai hivatalok és nemzeti árfelügyeleti szervezetek tevékenységéhez kapcsolódva az eszköz – a mezőgazdasági termelők esetében további terhek nélkül – elsősorban a következő területekre vonatkozó elemzésekhez és tanulmányokhoz szükséges statisztikai adatokat és információkat gyűjt:

a)

termelés és ellátás;

| b) | árképzési mechanizmusok és amennyire lehetséges a haszonkulcsok az Unió és a tagállamok teljes élelmiszer-ellátási láncában; |
| --- | --- |

b)

árképzési mechanizmusok és amennyire lehetséges a haszonkulcsok az Unió és a tagállamok teljes élelmiszer-ellátási láncában;

| c) | az árak alakulásának tendenciái, és amennyire lehetséges a haszonkulcsok az Unió és a tagállamok teljes élelmiszer-ellátási láncában, és valamennyi mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatában, mindenekelőtt a gyümölcs-, a zöldség-, a tej- és tejtermék- és a húságazatban; |
| --- | --- |

c)

az árak alakulásának tendenciái, és amennyire lehetséges a haszonkulcsok az Unió és a tagállamok teljes élelmiszer-ellátási láncában, és valamennyi mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatában, mindenekelőtt a gyümölcs-, a zöldség-, a tej- és tejtermék- és a húságazatban;

| d) | a piac alakulására vonatkozó rövid és középtávú előrejelzések. |
| --- | --- |

d)

a piac alakulására vonatkozó rövid és középtávú előrejelzések.

E bekezdés alkalmazásában az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz mindenekelőtt a kivitelt és a behozatalt, az üzemből kikerülési árakat, a fogyasztó által fizetett árakat, a haszonkulcsot, a termelési, feldolgozási és forgalmazási költségeket vizsgálja az EU és a tagállamok élelmiszer-ellátási láncának valamennyi szakaszában.

(3)
     
  Az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz tevékenységein keresztül nyilvánosságra hozott információkat bizalmasan kell kezelni. A Bizottság gondoskodik arról, hogy ez ne tegye lehetővé az egyes gazdasági szereplők azonosítását.

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

117 cikk – - 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A következő termékekre vonatkozik a tanúsítási kötelezettség: gabonafélék, rizs, cukor, len, kender, vetőmagok, élő növények, olívaolaj, zöldség és gyümölcs, feldolgozott zöldség és gyümölcs, banán, marhahús, sertéshús, juh- és kecskehús, baromfihús, tojás, tej és tejtermékek, bor, mezőgazdasági eredetű etil-alkohol. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A következő termékekre vonatkozik a tanúsítási kötelezettség: gabonafélék, rizs, cukor, len, kender, vetőmagok, élő növények, olívaolaj, zöldség és gyümölcs, feldolgozott zöldség és gyümölcs, banán, marhahús, sertéshús, juh- és kecskehús, baromfihús, tojás, tej és tejtermékek, bor, mezőgazdasági eredetű etil-alkohol.

Módosítás 350

Rendeletre irányuló javaslat

117 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az Unióba behozott termékeknek az Unión belül előállítottakkal azonos – elsősorban az élelmiszer-biztonsági, valamint a környezetvédelmi, a szociális és az állatjóléti – előírásoknak megfelelő –termelési és forgalmazási követelményeknek kell eleget tenniük, és a vonatkozó behozatali engedélyek csak e feltételek teljesülése esetén adhatók ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az Unióba behozott termékeknek az Unión belül előállítottakkal azonos – elsősorban az élelmiszer-biztonsági, valamint a környezetvédelmi, a szociális és az állatjóléti – előírásoknak megfelelő –termelési és forgalmazási követelményeknek kell eleget tenniük, és a vonatkozó behozatali engedélyek csak e feltételek teljesülése esetén adhatók ki.

Módosítás 267

Rendeletre irányuló javaslat

118 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Figyelembe véve
  a kereskedelmi és piaci fejleményeket, illetve az érintett piacokon jelentkező igényeket, továbbá a szóban forgó
  termékek
  behozatalának és kivitelének nyomon követése céljából
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása érdekében: | (1)   Figyelembe véve
  , hogy nyomon kell követni
  a termékek
  behozatalát, hogy hatékony és eredményes piacirányításra van szükség, valamint hogy csökkenteni kell az adminisztratív terheket,
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása érdekében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Figyelembe véve
  a kereskedelmi és piaci fejleményeket, illetve az érintett piacokon jelentkező igényeket, továbbá a szóban forgó
  termékek
  behozatalának és kivitelének nyomon követése céljából
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása érdekében:

(1)   Figyelembe véve
  , hogy nyomon kell követni
  a termékek
  behozatalát, hogy hatékony és eredményes piacirányításra van szükség, valamint hogy csökkenteni kell az adminisztratív terheket,
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása érdekében:

Módosítás 268

Rendeletre irányuló javaslat

118 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | azon mezőgazdasági termékek
  jegyzéke
  , amelyek behozatala vagy kivitele engedély bemutatásához van kötve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

azon mezőgazdasági termékek
  jegyzéke
  , amelyek behozatala vagy kivitele engedély bemutatásához van kötve;

| a) | azon mezőgazdasági termékek
  jegyzékének módosítása és kiegészítése
  , amelyek behozatala vagy kivitele engedély bemutatásához van kötve; |
| --- | --- |

a)

azon mezőgazdasági termékek
  jegyzékének módosítása és kiegészítése
  , amelyek behozatala vagy kivitele engedély bemutatásához van kötve;

Módosítás 269

Rendeletre irányuló javaslat

118 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az
  engedélyrendszer főbb elemeinek meghatározása
  érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és ezekben: | (2)   Az
  engedélyrendszerre vonatkozó rendelkezések pontosítása
  érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és ezekben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az
  engedélyrendszer főbb elemeinek meghatározása
  érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és ezekben:

(2)   Az
  engedélyrendszerre vonatkozó rendelkezések pontosítása
  érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, és ezekben:

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

119 cikk – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e
  szakaszhoz
  kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és többek között az alábbi szabályokat: | A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e
  fejezethez
  kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és többek között az alábbi szabályokat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e
  szakaszhoz
  kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és többek között az alábbi szabályokat:

A Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e
  fejezethez
  kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és többek között az alábbi szabályokat:

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

120 cikk – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

120 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 120a. cikk |
| | Behozatali vámok |
| | Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1. cikkben említett termékekre a közös vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

120a. cikk

Behozatali vámok

Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1. cikkben említett termékekre a közös vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni.

Módosítás 273

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nemzetközi megállapodások végrehajtása | Nemzetközi
  és egyéb
  megállapodások végrehajtása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Nemzetközi megállapodások végrehajtása

Nemzetközi
  és egyéb
  megállapodások végrehajtása

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

121 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján intézkedéseket fogad el a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött nemzetközi megállapodásoknak vagy
  bármely egyéb, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével vagy
  a közös vámtarifával összhangban elfogadott jogi aktusnak a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali vámok
  kiszámítása
  tekintetében történő végrehajtására. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; | A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján intézkedéseket fogad el a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött nemzetközi megállapodásoknak vagy a közös vámtarifával összhangban elfogadott jogi aktusnak a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali vámok
  kiszámítási módszere
  tekintetében történő végrehajtására. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján intézkedéseket fogad el a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött nemzetközi megállapodásoknak vagy
  bármely egyéb, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével vagy
  a közös vámtarifával összhangban elfogadott jogi aktusnak a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali vámok
  kiszámítása
  tekintetében történő végrehajtására. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján intézkedéseket fogad el a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött nemzetközi megállapodásoknak vagy a közös vámtarifával összhangban elfogadott jogi aktusnak a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali vámok
  kiszámítási módszere
  tekintetében történő végrehajtására. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni;

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

121 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 121a. cikk |
| | A gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása |
| | (1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és – a vetésre szánt hibridek kivételével – az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a Kombinált Nómenklatúra alapján meghatározott szokásos vámtételt. |
| | (2)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (1) bekezdésben említett importvámok kiszámításáról. A Bizottság e számításokat az (1) bekezdésben említett termékek reprezentatív CIF-importárai alapján rendszeresen elvégzi. |
| | (3)
     
  A Bizottság a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kiváló minőségű közönséges búzára vonatkozó minimumkövetelményekről. |
| | (4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása érdekében: |
| | i. | a figyelembe veendő árfolyamok, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

121a. cikk

A gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és – a vetésre szánt hibridek kivételével – az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a Kombinált Nómenklatúra alapján meghatározott szokásos vámtételt.

(2)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (1) bekezdésben említett importvámok kiszámításáról. A Bizottság e számításokat az (1) bekezdésben említett termékek reprezentatív CIF-importárai alapján rendszeresen elvégzi.

(3)
     
  A Bizottság a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a kiváló minőségű közönséges búzára vonatkozó minimumkövetelményekről.

(4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása érdekében:

i.

a figyelembe veendő árfolyamok,

| ii. | annak lehetősége, hogy – egyes meghatározott esetekben – a gazdasági szereplők az érintett szállítmány megérkezése előtt megismerhessék a vonatkozó vámtételeket. |
| --- | --- |

ii.

annak lehetősége, hogy – egyes meghatározott esetekben – a gazdasági szereplők az érintett szállítmány megérkezése előtt megismerhessék a vonatkozó vámtételeket.

(5)
     
  A (2) és (4) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

121 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 121b. cikk |
| | A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása |
| | (1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg végrehajtási aktusok révén, az érintett referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a VIIb. melléklet 1. pontjával összhangban. |
| | Amennyiben a melléklet szerinti számítások szükségessé teszik annak módosítását, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az új alkalmazandó vámtételt. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni. |
| | (2)
     
  A VII. melléklet 1. pontja szerinti behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki, figyelmen kívül hagyva a 121. cikk c) pontjában említett basmati rizsre vonatkozó behozatali engedélyek által érintett mennyiségeket. |
| | (3)
     
  Az éves referenciamennyiség 449 678 tonna. A részleges referenciamennyiség minden gazdasági évben az adott évre vonatkozó referenciamennyiség fele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

121b. cikk

A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg végrehajtási aktusok révén, az érintett referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a VIIb. melléklet 1. pontjával összhangban.

Amennyiben a melléklet szerinti számítások szükségessé teszik annak módosítását, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az új alkalmazandó vámtételt. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

(2)
     
  A VII. melléklet 1. pontja szerinti behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 20 KN-kód alá tartozó hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki, figyelmen kívül hagyva a 121. cikk c) pontjában említett basmati rizsre vonatkozó behozatali engedélyek által érintett mennyiségeket.

(3)
     
  Az éves referenciamennyiség 449 678 tonna. A részleges referenciamennyiség minden gazdasági évben az adott évre vonatkozó referenciamennyiség fele.

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

121 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 121c. cikk |
| | A hántolt basmati rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása |
| | A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 20 17 és az 1006 20 98 KN-kód alá tartozó, a VIIc. mellékletben felsorolt hántolt basmati rizsfajták importvámja nulla százalékos. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a nulla vámtétel alkalmazásának feltételeiről. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

121c. cikk

A hántolt basmati rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 20 17 és az 1006 20 98 KN-kód alá tartozó, a VIIc. mellékletben felsorolt hántolt basmati rizsfajták importvámja nulla százalékos. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a nulla vámtétel alkalmazásának feltételeiről. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

121 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 121d. cikk |
| | A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása |
| | (1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére a Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatali vámjának meghatározására, az érintett referencia-időszak leteltét követő tíz napon belül, a VIIb. melléklet 2. pontjával összhangban. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |
| | Amennyiben a melléklet szerinti számítások szükségessé teszik annak módosítását, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az új alkalmazandó vámtételt. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |
| | (2)
     
  A VIIb. melléklet 2. pontjában említett behozatalra vonatkozó számítások elvégzésekor azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

121d. cikk

A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)
     
  A 121. cikkben foglaltak ellenére a Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatali vámjának meghatározására, az érintett referencia-időszak leteltét követő tíz napon belül, a VIIb. melléklet 2. pontjával összhangban. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Amennyiben a melléklet szerinti számítások szükségessé teszik annak módosítását, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az új alkalmazandó vámtételt. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni. E végrehajtási jogi aktusokat a 160. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

(2)
     
  A VIIb. melléklet 2. pontjában említett behozatalra vonatkozó számítások elvégzésekor azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki.

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

121 e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 121e. cikk |
| | A törmelék rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása |
| | A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelék rizs behozatali vámja tonnánként 65 EUR. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

121e. cikk

A törmelék rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

A 121. cikkben foglaltak ellenére az 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelék rizs behozatali vámja tonnánként 65 EUR.

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Amennyiben a szóban forgó szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint a Bizottság által meghatározott tűréshatárral megnövelt behozatali átalányérték – az említett tűréshatár nem haladhatja meg az átalányérték 10 %-át –, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosíték nyújtása szükséges. A Bizottság ezt az értéket minden munkanapon minden egyes származásra, termékre és időszakra vonatkozóan kiszámítja; az érték megegyezik az adott termékek reprezentatív tagállami importpiacokon vagy adott esetben más piacokon belüli reprezentatív árainak súlyozott átlagával, levonva ezekből az árakból egy 5 EUR/100 kg-os összeget és az értékvámokat. |
| | Az érdekelt fél emellett tájékoztatást nyújt a termék forgalmazásának és szállításának feltételeiről, benyújtva a piaci szereplők közötti szállítást, valamint a termék behozatala és eladása között felmerült költségeket igazoló dokumentumok másolatait. A dokumentumok minden esetben megjelölik a termék fajtáját vagy kereskedelmi típusát – összhangban a vonatkozó közösségi forgalmazási szabályokban említett kiszerelési és címkézési előírásokkal –, a termékek kereskedelmi kategóriáját és tömegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Amennyiben a szóban forgó szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint a Bizottság által meghatározott tűréshatárral megnövelt behozatali átalányérték – az említett tűréshatár nem haladhatja meg az átalányérték 10 %-át –, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosíték nyújtása szükséges. A Bizottság ezt az értéket minden munkanapon minden egyes származásra, termékre és időszakra vonatkozóan kiszámítja; az érték megegyezik az adott termékek reprezentatív tagállami importpiacokon vagy adott esetben más piacokon belüli reprezentatív árainak súlyozott átlagával, levonva ezekből az árakból egy 5 EUR/100 kg-os összeget és az értékvámokat.

Az érdekelt fél emellett tájékoztatást nyújt a termék forgalmazásának és szállításának feltételeiről, benyújtva a piaci szereplők közötti szállítást, valamint a termék behozatala és eladása között felmerült költségeket igazoló dokumentumok másolatait. A dokumentumok minden esetben megjelölik a termék fajtáját vagy kereskedelmi típusát – összhangban a vonatkozó közösségi forgalmazási szabályokban említett kiszerelési és címkézési előírásokkal –, a termékek kereskedelmi kategóriáját és tömegét.

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Azon importált romlandó áruk vámértéke, amelyek esetében a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazása a termékek szállítmányban behozott tételének belépési árától függ, a Vámkódex 30. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetlenül is meghatározható, és megegyezik a behozatali átalányértékkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Azon importált romlandó áruk vámértéke, amelyek esetében a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazása a termékek szállítmányban behozott tételének belépési árától függ, a Vámkódex 30. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban közvetlenül is meghatározható, és megegyezik a behozatali átalányértékkel.

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  A szállítmány belépési árát adott esetben származási helyenként és termékenként az érintett termékek tagállamokbeli vagy reprezentatív behozatali piaci vagy adott esetben más piaci súlyozott átlagára alapján kiszámított behozatali átalányérték segítségével lehet megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)
     
  A szállítmány belépési árát adott esetben származási helyenként és termékenként az érintett termékek tagállamokbeli vagy reprezentatív behozatali piaci vagy adott esetben más piaci súlyozott átlagára alapján kiszámított behozatali átalányérték segítségével lehet megállapítani.

Módosítás 283

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A Vámkódex végrehajtási rendelkezéseinek 248. cikke alkalmazásában a vámhatóságok által végrehajtandó azon ellenőrzések keretében, amelyek célja annak megállapítása, hogy kell-e biztosítékot letétbe helyezni, a vámértéket össze kell vetni a terméknek a Vámkódex 30. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, egységáron alapuló értékével. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  A Vámkódex végrehajtási rendelkezéseinek 248. cikke alkalmazásában a vámhatóságok által végrehajtandó azon ellenőrzések keretében, amelyek célja annak megállapítása, hogy kell-e biztosítékot letétbe helyezni, a vámértéket össze kell vetni a terméknek a Vámkódex 30. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, egységáron alapuló értékével.

törölve

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

122 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  Figyelembe véve a belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben arról rendelkezik, hogy a vámhatóságok által elvégzendő, az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzések keretében a vámértéknek az egységárral való összevetésén túl, vagy a helyett a vámértéket egy másik értékkel összevetve is ellenőrizni kell. | törölve |
| A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadja az e bekezdés első albekezdésében említett másik érték kiszámításához szükséges szabályokat. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  Figyelembe véve a belépésiár-rendszer hatékonyságának biztosítása iránti igényt, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben arról rendelkezik, hogy a vámhatóságok által elvégzendő, az e cikk (2) bekezdése szerinti ellenőrzések keretében a vámértéknek az egységárral való összevetésén túl, vagy a helyett a vámértéket egy másik értékkel összevetve is ellenőrizni kell.

törölve

A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadja az e bekezdés első albekezdésében említett másik érték kiszámításához szükséges szabályokat. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 285

Rendeletre irányuló javaslat

123 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusok útján meghatározhatja
  a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a közös vámtarifában megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén – kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben: | (1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza
  a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a közös vámtarifában megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén – kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusok útján meghatározhatja
  a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a közös vámtarifában megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén – kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben:

(1)   A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza
  a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a közös vámtarifában megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén – kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben:

Módosítás 286

Rendeletre irányuló javaslat

123 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítása érdekében, hogy a behozott termékek megfeleljenek az Unió minőségi és környezetvédelmi minimumkövetelményeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak biztosítása érdekében, hogy a behozott termékek megfeleljenek az Unió minőségi és környezetvédelmi minimumkövetelményeinek.

Módosítás 287

Rendeletre irányuló javaslat

124 cikk – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 288

Rendeletre irányuló javaslat

125 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Unióban
  (vagy annak egy részében)
  történő szabad forgalomba hozatalra szánt mezőgazdasági termékek behozatalára vagy a részben vagy egészben a Bizottság által kezelendő, az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokba való bevitelére vonatkozó azon vámkontingenseket, amelyek a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott egyéb jogi aktusból erednek, a Bizottság nyitja meg és/vagy igazgatja a 126–128. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok útján. | (1)   Az Unióban történő szabad forgalomba hozatalra szánt mezőgazdasági termékek behozatalára vagy a részben vagy egészben a Bizottság által kezelendő, az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokba való bevitelére vonatkozó azon vámkontingenseket, amelyek a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott egyéb jogi aktusból erednek, a Bizottság nyitja meg és/vagy igazgatja a 126–128. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok útján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Unióban
  (vagy annak egy részében)
  történő szabad forgalomba hozatalra szánt mezőgazdasági termékek behozatalára vagy a részben vagy egészben a Bizottság által kezelendő, az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokba való bevitelére vonatkozó azon vámkontingenseket, amelyek a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott egyéb jogi aktusból erednek, a Bizottság nyitja meg és/vagy igazgatja a 126–128. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok útján.

(1)   Az Unióban történő szabad forgalomba hozatalra szánt mezőgazdasági termékek behozatalára vagy a részben vagy egészben a Bizottság által kezelendő, az uniós mezőgazdasági termékek harmadik országokba való bevitelére vonatkozó azon vámkontingenseket, amelyek a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott egyéb jogi aktusból erednek, a Bizottság nyitja meg és/vagy igazgatja a 126–128. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok útján.

Módosítás 289

Rendeletre irányuló javaslat

125 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | behozatali vámkontingensek esetében kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire
  és
  a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére; illetve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

behozatali vámkontingensek esetében kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire
  és
  a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére; illetve

| a) | behozatali vámkontingensek esetében kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire, a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére
  és az ipari termékek előállítása terén új, az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok kialakulásának szükségességére, a versenyképes globális árak melletti kínálat biztonságának és folytonosságának biztosítása révén
  ; illetve |
| --- | --- |

a)

behozatali vámkontingensek esetében kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire, a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére
  és az ipari termékek előállítása terén új, az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok kialakulásának szükségességére, a versenyképes globális árak melletti kínálat biztonságának és folytonosságának biztosítása révén
  ; illetve

Módosítás 290

Rendeletre irányuló javaslat

125 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 125a. cikk |
| | Különös rendelkezések |
| | A Spanyolországba irányuló importra szánt 2 000 000 tonna kukoricára és 300 000 tonna cirokra vonatkozó vámkontingens, valamint a Portugáliába irányuló importra szánt 500 000 tonna kukoricára vonatkozó vámkontingens esetében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vámkontingensek szerinti behozatal végrehajtásához, valamint adott esetben az érintett tagállamok kifizető ügynökségei által importált mennyiségek intervenciós raktározásához és az e tagállamok piacain történő értékesítéséhez szükséges rendelkezések meghatározása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

125a. cikk

Különös rendelkezések

A Spanyolországba irányuló importra szánt 2 000 000 tonna kukoricára és 300 000 tonna cirokra vonatkozó vámkontingens, valamint a Portugáliába irányuló importra szánt 500 000 tonna kukoricára vonatkozó vámkontingens esetében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vámkontingensek szerinti behozatal végrehajtásához, valamint adott esetben az érintett tagállamok kifizető ügynökségei által importált mennyiségek intervenciós raktározásához és az e tagállamok piacain történő értékesítéséhez szükséges rendelkezések meghatározása érdekében.

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

126 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújthassanak be: az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimális szintjét, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak, illetve a feldolgozóipari felhasználásoknak és szükségleteknek való megfelelést hivatottak biztosítani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújthassanak be: az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimális szintjét, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak, illetve a feldolgozóipari felhasználásoknak és szükségleteknek való megfelelést hivatottak biztosítani;

törölve

Módosítás 292

Rendeletre irányuló javaslat

127 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtásának és
  az engedélyek megadásának feltételeire
  vonatkozó egyedi szabályok
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtásának és
  az engedélyek megadásának feltételeire
  vonatkozó egyedi szabályok
  ;

| e) | az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtására, valamint
  az engedélyek megadásának feltételeire
  alkalmazandó eljárások
  ; |
| --- | --- |

e)

az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtására, valamint
  az engedélyek megadásának feltételeire
  alkalmazandó eljárások
  ;

Módosítás 293

Rendeletre irányuló javaslat

127 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell, amennyiben a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújtanak be; az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimális szintjét, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak, illetve a feldolgozóipari felhasználásoknak és szükségleteknek való megfelelést hivatottak biztosítani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell, amennyiben a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújtanak be; az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimális szintjét, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak, illetve a feldolgozóipari felhasználásoknak és szükségleteknek való megfelelést hivatottak biztosítani;

Módosítás 294

Rendeletre irányuló javaslat

128 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 295

Rendeletre irányuló javaslat

129 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 129a. cikk |
| | Komlóbehozatal |
| | (1)
     
  A komlóágazat termékeit harmadik országokból kizárólag akkor lehet behozni, ha a minőségükre vonatkozó előírások legalább egyenértékűek az Unióban betakarított hasonló termékek vagy az ezekből készült termékek tekintetében elfogadott előírásokkal. |
| | (2)
     
  A szóban forgó termékek akkor tekintendők az (1) bekezdésben említett minőségi előírásoknak megfelelőnek, ha azokhoz csatolják a származási ország hatóságai által kiadott, az 59b. cikkben említett tanúsítvánnyal egyenértékűnek elismert igazolást. |
| | A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermék esetében az igazolás csak akkor ismerhető el a tanúsítvánnyal egyenértékűnek, ha a termék alfasavtartalma nem alacsonyabb az alapanyagául szolgáló komlóénál. |
| | (3)
     
  Az adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem kell alkalmazni az egyenértékűség igazolásával és a csomagolás címkézésével kapcsolatos kötelezettségeket. |
| | (4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikkhez kapcsolódó szabályokat, beleértve az egyenértékűségre vonatkozó igazolások elismerésével és a komlóbehozatal ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat is. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

129a. cikk

Komlóbehozatal

(1)
     
  A komlóágazat termékeit harmadik országokból kizárólag akkor lehet behozni, ha a minőségükre vonatkozó előírások legalább egyenértékűek az Unióban betakarított hasonló termékek vagy az ezekből készült termékek tekintetében elfogadott előírásokkal.

(2)
     
  A szóban forgó termékek akkor tekintendők az (1) bekezdésben említett minőségi előírásoknak megfelelőnek, ha azokhoz csatolják a származási ország hatóságai által kiadott, az 59b. cikkben említett tanúsítvánnyal egyenértékűnek elismert igazolást.

A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermék esetében az igazolás csak akkor ismerhető el a tanúsítvánnyal egyenértékűnek, ha a termék alfasavtartalma nem alacsonyabb az alapanyagául szolgáló komlóénál.

(3)
     
  Az adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben meghatározza azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem kell alkalmazni az egyenértékűség igazolásával és a csomagolás címkézésével kapcsolatos kötelezettségeket.

(4)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az e cikkhez kapcsolódó szabályokat, beleértve az egyenértékűségre vonatkozó igazolások elismerésével és a komlóbehozatal ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat is. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 296

Rendeletre irányuló javaslat

130 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 130a. cikk |
| | Finomításra szánt nyerscukor behozatala: kizárólagos három hónapos időszak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára |
| | (1)
     
  A 2019/2020. évi cukorpiaci gazdasági év végéig valamennyi, kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzem gazdasági évenként 2 500 000 tonna fehércukorban kifejezett kizárólagos behozatali kapacitásban részesül. |
| | (2)
     
  A 2005-ben Portugáliában működő egyetlen cukorrépa-feldolgozó üzemet kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemnek kell tekinteni. |
| | (3)
     
  A finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedély csak teljes munkaidőben működő finomítók részére adható ki, feltéve, hogy az érintett mennyiségek nem haladják meg az (1) bekezdésben említett mennyiséget. Az engedélyek csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek között ruházhatók át, és érvényességük annak a gazdasági évnek a végén jár le, amelyre vonatkozóan kiadták őket. |
| | Ez a bekezdés minden egyes gazdasági év első három hónapjára alkalmazandó. |
| | (4)
     
  A behozott finomítatlan cukor ezen alszakasznak megfelelő finomításának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározására: |
| | a) | egyes, az (1) bekezdésben említett behozatali rendelkezések alkalmazásához szükséges fogalommeghatározások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

130a. cikk

Finomításra szánt nyerscukor behozatala: kizárólagos három hónapos időszak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára

(1)
     
  A 2019/2020. évi cukorpiaci gazdasági év végéig valamennyi, kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzem gazdasági évenként 2 500 000 tonna fehércukorban kifejezett kizárólagos behozatali kapacitásban részesül.

(2)
     
  A 2005-ben Portugáliában működő egyetlen cukorrépa-feldolgozó üzemet kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemnek kell tekinteni.

(3)
     
  A finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedély csak teljes munkaidőben működő finomítók részére adható ki, feltéve, hogy az érintett mennyiségek nem haladják meg az (1) bekezdésben említett mennyiséget. Az engedélyek csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek között ruházhatók át, és érvényességük annak a gazdasági évnek a végén jár le, amelyre vonatkozóan kiadták őket.

Ez a bekezdés minden egyes gazdasági év első három hónapjára alkalmazandó.

(4)
     
  A behozott finomítatlan cukor ezen alszakasznak megfelelő finomításának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározására:

a)

egyes, az (1) bekezdésben említett behozatali rendelkezések alkalmazásához szükséges fogalommeghatározások;

| b) | azon feltételek és jogosultsági követelmények, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthassanak be, ideértve biztosíték letétbehelyezését is; |
| --- | --- |

b)

azon feltételek és jogosultsági követelmények, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthassanak be, ideértve biztosíték letétbehelyezését is;

| c) | a kiszabandó közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

a kiszabandó közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályok.

(5)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza a benyújtandó dokumentumokra vonatkozó szükséges szabályokat, a behozatalban tevékenykedő szereplőkre és különösen a teljes időben működő finomítókra vonatkozó követelmények és kötelezettségek tekintetében. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 297

Rendeletre irányuló javaslat

130 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 130b. cikk |
| | A behozatali vámok felfüggesztése a cukorágazatban |
| | A 101da. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően és a 2019/2020. gazdasági év végéig a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben részben vagy egészében felfüggeszti az alábbi termékek bizonyos mennyiségeire vonatkozó behozatali vámok alkalmazását az európai cukorpiac tekintetében: |
| | a) | az 1701 KN-kód alá tartozó cukor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

130b. cikk

A behozatali vámok felfüggesztése a cukorágazatban

A 101da. cikkben leírt mechanizmusnak megfelelően és a 2019/2020. gazdasági év végéig a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben részben vagy egészében felfüggeszti az alábbi termékek bizonyos mennyiségeire vonatkozó behozatali vámok alkalmazását az európai cukorpiac tekintetében:

a)

az 1701 KN-kód alá tartozó cukor;

| b) | az 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 és 1702 90 30 KN-kód alá tartozó izoglükóz. |
| --- | --- |

b)

az 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 és 1702 90 30 KN-kód alá tartozó izoglükóz.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 298

Rendeletre irányuló javaslat

133 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 133. cikk | 133. cikk |
| Hatály | Hatály |
| (1)   A kivitel világpiaci árfolyamok vagy árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül az említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni: | (1)   A kivitel világpiaci árfolyamok vagy
  – amikor a belső piaci feltételek a 154. cikk (1) bekezdésében ismertetett feltételek hatálya alá tartoznak –
  árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül
  és
  az
  Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban az
  említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni: |
| a) | a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

133. cikk

133. cikk

Hatály

Hatály

(1)   A kivitel világpiaci árfolyamok vagy árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül az említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni:

(1)   A kivitel világpiaci árfolyamok vagy
  – amikor a belső piaci feltételek a 154. cikk (1) bekezdésében ismertetett feltételek hatálya alá tartoznak –
  árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül
  és
  az
  Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban az
  említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni:

a)

a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében:

| a) | a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében: |
| --- | --- |

a)

a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében:

| | i. | gabona, |
| --- | --- | --- |

i.

gabona,

| | i. | gabona, |
| --- | --- | --- |

i.

gabona,

| | ii. | rizs, |
| --- | --- | --- |

ii.

rizs,

| | ii. | rizs, |
| --- | --- | --- |

ii.

rizs,

| | iii. | cukor, az I. melléklet III. részének b)–d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében, |
| --- | --- | --- |

iii.

cukor, az I. melléklet III. részének b)–d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében,

| | iii. | cukor, az I. melléklet III. részének b)–d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében, |
| --- | --- | --- |

iii.

cukor, az I. melléklet III. részének b)–d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében,

| | iv. | marha- és borjúhús, |
| --- | --- | --- |

iv.

marha- és borjúhús,

| | iv. | marha- és borjúhús, |
| --- | --- | --- |

iv.

marha- és borjúhús,

| | v. | tej és tejtermékek; |
| --- | --- | --- |

v.

tej és tejtermékek;

| | v. | tej és tejtermékek; |
| --- | --- | --- |

v.

tej és tejtermékek;

| | vi. | sertéshús, |
| --- | --- | --- |

vi.

sertéshús,

| | vi. | sertéshús, |
| --- | --- | --- |

vi.

sertéshús,

| | vii. | tojás; |
| --- | --- | --- |

vii.

tojás;

| | vii. | tojás; |
| --- | --- | --- |

vii.

tojás;

| | viii. | baromfihús; |
| --- | --- | --- |

viii.

baromfihús;

| | viii. | baromfihús; |
| --- | --- | --- |

viii.

baromfihús;

| b) | az e bekezdés a) pontjának i–iii., v. és vii. alpontjában felsorolt ágazatok termékei esetében, amennyiben azokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 2009. november 30-i 1216/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban, feldolgozott áruk formájában, illetve az I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt, cukor hozzáadásával készült termék formájában kívánják exportálni. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjának i–iii., v. és vii. alpontjában felsorolt ágazatok termékei esetében, amennyiben azokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 2009. november 30-i 1216/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban, feldolgozott áruk formájában, illetve az I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt, cukor hozzáadásával készült termék formájában kívánják exportálni.

| b) | az e bekezdés a) pontjának i–iii., v.
  , vi.
  és vii. alpontjában felsorolt ágazatok termékei esetében, amennyiben azokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 2009. november 30-i 1216/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban, feldolgozott áruk formájában
  – ideértve a 2010. június 29-i 578/2010/EU bizottsági rendelettel összhangban a Szerződés I. mellékletének hatálya alá nem tartozó áruk formájában exportált termékeket is –
  , illetve az I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt, cukor hozzáadásával készült termék formájában kívánják exportálni. |
| --- | --- |

b)

az e bekezdés a) pontjának i–iii., v.
  , vi.
  és vii. alpontjában felsorolt ágazatok termékei esetében, amennyiben azokat a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról szóló, 2009. november 30-i 1216/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban, feldolgozott áruk formájában
  – ideértve a 2010. június 29-i 578/2010/EU bizottsági rendelettel összhangban a Szerződés I. mellékletének hatálya alá nem tartozó áruk formájában exportált termékeket is –
  , illetve az I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt, cukor hozzáadásával készült termék formájában kívánják exportálni.

(2)   A feldolgozott áruk formájában kivitelre kerülő termékek után járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a további feldolgozás nélkül exportált ugyanazon termékekre alkalmazandó export-visszatérítés mértékét.

(2)   A feldolgozott áruk formájában kivitelre kerülő termékek után járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a további feldolgozás nélkül exportált ugyanazon termékekre alkalmazandó export-visszatérítés mértékét.

(2a)
     
  A 154. cikk (1) bekezdésének és a 159. cikk sérelme nélkül az (1) bekezdésben említett termékek esetében biztosított visszatérítés mértéke 0 EUR.

(3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges intézkedéseket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadja az e cikk alkalmazásához szükséges intézkedéseket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 299

Rendeletre irányuló javaslat

135 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 135. cikk | 135. cikk |
| Az export-visszatérítések mértékének megállapítása | Az export-visszatérítések mértékének megállapítása |
| (1)   Egyazon termékre az Unió egészében azonos export-visszatérítést kell alkalmazni. A rendeltetési helytől függően azonban lehetnek eltérések, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik. | (1)   Egyazon termékre az Unió egészében azonos export-visszatérítést kell alkalmazni. A rendeltetési helytől függően azonban lehetnek eltérések, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik. |
| (2)   
  A visszatérítések mértékét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban. | (2)   
  A Bizottság végrehajtási aktus útján rögzíti a visszatérítéseket korlátozott időtartamra. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| | Ezek a gabonafélék, a rizs, a cukor, valamint a tej és a tejtermékek esetében pályázati eljárás útján rögzíthetőek. |
| | (2a)
     
  Az egy adott termékre vonatkozó visszatérítés mértékének megállapításánál az alábbi tényezők közül legalább egyet figyelembe kell venni: |
| | a) | a fennálló helyzet és a várható irányzatok a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

135. cikk

135. cikk

Az export-visszatérítések mértékének megállapítása

Az export-visszatérítések mértékének megállapítása

(1)   Egyazon termékre az Unió egészében azonos export-visszatérítést kell alkalmazni. A rendeltetési helytől függően azonban lehetnek eltérések, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

(1)   Egyazon termékre az Unió egészében azonos export-visszatérítést kell alkalmazni. A rendeltetési helytől függően azonban lehetnek eltérések, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

(2)   
  A visszatérítések mértékét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

(2)   
  A Bizottság végrehajtási aktus útján rögzíti a visszatérítéseket korlátozott időtartamra. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Ezek a gabonafélék, a rizs, a cukor, valamint a tej és a tejtermékek esetében pályázati eljárás útján rögzíthetőek.

(2a)
     
  Az egy adott termékre vonatkozó visszatérítés mértékének megállapításánál az alábbi tényezők közül legalább egyet figyelembe kell venni:

a)

a fennálló helyzet és a várható irányzatok a következők tekintetében:

| | i. | i. az adott termék ára és hozzáférhetősége az uniós piacon; |
| --- | --- | --- |

i.

i. az adott termék ára és hozzáférhetősége az uniós piacon;

| | ii. | az adott termék világpiaci árai. |
| --- | --- | --- |

ii.

az adott termék világpiaci árai.

| b) | a közös piacszervezés céljai, amelyeknek biztosítaniuk kell az egyensúlyt, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását ezen a piacon; |
| --- | --- |

b)

a közös piacszervezés céljai, amelyeknek biztosítaniuk kell az egyensúlyt, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását ezen a piacon;

| c) | azon zavarok elkerülésének szükségessége, amelyek az uniós piacon elhúzódó egyensúlyhiányt okozhatnak a kínálat és kereslet között; |
| --- | --- |

c)

azon zavarok elkerülésének szükségessége, amelyek az uniós piacon elhúzódó egyensúlyhiányt okozhatnak a kínálat és kereslet között;

| d) | a tervezett kivitelek gazdasági vonatkozásai; |
| --- | --- |

d)

a tervezett kivitelek gazdasági vonatkozásai;

| e) | a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátok; |
| --- | --- |

e)

a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátok;

| f) | az uniós alaptermékeknek a harmadik országokba való kivitelre szánt, feldolgozott áruk előállításához történő felhasználása és a harmadik országokból a feldolgozással kapcsolatos intézkedések alapján behozott termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége; |
| --- | --- |

f)

az uniós alaptermékeknek a harmadik országokba való kivitelre szánt, feldolgozott áruk előállításához történő felhasználása és a harmadik országokból a feldolgozással kapcsolatos intézkedések alapján behozott termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége;

| g) | a legkedvezőbb forgalmazási és szállítási költségek az uniós piacokról az uniós kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre, a rendeltetési országokba való továbbítási költségekkel együtt; |
| --- | --- |

g)

a legkedvezőbb forgalmazási és szállítási költségek az uniós piacokról az uniós kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre, a rendeltetési országokba való továbbítási költségekkel együtt;

| h) | a kereslet az uniós piacon; |
| --- | --- |

h)

a kereslet az uniós piacon;

| i. | a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazatot illetően az ezen ágazatok termékeinek az Unión belüli előállításához szükséges takarmánygabona-mennyiség uniós árai és világpiaci árai közötti különbség. |
| --- | --- |

i.

a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazatot illetően az ezen ágazatok termékeinek az Unión belüli előállításához szükséges takarmánygabona-mennyiség uniós árai és világpiaci árai közötti különbség.

Módosítás 300

Rendeletre irányuló javaslat

141 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 141. cikk | 141. cikk |
| Egyéb végrehajtási hatáskörök | Egyéb végrehajtási hatáskörök |
| A Bizottság végrehajtási
  aktusok útján
  , a 139. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott szabályokkal összhangban
  rögzítheti
  az export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatókat. | A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogadhat el
  ,
  amelyekben
  a 139. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott szabályokkal összhangban
  rögzíti
  az export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatókat. |
| | E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

141. cikk

141. cikk

Egyéb végrehajtási hatáskörök

Egyéb végrehajtási hatáskörök

A Bizottság végrehajtási
  aktusok útján
  , a 139. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott szabályokkal összhangban
  rögzítheti
  az export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatókat.

A Bizottság végrehajtási
  aktusokat fogadhat el
  ,
  amelyekben
  a 139. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott szabályokkal összhangban
  rögzíti
  az export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatókat.

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

Módosítás 301

Rendeletre irányuló javaslat

143 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 143. cikk | 143. cikk |
| A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazása | A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazása |
| Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet
  144–145
  . cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik. | Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés
  42. cikkével összhangban a Szerződés
  101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet
  143a–145
  . cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik. |
| | A belső piac működésének javítása és az uniós versenyszabályok mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatban való egységes alkalmazása érdekében a Bizottság koordinálja a különböző nemzeti versenyhatóságok tevékenységét. E célból a Bizottság – többek között – iránymutatásokat és a bevált gyakorlatokról szóló útmutatásokat tesz közzé, amelyek segítik a különböző nemzeti hatóságok és a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatok gazdasági szereplőinek tevékenységét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

143. cikk

143. cikk

A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazása

A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazása

Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet
  144–145
  . cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.

Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés
  42. cikkével összhangban a Szerződés
  101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet
  143a–145
  . cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a mezőgazdasági termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.

A belső piac működésének javítása és az uniós versenyszabályok mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatban való egységes alkalmazása érdekében a Bizottság koordinálja a különböző nemzeti versenyhatóságok tevékenységét. E célból a Bizottság – többek között – iránymutatásokat és a bevált gyakorlatokról szóló útmutatásokat tesz közzé, amelyek segítik a különböző nemzeti hatóságok és a mezőgazdasági és élelmiszeripari ágazatok gazdasági szereplőinek tevékenységét.

Módosítás 302

Rendeletre irányuló javaslat

143a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 143a. cikk |
| | Az érintett piac |
| | (1)
     
  Az érintett piac fogalmának meghatározásával azonosítható és meghatározható az a kör, amelyen belül a vállalkozások közötti verseny működik, és két kumulatív dimenzió körül tagolódik: |
| | a) | az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában „termékpiac” az a piac, amely a fogyasztó által a jellemzők, az ár, a rendeltetés szerinti használat alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető valamennyi terméket tartalmazza; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

143a. cikk

Az érintett piac

(1)
     
  Az érintett piac fogalmának meghatározásával azonosítható és meghatározható az a kör, amelyen belül a vállalkozások közötti verseny működik, és két kumulatív dimenzió körül tagolódik:

a)

az érintett termékpiac: e fejezet alkalmazásában „termékpiac” az a piac, amely a fogyasztó által a jellemzők, az ár, a rendeltetés szerinti használat alapján egymással felcserélhető vagy helyettesíthető valamennyi terméket tartalmazza;

| b) | az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában „földrajzi piac” az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások a terméket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely különösen a versenyfeltételek tekintetében érzékelhetően különbözik a szomszédos területektől. |
| --- | --- |

b)

az érintett földrajzi piac: e fejezet alkalmazásában „földrajzi piac” az a piac, amely magában foglalja azt a területet, ahol az érintett vállalkozások a terméket kínálják, ahol a versenyfeltételek megfelelő mértékben homogének, és amely különösen a versenyfeltételek tekintetében érzékelhetően különbözik a szomszédos területektől.

(2)
     
  Az érintett piac meghatározásakor a következő elveket kell alkalmazni:

| a) | az érintett termékpiac elemzése a feldolgozatlan termékek esetében elsőként a faj szintjén történik a növénytermesztés és az állattenyésztés esetében; bármely alacsonyabb szint figyelembevételét megfelelően igazolni kell; |
| --- | --- |

a)

az érintett termékpiac elemzése a feldolgozatlan termékek esetében elsőként a faj szintjén történik a növénytermesztés és az állattenyésztés esetében; bármely alacsonyabb szint figyelembevételét megfelelően igazolni kell;

| b) | az érintett földrajzi piac elemzése elsőként az uniós piac szintjén történik; bármely alacsonyabb szint figyelembe vételét megfelelően igazolni kell. |
| --- | --- |

b)

az érintett földrajzi piac elemzése elsőként az uniós piac szintjén történik; bármely alacsonyabb szint figyelembe vételét megfelelően igazolni kell.

Módosítás 303

Rendeletre irányuló javaslat

143 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 143b. cikk |
| | Erőfölény |
| | (1)
     
  E fejezet alkalmazásában „erőfölény” az, amikor valamely vállalkozás olyan gazdasági hatalmi helyzetben van, aminek segítségével képes megakadályozni az érintett piacon a tényleges versenyt, mivel lehetősége van arra, hogy versenytársaival, vevőivel és – végső soron – a fogyasztókkal szemben jelentős mértékben független magatartást tanúsítson. |
| | (2)
     
  Nem minősül erőfölénynek, ha az érintett piacon a mezőgazdasági és az agrár-élelmiszeripari ágazatban horizontálisan kapcsolódó egy vagy több vállalkozás kezében lévő piaci részesedések nem érik el az ugyanezen az érintett piacon a legnagyobb, közvetlenül az ellátási szint alján elhelyezkedő vállalkozás kezében lévő részesedés mértékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

143b. cikk

Erőfölény

(1)
     
  E fejezet alkalmazásában „erőfölény” az, amikor valamely vállalkozás olyan gazdasági hatalmi helyzetben van, aminek segítségével képes megakadályozni az érintett piacon a tényleges versenyt, mivel lehetősége van arra, hogy versenytársaival, vevőivel és – végső soron – a fogyasztókkal szemben jelentős mértékben független magatartást tanúsítson.

(2)
     
  Nem minősül erőfölénynek, ha az érintett piacon a mezőgazdasági és az agrár-élelmiszeripari ágazatban horizontálisan kapcsolódó egy vagy több vállalkozás kezében lévő piaci részesedések nem érik el az ugyanezen az érintett piacon a legnagyobb, közvetlenül az ellátási szint alján elhelyezkedő vállalkozás kezében lévő részesedés mértékét.

Módosítás 304

Rendeletre irányuló javaslat

144 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 144. cikk | 144. cikk |
| A KAP-célok esetében a mezőgazdasági termelők és társulásaik számára biztosított eltérések | A KAP-célok esetében a termelők és szervezeteik vagy szervezeti társulásaik számára biztosított eltérések |
| (1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az e rendelet 143. cikkében említett olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek szükségesek a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez. | (1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az e rendelet 143. cikkében említett olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek szükségesek a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez. |
| Ezen belül a Szerződés
  101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni a mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott társulások,
  továbbá az
  ezen
  rendelet 106. cikke szerinti elismert termelői szervezetek vagy az e rendelet 107. cikke szerinti elismert termelői szervezetek társulásainak olyan
  megállapodásaira, döntéseire
  és összehangolt
  magatartásaira
  , amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos
  , és amely nem köti ki azonos árak alkalmazását, kivéve, ha a szóban forgó megállapodás, döntés, illetve összehangolt magatartás kizárja a versenyt vagy veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok elérését. | Ezen belül, a Szerződés
  39. cikkében foglalt célkitűzések megvalósításához szükségesnek tekintendők
  továbbá az
  e
  rendelet 106. cikke szerinti elismert termelői szervezetek vagy az e rendelet 107. cikke szerinti elismert
  termelők vagy
  termelői szervezetek társulásainak olyan
  megállapodásai, döntései
  és összehangolt
  magatartásai
  , amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos. |
| | Az e bekezdésben említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeknek. |
| | Ezt a bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben a verseny kizárt. |
| | (1a)
     
  A 104a., 105a., 113a. és a 113b. cikkben meghatározott szerződések kivételével az (1) bekezdésben említett összehangolt megállapodások, döntések és magatartások nem vonnak maguk után azonos ár alkalmazására vonatkozó kötelezettséget. |
| | (1b)
     
  A mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott, a 143. cikkben említett társulások megállapodásai, döntései és összehangolt gyakorlatai az 1/2003/EK rendelet hatálya alá tartoznak. |
| (2)
     
  A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és azután, hogy meghallgatta az érintett vállalkozásokat vagy az ilyen vállalkozások által alkotott társulásokat, valamint bármely egyéb olyan természetes vagy jogi személyt, aki vagy amely meghallgatását célszerűnek ítélte meg, a Bizottság – az Európai Bíróság általi felülvizsgálatra is figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy –végrehajtási aktusok révén – kötelezően kihirdetendő határozatot fogadjon el, amelyben megállapítja, hogy mely megállapodás, döntés és összehangolt magatartás esetén teljesülnek az (1) bekezdés szerinti feltételek. | |
| A Bizottság a fent említettek meghatározását saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, illetve valamely érdekelt vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának a kérésére végzi el. | |
| (3)
     
  A határozatnak a (2) bekezdés első albekezdésében említett kihirdetése az érintett felek nevének és a határozat főbb tartalmi elemeinek feltüntetésével történik. A kihirdetés során figyelemmel kell lenni a vállalkozásoknak az üzleti titkaik megőrzéséhez fűződő jogos érdekére. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

144. cikk

144. cikk

A KAP-célok esetében a mezőgazdasági termelők és társulásaik számára biztosított eltérések

A KAP-célok esetében a termelők és szervezeteik vagy szervezeti társulásaik számára biztosított eltérések

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az e rendelet 143. cikkében említett olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek szükségesek a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez.

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni az e rendelet 143. cikkében említett olyan megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek szükségesek a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez.

Ezen belül a Szerződés
  101. cikkének (1) bekezdését nem kell alkalmazni a mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott társulások,
  továbbá az
  ezen
  rendelet 106. cikke szerinti elismert termelői szervezetek vagy az e rendelet 107. cikke szerinti elismert termelői szervezetek társulásainak olyan
  megállapodásaira, döntéseire
  és összehangolt
  magatartásaira
  , amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos
  , és amely nem köti ki azonos árak alkalmazását, kivéve, ha a szóban forgó megállapodás, döntés, illetve összehangolt magatartás kizárja a versenyt vagy veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok elérését.

Ezen belül, a Szerződés
  39. cikkében foglalt célkitűzések megvalósításához szükségesnek tekintendők
  továbbá az
  e
  rendelet 106. cikke szerinti elismert termelői szervezetek vagy az e rendelet 107. cikke szerinti elismert
  termelők vagy
  termelői szervezetek társulásainak olyan
  megállapodásai, döntései
  és összehangolt
  magatartásai
  , amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos.

Az e bekezdésben említett megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról vélelmezni kell, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében megállapított feltételeknek.

Ezt a bekezdést nem kell alkalmazni, amennyiben a verseny kizárt.

(1a)
     
  A 104a., 105a., 113a. és a 113b. cikkben meghatározott szerződések kivételével az (1) bekezdésben említett összehangolt megállapodások, döntések és magatartások nem vonnak maguk után azonos ár alkalmazására vonatkozó kötelezettséget.

(1b)
     
  A mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott, a 143. cikkben említett társulások megállapodásai, döntései és összehangolt gyakorlatai az 1/2003/EK rendelet hatálya alá tartoznak.

(2)
     
  A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és azután, hogy meghallgatta az érintett vállalkozásokat vagy az ilyen vállalkozások által alkotott társulásokat, valamint bármely egyéb olyan természetes vagy jogi személyt, aki vagy amely meghallgatását célszerűnek ítélte meg, a Bizottság – az Európai Bíróság általi felülvizsgálatra is figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik arra, hogy –végrehajtási aktusok révén – kötelezően kihirdetendő határozatot fogadjon el, amelyben megállapítja, hogy mely megállapodás, döntés és összehangolt magatartás esetén teljesülnek az (1) bekezdés szerinti feltételek.

A Bizottság a fent említettek meghatározását saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, illetve valamely érdekelt vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának a kérésére végzi el.

(3)
     
  A határozatnak a (2) bekezdés első albekezdésében említett kihirdetése az érintett felek nevének és a határozat főbb tartalmi elemeinek feltüntetésével történik. A kihirdetés során figyelemmel kell lenni a vállalkozásoknak az üzleti titkaik megőrzéséhez fűződő jogos érdekére.

Módosítás 305

Rendeletre irányuló javaslat

145 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 145. cikk | 145. cikk |
| Az elismert szalmaközi szervezetek megállapodásai és összehangolt magatartásai | Az elismert szalmaközi szervezetek megállapodásai és összehangolt magatartásai |
| (1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 108. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységeket végző, az e rendelet 108. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, továbbá az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatára, valamint a dohányágazatra (e rendelet 108. cikkének (2) bekezdése). | (1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 108. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységeket végző, az e rendelet 108. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, továbbá az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatára, valamint a dohányágazatra (e rendelet 108. cikkének (2) bekezdése). |
| (2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha: | (2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha: |
| a) | a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

145. cikk

145. cikk

Az elismert szalmaközi szervezetek megállapodásai és összehangolt magatartásai

Az elismert szalmaközi szervezetek megállapodásai és összehangolt magatartásai

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 108. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységeket végző, az e rendelet 108. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, továbbá az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatára, valamint a dohányágazatra (e rendelet 108. cikkének (2) bekezdése).

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 108. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységeket végző, az e rendelet 108. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, továbbá az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatára, valamint a dohányágazatra (e rendelet 108. cikkének (2) bekezdése).

(2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:

(2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:

a)

a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott;

| a) | a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott; |
| --- | --- |

a)

a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról a Bizottság értesítést kapott;

| b) | Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő két hónapon belül – végrehajtási aktus révén – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak. |
| --- | --- |

b)

Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő két hónapon belül – végrehajtási aktus révén – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak.

| b) | a Bizottság az általa kért értesítés kézhezvételét követő két hónapon belül nem állapította meg, hogy e megállapodások a (4) bekezdés hatálya alá tartoznak.
  Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy e megállapodások a (4) bekezdés hatálya alá tartoznak, végrehajtási aktust fogad el, amelyben részletezi megállapításait. E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az általa kért értesítés kézhezvételét követő két hónapon belül nem állapította meg, hogy e megállapodások a (4) bekezdés hatálya alá tartoznak.
  Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy e megállapodások a (4) bekezdés hatálya alá tartoznak, végrehajtási aktust fogad el, amelyben részletezi megállapításait. E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

(3)   A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.

(3)   A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.

(3a)
     
  E cikk (2) és (3) bekezdésének sérelme nélkül válsághelyzetben az (1) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások hatályba lépnek, és azokat elfogadásukkor azonnal be kell jelenteni a Bizottságnak.

A Bizottság az értesítéstől számított 21 napon belül adott esetben végrehajtási aktusokat fogad el, amelyekben részletezi azon döntését, miszerint e megállapodások a (4) bekezdés hatálya alá tartoznak. E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) vagy (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

(4)   Minden esetben az uniós szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni azokat a megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat, amelyek:

(4)   Minden esetben az uniós szabályokkal összeegyeztethetetlennek kell minősíteni azokat a megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat, amelyek:

| a) | az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| a) | az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez;

| c) | a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny olyan jellegű torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett KAP-célok eléréséhez;

| d) | árak
  vagy kvóták
  rögzítését vonják maguk után; |
| --- | --- |

d)

árak
  vagy kvóták
  rögzítését vonják maguk után;

| d) | árak rögzítését vonják maguk után; |
| --- | --- |

d)

árak rögzítését vonják maguk után;

| e) | hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termék jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termék jelentős részének vonatkozásában.

| e) | hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termék jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

hátrányos megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek az adott termék jelentős részének vonatkozásában.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett két hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek, akkor végrehajtási aktus útján határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett két hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek, akkor végrehajtási aktus útján határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is.
  Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is.

(6a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az e cikk egységes alkalmazásához szükséges intézkedéseket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 306

Rendeletre irányuló javaslat

152 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok az ilyen kifizetéseket az érintett ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb hozzájárulásokból finanszírozhatják. | A tagállamok az ilyen kifizetéseket
  nemzeti költségvetésükből,
  az érintett ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb hozzájárulásokból finanszírozhatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok az ilyen kifizetéseket az érintett ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb hozzájárulásokból finanszírozhatják.

A tagállamok az ilyen kifizetéseket
  nemzeti költségvetésükből,
  az érintett ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb hozzájárulásokból finanszírozhatják.

Módosítás 307

Rendeletre irányuló javaslat

152 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a 21. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban a gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátását szolgáló uniós program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozásához. | A tagállamok a 21. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban a gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátását szolgáló uniós program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozásához.
  A társfinanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az évente felmerülő költségek 100 %-át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok a 21. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban a gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátását szolgáló uniós program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozásához.

A tagállamok a 21. cikk szerinti uniós támogatást kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a 21. cikk (2) bekezdésével összhangban a gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátását szolgáló uniós program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedések finanszírozásához.
  A társfinanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az évente felmerülő költségek 100 %-át.

Módosítás 308

Rendeletre irányuló javaslat

153 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 153a. cikk |
| | A tej- és tejtermékágazaton belüli forgalom előmozdítása |
| | A tagállamok a társadalmon belüli fogyasztás előmozdítására, a tej- és tejtermékpiacok bővítésére és a minőség javítására irányuló intézkedések finanszírozására a tej és a tejjel egyenértékű termékek eladott mennyisége után fizetendő promóciós illetéket vethetnek ki tejtermelőikre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

153a. cikk

A tej- és tejtermékágazaton belüli forgalom előmozdítása

A tagállamok a társadalmon belüli fogyasztás előmozdítására, a tej- és tejtermékpiacok bővítésére és a minőség javítására irányuló intézkedések finanszírozására a tej és a tejjel egyenértékű termékek eladott mennyisége után fizetendő promóciós illetéket vethetnek ki tejtermelőikre.

Módosítás 309

Rendeletre irányuló javaslat

154 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 154. cikk | 154. cikk |
| A piaci zavarok felszámolását célzó intézkedések | A piaci zavarok felszámolását célzó intézkedések |
| (1)   Figyelembe véve, hogy hatékonyan és eredményesen szükséges fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső
  piacon
  bekövetkező jelentős áremelkedés, vagy -csökkenés, illetve egyéb tényezők a piac
  megzavarásának kockázatával
  fenyegetnek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával. | (1)   Figyelembe véve, hogy hatékonyan és eredményesen szükséges fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső
  piacokon
  bekövetkező jelentős áremelkedés, vagy -csökkenés, illetve
  a 7. cikk (2) bekezdése szerinti termelési költségek jelentős emelkedése,
  egyéb tényezők a piac
  megzavarásával
  fenyegetnek
  és a helyzet valószínűsíthetően továbbra is fenn fog állni vagy romlani fog
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával
  , feltéve, hogy az e rendelet értelmében rendelkezésre álló összes többi intézkedés elégtelennek bizonyul
  . |
| Amennyiben a piac
  megzavarásának kockázatával
  fenyegető, az első albekezdésben említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik,
  akkor
  az e rendelet 161. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra. | Amennyiben a piac
  megzavarásával
  fenyegető, az első albekezdésben említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik, az e rendelet 161. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra. |
| Ezen intézkedések – a szükséges mértékben és a szükséges időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait, valamint részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében. | Ezen intézkedések – a szükséges mértékben és a szükséges időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait, valamint részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében
  , illetve pénzeszközöket csoportosíthatnak át a III
  .
  rész VI. fejezetében említett export-visszatérítések kiváltása érdekében vagy egyedi támogatást nyújthatnak a termelők számára a súlyos piaci zavar hatásainak enyhítésére. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések
  nem alkalmazandók
  az I.
  melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt termékekre. | (2)   
  A 133. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül
  az (1) bekezdésben említett intézkedések az I.
  mellékletben felsorolt valamennyi termékre alkalmazandók. |
| (3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek a szabályok különösen az eljárásokra és a technikai jellegű kritériumokra vonatkozhatnak. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. | (3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek a szabályok különösen az eljárásokra és a technikai jellegű kritériumokra vonatkozhatnak. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

154. cikk

154. cikk

A piaci zavarok felszámolását célzó intézkedések

A piaci zavarok felszámolását célzó intézkedések

(1)   Figyelembe véve, hogy hatékonyan és eredményesen szükséges fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső
  piacon
  bekövetkező jelentős áremelkedés, vagy -csökkenés, illetve egyéb tényezők a piac
  megzavarásának kockázatával
  fenyegetnek, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával.

(1)   Figyelembe véve, hogy hatékonyan és eredményesen szükséges fellépni azokban az esetekben, amikor a belső vagy a külső
  piacokon
  bekövetkező jelentős áremelkedés, vagy -csökkenés, illetve
  a 7. cikk (2) bekezdése szerinti termelési költségek jelentős emelkedése,
  egyéb tényezők a piac
  megzavarásával
  fenyegetnek
  és a helyzet valószínűsíthetően továbbra is fenn fog állni vagy romlani fog
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az érintett ágazatra vonatkozó szükséges intézkedések tekintetében, a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával
  , feltéve, hogy az e rendelet értelmében rendelkezésre álló összes többi intézkedés elégtelennek bizonyul
  .

Amennyiben a piac
  megzavarásának kockázatával
  fenyegető, az első albekezdésben említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik,
  akkor
  az e rendelet 161. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

Amennyiben a piac
  megzavarásával
  fenyegető, az első albekezdésben említett esetben rendkívül sürgető okok azt szükségessé teszik, az e rendelet 161. cikkében meghatározott eljárást kell alkalmazni az e bekezdés értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

Ezen intézkedések – a szükséges mértékben és a szükséges időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait, valamint részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében.

Ezen intézkedések – a szükséges mértékben és a szükséges időtartamra – kiterjeszthetik vagy módosíthatják az e rendeletben foglalt egyéb intézkedések hatályát, időbeli tartamát vagy más aspektusait, valamint részben vagy teljes körűen felfüggeszthetik a behozatali vámokat, többek között bizonyos mennyiségek vagy időszakok tekintetében
  , illetve pénzeszközöket csoportosíthatnak át a III
  .
  rész VI. fejezetében említett export-visszatérítések kiváltása érdekében vagy egyedi támogatást nyújthatnak a termelők számára a súlyos piaci zavar hatásainak enyhítésére.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések
  nem alkalmazandók
  az I.
  melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsorolt termékekre.

(2)   
  A 133. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül
  az (1) bekezdésben említett intézkedések az I.
  mellékletben felsorolt valamennyi termékre alkalmazandók.

(3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek a szabályok különösen az eljárásokra és a technikai jellegű kritériumokra vonatkozhatnak. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(3)   A Bizottság végrehajtási jog aktusok útján elfogadhatja az e cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek a szabályok különösen az eljárásokra és a technikai jellegű kritériumokra vonatkozhatnak. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 310

Rendeletre irányuló javaslat

155 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 155. cikk | 155. cikk |
| Az állatbetegségekhez
  , valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések | A kártevőkhöz
  ,
  állat- és növénybetegségekhez,
  valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések |
| (1)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket
  fogadhat el a következőkre vonatozóan: | (1)   A Bizottság
  – a 161. cikkben meghatározott sürgősségi eljárás szerint elfogadott – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket
  állapíthat meg. |
| a) | az
  érintett piac esetében, az
  Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek az
  állatbetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

155. cikk

155. cikk

Az állatbetegségekhez
  , valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések

A kártevőkhöz
  ,
  állat- és növénybetegségekhez,
  valamint a közegészségügyi, illetve állat- és növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedések

(1)   A Bizottság
  végrehajtási
  aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket
  fogadhat el a következőkre vonatozóan:

(1)   A Bizottság
  – a 161. cikkben meghatározott sürgősségi eljárás szerint elfogadott – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok útján rendkívüli támogatási intézkedéseket
  állapíthat meg.

a)

az
  érintett piac esetében, az
  Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek az
  állatbetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; valamint

| a) | az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek
  a kártevők és
  az
  állat- és növénybetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; valamint |
| --- | --- |

a)

az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek
  a kártevők és
  az
  állat- és növénybetegségek
  terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából eredhetnek; valamint

| b) | azon súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza. |
| --- | --- |

b)

azon súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza.

| b) | azon súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza. |
| --- | --- |

b)

azon súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében, amelyek közvetlenül a fennálló közegészségügyi, illetve állat- vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztésre vezethetők vissza.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a következő ágazatokra alkalmazandók:

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedések a következő ágazatokra alkalmazandók:

| a) | marha- és borjúhús, |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús,

| a) | marha- és borjúhús, |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús,

| b) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

b)

tej és tejtermékek;

| b) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

b)

tej és tejtermékek;

| c) | sertéshús, |
| --- | --- |

c)

sertéshús,

| c) | sertéshús, |
| --- | --- |

c)

sertéshús,

| d) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

d)

juh- és kecskehús;

| d) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

d)

juh- és kecskehús;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

tojás;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

tojás;

| f) | baromfihús. |
| --- | --- |

f)

baromfihús.

| f) | baromfihús. |
| --- | --- |

f)

baromfihús.

A közegészségügyi vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó, az (1) bekezdés b) pontja szerinti intézkedések – az
  I. melléklet XXIV. részének 2. szakaszában felsoroltak kivételével – az
  összes többi mezőgazdasági termék esetében is alkalmazandók.

A közegészségügyi vagy növény-egészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó, az (1) bekezdés b) pontja szerinti intézkedések az összes többi mezőgazdasági termék esetében is alkalmazandók.

(2a)
     
  A Bizottság – a 161. cikkben meghatározott sürgősségi eljárás szerint elfogadott – felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kibővítheti a (2) bekezdésben említett termékek listáját.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam haladéktalanul megtette a betegség felszámolásához szükséges egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely az érintett piac támogatásához feltétlenül szükséges.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam haladéktalanul megtette a
  kártevő vagy
  betegség felszámolásához szükséges
  növény-egészségügyi, illetve
  egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely az érintett piac támogatásához feltétlenül szükséges.

(5)   Az Unió az (1) bekezdés szerinti intézkedésekhez a tagállamok által viselt kiadások
  50 %-ával
  egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(5)   Az Unió az (1) bekezdés
  a) és b) pontja
  szerinti intézkedésekhez a tagállamok által viselt kiadások
  50 %-ával, illetve 75 %-ával
  egyenértékű társfinanszírozást nyújt.
  Ezek az intézkedések magukban foglalhatják az adókedvezményeket vagy a mezőgazdasági termelők számára nyújtott kedvezményes hiteleket, amelyek a [vidékfejlesztésről szóló] rendelet keretében kerülnek finanszírozásra.

A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, az nem vezet a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, az nem vezet a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.

Módosítás 311

Rendeletre irányuló javaslat

156 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 156. cikk | 156. cikk |
| Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések | Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések |
| (1)   A Bizottság
  végrehajtási jog
  aktusok útján
  elfogadja
  az egyedi
  gyakorlati
  problémák megoldására szolgáló, szükséges és indokolható szükséghelyzeti intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. | (1)   A Bizottság
  – a 161. cikkben meghatározott sürgősségi eljárás szerint elfogadott – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok útján
  megállapítja
  az egyedi problémák megoldására szolgáló, szükséges és indokolható szükséghelyzeti intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra. |
| (2)   Egyedi problémák megoldása érdekében a Bizottság, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a
  162. cikk (3) bekezdésében
  említett
  vizsgálati
  eljárással összhangban
  azonnal alkalmazandó végrehajtási
  aktusokat fogad el. | (2)   Egyedi problémák megoldása érdekében a Bizottság, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a
  161. cikkben
  említett
  sürgősségi
  eljárással összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

156. cikk

156. cikk

Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések

Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések

(1)   A Bizottság
  végrehajtási jog
  aktusok útján
  elfogadja
  az egyedi
  gyakorlati
  problémák megoldására szolgáló, szükséges és indokolható szükséghelyzeti intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.
  A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

(1)   A Bizottság
  – a 161. cikkben meghatározott sürgősségi eljárás szerint elfogadott – felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok útján
  megállapítja
  az egyedi problémák megoldására szolgáló, szükséges és indokolható szükséghelyzeti intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.

(2)   Egyedi problémák megoldása érdekében a Bizottság, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a
  162. cikk (3) bekezdésében
  említett
  vizsgálati
  eljárással összhangban
  azonnal alkalmazandó végrehajtási
  aktusokat fogad el.

(2)   Egyedi problémák megoldása érdekében a Bizottság, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetben a
  161. cikkben
  említett
  sürgősségi
  eljárással összhangban
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusokat fogad el.

Módosítás 312

Rendeletre irányuló javaslat

156 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 156a. cikk |
| | A tej- és tejtermékpiacon jelentkező súlyos egyensúlytalanságok megoldását szolgáló intézkedések |
| | (1)
     
  A tej és tejtermékek piacának súlyos egyensúlyhiánya esetén a Bizottság 2015. április 1-jétől végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben legalább háromhónapos, meghosszabbítható időszakra támogatást hagy jóvá azon tejtermelők számára, akik tejtermelésüket önként, az előző év azonos időszakához képest legalább 5 %-kal csökkentik. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| | E támogatás odaítélésekor a Bizottság olyan végrehajtási aktusokat is elfogad, amelyekben legalább háromhónapos, meghosszabbítható időszakra díjfizetési kötelezettséget ír elő azon tejtermelők számára, akik tejtermelésüket az előző év azonos időszakához képest legalább 5 %-kal növelik. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedés elindításakor a Bizottság figyelembe veszi a termelési költségek – különösen a beszerzési költségek – alakulását. |
| | (3)
     
  A COM(2012)0617 javaslat 29. cikke (3) bekezdésének b) pontjában „partnerszervezetek” név alatt feltüntetett jótékonysági szervezeteknek térítésmentesen átadott tejmennyiséggel a termelést a (4) bekezdés alapján a Bizottság által meghatározott feltételek szerint csökkentettnek lehet tekinteni. |
| | (4)
     
  A II. rész I. címében említett piaci intervenciós intézkedésekben, amelyeket a tej- és tejtermékek piacán hajtanak végre, elsősorban az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott rendszert végrehajtó vállalkozások termékei részesülnek. |
| | (5)
     
  Figyelembe véve, hogy biztosítani kell e rendszer hatékony és megfelelő működtetését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők megállapítására: |
| | a) | a támogatásra való jogosultság érdekében teljesítendő követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

156a. cikk

A tej- és tejtermékpiacon jelentkező súlyos egyensúlytalanságok megoldását szolgáló intézkedések

(1)
     
  A tej és tejtermékek piacának súlyos egyensúlyhiánya esetén a Bizottság 2015. április 1-jétől végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben legalább háromhónapos, meghosszabbítható időszakra támogatást hagy jóvá azon tejtermelők számára, akik tejtermelésüket önként, az előző év azonos időszakához képest legalább 5 %-kal csökkentik. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

E támogatás odaítélésekor a Bizottság olyan végrehajtási aktusokat is elfogad, amelyekben legalább háromhónapos, meghosszabbítható időszakra díjfizetési kötelezettséget ír elő azon tejtermelők számára, akik tejtermelésüket az előző év azonos időszakához képest legalább 5 %-kal növelik. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett intézkedés elindításakor a Bizottság figyelembe veszi a termelési költségek – különösen a beszerzési költségek – alakulását.

(3)
     
  A COM(2012)0617 javaslat 29. cikke (3) bekezdésének b) pontjában „partnerszervezetek” név alatt feltüntetett jótékonysági szervezeteknek térítésmentesen átadott tejmennyiséggel a termelést a (4) bekezdés alapján a Bizottság által meghatározott feltételek szerint csökkentettnek lehet tekinteni.

(4)
     
  A II. rész I. címében említett piaci intervenciós intézkedésekben, amelyeket a tej- és tejtermékek piacán hajtanak végre, elsősorban az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott rendszert végrehajtó vállalkozások termékei részesülnek.

(5)
     
  Figyelembe véve, hogy biztosítani kell e rendszer hatékony és megfelelő működtetését, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők megállapítására:

a)

a támogatásra való jogosultság érdekében teljesítendő követelmények;

| b) | e rendszer végrehajtása aktiválásának egyedi feltételei; |
| --- | --- |

b)

e rendszer végrehajtása aktiválásának egyedi feltételei;

| c) | azon feltételek, amelyek mellett a (2) bekezdésben meghatározott, a jótékonysági szervezeteknek történő térítésmentes tejátadás a termelést csökkentő mennyiségként vehető figyelembe. |
| --- | --- |

c)

azon feltételek, amelyek mellett a (2) bekezdésben meghatározott, a jótékonysági szervezeteknek történő térítésmentes tejátadás a termelést csökkentő mennyiségként vehető figyelembe.

| d) | a termelés csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalások nem teljesítés esetére a támogatás hatályos szabályoknak megfelelő kamatokkal együtt történő visszatérítésének a feltételei. |
| --- | --- |

d)

a termelés csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalások nem teljesítés esetére a támogatás hatályos szabályoknak megfelelő kamatokkal együtt történő visszatérítésének a feltételei.

(6)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza az (1) bekezdésben foglalt támogatás összegét, illetve a fizetendő díj mértékét.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 313

Rendeletre irányuló javaslat

156 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 156a. cikk |
| | A hegyvidéki tejre vonatkozó operatív programok |
| | A hegy- és dombvidéki gazdálkodás ésszerű fejlesztésének biztosítása, ekként pedig a hegyvidéki területeken gazdálkodó tejtermelők számára a tisztességes életszínvonal biztosítása érdekében 2014. április 30-tól a hegyvidéki területeken az elismert termelői szervezetek – figyelembe véve e területek sajátos jellemzőit – operatív programokat nyújthatnak be e termelők haszonkulcsainak javítása céljából. Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének 4,1 %-a. Ez a százalékarány mindazonáltal a forgalmazott termékek értékének 4,6 %-ára növelhető, amennyiben a forgalmazott termékek összértékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak válságmegelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

156a. cikk

A hegyvidéki tejre vonatkozó operatív programok

A hegy- és dombvidéki gazdálkodás ésszerű fejlesztésének biztosítása, ekként pedig a hegyvidéki területeken gazdálkodó tejtermelők számára a tisztességes életszínvonal biztosítása érdekében 2014. április 30-tól a hegyvidéki területeken az elismert termelői szervezetek – figyelembe véve e területek sajátos jellemzőit – operatív programokat nyújthatnak be e termelők haszonkulcsainak javítása céljából. Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének 4,1 %-a. Ez a százalékarány mindazonáltal a forgalmazott termékek értékének 4,6 %-ára növelhető, amennyiben a forgalmazott termékek összértékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak válságmegelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.

Módosítás 314

Rendeletre irányuló javaslat

156 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 156b. cikk |
| | A gyümölcs- és zöldségágazatbeli piaci zavarokkal szembeni intézkedések |
| | (1)
     
  A gyümölcsök és zöldségfélék egyedi és romlandó jellegére tekintettel mechanizmust kell létrehozni a súlyos piaci zavarok kezelésére; ezeket különösen a belső piaci árak egészségügyi aggályok vagy más, a kereslet hirtelen csökkenéséhez vezető okok miatti jelentős visszaesése idézheti elő. |
| | (2)
     
  A mechanizmus kizárólag a szóban forgó termékre vagy termékekre vonatkozik, időbeli hatálya korlátozott, felülvizsgálható, automatikusan aktiválódik, és az ágazat összes termelője számára hozzáférhető. |
| | (3)
     
  A mechanizmus magában foglalja az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének g), h) és d) pontjában felsorolt intézkedéseket, de független az elismert gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek által használt operatív alapoktól. |
| | (4)
     
  Az e cikkben említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 100 %-át az Unió finanszírozza. |
| | (5)
     
  A súlyos válságkezelési műveletekre az operatív programok keretén belüli válságkezelési célú intézkedések tekintetében létrehozott mechanizmusok az irányadók. Azon érintettek, akik nem tagjaik termelői szervezetnek, a válságkezelési műveletek koordinálása céljából megállapodásokat kötnek, és megállapodnak abban, hogy a támogatás egy meghatározott százalékát igazgatási költségekre kell elkülöníteni. |
| | (6)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedések alkalmazása érdekében. |
| | (7)
     
  A Bizottság a tagállamok kérésére végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben rendkívüli intézkedéseket vezethet be a gyümölcs- és zöldségágazat piacának torzulása elleni fellépés céljából. A Bizottság biztosítja, hogy a nyilvánosság az ilyen intézkedések bevezetése esetén tájékoztatást kapjon, és értesüljön a szóban forgó termékekről, területekről és támogatási összegről. Ingyenes szétosztás esetén a támogatás összegét ki kell igazítani. A válságidőszak végét végrehajtási aktus révén szintén meg kell határozni, amint a súlyos piaci zavar megszűnt. E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

156b. cikk

A gyümölcs- és zöldségágazatbeli piaci zavarokkal szembeni intézkedések

(1)
     
  A gyümölcsök és zöldségfélék egyedi és romlandó jellegére tekintettel mechanizmust kell létrehozni a súlyos piaci zavarok kezelésére; ezeket különösen a belső piaci árak egészségügyi aggályok vagy más, a kereslet hirtelen csökkenéséhez vezető okok miatti jelentős visszaesése idézheti elő.

(2)
     
  A mechanizmus kizárólag a szóban forgó termékre vagy termékekre vonatkozik, időbeli hatálya korlátozott, felülvizsgálható, automatikusan aktiválódik, és az ágazat összes termelője számára hozzáférhető.

(3)
     
  A mechanizmus magában foglalja az e rendelet 31. cikke (2) bekezdésének g), h) és d) pontjában felsorolt intézkedéseket, de független az elismert gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek által használt operatív alapoktól.

(4)
     
  Az e cikkben említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 100 %-át az Unió finanszírozza.

(5)
     
  A súlyos válságkezelési műveletekre az operatív programok keretén belüli válságkezelési célú intézkedések tekintetében létrehozott mechanizmusok az irányadók. Azon érintettek, akik nem tagjaik termelői szervezetnek, a válságkezelési műveletek koordinálása céljából megállapodásokat kötnek, és megállapodnak abban, hogy a támogatás egy meghatározott százalékát igazgatási költségekre kell elkülöníteni.

(6)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett intézkedések alkalmazása érdekében.

(7)
     
  A Bizottság a tagállamok kérésére végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben rendkívüli intézkedéseket vezethet be a gyümölcs- és zöldségágazat piacának torzulása elleni fellépés céljából. A Bizottság biztosítja, hogy a nyilvánosság az ilyen intézkedések bevezetése esetén tájékoztatást kapjon, és értesüljön a szóban forgó termékekről, területekről és támogatási összegről. Ingyenes szétosztás esetén a támogatás összegét ki kell igazítani. A válságidőszak végét végrehajtási aktus révén szintén meg kell határozni, amint a súlyos piaci zavar megszűnt. E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni.

Módosítás 315

Rendeletre irányuló javaslat

V rész – I fejezet – 3 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 316

Rendeletre irányuló javaslat

156 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 156c. cikk |
| | A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazása |
| | (1)
     
  A piacon fennálló súlyos egyensúlyhiányok idején a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el annak érdekében, hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése semmilyen esetben se legyen alkalmazandó az elismert termelői szervezetek, ezek szövetségeinek, továbbá az e rendelet első cikke (2) bekezdésének a)–w) pontjában meghatározott bármely ágazathoz tartozó elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amennyiben e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások az érintett ágazatot kívánják stabilizálni az árak rögzítésére és a kínálat ellenőrzésére irányuló intézkedésekkel. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek. |
| | E bekezdést kell alkalmazni a szervezetek közötti megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra is. |
| | (2)
     
  Az (1) bekezdést kizárólag akkor kell alkalmazni, ha a Bizottság már elfogadta az e fejezetben említett valamely intézkedést, vagy ha engedélyezte az állami beavatkozás aktiválását vagy a II. rész I. címének I. fejezetében meghatározott, a magánraktározáshoz nyújtott támogatást, és amennyiben a piaci egyensúlytalanságban érintett egy vagy több tagállam az (1) bekezdésben említett megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat indokoltnak minősíti. |
| | (3)
     
  Az (1) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások legfeljebb hat hónapig maradhatnak érvényben. A Bizottság ugyanakkor végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben további, legfeljebb hathónapos időszakra engedélyezi e megállapodások, döntések és összehangolt magatartások fenntartását. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

156c. cikk

A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazása

(1)
     
  A piacon fennálló súlyos egyensúlyhiányok idején a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el annak érdekében, hogy a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése semmilyen esetben se legyen alkalmazandó az elismert termelői szervezetek, ezek szövetségeinek, továbbá az e rendelet első cikke (2) bekezdésének a)–w) pontjában meghatározott bármely ágazathoz tartozó elismert szakmaközi szervezetek megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amennyiben e megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások az érintett ágazatot kívánják stabilizálni az árak rögzítésére és a kínálat ellenőrzésére irányuló intézkedésekkel. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

E bekezdést kell alkalmazni a szervezetek közötti megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra is.

(2)
     
  Az (1) bekezdést kizárólag akkor kell alkalmazni, ha a Bizottság már elfogadta az e fejezetben említett valamely intézkedést, vagy ha engedélyezte az állami beavatkozás aktiválását vagy a II. rész I. címének I. fejezetében meghatározott, a magánraktározáshoz nyújtott támogatást, és amennyiben a piaci egyensúlytalanságban érintett egy vagy több tagállam az (1) bekezdésben említett megállapodásokat, döntéseket és összehangolt magatartásokat indokoltnak minősíti.

(3)
     
  Az (1) bekezdésben említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások legfeljebb hat hónapig maradhatnak érvényben. A Bizottság ugyanakkor végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben további, legfeljebb hathónapos időszakra engedélyezi e megállapodások, döntések és összehangolt magatartások fenntartását. Ezeket a végrehajtási aktusokat az 162. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Módosítás 317

Rendeletre irányuló javaslat

157 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között. | (1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között
  , és gondoskodik annak az elvnek a betartásáról, amely szerint a személyes adatok utólag csak az adatgyűjtés eredeti céljával megegyező céllal összeegyeztethető módon kezelhetők
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között.

(1)   E rendelet alkalmazása, a mezőgazdasági termékek piacának nyomon követése, elemzése és kezelése, a piac átláthatóságának biztosítása, a KAP keretébe tartozó intézkedések megfelelő működésének biztosítása, ellenőrzése, nyomon követése, értékelése és pénzügyi ellenőrzése, valamint nemzetközi megállapodások végrehajtása, és ezen belül a megállapodásokban foglalt értesítési kötelezettségek teljesítése céljából a Bizottság a (2) bekezdésben említett eljárással összhangban elfogadhatja a szükséges intézkedéseket a vállalkozások, tagállamok és/vagy harmadik országok által közlendő információkra vonatkozóan. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak a különböző adatforrások között
  , és gondoskodik annak az elvnek a betartásáról, amely szerint a személyes adatok utólag csak az adatgyűjtés eredeti céljával megegyező céllal összeegyeztethető módon kezelhetők
  .

Módosítás 318

Rendeletre irányuló javaslat

157 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A beérkezett információk nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét. | A beérkezett információk nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét.
  A személyes adatok nemzetközi szervezeteknek, vagy harmadik országok illetékes hatóságainak történő átadás különösen csak a 45/2001/EK rendelet 9. cikkében és a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkében meghatározott rendelkezésekkel összhangban történhet meg, és kizárólag a nemzetközi megállapodások végrehajtása esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A beérkezett információk nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét.

A beérkezett információk nemzetközi szervezetek, valamint harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők, feltéve, hogy ennek során figyelembe veszik a személyes adatok védelmét és a vállalkozásoknak az üzleti titkaik, és ezen belül az árakra vonatkozó adataik védelméhez fűződő jogos érdekét.
  A személyes adatok nemzetközi szervezeteknek, vagy harmadik országok illetékes hatóságainak történő átadás különösen csak a 45/2001/EK rendelet 9. cikkében és a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkében meghatározott rendelkezésekkel összhangban történhet meg, és kizárólag a nemzetközi megállapodások végrehajtása esetén.

Módosítás 319

Rendeletre irányuló javaslat

157 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a személyes adatok vonatkozásában a feldolgozandó adatok típusa, az ezen adatokhoz való hozzáférési jogok, a megőrzés minimális és maximális időtartama és a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

a személyes adatok vonatkozásában a feldolgozandó adatok típusa, az ezen adatokhoz való hozzáférési jogok, a megőrzés minimális és maximális időtartama és a feldolgozás célja, különösen amennyiben ezen adatokat közzéteszik, illetve harmadik országoknak átadják.

Módosítás 320

Rendeletre irányuló javaslat

157 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 157a. cikk |
| | Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban |
| | 2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét. |
| | E cikk és a 104a. cikk alkalmazásában az „első felvásárló” olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alább célokból tejet vásárol: |
| | a) | begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

157a. cikk

Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban

2015. április 1-jétől kezdődően a nyers tej első felvásárlói havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyers tej mennyiségét.

E cikk és a 104a. cikk alkalmazásában az „első felvásárló” olyan vállalkozás vagy csoport, amely a termelőktől az alább célokból tejet vásárol:

a)

begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján;

| b) | tej vagy más tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó egy vagy több vállalkozás részére történő értékesítés céljára. |
| --- | --- |

b)

tej vagy más tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó egy vagy több vállalkozás részére történő értékesítés céljára.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az első albekezdésben említett nyerstej-mennyiségről.

A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyekben megállapítja az ilyen bejelentések tartalmára, formájára és időzítésére vonatkozó szabályokat, valamint a tagállamok által az e cikkel összhangban megküldendő értesítésekkel kapcsolatos intézkedéseket. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 321

Rendeletre irányuló javaslat

157 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 157b. cikk |
| | Kötelező bejelentések a borágazatban |
| | (1)
     
  A borszőlőfajtákat termesztők, valamint a must- és bortermelők minden évben bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a legutóbbi szüretből származó előállított mennyiségeket. |
| | (2)
     
  A tagállamok a borszőlővel kereskedők részére előírhatják, hogy minden évben tegyenek jelentést a legutóbbi szüretből származó forgalmazott szőlőmennyiségről. |
| | (3)
     
  A must- és bortermelők, valamint a kereskedők (a kiskereskedők kivételével) évente bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a must- és borkészleteiket, függetlenül attól, hogy azok az adott év vagy előző évek terméséből származnak-e. A harmadik országokból importált mustokról és borokról külön kell nyilatkozni. |
| | (4)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott termelők és kereskedők teljesítsék kötelezettségeiket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozó szabályok megállapítására: |
| | a) | a kötelező bejelentések tartalma és a mentességek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

157b. cikk

Kötelező bejelentések a borágazatban

(1)
     
  A borszőlőfajtákat termesztők, valamint a must- és bortermelők minden évben bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a legutóbbi szüretből származó előállított mennyiségeket.

(2)
     
  A tagállamok a borszőlővel kereskedők részére előírhatják, hogy minden évben tegyenek jelentést a legutóbbi szüretből származó forgalmazott szőlőmennyiségről.

(3)
     
  A must- és bortermelők, valamint a kereskedők (a kiskereskedők kivételével) évente bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a must- és borkészleteiket, függetlenül attól, hogy azok az adott év vagy előző évek terméséből származnak-e. A harmadik országokból importált mustokról és borokról külön kell nyilatkozni.

(4)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott termelők és kereskedők teljesítsék kötelezettségeiket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a 160. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozó szabályok megállapítására:

a)

a kötelező bejelentések tartalma és a mentességek;

| b) | az a) pontban említett bejelentések tartalma és a benyújtásukkal kapcsolatos feltételek, továbbá a bejelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentességek; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett bejelentések tartalma és a benyújtásukkal kapcsolatos feltételek, továbbá a bejelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentességek;

| c) | az abban az esetben alkalmazandó szankciók, ha a bejelentést nem nyújtják be kellő időben a tagállamnak. |
| --- | --- |

c)

az abban az esetben alkalmazandó szankciók, ha a bejelentést nem nyújtják be kellő időben a tagállamnak.

(5)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok keretében határozhatja meg az alábbiakat:

| a) | megállapíthatja a kötelező bejelentések céljára használandó formanyomtatvány-mintákkal kapcsolatos feltételeket; |
| --- | --- |

a)

megállapíthatja a kötelező bejelentések céljára használandó formanyomtatvány-mintákkal kapcsolatos feltételeket;

| b) | szabályokat fogadhat el a bortól eltérő termékekre alkalmazandó átváltási együtthatók tekintetében; |
| --- | --- |

b)

szabályokat fogadhat el a bortól eltérő termékekre alkalmazandó átváltási együtthatók tekintetében;

| c) | meghatározhatja a kötelező bejelentések benyújtásának határidejét; |
| --- | --- |

c)

meghatározhatja a kötelező bejelentések benyújtásának határidejét;

| d) | szabályokat állapíthat meg a tagállami ellenőrzések és a tagállamok által a Bizottság felé teendő jelentések vonatkozásában. |
| --- | --- |

d)

szabályokat állapíthat meg a tagállami ellenőrzések és a tagállamok által a Bizottság felé teendő jelentések vonatkozásában.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 322

Rendeletre irányuló javaslat

158 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 158. cikk | 158. cikk |
| A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége | A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége |
| A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: | A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: |
| a) | ól kezdődően
  háromévente
  a méhészeti ágazatra vonatkozó, az 52–54. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásáról, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

158. cikk

158. cikk

A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége

A Bizottság jelentéstételi kötelezettsége

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

a)

ól kezdődően
  háromévente
  a méhészeti ágazatra vonatkozó, az 52–54. cikkben meghatározott intézkedések végrehajtásáról,

| a) | e rendelet hatálybalépését követően
  háromévente: |
| --- | --- |

a)

e rendelet hatálybalépését követően
  háromévente:

| | i. | az 52–54. cikkben a méhészeti ágazatra vonatkozóan meghatározott intézkedések végrehajtásáról; |
| --- | --- | --- |

i.

az 52–54. cikkben a méhészeti ágazatra vonatkozóan meghatározott intézkedések végrehajtásáról;

| | ii. | a versenyszabályok valamennyi tagállam mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatára történő alkalmazásáról, különös figyelemmel a 144. és 145. cikkben említett mentességek alkalmazására és a nemzeti, illetve európai versenyszabályok esetleges értelmezési és végrehajtási eltéréseire, a megfelelő javaslatokkal együtt; |
| --- | --- | --- |

ii.

a versenyszabályok valamennyi tagállam mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazatára történő alkalmazásáról, különös figyelemmel a 144. és 145. cikkben említett mentességek alkalmazására és a nemzeti, illetve európai versenyszabályok esetleges értelmezési és végrehajtási eltéréseire, a megfelelő javaslatokkal együtt;

| | iii. | az eredetjelzések és földrajzi jelzések harmadik országbeli visszaélésektől való védelme érdekében megtett intézkedésekről; |
| --- | --- | --- |

iii.

az eredetjelzések és földrajzi jelzések harmadik országbeli visszaélésektől való védelme érdekében megtett intézkedésekről;

| b) | 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a
  104–107
  . és
  a 145
  . cikknek az alkalmazásáról,
  különös tekintettel
  azokra a lehetséges intézkedésekre, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, és adott esetben a Bizottság e jelentést javaslatokkal kíséri. |
| --- | --- |

b)

2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a
  104–107
  . és
  a 145
  . cikknek az alkalmazásáról,
  különös tekintettel
  azokra a lehetséges intézkedésekre, amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, és adott esetben a Bizottság e jelentést javaslatokkal kíséri.

| b) | 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a
  104a
  .
  , 105a., 105b.
  és
  157a
  . cikknek az alkalmazásáról,
  értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés ilyen régiókban való fenntartására irányuló általános célkitűzéssel összefüggésben, és kitérve
  azokra a lehetséges intézkedésekre
  is
  , amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, és adott esetben a Bizottság e jelentést javaslatokkal kíséri; |
| --- | --- |

b)

2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a
  104a
  .
  , 105a., 105b.
  és
  157a
  . cikknek az alkalmazásáról,
  értékelve különösen a hátrányos helyzetű régiók tejtermelőire és tejtermelésére gyakorolt hatásokat a termelés ilyen régiókban való fenntartására irányuló általános célkitűzéssel összefüggésben, és kitérve
  azokra a lehetséges intézkedésekre
  is
  , amelyek a mezőgazdasági termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, és adott esetben a Bizottság e jelentést javaslatokkal kíséri;

| ba) | 2014. december 31-ig: |
| --- | --- |

ba)

2014. december 31-ig:

| | i. | a sertés-, juh- és kecskehús egyedi forgalmazási szabályai bevezetésének megvalósíthatóságáról, meghatározva azon vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén javasol elfogadni; |
| --- | --- | --- |

i.

a sertés-, juh- és kecskehús egyedi forgalmazási szabályai bevezetésének megvalósíthatóságáról, meghatározva azon vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén javasol elfogadni;

| | ii. | a kistermelők által használt és termelt helyi állat- és növényfajtákra igazított, egyszerűsített forgalmazási előírások bevezetéséről, az e termelők által az uniós forgalmazási előírások teljesítése során tapasztalt nehézségek megoldására vonatkozó, megfelelő javaslatokkal együtt; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kistermelők által használt és termelt helyi állat- és növényfajtákra igazított, egyszerűsített forgalmazási előírások bevezetéséről, az e termelők által az uniós forgalmazási előírások teljesítése során tapasztalt nehézségek megoldására vonatkozó, megfelelő javaslatokkal együtt;

| | iii. | a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességéről és fenntarthatóságáról, amelyet 2019. december 31-ig egy második jelentés követ; |
| --- | --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességéről és fenntarthatóságáról, amelyet 2019. december 31-ig egy második jelentés követ;

| | iv. | a cukorágazatban a piaci helyzet alakulásáról és az ellátási lánc működéséről, amelyet 2018. július 1-jéig jelentés követ – esetleg megfelelő javaslatokkal együtt – a cukorágazat piaci helyzetének alakulásáról a jelenlegi kvótarendszer kivezetésének megfelelő módjairól és az ágazat 2020 utáni jövőjéről, különös figyelmet fordítva arra, hogy méltányos szerződési rendszert és cukorár-bejelentési rendszert kell fenntartani. |
| --- | --- | --- |

iv.

a cukorágazatban a piaci helyzet alakulásáról és az ellátási lánc működéséről, amelyet 2018. július 1-jéig jelentés követ – esetleg megfelelő javaslatokkal együtt – a cukorágazat piaci helyzetének alakulásáról a jelenlegi kvótarendszer kivezetésének megfelelő módjairól és az ágazat 2020 utáni jövőjéről, különös figyelmet fordítva arra, hogy méltányos szerződési rendszert és cukorár-bejelentési rendszert kell fenntartani.

| | v. | a választható egyszerűsített jelölési rendszer létrehozásáról a marha- és borjúhús-ágazatban, különös figyelmet fordítva az önkéntes címkézési rendszer jelenlegi keretrendszerére, és a tenyésztés, a termelés és a takarmányozás azon feltételeire, amelyek hozzáadott értéket teremthetnek a marha- és borjúhús ágazatban, az esetleges megfelelő javaslatokkal együtt; |
| --- | --- | --- |

v.

a választható egyszerűsített jelölési rendszer létrehozásáról a marha- és borjúhús-ágazatban, különös figyelmet fordítva az önkéntes címkézési rendszer jelenlegi keretrendszerére, és a tenyésztés, a termelés és a takarmányozás azon feltételeire, amelyek hozzáadott értéket teremthetnek a marha- és borjúhús ágazatban, az esetleges megfelelő javaslatokkal együtt;

| ba) | az e rendelet hatálybalépését követő legkésőbb négy évvel a mezőgazdasági piacirányítási termékek működéséről és hatékonyságáról, azoknak az új nemzetközi környezetben való alkalmasságáról, külön figyelmet fordítva azoknak a Szerződés 39. cikkében megállapított célkitűzésekkel való összhangjára, a megfelelő javaslatokkal együtt; |
| --- | --- |

ba)

az e rendelet hatálybalépését követő legkésőbb négy évvel a mezőgazdasági piacirányítási termékek működéséről és hatékonyságáról, azoknak az új nemzetközi környezetben való alkalmasságáról, külön figyelmet fordítva azoknak a Szerződés 39. cikkében megállapított célkitűzésekkel való összhangjára, a megfelelő javaslatokkal együtt;

Módosítás 323

Rendeletre irányuló javaslat

159 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 159. cikk | 159. cikk |
| A tartalék felhasználása | A tartalék felhasználása |
| A mezőgazdasági válságokra képzett tartalékból a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 14. bekezdésében szereplő feltételeknek és eljárásoknak megfelelően átutalt pénzeszközöket rendelkezésre kell bocsájtani azon év vagy évek tekintetében, amelyek esetében kiegészítő támogatásra van szükség, az e rendelet hatálya alá tartozó azon intézkedésekhez, amelyek a szokásos piaci fejleményeken kívül eső körülmények esetén kerülnek végrehajtásra. | A mezőgazdasági válságokra képzett tartalékból a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 14. bekezdésében szereplő feltételeknek és eljárásoknak megfelelően átutalt pénzeszközöket rendelkezésre kell bocsájtani azon év vagy évek tekintetében, amelyek esetében kiegészítő támogatásra van szükség, az e rendelet hatálya alá tartozó azon intézkedésekhez, amelyek a szokásos piaci fejleményeken kívül eső körülmények esetén kerülnek végrehajtásra. |
| A pénzeszközöket elsősorban az alábbiak tekintetében felmerülő költségek fedezésére kell átutalni: | A pénzeszközöket elsősorban az alábbiak tekintetében felmerülő költségek fedezésére kell átutalni: |
| a) | a II. rész I. címének I. fejezete; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

159. cikk

159. cikk

A tartalék felhasználása

A tartalék felhasználása

A mezőgazdasági válságokra képzett tartalékból a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 14. bekezdésében szereplő feltételeknek és eljárásoknak megfelelően átutalt pénzeszközöket rendelkezésre kell bocsájtani azon év vagy évek tekintetében, amelyek esetében kiegészítő támogatásra van szükség, az e rendelet hatálya alá tartozó azon intézkedésekhez, amelyek a szokásos piaci fejleményeken kívül eső körülmények esetén kerülnek végrehajtásra.

A mezőgazdasági válságokra képzett tartalékból a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött intézményközi megállapodás 14. bekezdésében szereplő feltételeknek és eljárásoknak megfelelően átutalt pénzeszközöket rendelkezésre kell bocsájtani azon év vagy évek tekintetében, amelyek esetében kiegészítő támogatásra van szükség, az e rendelet hatálya alá tartozó azon intézkedésekhez, amelyek a szokásos piaci fejleményeken kívül eső körülmények esetén kerülnek végrehajtásra.

A pénzeszközöket elsősorban az alábbiak tekintetében felmerülő költségek fedezésére kell átutalni:

A pénzeszközöket elsősorban az alábbiak tekintetében felmerülő költségek fedezésére kell átutalni:

a)

a II. rész I. címének I. fejezete;

| a) | a II. rész I. címének I. fejezete; |
| --- | --- |

a)

a II. rész I. címének I. fejezete;

| b) | a III. rész VI. fejezete; és |
| --- | --- |

b)

a III. rész VI. fejezete; és

| b) | a III. rész VI. fejezete; és |
| --- | --- |

b)

a III. rész VI. fejezete; és

| c) | e rész I. fejezete. |
| --- | --- |

c)

e rész I. fejezete.

| c) | e rész I. fejezete. |
| --- | --- |

c)

e rész I. fejezete.

A Bizottság végrehajtási aktus útján, e cikk második bekezdésétől eltérve úgy határozhat, hogy a b) pontban említettek közül bizonyos kiadások fedezésére nem utalhatók át pénzeszközök, amennyiben a szóban forgó kiadások a szokásos piacszabályozás részét képezik. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek haladéktalanul hatályba lépnek.

Módosítás 324

Rendeletre irányuló javaslat

160 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság e rendeletben említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától
  határozatlan időre
  szól. | (2)   A Bizottság e rendeletben említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó
  felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától
  öt évre
  szól.
  A Bizottság legkésőbb az ezen ötéves időszak vége előtt kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a hatáskör hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság e rendeletben említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától
  határozatlan időre
  szól.

(2)   A Bizottság e rendeletben említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó
  felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától
  öt évre
  szól.
  A Bizottság legkésőbb az ezen ötéves időszak vége előtt kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a hatáskör hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 325

Rendeletre irányuló javaslat

163 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 163. cikk | 163. cikk |
| Hatályon kívül helyezés | Hatályon kívül helyezés |
| (1)   Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti. | (1)   Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti. |
| Ennek ellenére
  továbbra is alkalmazandók
  az 1234/2007/EK rendelet [COM(2010)0799/EU rendelet] következő rendelkezései
  : | Az 1234/2007/EK rendelet következő rendelkezései azonban
  továbbra is alkalmazandók: |
| a) | a cukorágazat tekintetében a II. rész I. címe, a 142. cikk, a 153. cikk (1) bekezdésének első albekezdése, a 153. cikk (2) és (3) bekezdése, a 156. cikk, a III. melléklet II. része és a VI. melléklet [a COM(2010)0799/EU rendelet II. részének I. címe, 248., 260–262. cikkei és III. mellékletének II. része] a 2014/2015-ös cukorpiaci gazdasági év végéig, vagyis 2015. szeptember 30-ig; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

163. cikk

163. cikk

Hatályon kívül helyezés

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti.

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti.

Ennek ellenére
  továbbra is alkalmazandók
  az 1234/2007/EK rendelet [COM(2010)0799/EU rendelet] következő rendelkezései
  :

Az 1234/2007/EK rendelet következő rendelkezései azonban
  továbbra is alkalmazandók:

a)

a cukorágazat tekintetében a II. rész I. címe, a 142. cikk, a 153. cikk (1) bekezdésének első albekezdése, a 153. cikk (2) és (3) bekezdése, a 156. cikk, a III. melléklet II. része és a VI. melléklet [a COM(2010)0799/EU rendelet II. részének I. címe, 248., 260–262. cikkei és III. mellékletének II. része] a 2014/2015-ös cukorpiaci gazdasági év végéig, vagyis 2015. szeptember 30-ig;

| b) | a tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében előírt rendelkezések, valamint a IX. és a X. melléklet
  [a COM(2010)0799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete, valamint VIII. és IX. melléklete]
  2015. március 31-ig; |
| --- | --- |

b)

a tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében előírt rendelkezések, valamint a IX. és a X. melléklet
  [a COM(2010)0799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete, valamint VIII. és IX. melléklete]
  2015. március 31-ig;

| b) | a tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében előírt rendelkezések, valamint a IX. és a X. melléklet 2015. március 31-ig; |
| --- | --- |

b)

a tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében előírt rendelkezések, valamint a IX. és a X. melléklet 2015. március 31-ig;

| c) | a borágazat tekintetében |
| --- | --- |

c)

a borágazat tekintetében

| c) | a borágazat tekintetében |
| --- | --- |

c)

a borágazat tekintetében

| | i. | a 85a–85e.
  cikk [a COM(2010)0799/EU rendelet 82–87. cikke]
  a 85a. cikk (2) bekezdésében
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 82. cikkének (2) bekezdésében]
  említett azon területek vonatkozásában, amelyeken még nem történt meg a szőlőültetvények kivágása, és a 85b. cikk (1) bekezdésében
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 83. cikkének (1) bekezdésében]
  említett azon területek vonatkozásában, amelyek helyzete nem került rendezésre, az érintett szőlőültetvények kivágásáig, illetve a terület helyzetének rendezéséig; |
| --- | --- | --- |

i.

a 85a–85e.
  cikk [a COM(2010)0799/EU rendelet 82–87. cikke]
  a 85a. cikk (2) bekezdésében
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 82. cikkének (2) bekezdésében]
  említett azon területek vonatkozásában, amelyeken még nem történt meg a szőlőültetvények kivágása, és a 85b. cikk (1) bekezdésében
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 83. cikkének (1) bekezdésében]
  említett azon területek vonatkozásában, amelyek helyzete nem került rendezésre, az érintett szőlőültetvények kivágásáig, illetve a terület helyzetének rendezéséig;

| | i. | a 85a–85e. a 85a. cikk (2) bekezdésében említett azon területek vonatkozásában, amelyeken még nem történt meg a szőlőültetvények kivágása, és a 85b. cikk (1) bekezdésében említett azon területek vonatkozásában, amelyek helyzete nem került rendezésre, az érintett szőlőültetvények kivágásáig, illetve a terület helyzetének rendezéséig; |
| --- | --- | --- |

i.

a 85a–85e. a 85a. cikk (2) bekezdésében említett azon területek vonatkozásában, amelyeken még nem történt meg a szőlőültetvények kivágása, és a 85b. cikk (1) bekezdésében említett azon területek vonatkozásában, amelyek helyzete nem került rendezésre, az érintett szőlőültetvények kivágásáig, illetve a terület helyzetének rendezéséig;

| | ii. | a II. rész I. címének III. fejezete IVa. szakasza II. alszakaszában [a COM(2010)0799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete V. szakaszának II. alszakaszában] előírt, a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás 2015. december 31-ig, illetve a tagállamok által a 85 g. cikk (5) bekezdése [a COM(2010)0799/EU rendelet 89. cikkének (5) bekezdése] értelmében hozott határozatok végrehajtásához szükséges mértékben 2018. december 31-ig; |
| --- | --- | --- |

ii.

a II. rész I. címének III. fejezete IVa. szakasza II. alszakaszában [a COM(2010)0799/EU rendelet II. része I. címének III. fejezete V. szakaszának II. alszakaszában] előírt, a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás 2015. december 31-ig, illetve a tagállamok által a 85 g. cikk (5) bekezdése [a COM(2010)0799/EU rendelet 89. cikkének (5) bekezdése] értelmében hozott határozatok végrehajtásához szükséges mértékben 2018. december 31-ig;

| | iii. | a 118m. cikk (5) bekezdése és a 118s. cikk (5) bekezdése; |
| --- | --- | --- |

iii.

a 118m. cikk (5) bekezdése és a 118s. cikk (5) bekezdése;

| iii. | a 118m. cikk (5) bekezdése és a 118s. cikk (5) bekezdése; |
| --- | --- |

iii.

a 118m. cikk (5) bekezdése és a 118s. cikk (5) bekezdése;

| d) | a 182. cikk (7) bekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 291. cikkének (2) bekezdése]
  2014. március 31-ig; |
| --- | --- |

d)

a 182. cikk (7) bekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 291. cikkének (2) bekezdése]
  2014. március 31-ig;

| d) | a 182. cikk (7) bekezdése 2014. március 31-ig; |
| --- | --- |

d)

a 182. cikk (7) bekezdése 2014. március 31-ig;

| e) | a 182. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 293. cikke]
  a 2013/2014-es cukorpiaci gazdasági év végéig; |
| --- | --- |

e)

a 182. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 293. cikke]
  a 2013/2014-es cukorpiaci gazdasági év végéig;

| e) | a 182. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése a 2013/2014-es cukorpiaci gazdasági év végéig; |
| --- | --- |

e)

a 182. cikk (3) bekezdésének első és második albekezdése a 2013/2014-es cukorpiaci gazdasági év végéig;

| f) | a 182. cikk (4) bekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 294. cikke]
  2017. december 31-ig.
  [;] |
| --- | --- |

f)

a 182. cikk (4) bekezdése
  [a COM(2010)0799/EU rendelet 294. cikke]
  2017. december 31-ig.
  [;]

| f) | a 182. cikk (4) bekezdése 2017. december 31-ig. |
| --- | --- |

f)

a 182. cikk (4) bekezdése 2017. december 31-ig.

| g) | a COM(2010)0799/EU rendelet 326. cikke. |
| --- | --- |

g)

a COM(2010)0799/EU rendelet 326. cikke.

(2)   az 1234/2007/EK rendeletre
  [a COM(2010)0799/EU rendeletre]
  való hivatkozásokat az e rendeletre és a [közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló] [...]/EU rendeletre való hivatkozásokként kell értelmezni az e rendelet VIII. mellékletében szereplő megfelelési táblázatokkal összhangban.

(2)   az 1234/2007/EK rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre és a [közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló] [...]/EU rendeletre való hivatkozásokként kell értelmezni az e rendelet VIII. mellékletében szereplő megfelelési táblázatokkal összhangban.

(3)   A 234/79/EGK tanácsi rendelet, az 1601/96/EK tanácsi rendelet és az 1037/2001/EK tanácsi rendelet ezennel hatályát veszti.”

(3)   A 234/79/EGK, az 1601/96/EK és az 1037/2001/EK tanácsi rendelet hatályát veszti.

(A módosítás a COM(2012)0535 számú dokumentumon alapul.)

Módosítás 326

Rendeletre irányuló javaslat

163 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 163a. cikk |
| | A forgalmazási szabályok alkalmazásának időpontja |
| | A forgalmazási szabályok tekintetében a jogbiztonság garantálása érdekében a Bizottság a 160. cikkel összhangban meghatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendelet következő rendelkezései már nem alkalmazandók az érintett ágazatra: |
| | — | 113a., 113b., 114., 115., 116. cikk és a 117. cikk (1)–(4) bekezdése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

163a. cikk

A forgalmazási szabályok alkalmazásának időpontja

A forgalmazási szabályok tekintetében a jogbiztonság garantálása érdekében a Bizottság a 160. cikkel összhangban meghatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendelet következő rendelkezései már nem alkalmazandók az érintett ágazatra:

—

113a., 113b., 114., 115., 116. cikk és a 117. cikk (1)–(4) bekezdése;

| — | a XIa. melléklet, II. pont, második albekezdése, a XIa. melléklet IV–IX. pontja, a XII. melléklet IV. pont, (2) bekezdése, a XIII. melléklet VI. pont, második albekezdése, a XIV. melléklet A. része, a XIV. melléklet B. rész I. pontjának (2) és (3) bekezdése, a XIV. melléklet B. rész III. pontja, a XIV. melléklet C. része, a XV. melléklet II., III., IV. és VI. pontja. |
| --- | --- |

—

a XIa. melléklet, II. pont, második albekezdése, a XIa. melléklet IV–IX. pontja, a XII. melléklet IV. pont, (2) bekezdése, a XIII. melléklet VI. pont, második albekezdése, a XIV. melléklet A. része, a XIV. melléklet B. rész I. pontjának (2) és (3) bekezdése, a XIV. melléklet B. rész III. pontja, a XIV. melléklet C. része, a XV. melléklet II., III., IV. és VI. pontja.

Az említett időpont az e rendelet II. része II. címe I. fejezetének I szakaszában előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó vonatkozó forgalmazási szabályok alkalmazásának kezdő időpontja.

Módosítás 327

Rendeletre irányuló javaslat

164 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 164. cikk | 164. cikk |
| Átmeneti szabályok | Átmeneti szabályok |
| A [COM(2010)0799]/EU
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében. | Az 1234/2007/EK
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében. |
| | Minden többéves támogatási program, amelyet 2014. január 1-je előtt fogadnak el az 1234/2007/EK rendelet 103., 103i. és 105a. cikke alapján, e rendelet hatályba lépése után lejáratáig továbbra is e rendelkezések hatálya alá tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

164. cikk

164. cikk

Átmeneti szabályok

Átmeneti szabályok

A [COM(2010)0799]/EU
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében.

Az 1234/2007/EK
  rendeletben foglalt rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 160. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozások megszerzett jogainak és jogos elvárásainak védelméhez szükséges intézkedések tekintetében.

Minden többéves támogatási program, amelyet 2014. január 1-je előtt fogadnak el az 1234/2007/EK rendelet 103., 103i. és 105a. cikke alapján, e rendelet hatályba lépése után lejáratáig továbbra is e rendelkezések hatálya alá tartozik.

Módosítás 328

Rendeletre irányuló javaslat

165 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 165. cikk | 165. cikk |
| Hatálybalépés és alkalmazás | Hatálybalépés és alkalmazás |
| (1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. | (1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. |
| Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. | Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| A cukorágazat tekintetében azonban a 7., a 16.
  , és a 101.
  cikket
  , valamint a III. mellékletet
  csak a
  2014/2015.
  cukorpiaci gazdasági év végét követően,
  2015
  . október 1-jétől kell alkalmazni. | A cukorágazat tekintetében azonban a 7.
  és
  a 16. cikket csak a
  2019/2020-as
  cukorpiaci gazdasági év végét követően,
  2020
  . október 1-jétől kell alkalmazni. |
| (2)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a
  104
  . és a
  105
  . cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó. | (2)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a
  104a
  .
  , a 105., a 105b.
  és a
  157a
  . cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

165. cikk

165. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Hatálybalépés és alkalmazás

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

A cukorágazat tekintetében azonban a 7., a 16.
  , és a 101.
  cikket
  , valamint a III. mellékletet
  csak a
  2014/2015.
  cukorpiaci gazdasági év végét követően,
  2015
  . október 1-jétől kell alkalmazni.

A cukorágazat tekintetében azonban a 7.
  és
  a 16. cikket csak a
  2019/2020-as
  cukorpiaci gazdasági év végét követően,
  2020
  . október 1-jétől kell alkalmazni.

(2)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a
  104
  . és a
  105
  . cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.

(2)   A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a
  104a
  .
  , a 105., a 105b.
  és a
  157a
  . cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.

Módosítás 329

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – V rész – termékcsoportok (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ex 1207 99 15 |
| | Kendermag |
| | — | vetésre |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ex 1207 99 15

Kendermag

—

vetésre

Módosítás 330

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – IX rész

A Bizottság által javasolt szöveg

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradicsom frissen vagy hűtve |
| 0703 | Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve |
| 0704 | Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve |
| 0705 | Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve |
| 0706 | Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve |
| 0707 00 | Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve |
| 0708 | Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve |
| ex 0709 | Más
  zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével |
| ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével |
| 0803 00 11 | Plaintain frissen |
| ex 0803 00 90 | Plaintain szárítva |
| 0804 20 10 | Füge, frissen |
| 0804 30 00 | Ananász |
| 0804 40 00 | Avokádó |
| 0804 50 00 | Guajava, mangó és mangosztán |
| 0805 | Citrusfélék frissen vagy szárítva |
| 0806 10 10 | Csemegeszőlő frissen |
| 0807 | Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen |
| 0808 | Alma, körte és birs frissen |
| 0809 | Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen |
| 0810 | Más gyümölcs frissen |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke |
| 0910 20 | Sáfrány |
| ex 0910 99 | Kakukkfű frissen vagy hűtve |
| ex 1211 90 85 | Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve |
| 1212 99 30 | Szentjánoskenyér |

KN-kód

Árumegnevezés

0702 00 00

Paradicsom frissen vagy hűtve

0703

Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve

0704

Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve

0705

Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve

0706

Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve

0707 00

Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve

0708

Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve

ex 0709

Más
  zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével

ex 0802

Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével

0803 00 11

Plaintain frissen

ex 0803 00 90

Plaintain szárítva

0804 20 10

Füge, frissen

0804 30 00

Ananász

0804 40 00

Avokádó

0804 50 00

Guajava, mangó és mangosztán

0805

Citrusfélék frissen vagy szárítva

0806 10 10

Csemegeszőlő frissen

0807

Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen

0808

Alma, körte és birs frissen

0809

Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen

0810

Más gyümölcs frissen

0813 50 31

0813 50 39

Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke

0910 20

Sáfrány

ex 0910 99

Kakukkfű frissen vagy hűtve

ex 1211 90 85

Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve

1212 99 30

Szentjánoskenyér

Módosítás

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradicsom frissen vagy hűtve |
| 0703 | Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve |
| 0704 | Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve |
| 0705 | Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve |
| 0706 | Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve |
| 0707 00 | Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve |
| 0708 | Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve |
| ex 0709 | Szarvasgomba és más
  zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével |
| 071320 00 | Csicseriborsó |
| 07 13 40 00 | Lencse |
| 07 14 90 | Yamgyökér és csicsóka |
| ex 1214 | Karórépa |
| 09 05 00 00 | Vanília |
| 0906 | Fahéj és fahéjvirág |
| 09 07 00 00 | Szegfűszeg |
| 09 08 | Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom |
| 09 09 | Ánizsmag, csillagánizs-, édeskömény-, koriander-, rómaikömény- vagy köménymag; borókabogyó |
| ex 0910 | Gyömbér, kurkuma, babérlevél, curry és más fűszer a kakukkfű és a sáfrány kivételével |
| ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével |
| 0803 00 11 | Plaintain frissen |
| ex 0803 00 90 | Plaintain szárítva |
| 0804 20 10 | Füge, frissen |
| 0804 30 00 | Ananász |
| 0804 40 00 | Avokádó |
| 0804 50 00 | Guajava, mangó és mangosztán |
| 0805 | Citrusfélék frissen vagy szárítva |
| 0806 10 10 | Csemegeszőlő frissen |
| 0807 | Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen |
| 0808 | Alma, körte és birs frissen |
| 0809 | Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen |
| 0810 | Más gyümölcs frissen |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke |
| 0910 20 | Sáfrány |
| ex 0910 99 | Kakukkfű frissen vagy hűtve |
| ex 1211 90 85 | Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve |
| 1212 99 30 | Szentjánoskenyér |

KN-kód

Árumegnevezés

0702 00 00

Paradicsom frissen vagy hűtve

0703

Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve

0704

Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve

0705

Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve

0706

Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve

0707 00

Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve

0708

Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve

ex 0709

Szarvasgomba és más
  zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével

071320 00

Csicseriborsó

07 13 40 00

Lencse

07 14 90

Yamgyökér és csicsóka

ex 1214

Karórépa

09 05 00 00

Vanília

0906

Fahéj és fahéjvirág

09 07 00 00

Szegfűszeg

09 08

Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom

09 09

Ánizsmag, csillagánizs-, édeskömény-, koriander-, rómaikömény- vagy köménymag; borókabogyó

ex 0910

Gyömbér, kurkuma, babérlevél, curry és más fűszer a kakukkfű és a sáfrány kivételével

ex 0802

Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével

0803 00 11

Plaintain frissen

ex 0803 00 90

Plaintain szárítva

0804 20 10

Füge, frissen

0804 30 00

Ananász

0804 40 00

Avokádó

0804 50 00

Guajava, mangó és mangosztán

0805

Citrusfélék frissen vagy szárítva

0806 10 10

Csemegeszőlő frissen

0807

Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen

0808

Alma, körte és birs frissen

0809

Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen

0810

Más gyümölcs frissen

0813 50 31

0813 50 39

Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke

0910 20

Sáfrány

ex 0910 99

Kakukkfű frissen vagy hűtve

ex 1211 90 85

Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve

1212 99 30

Szentjánoskenyér

Módosítás 331

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – X rész – termékcsoportok (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét |
| | ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát |
| | ex 0712 | Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, a 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót |
| | 0804 20 90 | Füge szárítva |
| | 0806 20 | Szőlő szárítva |
| | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt |
| | ex 0812 | Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt |
| | ex 0813 | Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket |
| | 0814 00 00 | Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva |
| | 0904 20 10 | Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt |
| b) | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |
| | ex 1302 20 | Pektintartalmú anyagok és pektinátok |
| | ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:






  — | a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát

ex 0712

Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, a 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót

0804 20 90

Füge szárítva

0806 20

Szőlő szárítva

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt

ex 0812

Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt

ex 0813

Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket

0814 00 00

Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva

0904 20 10

Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt

b)

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával

ex 1302 20

Pektintartalmú anyagok és pektinátok

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:

—

a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével

| — | a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata)

| — | a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót |
| --- | --- |

—

a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót

| — | az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

2002

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

2003

Ehető gomba és szarvasgomba, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékekek kivételével, kivéve a 2004 90 10 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), az ex 2004 90 30 alszám alá tartozó olajbogyót és a 2004 10 91 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, kivéve a 2005 70 00 alszám alá tartozó olajbogyót, a 2005 80 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2005 99 10 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével, valamint a 2005 20 10 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2006 00

Gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott), kivéve az ex 2006 00 38 és az ex 2006 00 99 vtsz. alá tartozó, cukorban tartósított banánt

ex 2007

Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve:

| — | az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket |
| --- | --- |

—

az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket

| — | az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet |
| --- | --- |

—

az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet

ex 2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, kivéve:

| — | a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat |
| --- | --- |

—

a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat

| — | a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát |
| --- | --- |

—

a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát

| — | a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

| — | az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket |
| --- | --- |

—

az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket

| — | az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt

ex 2009

Gyümölcslé (kivéve a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó szőlőlevet és szőlőmustot és az ex 2009 80 alszám alá tartozó banánlevet) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

Módosítás

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét |
| | ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát |
| | ex 0712 | Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, a 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót |
| | 0804 20 90 | Füge szárítva |
| | 0806 20 | Szőlő szárítva |
| | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt |
| | ex 0812 | Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt |
| | ex 0813 | Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket |
| | 0814 00 00 | Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva |
| | 0904 20 10 | Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt |
| b) | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |
| | ex 1302 20 | Pektintartalmú anyagok és pektinátok |
| | ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:






  — | a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát

ex 0712

Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, a 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót

0804 20 90

Füge szárítva

0806 20

Szőlő szárítva

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt

ex 0812

Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt

ex 0813

Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket

0814 00 00

Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva

0904 20 10

Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt

b)

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával

ex 1302 20

Pektintartalmú anyagok és pektinátok

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:

—

a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével

| — | a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata)

| — | a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót |
| --- | --- |

—

a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót

| — | az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

2002

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

2003

Ehető gomba és szarvasgomba, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékekek kivételével, kivéve a 2004 90 10 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), az ex 2004 90 30 alszám alá tartozó olajbogyót és a 2004 10 91 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, kivéve a 2005 70 00 alszám alá tartozó olajbogyót, a 2005 80 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2005 99 10 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével, valamint a 2005 20 10 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2006 00

Gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott), kivéve az ex 2006 00 38 és az ex 2006 00 99 vtsz. alá tartozó, cukorban tartósított banánt

ex 2007

Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve:

| — | az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket |
| --- | --- |

—

az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket

| — | az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet |
| --- | --- |

—

az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet

ex 2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, kivéve:

| — | a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat |
| --- | --- |

—

a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat

| — | a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát |
| --- | --- |

—

a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát

| — | a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

| — | az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket |
| --- | --- |

—

az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket

| — | az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt

ex 2009

Gyümölcslé (kivéve a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó szőlőlevet és szőlőmustot és az ex 2009 80 alszám alá tartozó banánlevet) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

ex 0910

szárított kakukkfű

ex 1211

szárított, egész, darabolt, morzsolt vagy őrölt bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (oregánó/szurokfű), rozmaring és zsálya

ex 0904

bors; a Capsicum vagy a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve, a 0904 20 10 alszám alá tarozó édes paprika kivételével

ex220600

almabor

Módosítás 332

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – XV rész – a alrész – KN-kód 0201 – francia bekezdések (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 0201 – Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve | 0201 – Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve: |
| | — | 0201 10 00 – Hasított testek és hasított féltestek |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

0201 – Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve

0201 – Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve:

—

0201 10 00 – Hasított testek és hasított féltestek

| — | 0201 20 – másképpen darabolt, csonttal: |
| --- | --- |

—

0201 20 – másképpen darabolt, csonttal:

| — | 0201 20 20 – „kompenzált” negyedek |
| --- | --- |

—

0201 20 20 – „kompenzált” negyedek

| — | 0201 20 30 – elülső negyedek egyben vagy darabolva |
| --- | --- |

—

0201 20 30 – elülső negyedek egyben vagy darabolva

| — | 0201 20 50 – hátsó negyedek egyben vagy darabolva |
| --- | --- |

—

0201 20 50 – hátsó negyedek egyben vagy darabolva

Módosítás 351

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – XXI rész – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A 96 térfogatszázaléknál kisebb alkoholtartalmú, még a felhasznált alapanyagok érzékszervi tulajdonságaival rendelkező nyersalkohol az 1. pont értelmében etil-alkoholnak számít, amennyiben a nyersalkoholt további feldolgozást követően az 1. pont értelmében etil-alkoholként értékesítik, illetve használják fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1a.

Módosítás 333

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – I a rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ia. rész: A cukorágazatra vonatkozó meghatározások |
| | (1) | „fehér cukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve vagy színezve vagy nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva legalább 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ia. rész: A cukorágazatra vonatkozó meghatározások

(1)

| (2) | „nyerscukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve vagy színezve vagy nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva kevesebb mint 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | „izoglukóz”: olyan, glükózból vagy polimerjeiből nyert termék, amely szárazanyagra számítva legalább 10 tömegszázalék fruktózt tartalmaz. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | „inulinszirup”: olyan köztes termék, amelyet inulin vagy oligofruktóz hidrolízisével nyertek, szárazanyagra számítva legalább 10 % fruktózt tartalmaz szabadon vagy szacharóz formájában, és cukor/izoglükóz egyenértékként van kifejezve. Az inulinszirup-kvótával nem rendelkező inulinrost-feldolgozók által előállított, kismértékben édesítő termékek piaca korlátozásának elkerülése érdekében ezt a meghatározást a Bizottság módosíthatja; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | „kvótacukor”, „kvótaizoglükóz” és „kvóta-inulinszirup”: az érintett vállalkozás kvótája alapján egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelés mennyisége; |
| --- | --- |

(5)

| (6) | „ipari cukor”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukortermelés mennyisége az 5. pontban említett cukormennyiségen felül, amelyet az 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

(6)

| (7) | „ipari izoglükóz” és „ipari inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított izoglükóz- vagy inulinszirup-termelés mennyisége, amelyet az 101m. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználásra szánnak; |
| --- | --- |

(7)

| (8) | „többletcukor”, „többletizoglükóz” és „többlet-inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelés mennyisége az 5., 6. és 7. pontban említett megfelelő mennyiségen felül; |
| --- | --- |

(8)

| (9) | „kvótacukorrépa”: a kvótacukorrá feldolgozott összes répa; |
| --- | --- |

(9)

| (10) | „szállítási szerződés”: egy értékesítő és egy vállalkozás között létrejött, cukorgyártásra szánt répa szállítására irányuló szerződés; |
| --- | --- |

(10)

| (11) | „szakmán belüli megállapodás”: a következők valamelyike: |
| --- | --- |

(11)

| a) | a szállítási szerződések megkötését megelőzően egyrészről nemzeti vállalkozási szervezetek valamely csoportja, másrészről nemzeti értékesítői szervezetek valamely csoportja között uniós szinten létrejött megállapodás; |
| --- | --- |

a)

a szállítási szerződések megkötését megelőzően egyrészről nemzeti vállalkozási szervezetek valamely csoportja, másrészről nemzeti értékesítői szervezetek valamely csoportja között uniós szinten létrejött megállapodás;

| b) | szállítási szerződések megkötését megelőzően, egyrészről vállalkozások vagy az érintett tagállam által elismert valamely vállalkozásokat tömörítő szervezet, másrészről egy, az érintett tagállam által elismert értékesítői társulás között létrejött megállapodás; |
| --- | --- |

b)

szállítási szerződések megkötését megelőzően, egyrészről vállalkozások vagy az érintett tagállam által elismert valamely vállalkozásokat tömörítő szervezet, másrészről egy, az érintett tagállam által elismert értékesítői társulás között létrejött megállapodás;

| c) | az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában, a társaságokról szóló törvény és a szövetkezetekről szóló törvény, amennyiben ezek a cukorrépának a cukorgyártó társaságok vagy szövetkezetek részvényesei vagy tagjai által történő szállítását szabályozzák, |
| --- | --- |

c)

az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában, a társaságokról szóló törvény és a szövetkezetekről szóló törvény, amennyiben ezek a cukorrépának a cukorgyártó társaságok vagy szövetkezetek részvényesei vagy tagjai által történő szállítását szabályozzák,

| d) | az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában bármilyen szállítási szerződés megkötése előtt létező megegyezések, feltéve hogy a megegyezéseket elfogadó értékesítők legalább 60 %-át szállítják annak a teljes cukorrépa-mennyiségnek, amelyet a vállalkozás az egy vagy több gyárban történő cukorgyártás céljából vásárol. |
| --- | --- |

d)

az a) vagy a b) pontban említett megállapodás hiányában bármilyen szállítási szerződés megkötése előtt létező megegyezések, feltéve hogy a megegyezéseket elfogadó értékesítők legalább 60 %-át szállítják annak a teljes cukorrépa-mennyiségnek, amelyet a vállalkozás az egy vagy több gyárban történő cukorgyártás céljából vásárol.

| (12) | „kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzem” az a termelési egység: |
| --- | --- |

(12)

| — | amelynek kizárólagos tevékenysége a behozott nyers nádcukor finomítása, vagy |
| --- | --- |

—

amelynek kizárólagos tevékenysége a behozott nyers nádcukor finomítása, vagy

| — | amely a 2004/2005-ös gazdasági évben legalább 15 000 tonna mennyiségű behozott nyers nádcukrot finomított. E francia bekezdés alkalmazásában Horvátország esetében a gazdasági év a 2007/2008-as év. |
| --- | --- |

—

amely a 2004/2005-ös gazdasági évben legalább 15 000 tonna mennyiségű behozott nyers nádcukrot finomított. E francia bekezdés alkalmazásában Horvátország esetében a gazdasági év a 2007/2008-as év.

Módosítás 334

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – VIII rész – 1 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | „Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

„Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek.

| (1) | „Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek.
  A méz lényegében különböző cukrokból, főként szőlőcukorból és glukózból, valamint egyéb anyagokból, például szerves savakból, enzimekből és a begyűjtés során összeszedett szilárd részecskékből – ideértve a virágport is – áll, azonban ezek az anyagok és részecskék egyike sem tekinthető a méz alkotórészének. |
| --- | --- |

(1)

„Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek.
  A méz lényegében különböző cukrokból, főként szőlőcukorból és glukózból, valamint egyéb anyagokból, például szerves savakból, enzimekből és a begyűjtés során összeszedett szilárd részecskékből – ideértve a virágport is – áll, azonban ezek az anyagok és részecskék egyike sem tekinthető a méz alkotórészének.

Módosítás 335

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – VIII rész – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok
  vagy
  virágpor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

„Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok
  vagy
  virágpor.

| (2) | „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok
  és
  virágpor. |
| --- | --- |

(2)

„Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok
  és
  virágpor.

„méhviasz”: Az Apis mellifera fajta dolgozó méhei viaszmirigyeinek váladékaiból előállított, a lépek építésére használt lipid jellegű anyag. 2 ter.

„méhpempő”: az Apis mellifera méhfajta dajkaméheinek hátsó garati mirigyei által kiválasztott, a méhlárvák és a királynő táplálására szolgáló természetes anyag, amelyhez semmilyen más anyag nem adható hozzá.

„méhszurok”: az Apis mellifera méhfajta dolgozói által bizonyos növényekből begyűjtött, majd átalakított anyag, amelyhez habarcsként való használata céljából hozzáadják saját váladékaikat (elsősorban viaszt és nyálváladékokat).

„virágpor”: többé-kevésbé gömb alakú, kompakt anyag, amely a nektárral és az Apis mellifera méhfajta dolgozói nyálváladékával és a méhek harmadik pár lábának mechanikus hatására a virágok hím ivarsejtjeiből áll össze, amelyet begyűjtenek, majd virágpor-labdacsokká gyúrva a lépekben elhelyeznek és tárolnak, és amelyhez semmilyen más anyag nem adható hozzá.

„lépvirágpor vagy méhkenyér”: a méhek által a lépekben elhelyezett virágpor-labdacsok, amelyek a jelen lévő enzimek és mikroorganizmusok hatására bizonyos természetes átalakulásokon mentek keresztül; ezt a virágport esetenként mézzel fedik le.

Módosítás 336

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| III. MELLÉKLET | III. MELLÉKLET |
| A 7. CIKKBEN EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE | A 7. CIKKBEN
  ÉS A 101G. CIKKBEN
  EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

III. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

A 7. CIKKBEN EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE

A 7. CIKKBEN
  ÉS A 101G. CIKKBEN
  EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE

Módosítás 337

Rendeletre irányuló javaslat

III a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IIIa. MELLÉKLET

A 7. CIKKBEN EMLÍTETT, HASÍTOTT TESTEKRE VONATKOZÓ UNIÓS OSZTÁLYOZÁSI RENDSZEREK

A:

     

  A hasított kifejlett marhák uniós osztályozási rendszere

I.
     
  Meghatározások

A következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „hasított test”: az egész levágott állat teste kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva; |
| --- | --- |

1.

„hasított test”: az egész levágott állat teste kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva;

| 2. | „hasított féltest”: az 1. pontban említett hasított testnek a gerincoszlop mentén, a nyak-, hát-, ágyéki, illetve keresztcsonti csigolyák, valamint a szegycsont és a szeméremcsonti összenövés közepén végzett szimmetrikus szétválasztásával nyert termék. |
| --- | --- |

2.

„hasított féltest”: az 1. pontban említett hasított testnek a gerincoszlop mentén, a nyak-, hát-, ágyéki, illetve keresztcsonti csigolyák, valamint a szegycsont és a szeméremcsonti összenövés közepén végzett szimmetrikus szétválasztásával nyert termék.

II.
     
  Kategóriák

A kifejlett hasított szarvasmarhákat az alábbi kategóriákba kell sorolni:

A: nem ivartalanított és kétévesnél fiatalabb növendék hímivarú állatok hasított teste;

B: egyéb nem ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;

C: ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;

D: nőivarú, már borjadzott állatok hasított teste;

E: egyéb nőivarú állatok hasított teste.

III.
     
  Besorolás

A hasított testek osztályozását a következő tulajdonságok egymást követő felmérése alapján kell elvégezni:

| 1. | Húsosság, az alábbiakban meghatározottak szerint:



  A hasított test húsvonalainak fejlettsége, különösen a lényeges részeken (fartő, hát, lapocka)










  Húsossági osztály | Árumegnevezés |
| --- | --- | --- |
| S




  Kiváló | Minden húsvonal rendkívül domború; kivételesen jó izmoltság (dupla izmú hasított test) |
| E




  Kitűnő | Minden húsvonal domború vagy erősen domború; kivételesen jó izmoltság |
| U




  Nagyon jó | A húsvonalak egészében domborúak; nagyon jó izmoltság |
| R




  Jó | A húsvonalak egészében egyenesek; jó izmoltság |
| O




  Közepes | A húsvonalak egyenesek vagy homorúak; átlagos izmoltság |
| P




  Gyenge | Minden húsvonal homorú vagy egészen homorú; gyenge izmoltság |

1.

A hasított test húsvonalainak fejlettsége, különösen a lényeges részeken (fartő, hát, lapocka)

Húsossági osztály

Árumegnevezés

S

Kiváló

Minden húsvonal rendkívül domború; kivételesen jó izmoltság (dupla izmú hasított test)

E

Kitűnő

Minden húsvonal domború vagy erősen domború; kivételesen jó izmoltság

U

Nagyon jó

A húsvonalak egészében domborúak; nagyon jó izmoltság

R

Jó

A húsvonalak egészében egyenesek; jó izmoltság

O

Közepes

A húsvonalak egyenesek vagy homorúak; átlagos izmoltság

P

Gyenge

Minden húsvonal homorú vagy egészen homorú; gyenge izmoltság

| 2. | Faggyússág, az alábbiakban meghatározottak szerint:



  A hasított test külsején és a mellüregben található faggyú mennyisége










  Faggyússági osztály | Árumegnevezés |
| --- | --- | --- |
| 1




  alacsony | Faggyúval borítottság nincs vagy csekély |
| 2




  csekély | Enyhe faggyúsodás, a hús majdnem mindenütt látható |
| 3




  közepes | A hús a fartő és lapocka kivételével majdnem mindenütt faggyúval borított, a mellüregben kevés faggyúlerakódás |
| 4




  magas | A hús faggyúval borított, azonban a fartő és a lapocka részben még mindig látható, jellegzetes faggyúlerakódás a mellkasi üregben |
| 5




  nagyon magas | A teljes hasított test faggyúval borított; a mellüregben is jelentős lerakódás |

2.

A hasított test külsején és a mellüregben található faggyú mennyisége

Faggyússági osztály

Árumegnevezés

1

alacsony

Faggyúval borítottság nincs vagy csekély

2

csekély

Enyhe faggyúsodás, a hús majdnem mindenütt látható

3

közepes

A hús a fartő és lapocka kivételével majdnem mindenütt faggyúval borított, a mellüregben kevés faggyúlerakódás

4

magas

A hús faggyúval borított, azonban a fartő és a lapocka részben még mindig látható, jellegzetes faggyúlerakódás a mellkasi üregben

5

nagyon magas

A teljes hasított test faggyúval borított; a mellüregben is jelentős lerakódás

A tagállamok jogosultak az 1. és a 2. pontban előirányzott minden osztályt legfeljebb három további alosztályra felosztani.

IV.
     
  Kiszerelés

Az egész vagy fél hasított testet a következőképpen kell előkészíteni:

| 1. | fejek és lábvégek nélkül; a fejet a tarkóizületnél kell a hasított testről leválasztani, míg a lábvégeket kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva kell eltávolítani, |
| --- | --- |

1.

fejek és lábvégek nélkül; a fejet a tarkóizületnél kell a hasított testről leválasztani, míg a lábvégeket kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva kell eltávolítani,

| 2. | a mellüregi és hasüregi szervek nélkül, vesével, vesefaggyúval, illetve medencei zsírszövettel együtt vagy azok nélkül, |
| --- | --- |

2.

a mellüregi és hasüregi szervek nélkül, vesével, vesefaggyúval, illetve medencei zsírszövettel együtt vagy azok nélkül,

| 3. | a nemi szervek és a hozzájuk tartozó izmok nélkül, valamint – nőivarú állatok esetében – a tőgy, illetve a tőgy zsírszövete nélkül. |
| --- | --- |

3.

a nemi szervek és a hozzájuk tartozó izmok nélkül, valamint – nőivarú állatok esetében – a tőgy, illetve a tőgy zsírszövete nélkül.

V.
     
  Osztályozás és azonosítás

A 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke értelmében jóváhagyott vágóhidak intézkedéseket hoznak, hogy az ilyen vágóhidakon levágott kifejlett marhák hasított testét vagy féltestét, amely a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete I. szakaszának III. fejezetével összefüggésben az 5. cikk (2) bekezdésében előírtak szerinti állat-egészségügyi jelöléssel van ellátva, az uniós osztályozási rendszer szerint osztályozzák és azonosítsák.

A jelöléssel való azonosítást megelőzően a tagállamoknak lehetőségük van a hasított testekről, illetve féltestekről a külső faggyú eltávolíttatására, ha ezt a faggyússág indokolja.

B:

     

  A hasított sertések uniós osztályozási rendszere

I.
     
  Fogalommeghatározás

„hasított test”: a levágott sertés kivéreztetett és kizsigerelt teste egészben vagy a gerinc hosszanti középvonala mentén félbehasítva.

II.
     
  Besorolás

A hasított testeket a becsült színhústartalmuk alapján kell csoportosítani, és a következő osztályokba sorolni:

| Osztályok | A színhús aránya a hasított sertés súlyának százalékában |
| --- | --- |
| S | 60 vagy több (*)

   (9) |
| E | 55 vagy több |
| U | legalább 50, de kevesebb mint 55 |
| R | legalább 45, de kevesebb mint 50 |
| O | legalább 40, de kevesebb mint 45 |
| P | kevesebb mint 40 |

Osztályok

A színhús aránya a hasított sertés súlyának százalékában

S

60 vagy több (*)

   (9)

E

55 vagy több

U

legalább 50, de kevesebb mint 55

R

legalább 45, de kevesebb mint 50

O

legalább 40, de kevesebb mint 45

P

kevesebb mint 40

III.
     
  Kiszerelés

A hasított testeket nyelv, szőr, köröm, nemi szervek, háj, vese és rekeszizom nélkül kell előkészíteni.

IV.
     
  Színhústartalom

| 1. | A színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni. Csak a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag bizonyított értékelési módszert lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezése az értékelés során kapott statisztikai hibákkal szembeni felső tűréshatárnak való megfeleléstől függ. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A hasított sertés kereskedelmi értéke azonban nem határozható meg kizárólagosan a becsült színhústartalom alapján. |
| --- | --- |

2.

V.
     
  A hasított testek azonosítása

Amennyiben a Bizottság másképp nem rendelkezik, az osztályozott hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.

C:

     

  A hasított juhok uniós osztályozási rendszere

I.
     
  Fogalommeghatározás

A „hasított test” és „hasított féltest” kifejezések tekintetében az A.I. pontban szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

II.
     
  Kategóriák

A hasított testeket az alábbi kategóriákba kell sorolni:

A: a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste,

B: egyéb juhok vágott teste.

III.
     
  Besorolás

| 1. | A hasított testeket az A. III. pontban lévő rendelkezések alkalmazása révén kell értelemszerűen osztályozni. Az A.III.1. pontban, illetve az A.III.2. pontban szereplő táblázat 3. és 4. sorában azonban a „fartő” terminust a „hátulsó testnegyed” terminussal kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 1. ponttól eltérve azon bárányok esetében, amelyek hasított testének súlya nem éri el a 13 kg-ot, a Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek engedélyezik a tagállamok számára az alábbi besorolási kritériumok alkalmazását:









  a) | a hasított test súlya, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hasított test súlya,

| b) | hússzín, |
| --- | --- |

b)

hússzín,

| c) | faggyússág. |
| --- | --- |

c)

faggyússág.

E végrehajtási aktusokat a 162. cikk (2) és (3) bekezdésében említett eljárás alkalmazása nélkül kell elfogadni.

IV.
     
  Kiszerelés

Az egész vagy fél hasított testet fej (az atlanto-occipitalis ízületnél leválasztva), lábvégek (kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva), farok (a hatodik és hetedik farkcsigolya között elválasztva), tőgy, nemi szervek, máj és bélgarnitúra nélkül kell kiszerelni. A vesék és a vesefaggyú a vágott test részei.

V.
     
  A hasított testek azonosítása

Az osztályozott egész vagy fél hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.

Módosítás 338

Rendeletre irányuló javaslat

III b melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IIIb. MELLÉKLET

A 101H. CIKKBEN EMLÍTETT, A CUKOR, AZ IZOGLÜKÓZ ÉS AZ INULINSZIRUP TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI ÉS REGIONÁLIS KVÓTÁK

| (tonna) |
| --- |
| Tagállam vagy régió




  (1) | Cukor




  (2) | Izoglükóz




  (3) | Inulinszirup




  (4) |
| Belgium | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgária | 0 | 89 198,0 | |
| Cseh Köztársaság | 372 459,3 | | |
| Dánia | 372 383,0 | | |
| Németország | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Írország | 0 | | |
| Görögország | 158 702,0 | 0 | |
| Spanyolország | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Franciaország (tengerentúli területek nélkül) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Franciaország tengerentúli megyéi | 432 220,05 | | |
| Olaszország | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Lettország | 0 | | |
| Litvánia | 90 252,0 | | |
| Magyarország | 105 420,0 | 250 265,8 | |
| Hollandia | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Ausztria | 351 027,4 | | |
| Lengyelország | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugália (kontinentális területek) | 0 | 12 500,0 | |
| Azori-szigetek autonóm régió | 9 953,0 | | |
| Románia | 104 688,8 | 0 | |
| Szlovénia | 0 | | |
| Szlovákia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finnország | 80 999,0 | 0 | |
| Svédország | 293 186,0 | | |
| Egyesült Királyság | 1 056 474,0 | 0 | |
| Horvátország | p.m. | p.m. | p.m. |
| ÖSSZESEN | 13 336 741,2 | 720 440,8 | 0 |

(tonna)

Tagállam vagy régió

(1)

Cukor

(2)

Izoglükóz

(3)

Inulinszirup

(4)

Belgium

676 235,0

114 580,2

0

Bulgária

0

89 198,0

Cseh Köztársaság

372 459,3

Dánia

372 383,0

Németország

2 898 255,7

56 638,2

Írország

0

Görögország

158 702,0

0

Spanyolország

498 480,2

53 810,2

Franciaország (tengerentúli területek nélkül)

3 004 811,15

0

Franciaország tengerentúli megyéi

432 220,05

Olaszország

508 379,0

32 492,5

Lettország

0

Litvánia

90 252,0

Magyarország

105 420,0

250 265,8

Hollandia

804 888,0

0

0

Ausztria

351 027,4

Lengyelország

1 405 608,1

42 861,4

Portugália (kontinentális területek)

0

12 500,0

Azori-szigetek autonóm régió

9 953,0

Románia

104 688,8

0

Szlovénia

0

Szlovákia

112 319,5

68 094,5

Finnország

80 999,0

0

Svédország

293 186,0

Egyesült Királyság

1 056 474,0

0

Horvátország

p.m.

p.m.

p.m.

ÖSSZESEN

13 336 741,2

720 440,8

0

Módosítás 339

Rendeletre irányuló javaslat

III c melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IIIc. MELLÉKLET

A CUKORKVÓTÁK VAGY IZOGLÜKÓZKVÓTÁK ÁTRUHÁZÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI A 101K. CIKKNEK MEGFELELŐEN

I.

E melléklet alkalmazásában:

| a) | „vállalkozások egyesülése”: két vagy több vállalkozás egyetlen vállalkozássá történő egyesülése; |
| --- | --- |

a)

„vállalkozások egyesülése”: két vagy több vállalkozás egyetlen vállalkozássá történő egyesülése;

| b) | „vállalkozás átruházása”: a kvótával rendelkező vállalkozás eszközeinek egy vagy több vállalkozás számára történő átruházása vagy azokba történő beolvasztása; |
| --- | --- |

b)

„vállalkozás átruházása”: a kvótával rendelkező vállalkozás eszközeinek egy vagy több vállalkozás számára történő átruházása vagy azokba történő beolvasztása;

| c) | „gyár átruházása”: egy műszaki egység – beleértve az érintett termék gyártásához szükséges egész üzemet is – tulajdonjogának egy vagy több vállalkozás részére történő átruházása, ami az átruházó vállalkozás termelésének részleges vagy teljes átvállalását eredményezi; |
| --- | --- |

c)

„gyár átruházása”: egy műszaki egység – beleértve az érintett termék gyártásához szükséges egész üzemet is – tulajdonjogának egy vagy több vállalkozás részére történő átruházása, ami az átruházó vállalkozás termelésének részleges vagy teljes átvállalását eredményezi;

| d) | „gyár haszonbérlete”: a cukor gyártásához szükséges egész üzemet magában foglaló műszaki egység haszonbérletére vonatkozó szerződés annak működtetése céljából, amelyet legalább három egymást követő gazdasági évre kötnek – a felek megállapodnak abban, hogy azt a harmadik gazdasági év lejárta előtt nem szüntetik meg – egy olyan vállalkozással, amely ugyanabban a tagállamban telepedett le, mint az érintett gyár, ha – a haszonbérlet hatálybalépését követően – az a vállalkozás, amely az érintett gyárat bérli, annak teljes termelésére nézve kizárólagosan cukorgyártó vállalkozásnak tekinthető. |
| --- | --- |

d)

„gyár haszonbérlete”: a cukor gyártásához szükséges egész üzemet magában foglaló műszaki egység haszonbérletére vonatkozó szerződés annak működtetése céljából, amelyet legalább három egymást követő gazdasági évre kötnek – a felek megállapodnak abban, hogy azt a harmadik gazdasági év lejárta előtt nem szüntetik meg – egy olyan vállalkozással, amely ugyanabban a tagállamban telepedett le, mint az érintett gyár, ha – a haszonbérlet hatálybalépését követően – az a vállalkozás, amely az érintett gyárat bérli, annak teljes termelésére nézve kizárólagosan cukorgyártó vállalkozásnak tekinthető.

II.

| 1. | A 2. pont sérelme nélkül a cukorgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve a cukorgyárak átruházása esetén a kvótákat a következőképpen kell kiigazítani:









  a) | cukorgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállamok az egyesülés révén keletkező vállalkozás részére akkora kvótát osztanak ki, amely egyenlő az érintett cukorgyártó vállalkozások részére az egyesülés előtt kiosztott kvóták összegével; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

cukorgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállamok az egyesülés révén keletkező vállalkozás részére akkora kvótát osztanak ki, amely egyenlő az érintett cukorgyártó vállalkozások részére az egyesülés előtt kiosztott kvóták összegével;

| b) | cukorgyártó vállalkozás átruházása esetén a tagállam az átruházott vállalkozás kvótáját cukorgyártás céljára a vállalkozást megszerző vállalkozás részére osztja ki, illetve, ha az átruházott vállalkozás az átruházással több vállalkozáshoz kerül, a kiosztásnak az ezek által egyenként átvett cukortermelés arányában kell történnie; |
| --- | --- |

b)

cukorgyártó vállalkozás átruházása esetén a tagállam az átruházott vállalkozás kvótáját cukorgyártás céljára a vállalkozást megszerző vállalkozás részére osztja ki, illetve, ha az átruházott vállalkozás az átruházással több vállalkozáshoz kerül, a kiosztásnak az ezek által egyenként átvett cukortermelés arányában kell történnie;

| c) | cukorgyár átruházása esetén, a tagállam a gyár tulajdonjogát átruházó vállalkozás kvótáját csökkenti, és a szóban forgó gyárat megvásárló cukorgyártó vállalkozás vagy vállalkozások kvótáját az átvett cukortermelés arányában levont mennyiséggel növeli. |
| --- | --- |

c)

cukorgyár átruházása esetén, a tagállam a gyár tulajdonjogát átruházó vállalkozás kvótáját csökkenti, és a szóban forgó gyárat megvásárló cukorgyártó vállalkozás vagy vállalkozások kvótáját az átvett cukortermelés arányában levont mennyiséggel növeli.

| 2. | Amennyiben az 1. pontban említett valamelyik művelet által közvetlenül érintett több cukorrépa- vagy cukornádtermelő egyértelműen kinyilvánítja, hogy hajlandó a cukorrépáját vagy nádját olyan cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, amely nem részese az említett műveleteknek, a tagállam a kiosztást azon vállalkozás által vállalt termelés alapján végezheti, amelynek a termelők a cukorrépájukat vagy nádjukat szállítani kívánják. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Abban az esetben, ha az 1. alpontban említettektől eltérő körülmények között kerül sor









  a) | egy cukorgyártó vállalkozásnak; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

egy cukorgyártó vállalkozásnak;

| b) | egy cukorgyártó vállalkozás egy vagy több gyárának |
| --- | --- |

b)

egy cukorgyártó vállalkozás egy vagy több gyárának

a bezárására, a tagállam kioszthatja a kvótáknak az adott bezárással érintett részét egy vagy több cukorgyártó vállalkozás részére.

Az első albekezdés b) pontjában említett esetben, amennyiben az érintett termelők közül néhányan egyértelműen kinyilvánítják, hogy hajlandók cukorrépájukat vagy cukornádjukat egy adott cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, a tagállam a kvótáknak az adott cukorrépával vagy cukornáddal összefüggő részét kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely részére a termelők a szóban forgó termékeket szállítani kívánják.

| 4. | Amennyiben a 101. cikk (5) bekezdésében említett eltérésre történik hivatkozás, az érintett tagállam az említett eltérés által érintett répatermelőktől és cukorgyártó vállalkozásoktól megkövetelheti, hogy szakmán belüli megállapodásaikba olyan különleges záradékot illesszenek be, amely lehetővé teszi a tagállam számára e szakasz 2. és 3. pontjának az alkalmazását. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ha egy cukorgyártó vállalkozáshoz tartozó gyár haszonbérletére kerül sor, a tagállam a gyárat bérbeadásra felkínáló vállalkozás kvótáját csökkentheti, és azt a részt, amellyel a kvótát csökkentette, kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely a gyárat azzal a céllal bérli, hogy abban cukrot állítson elő.



  Ha a haszonbérlet az I. szakasz d) pontjában említett, három gazdasági évre kiterjedő időszak alatt szűnik meg, a kvótának az e pont első albekezdése alapján történő kiigazítását a tagállam a haszonbérlet hatálybalépésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényteleníti. Ha azonban a haszonbérlet vis maior miatt szűnik meg, a tagállam a kiigazítást nem köteles érvényteleníteni. |
| --- | --- |

5.

Ha a haszonbérlet az I. szakasz d) pontjában említett, három gazdasági évre kiterjedő időszak alatt szűnik meg, a kvótának az e pont első albekezdése alapján történő kiigazítását a tagállam a haszonbérlet hatálybalépésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényteleníti. Ha azonban a haszonbérlet vis maior miatt szűnik meg, a tagállam a kiigazítást nem köteles érvényteleníteni.

| 6. | Amennyiben egy cukorgyártó vállalkozás már nem tudja biztosítani, hogy az uniós jogszabályok alapján az érintett cukorrépa-, illetve cukornádtermelők irányában fennálló kötelezettségeinek eleget tegyen, és amennyiben erről a helyzetről az érintett tagállam illetékes hatóságai is megbizonyosodtak, az érintett tagállam egy vagy több gazdasági évre kioszthatja a kvóták érintett részét a vállalt termelés arányában egy vagy több másik cukorgyártó vállalkozásnak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Amennyiben egy tagállam egy cukorgyártó vállalkozásnak a cukorrépa etil-alkohollá történő feldolgozására árgaranciákat és felvevőpiacra vonatkozó garanciákat nyújt, a tagállam – az adott vállalkozással és az érintett répatermelőkkel egyetértésben – kioszthatja egy vagy több gazdasági évre a cukorgyártási kvóták teljes egészét vagy egy részét egy vagy több másik vállalkozás részére. |
| --- | --- |

7.

III.

Izoglükózgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve egy izoglükóz-előállító gyár átruházása esetén, a tagállam az érintett kvótákat – izoglükóz előállítása céljából – kioszthatja egy vagy több más vállalkozás részére, függetlenül attól, hogy azok rendelkeznek-e termelési kvótával.

IV.

A II. és a III. szakasz alapján hozott intézkedések csak akkor léphetnek hatályba, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe veszik; |
| --- | --- |

a)

valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe veszik;

| b) | az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedések valószínűleg javítják a cukorrépa-, a cukornád- és a cukorgyártó ágazat szerkezetét; |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedések valószínűleg javítják a cukorrépa-, a cukornád- és a cukorgyártó ágazat szerkezetét;

| c) | az intézkedések azonos, a IIIb. mellékletben meghatározott kvótával rendelkező területen letelepedett vállalkozásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

az intézkedések azonos, a IIIb. mellékletben meghatározott kvótával rendelkező területen letelepedett vállalkozásokra vonatkoznak.

V.

Ha az egyesülésre vagy az átruházásra október 1-je és a következő év április 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a folyó gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.

Ha az egyesülésre vagy az átruházásra ugyanabban az évben május 1-je és szeptember 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a következő gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.

VI.

A II. és a III. szakasz alkalmazásakor a tagállamok az V. szakaszban említett időszakok lejárta után legkésőbb 15 nappal tájékoztatják a Bizottságot a kiigazított kvótákról.

Módosítás 340

Rendeletre irányuló javaslat

III d melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IIId. MELLÉKLET

A 101. cikkben említett cukorrépa-felvásárlási feltételek

I. PONT

E melléklet alkalmazásában a „szerződő felek”:

| a) | a cukorgyártó vállalkozások (a továbbiakban: a gyártók), |
| --- | --- |

a)

a cukorgyártó vállalkozások (a továbbiakban: a gyártók),

| b) | a cukorrépa-eladók (a továbbiakban: az eladók). |
| --- | --- |

b)

a cukorrépa-eladók (a továbbiakban: az eladók).

II. PONT

| 1. | A szállítási szerződéseket előírt mennyiségű kvótacukorrépára vonatkozóan, írásban kötik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A szállítási szerződések rögzítik, hogy további cukorrépa-mennyiség szállítható-e, és ha igen, milyen feltételek mellett. |
| --- | --- |

2.

III. PONT

| 1. | A szállítási szerződésekben fel kell tüntetni az e rendelet 101. cikke (2a) bekezdésének a) pontjában említett, és adott estben b) pontjában említett répamennyiségekre vonatkozó beszerzési árakat. A 101. cikk (2a) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségek esetében ezek az árak nem lehetnek alacsonyabbak a kvótarépára vonatkozó, az 101 g. cikk (1) bekezdésében említett minimálárnál. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A szállítási szerződésekben a cukorrépa cukortartalmára egy rögzített értéket kell előírni. Ezek a szerződések tartalmaznak egy, a különböző cukortartalmakat és tényezőket feltüntető átszámítási skálát, amelynek segítségével a szállított cukorrépa-mennyiségeket át lehet váltani a szállítási szerződésben feltüntetett cukortartalomnak megfelelő mennyiségekre.



  A skála a különböző cukortartalmaknak megfelelő hozamokon alapul. |
| --- | --- |

2.

A skála a különböző cukortartalmaknak megfelelő hozamokon alapul.

| 3. | Amennyiben egy eladó a 101. cikk (2a) bekezdésének a) pontjában említett répa szállítására kötött szállítási szerződést egy gyártóval, az e szállító által teljesített minden szállítást – amelyet az előző 2. pont szerint át kell váltani – a szállítási szerződésben rögzített répamennyiség erejéig a 101. cikk (2a) bekezdésének a) pontja szerinti szállításnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Azok a gyártók, akik kisebb mennyiségű cukrot állítanak elő, mint amennyi a kvótacukorrépájuk, amelyre a 101. cikk (2a) bekezdésének a) pontja alapján vetés előtti szállítási szerződéseket írtak alá, a bármely további termelésnek megfelelő cukorrépa-mennyiséget, egészen kvótájuk mértékéig, azok között az eladók között osztják fel, akikkel a 101. cikk (2a) bekezdésének a) pontja értelmében vetés előtti szállítási szerződést kötöttek.



  A szakmán belüli megállapodások ettől a rendelkezéstől eltérhetnek. |
| --- | --- |

4.

A szakmán belüli megállapodások ettől a rendelkezéstől eltérhetnek.

IV. PONT

| 1. | A szállítási szerződések rendelkeznek a cukorrépa-szállítások időbeni eloszlásáról és szokásos időtartamáról. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 1. alpontban említett rendelkezéseknek az előző gazdasági év folyamán alkalmazandó rendelkezéseknek kell lenniük, figyelembe véve a tényleges termelés szintjét; a szakmán belüli megállapodások ettől eltérhetnek. |
| --- | --- |

2.

V. PONT

| 1. | A szállítási szerződések rendelkeznek a cukorrépa-begyűjtő helyekről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben az eladók és a gyártók az előző gazdasági évre már kötöttek szállítási szerződést, az említett gazdasági év folyamán történő szállításokra nézve általuk közös megegyezéssel elfogadott begyűjtő helyek továbbra is működnek. A szakmán belüli megállapodások ettől a rendelkezéstől eltérhetnek. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A szállítási szerződések kikötik, hogy a berakodás és a begyűjtő helyről való elszállítás költségeit a gyártónak kell viselnie, az előző gazdasági év előtt már alkalmazott helyi szabályokon vagy szokásokon alapuló különleges megállapodásokra is figyelemmel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dániában, Görögországban, Spanyolországban, Írországban, Portugáliában, Finnországban és az Egyesült Királyságban azonban, amennyiben a cukorrépát ex works szállítják, a szállítási szerződésekben meg kell követelni a gyártóknak a berakodási és szállítási költségekhez való hozzájárulását, és ki kell kötni a hozzájárulás százalékos arányát vagy összegét. |
| --- | --- |

4.

VI. PONT

| 1. | A szállítási szerződések rendelkeznek a cukorrépa-átvételi helyekről. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben az eladók és a gyártók az előző gazdasági évre már kötöttek szállítási szerződést, az említett gazdasági év folyamán történő szállításokra nézve általuk közös megegyezéssel elfogadott átvételi helyek továbbra is működnek. A szakmán belüli megállapodások ettől a rendelkezéstől eltérhetnek. |
| --- | --- |

2.

VII. PONT

| 1. | A szállítási szerződések rendelkeznek a cukortartalom polarimetriás módszerrel történő meghatározásáról. Az átvételkor a répából mintát kell venni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A szakmán belüli megállapodások más mintavételi időpontokról is rendelkezhetnek. A szállítási szerződés ilyen esetben rendelkezik az átvétel és a mintavétel között a cukortartalomban bekövetkezett csökkenés ellensúlyozása céljából történő helyesbítésről. |
| --- | --- |

2.

VIII. PONT

A szállítási szerződések rendelkezései szerint a bruttó tömeg, a tára és a cukortartalom megállapítása a következő eljárások valamelyikével történik:

| a) | a gyártó és a cukorrépa-termelők szakmai szervezete közösen állapítja meg, amennyiben egy szakmán belüli megállapodás így rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a gyártó és a cukorrépa-termelők szakmai szervezete közösen állapítja meg, amennyiben egy szakmán belüli megállapodás így rendelkezik;

| b) | a gyártó állapítja meg, a cukorrépa-termelők szakmai szervezetének felügyelete alatt; |
| --- | --- |

b)

a gyártó állapítja meg, a cukorrépa-termelők szakmai szervezetének felügyelete alatt;

| c) | a gyártó állapítja meg, az érintett tagállam által elismert szakértő felügyelete alatt, feltéve hogy az eladó annak költségeit megtéríti. |
| --- | --- |

c)

a gyártó állapítja meg, az érintett tagállam által elismert szakértő felügyelete alatt, feltéve hogy az eladó annak költségeit megtéríti.

IX. PONT

| 1. | A szállítási szerződések megkövetelik, hogy a gyártók a leszállított cukorrépa teljes mennyisége tekintetében a következők közül egyet vagy többet teljesítsenek:









  a) | a leszállított répa össztömegéből származó friss répaszeletet az eladónak ex works paritás feltételei mellett, költségmentesen visszaküldjék; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a leszállított répa össztömegéből származó friss répaszeletet az eladónak ex works paritás feltételei mellett, költségmentesen visszaküldjék;

| b) | az említett répaszelet egy részét, összepréselve, szárítva vagy szárítva és kilúgozva, az eladónak ex works paritás feltételei mellett, költségmentesen visszaküldjék; |
| --- | --- |

b)

az említett répaszelet egy részét, összepréselve, szárítva vagy szárítva és kilúgozva, az eladónak ex works paritás feltételei mellett, költségmentesen visszaküldjék;

| c) | a répaszeletet, összepréselve vagy szárítva, az eladónak ex works paritás feltételei mellett visszaküldjék; a gyártó ebben az esetben az eladótól megkövetelheti a préselés vagy szárítás költségeinek megfizetését; |
| --- | --- |

c)

a répaszeletet, összepréselve vagy szárítva, az eladónak ex works paritás feltételei mellett visszaküldjék; a gyártó ebben az esetben az eladótól megkövetelheti a préselés vagy szárítás költségeinek megfizetését;

| d) | az eladónak az érintett répaszelet értékesítési lehetőségeit figyelembe vevő ellentételezést fizessenek. |
| --- | --- |

d)

az eladónak az érintett répaszelet értékesítési lehetőségeit figyelembe vevő ellentételezést fizessenek.

Ha a leszállított cukorrépa teljes mennyiségének egyes részeit eltérő módokon dolgozzák fel, a szállítási szerződés az első albekezdésben előírt kötelezettségek közül egynél többet követel meg.

| 2. | A szakmán belüli megállapodás előírhatja a répaszeletnek az 1. a), b) és c) alpontban említettől eltérő szakaszban történő leszállítását. |
| --- | --- |

2.

X. PONT

| 1. | A szállítási szerződésekben minden előlegfizetésre, valamint a cukorrépa beszerzési árának megfizetésére vonatkozóan rögzíteni kell a határidőket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 1. alpontban említett határidők azonosak az előző gazdasági év folyamán érvényes határidőkkel. A szakmán belüli megállapodások ettől a rendelkezéstől eltérhetnek. |
| --- | --- |

2.

XI. PONT

Amennyiben a szállítási szerződések az e melléklet által érintett kérdésekkel kapcsolatos szabályokat állapítanak meg, illetve amennyiben más kérdéseket szabályozó rendelkezéseket tartalmaznak, rendelkezéseik és hatásaik nem lehetnek ellentétesek ezzel a melléklettel.

XII. PONT

| 1. | E rendelet II. melléklete Ia. részének 11. pontjában említett szakmán belüli megállapodások választottbírósági záradékokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben a közösségi, regionális vagy helyi szintű, szakmán belüli megállapodások az e rendelet által érintett kérdésekkel kapcsolatos szabályokat állapítanak meg, illetve amennyiben más kérdéseket szabályozó rendelkezéseket tartalmaznak, rendelkezéseik és hatásaik nem lehetnek ellentétesek ezzel a melléklettel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A 2. alpontban említett megállapodások különösen a következőket állapítják meg:









  a) | azoknak a cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti felosztására vonatkozó szabályokat, amelyeknek a kvóta keretein belüli cukorgyártás céljából történő megvásárlásáról a gyártó a vetés előtt dönt; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

azoknak a cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti felosztására vonatkozó szabályokat, amelyeknek a kvóta keretein belüli cukorgyártás céljából történő megvásárlásáról a gyártó a vetés előtt dönt;

| b) | a III. pont 4. alpontjában említett felosztásra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

b)

a III. pont 4. alpontjában említett felosztásra vonatkozó szabályokat;

| c) | a III. pont 2. alpontjában említett átszámítási skálát; |
| --- | --- |

c)

a III. pont 2. alpontjában említett átszámítási skálát;

| d) | a termelendő cukorrépafajták vetőmagjának választékára és szállítására vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

d)

a termelendő cukorrépafajták vetőmagjának választékára és szállítására vonatkozó szabályokat;

| e) | a szállítandó cukorrépa minimális cukortartalmát; |
| --- | --- |

e)

a szállítandó cukorrépa minimális cukortartalmát;

| f) | a gyártó és az eladók képviselői között a cukorrépa-szállítások kezdő időpontjának rögzítése előtt történő egyeztetés követelményét; |
| --- | --- |

f)

a gyártó és az eladók képviselői között a cukorrépa-szállítások kezdő időpontjának rögzítése előtt történő egyeztetés követelményét;

| g) | a korai vagy későbbi szállítások után az eladóknak járó ösztönzők kifizetését; |
| --- | --- |

g)

a korai vagy későbbi szállítások után az eladóknak járó ösztönzők kifizetését;

| h) | részadatokat a következőkre vonatkozóan:










  i. | i. a IX. pont 1. b) alpontjában említett répaszeletrész, |
| --- | --- | --- |

h)

részadatokat a következőkre vonatkozóan:

i.

i. a IX. pont 1. b) alpontjában említett répaszeletrész,

| ii. | a IX. pont 1. c) alpontjában említett költségek; |
| --- | --- |

ii.

a IX. pont 1. c) alpontjában említett költségek;

| iii. | a IX. pont 1. d) alpontjában említett ellentételezés; |
| --- | --- |

iii.

a IX. pont 1. d) alpontjában említett ellentételezés;

| i) | a répaszeletnek az eladó általi elszállítását; |
| --- | --- |

i)

a répaszeletnek az eladó általi elszállítását;

| j) | e rendelet 101 g. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, szabályokat arra nézve, hogy miként kell a cukor referenciaára és tényleges eladási ára közötti bármely különbözetet a gyártó és az eladók között megosztani. |
| --- | --- |

j)

e rendelet 101 g. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, szabályokat arra nézve, hogy miként kell a cukor referenciaára és tényleges eladási ára közötti bármely különbözetet a gyártó és az eladók között megosztani.

XIII. PONT

Amennyiben nincs rögzített szakmán belüli megállapodás arra nézve, hogy miként kell az eladók között felosztani azokat a kvóta keretén belüli cukorgyártásra szánt cukorrépa-mennyiségeket, amelyeknek a vetés előtti megvásárlására a gyártó ajánlatot tesz, az érintett tagállam maga állapíthat meg szabályokat az ilyen felosztásra.

Az említett szabályok a szövetkezetek számára répát értékesítő szokásos eladókra olyan szállítási jogokat is ruházhatnak, amelyek eltérnek azoktól a szállítási jogoktól, amelyekkel akkor rendelkeznének, ha ilyen szövetkezethez tartoznának.

Módosítás 341

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – II rész – 17 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. | A „crémant” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy harmadik országbeli földrajzi jelzéssel ellátott minőségi fehér vagy rozé pezsgő, amelyet az alábbi feltételek mellett állítanak elő: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17a.

| a) | a szőlőt kézzel szüretelik; |
| --- | --- |

a)

a szőlőt kézzel szüretelik;

| b) | a bor egész szőlőfürtök vagy bogyózott szőlő préselésével nyert mustból készült; a kinyert must mennyisége 150 kg szőlőmennyiségre számítva legfeljebb 100 liter lehet; |
| --- | --- |

b)

a bor egész szőlőfürtök vagy bogyózott szőlő préselésével nyert mustból készült; a kinyert must mennyisége 150 kg szőlőmennyiségre számítva legfeljebb 100 liter lehet;

| c) | a maximális kén-dioxid-tartalom nem haladja meg a 150 mg/l mennyiséget; |
| --- | --- |

c)

a maximális kén-dioxid-tartalom nem haladja meg a 150 mg/l mennyiséget;

| d) | a cukortartalom 50 g/l-nél alacsonyabb; |
| --- | --- |

d)

a cukortartalom 50 g/l-nél alacsonyabb;

| e) | a bort a palackban történő második alkoholos erjesztéssel tették pezsgővé; |
| --- | --- |

e)

a bort a palackban történő második alkoholos erjesztéssel tették pezsgővé;

| f) | a bor a küvé összeállításától számítva legalább kilenc hónapon át megszakítás nélkül a borseprőn maradt ugyanabban a gazdaságban; |
| --- | --- |

f)

a bor a küvé összeállításától számítva legalább kilenc hónapon át megszakítás nélkül a borseprőn maradt ugyanabban a gazdaságban;

| g) | a bort degorzsálással seprőtlenítették. |
| --- | --- |

g)

a bort degorzsálással seprőtlenítették.

A „Crémant” kifejezést a minőségi pezsgők címkéjén a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy harmadik országbeli földrajzi jelzéshez kapcsolódó körülhatárolt terület alapjául szolgáló földrajzi egység nevével összekapcsolva kell szerepeltetni.

Az első bekezdés a) pontja, valamint a második bekezdés nem alkalmazandó azokra a termelőkre, akik a „crémant” kifejezést tartalmazó, 1986. március 1-je előtt bejegyzett védjegyet birtokolnak.

Módosítás 342

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – III rész – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| (2) | E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

[...]

[...]

(2)

E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja.

| (2) | E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja.

A következőket kizárólag a tejtermékekre kell fenntartani:

A következőket kizárólag a tejtermékekre kell fenntartani:

| a) | a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések: |
| --- | --- |

a)

a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések:

| a) | a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések: |
| --- | --- |

a)

a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések:

| | i. | savó, |
| --- | --- | --- |

i.

savó,

| | i. | savó, |
| --- | --- | --- |

i.

savó,

| | ii. | tejszín, |
| --- | --- | --- |

ii.

tejszín,

| | ii. | tejszín, |
| --- | --- | --- |

ii.

tejszín,

| | iii. | vaj, |
| --- | --- | --- |

iii.

vaj,

| | iii. | vaj, |
| --- | --- | --- |

iii.

vaj,

| | iv. | író, |
| --- | --- | --- |

iv.

író,

| | iv. | író, |
| --- | --- | --- |

iv.

író,

| | v. | vajolaj, |
| --- | --- | --- |

v.

vajolaj,

| | v. | vajolaj, |
| --- | --- | --- |

v.

vajolaj,

| | vi. | kazeinok, |
| --- | --- | --- |

vi.

kazeinok,

| | vi. | kazeinok, |
| --- | --- | --- |

vi.

kazeinok,

| | vii. | vízmentes tejzsír (AMF), |
| --- | --- | --- |

vii.

vízmentes tejzsír (AMF),

| | vii. | vízmentes tejzsír (AMF), |
| --- | --- | --- |

vii.

vízmentes tejzsír (AMF),

| | viii. | sajt, |
| --- | --- | --- |

viii.

sajt,

| | viii. | sajt, |
| --- | --- | --- |

viii.

sajt,

| | ix. | joghurt, |
| --- | --- | --- |

ix.

joghurt,

| | ix. | joghurt, |
| --- | --- | --- |

ix.

joghurt,

| | x. | kefir, |
| --- | --- | --- |

x.

kefir,

| | x. | kefir, |
| --- | --- | --- |

x.

kefir,

| | xi. | kumisz, |
| --- | --- | --- |

xi.

kumisz,

| | xi. | kumisz, |
| --- | --- | --- |

xi.

kumisz,

| | xii. | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

xii.

viili/fil,

| | xii. | viili/fil, |
| --- | --- | --- |

xii.

viili/fil,

| | xiii. | smetana |
| --- | --- | --- |

xiii.

smetana

| | xiii. | smetana |
| --- | --- | --- |

xiii.

smetana

| | xiv. | fil; |
| --- | --- | --- |

xiv.

fil;

| | xiv. | fil; |
| --- | --- | --- |

xiv.

fil;

| | xiva. | túró, |
| --- | --- | --- |

xiva.

túró,

| | xivb. | tejföl, |
| --- | --- | --- |

xivb.

tejföl,

| | xivc. | rjaženka, |
| --- | --- | --- |

xivc.

rjaženka,

| | xivd. | rūgušpiens; |
| --- | --- | --- |

xivd.

rūgušpiens;

| b) | a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések. |
| --- | --- |

b)

a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések.

| b) | a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések. |
| --- | --- |

b)

a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések.

Módosítás 343

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – V rész – II szakasz

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| II | Fogalomeghatározások |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

II

| II | Fogalommeghatározások |
| --- | --- |

II

| (1) | „baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek, |
| --- | --- |

(1)

„baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek,

| (1) | „baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek, |
| --- | --- |

(1)

„baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek,

| (2) | „friss baromfihús”: – 2 oC-nál nem alacsonyabb és + 4 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása, |
| --- | --- |

(2)

„friss baromfihús”: – 2 oC-nál nem alacsonyabb és + 4 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása,

| (2) | „friss baromfihús”: – 2 oC-nál nem alacsonyabb és + 4 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kismértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása, |
| --- | --- |

(2)

„friss baromfihús”: – 2 oC-nál nem alacsonyabb és + 4 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kismértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása,

| (3) | „fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani, |
| --- | --- |

(3)

„fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani,

| (3) | „fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani, |
| --- | --- |

(3)

„fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani,

| (4) | „gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben előírt tűréshatárokon belül, |
| --- | --- |

(4)

„gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben előírt tűréshatárokon belül,

| (4) | „gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben előírt tűréshatárokon belül, |
| --- | --- |

(4)

„gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18 oC-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben előírt tűréshatárokon belül,

| (5) | „előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához, |
| --- | --- |

(5)

„előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához,

| (5) | „előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához, |
| --- | --- |

(5)

„előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához,

| (6) | „friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel. |
| --- | --- |

(6)

„friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel.

| (6) | „friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel. |
| --- | --- |

(6)

„friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel.

A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss előkészített baromfihús előállítása során az üzemben végzett darabolás és kezelés megkönnyítéséhez szükséges legrövidebb időtartamra, és csak a szükséges mértékben.

A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kismértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss előkészített baromfihús előállítása során az üzemben végzett darabolás és kezelés megkönnyítéséhez szükséges legrövidebb időtartamra, és csak a szükséges mértékben.

| (7) | „baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel. |
| --- | --- |

(7)

„baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel.

| (7) | „baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel. |
| --- | --- |

(7)

„baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel.

Baromfihús az alábbi állapotban forgalmazható:

| — | frissen, |
| --- | --- |

—

frissen,

| — | fagyasztva, |
| --- | --- |

—

fagyasztva,

| — | gyorsfagyasztva. |
| --- | --- |

—

gyorsfagyasztva.

Módosítás 344

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – V a rész (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Va. rész A Gallus gallus fajhoz tartozó tyúkok tojásai

I.
     
  Hatály

| (1) | A melléklet e része az Unión belül termelt, harmadik országokból behozott, vagy az Unión kívüli kivitelre szánt tojás Unión belüli forgalmazására alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | A tagállamok az e melléklet e részében – a III. 3. pont kivételével – meghatározott követelmények alól mentességet adhatnak az olyan tojás tekintetében, amelyet a termelő közvetlenül a végső fogyasztónak ad el:









  a) | a termelési helyen, vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

a termelési helyen, vagy

| b) | az érintett tagállam termelési régióján belül működő helyi piacon vagy házhoz szállítás útján. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam termelési régióján belül működő helyi piacon vagy házhoz szállítás útján.

A mentesség megadása esetén valamennyi termelő eldöntheti, hogy él-e a mentességgel vagy nem. Amennyiben él a mentességgel, minőségi és mennyiségi osztályozás nem alkalmazható.

A tagállamok nemzeti joguknak megfelelően meghatározhatják a „helyi piac”, a „házhoz szállítás” és a „termelési régió” fogalmát.

II.
     
  Minőség és súly szerinti osztályok

| 1. | A tojást minőség szerint a következőképpen kell osztályozni:







  — | A. osztályú vagy „friss”; |
| --- | --- | --- |

1.

—

A. osztályú vagy „friss”;

| — | B osztályú. |
| --- | --- |

—

B osztályú.

| 2. | Az A. osztályba sorolt tojást súly szerint is osztályozni kell. A súly szerinti osztályozás azonban nem kötelező az élelmiszeripar és a nem élelmiszer-ipari ágazatok részére szállított tojás esetében. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A B. osztályba sorolt tojás csak az élelmiszeripar és a nem élelmiszer-ipari ágazatok részére szállítható. |
| --- | --- |

3.

III.
     
  A tojás jelölése

| 1. | Az A. osztályú tojást a termelői kóddal kell megjelölni.



  A B. osztályú tojást a termelői kóddal kell megjelölni, és/vagy más jelöléssel kell ellátni.




  A tagállamok mentességet adhatnak e követelmény alól az olyan B. osztályú tojás esetében, amely kizárólag a hazai piacon kerül forgalomba. |
| --- | --- |

1.

A B. osztályú tojást a termelői kóddal kell megjelölni, és/vagy más jelöléssel kell ellátni.

A tagállamok mentességet adhatnak e követelmény alól az olyan B. osztályú tojás esetében, amely kizárólag a hazai piacon kerül forgalomba.

| 2. | A tojásnak az 1. ponttal összhangban történő megjelölésére vagy a termelés helyén kerül sor, vagy az első csomagolóközpontban, ahová a tojást a termelés helyéről elszállítják. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A termelő által az érintett tagállam termelési régiójában működő helyi piacon, közvetlenül a végső fogyasztónak eladott tojást az 1. ponttal összhangban kell megjelölni.



  A tagállamok azonban mentesíthetik e követelmény alól a legfeljebb 50 tojótyúkkal rendelkező termelőket, feltéve, hogy a termelő neve és címe az értékesítés helyén fel van tüntetve. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok azonban mentesíthetik e követelmény alól a legfeljebb 50 tojótyúkkal rendelkező termelőket, feltéve, hogy a termelő neve és címe az értékesítés helyén fel van tüntetve.

Módosítás 345

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – VI rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| VI. rész: Kenhető zsírok | VI. rész: Kenhető zsírok |
| | I. | Kereskedelmi megnevezés |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VI. rész: Kenhető zsírok

VI. rész: Kenhető zsírok

I.

A 60. cikkben említett termékek feldolgozás nélkül sem közvetlenül, sem éttermeken, kórházakon, üzemi étkezdéken vagy hasonló létesítményeken keresztül nem értékesíthetők és nem juttathatók el a végső fogyasztóhoz, amennyiben nem felelnek meg a mellékletben meghatározott követelményeknek.

A 60. cikkben említett termékek feldolgozás nélkül sem közvetlenül, sem éttermeken, kórházakon, üzemi étkezdéken vagy hasonló létesítményeken keresztül nem értékesíthetők és nem juttathatók el a végső fogyasztóhoz, amennyiben nem felelnek meg a mellékletben meghatározott követelményeknek.

E termékek kereskedelmi megnevezése meg kell egyezzen az ebben a részben szereplővel.

E termékek kereskedelmi megnevezése meg kell egyezzen az ebben a részben szereplővel.

Az alább szereplő kereskedelmi megnevezéseket az itt meghatározott, a következő KN-kódok alá besorolt, legalább 10, de legfeljebb 90 tömegszázalék zsírtartalmú termékek számára kell fenntartani:

Az alább szereplő kereskedelmi megnevezéseket az itt meghatározott, a következő KN-kódok alá besorolt, legalább 10, de legfeljebb 90 tömegszázalék zsírtartalmú termékek számára kell fenntartani:

| a) | a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok, |
| --- | --- |

a)

a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok,

| a) | a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok, |
| --- | --- |

a)

a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok,

| b) | az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok, |
| --- | --- |

b)

az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok,

| b) | az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok, |
| --- | --- |

b)

az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok,

| c) | az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok. |
| --- | --- |

c)

az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok.

| c) | az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok. |
| --- | --- |

c)

az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok.

A szárazanyagon belül a zsírtartalom só nélküli arányának legalább kétharmadot kell kitennie.

A szárazanyagon belül a zsírtartalom só nélküli arányának legalább kétharmadot kell kitennie.

E kereskedelmi megnevezések azonban csak azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek 20 oC hőmérsékleten megőrzik szilárd halmazállapotukat, és kenhetőek.

E kereskedelmi megnevezések azonban csak azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek 20 oC hőmérsékleten megőrzik szilárd halmazállapotukat, és kenhetőek.

A meghatározásokat nem kell alkalmazni a következőkre:

A meghatározásokat nem kell alkalmazni a következőkre:

| a) | az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják; |
| --- | --- |

a)

az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják;

| a) | az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják; |
| --- | --- |

a)

az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják;

| b) | koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %. |
| --- | --- |

b)

koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %.

| b) | koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %. |
| --- | --- |

b)

koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %.

| II. | Terminológia |
| --- | --- |

II.

| 1. | A „hagyományos” kifejezés a függelék A. részének 1. pontjában meghatározott „vaj” névvel akkor használható együtt, ha a terméket közvetlenül tejből vagy tejszínből állítják elő.



  E pont alkalmazásában a „tejszín” a tejből – olaj a vízben emulzió formájában – előállított, legalább 10 % tejzsírtartalmú termék. |
| --- | --- |

1.

E pont alkalmazásában a „tejszín” a tejből – olaj a vízben emulzió formájában – előállított, legalább 10 % tejzsírtartalmú termék.

| 2. | Meg kell tiltani a függelékben említett termékekre vonatkozó olyan kifejezések használatát, amelyek a függelékben szereplőtől eltérő zsírtartalmat közölnek vagy sugallnak. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az 2. bekezdéstől eltérve, valamint azt kiegészítve:









  a) | a „csökkentett zsírtartalmú” kifejezés azoknál a függelékben említett termékeknél használható, amelyeknek a zsírtartalma meghaladja a 41 %-ot, de legfeljebb 62 %; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a „csökkentett zsírtartalmú” kifejezés azoknál a függelékben említett termékeknél használható, amelyeknek a zsírtartalma meghaladja a 41 %-ot, de legfeljebb 62 %;

| b) | az „alacsony zsírtartalmú” vagy „light” kifejezés azoknál a függelékben említett termékeknél használható, amelyek zsírtartalma 41 % vagy annál kevesebb. |
| --- | --- |

b)

az „alacsony zsírtartalmú” vagy „light” kifejezés azoknál a függelékben említett termékeknél használható, amelyek zsírtartalma 41 % vagy annál kevesebb.

A „csökkentett zsírtartalmú”, valamint az „alacsony zsírtartalmú” vagy „light” fogalmak kiválthatják azonban a függelékben használt „háromnegyed-zsíros” vagy „félzsíros” fogalmakat.

Módosítás 346

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| VII. MELLÉKLET | VII. MELLÉKLET |
| A 62. CIKKBEN EMLÍTETT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK | A 62. CIKKBEN EMLÍTETT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK |
| I. rész | I. rész |
| Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben | Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben |
| [...] | [...] |
| C. | Savtartalom-növelés és savtompítás |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VII. MELLÉKLET

VII. MELLÉKLET

A 62. CIKKBEN EMLÍTETT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK

A 62. CIKKBEN EMLÍTETT BORÁSZATI ELJÁRÁSOK

I. rész

I. rész

Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben

Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben

[...]

[...]

C.

Savtartalom-növelés és savtompítás

| C. | Savtartalom-növelés és savtompítás |
| --- | --- |

C.

Savtartalom-növelés és savtompítás

| 1. | A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető: |
| --- | --- |

1.

A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető:

| 1. | A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető: |
| --- | --- |

1.

A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető:

| a) | savtompításnak az A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben, |
| --- | --- |

a)

savtompításnak az A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben,

| a) | savtompításnak az A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben, |
| --- | --- |

a)

savtompításnak az A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben,

| b) | savtartalom-növelésnek és savtompításnak a C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül, or |
| --- | --- |

b)

savtartalom-növelésnek és savtompításnak a C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül, or

| b) | savtartalom-növelésnek és savtompításnak a C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül, or |
| --- | --- |

b)

savtartalom-növelésnek és savtompításnak a C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül, or

| c) | savtartalom-növelésnek a C. III. b) szőlőtermő övezetben. |
| --- | --- |

c)

savtartalom-növelésnek a C. III. b) szőlőtermő övezetben.

| c) | savtartalom-növelésnek a C. III. b) szőlőtermő övezetben. |
| --- | --- |

c)

savtartalom-növelésnek a C. III. b) szőlőtermő övezetben.

| 2. | Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet.

| 2. | Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet.

| 3. | A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet.

| 3. | A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet.

| 4. | A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

4.

A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet.

| 4. | A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

4.

A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet.

| 5. | A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható. |
| --- | --- |

5.

A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható.

| 5. | A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható. |
| --- | --- |

5.

A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható.

| 6. | Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok az A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését. |
| --- | --- |

6.

Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok az A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését.

| 6. | Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok az A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését. |
| --- | --- |

6.

Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok az A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését.

| 7. | Ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a
  Bizottság által az 59
  . cikk (
  1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások. |
| --- | --- |

7.

Ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a
  Bizottság által az 59
  . cikk (
  1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén
  esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások.

| 7. | Az
  ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a
  62
  . cikk (
  2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások. |
| --- | --- |

7.

Az
  ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a
  62
  . cikk (
  2) bekezdésében említett eljárással összhangban
  esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások.

| D. | Eljárások |
| --- | --- |

D.

Eljárások

| D. | Eljárások |
| --- | --- |

D.

Eljárások

| 1. | A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket
  a Bizottság által az 59. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint
  végzik
  akkor
  , amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt borágazati itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

1.

A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket
  a Bizottság által az 59. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint
  végzik
  akkor
  , amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt borágazati itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 1. | A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket
  akkor
  végzik, amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt borágazati itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

1.

A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket
  akkor
  végzik, amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt borágazati itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 2. | A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

2.

A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 2. | A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

2.

A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 3. | A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték.

| 3. | A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték.

| 4. | Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a
  Bizottság által az 59. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó
  kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel. |
| --- | --- |

4.

Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a
  Bizottság által az 59. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó
  kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel.

| 4. | Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel. |
| --- | --- |

4.

Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel.

| 5. | A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 103. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges. |
| --- | --- |

5.

A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 103. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges.

| 5. | A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 103. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges. |
| --- | --- |

5.

A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 103. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges.

| 6. | Those processes, subject to derogations justified by exceptional climatic conditions, shall not be carried out: |
| --- | --- |

6.

Those processes, subject to derogations justified by exceptional climatic conditions, shall not be carried out:

| 6. | Those processes, subject to derogations justified by exceptional climatic conditions, shall not be carried out: |
| --- | --- |

6.

Those processes, subject to derogations justified by exceptional climatic conditions, shall not be carried out:

| a) | a C. szőlőtermő övezetben január 1. után; |
| --- | --- |

a)

a C. szőlőtermő övezetben január 1. után;

| a) | a C. szőlőtermő övezetben január 1. után; |
| --- | --- |

a)

a C. szőlőtermő övezetben január 1. után;

| b) | a A. és a B. szőlőtermő övezetekben március 16. után, és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el. |
| --- | --- |

b)

a A. és a B. szőlőtermő övezetekben március 16. után, és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el.

| b) | a A. és a B. szőlőtermő övezetekben március 16. után, és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el. |
| --- | --- |

b)

a A. és a B. szőlőtermő övezetekben március 16. után, és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el.

| 7. | A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető. |
| --- | --- |

7.

A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető.

| 7. | A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető. |
| --- | --- |

7.

A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető.

Módosítás 347

Rendeletre irányuló javaslat

VII a melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VIIa. MELLÉKLET

VÁLASZTHATÓ FENNTARTOTT JELÖLÉSEK

| Termékkategória




  (utalás a Kombinált Nómenklatúra szerinti vámtarifa-besorolásra) | Választható fenntartott jelölés | A kifejezés használatának feltételeit rögzítő aktus |
| --- | --- | --- |
| baromfihús




  (0207 és 0210 KN-kód) | val/vel etetve | a 543/2008/EK rendelet 11. cikke |
| | külterjes zárt tartás / ólban tartott | |
| | szabadtartás | |
| | hagyományos szabadtartás | |
| | vágási életkor | |
| | a hízási időszak hossza | |
| tojás




  (CN 0407) | kezeletlenül | a 589/2008/EK rendelet 12. cikke |
| | extra vagy extra friss | a 589/2008/EK rendelet 14. cikke |
| | a tojótyúkok takarmányozási módjának jelzése | a 589/2008/EK rendelet 15. cikke |
| méz




  (CN 0409) | virág- vagy növényi eredet | a 2001/110/EK irányelv 2. cikke |
| | regionális eredet | |
| | domborzati eredet | |
| | különleges minőségi kritériumok | |
| olívaolaj




  (CN 1509) | első hidegsajtolásból nyert | a 1019/2002/EK rendelet 5. cikke |
| | hideg-extrakciós | |
| | savtartalom | |
| | csípős | |
| | gyümölcsös: érett vagy zöld | |
| | keserű | |
| | intenzív | |
| | közepes | |
| | enyhe | |
| | harmonikus | |
| | édes olaj | |
| tej és tejtermékek




  (CN 04) | hagyományos vaj | a(z) [.../...]/EUorendelet [egységes közös piacszervezésről szóló rendelet], VI. melléklet, VI. rész |
| kenhető zsírok




  (0405 és ex 2106 KN-kód, ex 1517, ex 1517 és ex 2106 KN-kód) | csökkentett zsírtartalmú | a(z) [.../...]/EUorendelet [egységes közös piacszervezésről szóló rendelet], VI. melléklet, VI. rész |
| | enyhe | |
| | zsírszegény | |

Termékkategória

(utalás a Kombinált Nómenklatúra szerinti vámtarifa-besorolásra)

Választható fenntartott jelölés

A kifejezés használatának feltételeit rögzítő aktus

baromfihús

(0207 és 0210 KN-kód)

val/vel etetve

a 543/2008/EK rendelet 11. cikke

külterjes zárt tartás / ólban tartott

szabadtartás

hagyományos szabadtartás

vágási életkor

a hízási időszak hossza

tojás

(CN 0407)

kezeletlenül

a 589/2008/EK rendelet 12. cikke

extra vagy extra friss

a 589/2008/EK rendelet 14. cikke

a tojótyúkok takarmányozási módjának jelzése

a 589/2008/EK rendelet 15. cikke

méz

(CN 0409)

virág- vagy növényi eredet

a 2001/110/EK irányelv 2. cikke

regionális eredet

domborzati eredet

különleges minőségi kritériumok

olívaolaj

(CN 1509)

első hidegsajtolásból nyert

a 1019/2002/EK rendelet 5. cikke

hideg-extrakciós

savtartalom

csípős

gyümölcsös: érett vagy zöld

keserű

intenzív

közepes

enyhe

harmonikus

édes olaj

tej és tejtermékek

(CN 04)

hagyományos vaj

a(z) [.../...]/EUorendelet [egységes közös piacszervezésről szóló rendelet], VI. melléklet, VI. rész

kenhető zsírok

(0405 és ex 2106 KN-kód, ex 1517, ex 1517 és ex 2106 KN-kód)

csökkentett zsírtartalmú

a(z) [.../...]/EUorendelet [egységes közös piacszervezésről szóló rendelet], VI. melléklet, VI. rész

enyhe

zsírszegény

Módosítás 348

Rendeletre irányuló javaslat

VII b melléklet (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VIIb. MELLÉKLET

A 121B. és 121D. CIKKBEN EMLÍTETT RIZSRE VONATKOZÓ BEHOZATALI VÁMOK

| 1. | Az előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali vámok









  a) | tonnánként 30 EUR az alábbi esetekben:










  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett éves referenciamennyiségnél; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

tonnánként 30 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett éves referenciamennyiségnél;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett részleges referenciamennyiségnél; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett részleges referenciamennyiségnél;

| b) | tonnánként 42,5 EUR az alábbi esetekben:










  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét; |
| --- | --- | --- |

b)

tonnánként 42,5 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett részleges referenciamennyiséget, de nem haladja meg az ugyanezen, 15 %-kal növelt referenciamennyiséget; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett, 15 %-kal csökkentett részleges referenciamennyiséget, de nem haladja meg az ugyanezen, 15 %-kal növelt referenciamennyiséget;

| c) | tonnánként 65 EUR az alábbi esetekben:










  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, 15 %-kal növelt éves referenciamennyiséget; |
| --- | --- | --- |

c)

tonnánként 65 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett, 15 %-kal növelt éves referenciamennyiséget;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 121b. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét.

| 2. | A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok









  a) | tonnánként 175 EUR az alábbi esetekben:










  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

tonnánként 175 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát,

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát;

| b) | tonnánként 145 EUR az alábbi esetekben:










  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát, |
| --- | --- | --- |

b)

tonnánként 145 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a közelmúltban véget ért gazdasági év során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát,

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 182 239 tonnát. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt vagy teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 182 239 tonnát.

Módosítás 349

Rendeletre irányuló javaslat

VII c melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | VIIc. MELLÉKLET |
| | A 121. CIKKBEN EMLÍTETT BASMATI RIZS FAJTÁI |
| | Basmati 217 |
| | Basmati 370 |
| | Basmati 386 |
| | Kernel (Basmati) |
| | Pusa Basmati |
| | Ranbir Basmati |
| | Super Basmati |
| | Taraori Basmati (HBC-19) |
| | Type-3 (Dehradun) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

VIIc. MELLÉKLET

A 121. CIKKBEN EMLÍTETT BASMATI RIZS FAJTÁI

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

---

(1)  
  HL C ... /A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  

  HL C 225., 2012.7.27.

(3)  

  HL L 94., 2012.3.30., 38. o.

(4)  

  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.2009. december 1-jével kezdődő hatállyal az EK-Szerződés 81. és 82. cikke a Szerződés 101., illetve 102. cikkévé változott.

(5)  

  HL C 35., 2012.2.9., 1. o.

(6)  

  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

(7)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(8)  
  E rendelet hatálybalépését követően egy évvel.

(9)  
  [A tagállamok a területükön levágott, 60 % vagy annál több színhúst tartalmazó sertésekre külön osztályt vezethetnek be, amelyet S betűvel kell jelölni.]

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/542 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/542

---

P7_TA(2013)0086

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatás (határozat az intézményközi tárgyalások megnyitásáról)

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0627/3– C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))

(2016/C 036/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

mivel a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésül szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

határoz az intézményközi tárgyalások megnyitásáról a következő tárgyalási megbízatás alapján:

MEGBÍZATÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 bevezető hivatkozás

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. és 43. 
  cikkére
  , | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43.
  cikkének (2) bekezdésére
  , |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. és 43. 
  cikkére
  ,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és 43.
  cikkének (2) bekezdésére
  ,

Indokolás

Pontosítás. A reformcsomag valamennyi jogalkotási aktusának megegyező jogalappal kell rendelkeznie.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A vidékfejlesztési programok haladéktalan megkezdésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében indokolt, hogy az EMVA-ból nyújtott támogatás szilárd adminisztratív keretfeltételek meglétéhez legyen kötve. Ezért a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy teljesülnek-e bizonyos előfeltételek. Az egyes tagállamoknak vagy a területük egészére vonatkozó nemzeti vidékfejlesztési programot, vagy több regionális programot kell kidolgozniuk. Minden programban meg kell határozni az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal kapcsolatos célkitűzések teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós vidékfejlesztési prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a sajátos nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie az egyéb uniós szakpolitikákat, különös tekintettel a mezőgazdasági piacokkal kapcsolatos politikára, a kohéziós politikára és a közös halászati politikára. Azon tagállamok számára, amelyek regionális programok végrehajtása mellett döntenek, lehetőséget kell biztosítani egy
  olyan, önálló költségvetéssel nem rendelkező
  nemzeti keret létrehozására, amely megkönnyíti a régiók között a nemzeti szinten jelentkező kihívások kezelése céljából folytatandó koordinációt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A vidékfejlesztési programok haladéktalan megkezdésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében indokolt, hogy az EMVA-ból nyújtott támogatás szilárd adminisztratív keretfeltételek meglétéhez legyen kötve. Ezért a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy teljesülnek-e bizonyos előfeltételek. Az egyes tagállamoknak vagy a területük egészére vonatkozó nemzeti vidékfejlesztési programot, vagy több regionális programot kell kidolgozniuk. Minden programban meg kell határozni az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal kapcsolatos célkitűzések teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós vidékfejlesztési prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a sajátos nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie az egyéb uniós szakpolitikákat, különös tekintettel a mezőgazdasági piacokkal kapcsolatos politikára, a kohéziós politikára és a közös halászati politikára. Azon tagállamok számára, amelyek regionális programok végrehajtása mellett döntenek, lehetőséget kell biztosítani egy
  olyan, önálló költségvetéssel nem rendelkező
  nemzeti keret létrehozására, amely megkönnyíti a régiók között a nemzeti szinten jelentkező kihívások kezelése céljából folytatandó koordinációt.

| (8) | A vidékfejlesztési programok haladéktalan megkezdésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében indokolt, hogy az EMVA-ból nyújtott támogatás szilárd adminisztratív keretfeltételek meglétéhez legyen kötve. Ezért a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy teljesülnek-e bizonyos előfeltételek. Az egyes tagállamoknak vagy a területük egészére vonatkozó nemzeti vidékfejlesztési programot, vagy több regionális programot kell kidolgozniuk. Minden programban meg kell határozni az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal kapcsolatos célkitűzések teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós vidékfejlesztési prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a sajátos nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie az egyéb uniós szakpolitikákat, különös tekintettel a mezőgazdasági piacokkal kapcsolatos politikára, a kohéziós politikára és a közös halászati politikára. Azon tagállamok számára, amelyek regionális programok végrehajtása mellett döntenek, lehetőséget kell biztosítani egy
  egyedi intézkedések nemzeti szinten történő végrehajtására irányuló nemzeti program vagy egy
  nemzeti keret létrehozására, amely megkönnyíti a régiók között a nemzeti szinten jelentkező kihívások kezelése céljából folytatandó koordinációt. |
| --- | --- |

(8)

A vidékfejlesztési programok haladéktalan megkezdésének és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében indokolt, hogy az EMVA-ból nyújtott támogatás szilárd adminisztratív keretfeltételek meglétéhez legyen kötve. Ezért a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy teljesülnek-e bizonyos előfeltételek. Az egyes tagállamoknak vagy a területük egészére vonatkozó nemzeti vidékfejlesztési programot, vagy több regionális programot kell kidolgozniuk. Minden programban meg kell határozni az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal kapcsolatos célkitűzések teljesítésére irányuló stratégiát és a kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós vidékfejlesztési prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a sajátos nemzeti körülményekhez is, és ki kell egészítenie az egyéb uniós szakpolitikákat, különös tekintettel a mezőgazdasági piacokkal kapcsolatos politikára, a kohéziós politikára és a közös halászati politikára. Azon tagállamok számára, amelyek regionális programok végrehajtása mellett döntenek, lehetőséget kell biztosítani egy
  egyedi intézkedések nemzeti szinten történő végrehajtására irányuló nemzeti program vagy egy
  nemzeti keret létrehozására, amely megkönnyíti a régiók között a nemzeti szinten jelentkező kihívások kezelése céljából folytatandó koordinációt.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Szükség van egyes, a programozással és a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatával kapcsolatos szabályok megállapítására. A programok stratégiáját, illetve a kapcsolódó uniós pénzügyi hozzájárulásokat nem érintő felülvizsgálatokra vonatkozóan
  egyszerűbb
  eljárást kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Szükség van egyes, a programozással és a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatával kapcsolatos szabályok megállapítására. A programok stratégiáját, illetve a kapcsolódó uniós pénzügyi hozzájárulásokat nem érintő felülvizsgálatokra vonatkozóan
  egyszerűbb
  eljárást kell megállapítani.

| (12) | Szükség van egyes, a programozással és a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatával kapcsolatos szabályok megállapítására. A programok stratégiáját, illetve a kapcsolódó uniós pénzügyi hozzájárulásokat nem érintő felülvizsgálatokra vonatkozóan
  egyszerűsített
  eljárást kell megállapítani. |
| --- | --- |

(12)

Szükség van egyes, a programozással és a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatával kapcsolatos szabályok megállapítására. A programok stratégiáját, illetve a kapcsolódó uniós pénzügyi hozzájárulásokat nem érintő felülvizsgálatokra vonatkozóan
  egyszerűsített
  eljárást kell megállapítani.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a jogbiztonság és az egyértelműség a program módosítása esetén követendő eljárás tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  azon
  kritériumok
  meghatározása
  tekintetében
  , amelyek alapján a program számszerűsített célkitűzéseinek javasolt módosításai nagy jelentőségűnek minősülnek, és mint ilyenek szükségessé teszik, hogy a program az e rendelet 91. cikkének megfelelően elfogadott végrehajtási aktus útján módosításra kerüljön
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a jogbiztonság és az egyértelműség a program módosítása esetén követendő eljárás tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  azon
  kritériumok
  meghatározása
  tekintetében
  , amelyek alapján a program számszerűsített célkitűzéseinek javasolt módosításai nagy jelentőségűnek minősülnek, és mint ilyenek szükségessé teszik, hogy a program az e rendelet 91. cikkének megfelelően elfogadott végrehajtási aktus útján módosításra kerüljön
  .

| (13) | Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a jogbiztonság és az egyértelműség a program módosítása esetén követendő eljárás tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  a számszerűsített célkitűzések jelentős kiigazítását meghatározó
  kritériumok
  megállapítása
  tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a jogbiztonság és az egyértelműség a program módosítása esetén követendő eljárás tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el
  a számszerűsített célkitűzések jelentős kiigazítását meghatározó
  kritériumok
  megállapítása
  tekintetében.

Indokolás

A programokban eszközölt változások nem pusztán szakmai jellegű döntések.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások segítik a mezőgazdasági termelőket, az erdőtulajdonosokat és a vidéki térségekben működő kkv-kat abban, hogy javítsák gazdaságuk vagy vállalkozásuk fenntartható irányítását és általános teljesítményét. Ezért célszerű ösztönözni mind az ilyen tanácsadási szolgáltatások létrehozását, mind pedig azoknak a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és kkv-k általi igénybevételét. A tanácsadás minőségének és hatékonyságának fokozása érdekében indokolt rendelkezni a tanácsadók minimális képesítéséről és rendszeres képzéséről. A [...]-i HR/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak segíteniük kell a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük teljesítményének értékelésében és azoknak a szükséges javításoknak az azonosításában, amelyeket a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, a jó mezőgazdasági és környezeti állapot, a [...]-i DP/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok, továbbá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével és az azokhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vizek állapotának védelmével, az állatbetegségekre vonatkozó bejelentésekkel és az innovációval kapcsolatos, legalább a(z) HR/2012/EU rendelet I. mellékletében foglalt előírásoknak megfelelő követelmények és tevékenységek tekintetében végre kell hajtani. A tanácsadásnak adott esetben a munkahelyi biztonsági előírásokra is ki kell terjednie. Kiterjedhet továbbá a mezőgazdasági üzem vagy a vállalkozás gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is. Célszerű üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások nyújtása révén segíteni a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük vezetésének javításában és egyszerűsítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások segítik a mezőgazdasági termelőket, az erdőtulajdonosokat és a vidéki térségekben működő kkv-kat abban, hogy javítsák gazdaságuk vagy vállalkozásuk fenntartható irányítását és általános teljesítményét. Ezért célszerű ösztönözni mind az ilyen tanácsadási szolgáltatások létrehozását, mind pedig azoknak a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és kkv-k általi igénybevételét. A tanácsadás minőségének és hatékonyságának fokozása érdekében indokolt rendelkezni a tanácsadók minimális képesítéséről és rendszeres képzéséről. A [...]-i HR/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak segíteniük kell a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük teljesítményének értékelésében és azoknak a szükséges javításoknak az azonosításában, amelyeket a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, a jó mezőgazdasági és környezeti állapot, a [...]-i DP/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok, továbbá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével és az azokhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vizek állapotának védelmével, az állatbetegségekre vonatkozó bejelentésekkel és az innovációval kapcsolatos, legalább a(z) HR/2012/EU rendelet I. mellékletében foglalt előírásoknak megfelelő követelmények és tevékenységek tekintetében végre kell hajtani. A tanácsadásnak adott esetben a munkahelyi biztonsági előírásokra is ki kell terjednie. Kiterjedhet továbbá a mezőgazdasági üzem vagy a vállalkozás gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is. Célszerű üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások nyújtása révén segíteni a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük vezetésének javításában és egyszerűsítésében.

| (16) | A gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások segítik a mezőgazdasági termelőket, az erdőtulajdonosokat és a vidéki térségekben működő kkv-kat abban, hogy javítsák gazdaságuk vagy vállalkozásuk fenntartható irányítását és általános teljesítményét. Ezért célszerű ösztönözni mind az ilyen tanácsadási szolgáltatások létrehozását, mind pedig azoknak a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és kkv-k általi igénybevételét. A tanácsadás minőségének és hatékonyságának fokozása érdekében indokolt rendelkezni a tanácsadók minimális képesítéséről és rendszeres képzéséről. A(z) .../2013/EU [HR] európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak segíteniük kell a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük teljesítményének értékelésében és azoknak a szükséges javításoknak az azonosításában, amelyeket a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, a jó mezőgazdasági és környezeti állapot, a(z) .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok, továbbá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével és az azokhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vizek állapotának védelmével, az állatbetegségekre vonatkozó bejelentésekkel és az innovációval kapcsolatos, legalább a(z) .../2013/EU [HR] rendelet I. mellékletében foglalt előírásoknak megfelelő követelmények és tevékenységek tekintetében végre kell hajtani. A tanácsadásnak adott esetben a munkahelyi biztonsági
  vagy a mezőgazdasági üzem biztonságával kapcsolatos
  előírásokra is ki kell terjednie. Kiterjedhet továbbá a
  fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatásra, a mezőgazdasági üzem gazdasági tevékenységeinek fenntartható fejlesztésére, a helyi feldolgozásra és
  a mezőgazdasági üzem vagy a vállalkozás gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó
  értékesítési
  kérdésekre is. Célszerű üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások nyújtása révén segíteni a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük vezetésének javításában és egyszerűsítésében. |
| --- | --- |

(16)

A gazdálkodási tanácsadási szolgáltatások segítik a mezőgazdasági termelőket, az erdőtulajdonosokat és a vidéki térségekben működő kkv-kat abban, hogy javítsák gazdaságuk vagy vállalkozásuk fenntartható irányítását és általános teljesítményét. Ezért célszerű ösztönözni mind az ilyen tanácsadási szolgáltatások létrehozását, mind pedig azoknak a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és kkv-k általi igénybevételét. A tanácsadás minőségének és hatékonyságának fokozása érdekében indokolt rendelkezni a tanácsadók minimális képesítéséről és rendszeres képzéséről. A(z) .../2013/EU [HR] európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatásoknak segíteniük kell a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük teljesítményének értékelésében és azoknak a szükséges javításoknak az azonosításában, amelyeket a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények, a jó mezőgazdasági és környezeti állapot, a(z) .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok, továbbá az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésével és az azokhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vizek állapotának védelmével, az állatbetegségekre vonatkozó bejelentésekkel és az innovációval kapcsolatos, legalább a(z) .../2013/EU [HR] rendelet I. mellékletében foglalt előírásoknak megfelelő követelmények és tevékenységek tekintetében végre kell hajtani. A tanácsadásnak adott esetben a munkahelyi biztonsági
  vagy a mezőgazdasági üzem biztonságával kapcsolatos
  előírásokra is ki kell terjednie. Kiterjedhet továbbá a
  fiatal mezőgazdasági termelők tevékenységének megkezdéséhez nyújtott támogatásra, a mezőgazdasági üzem gazdasági tevékenységeinek fenntartható fejlesztésére, a helyi feldolgozásra és
  a mezőgazdasági üzem vagy a vállalkozás gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó
  értékesítési
  kérdésekre is. Célszerű üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások nyújtása révén segíteni a mezőgazdasági termelőket mezőgazdasági üzemük vezetésének javításában és egyszerűsítésében.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazat hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások ösztönzése érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósításához. A 2007–2013-as programozási időszakban egy sor különféle intézkedés végrehajtására került sor különböző beavatkozási területeken. Az egyszerűsítés érdekében, továbbá abból a célból, hogy lehetővé váljék a kedvezményezettek számára nagyobb hozzáadott értéket képviselő integrált projektek kidolgozása és megvalósítása, indokolt, hogy a tárgyi beruházások valamennyi típusa egyetlen intézkedés hatálya alá tartozzon.
  A tagállamoknak – az erősségek, a gyengeségek, a lehetőségek és a veszélyek vizsgálatán alapuló elemzés (SWOT-analízis) alapján – küszöbértéket kell meghatározniuk a mezőgazdasági üzemek életképességének biztosításához kapcsolódó beruházási támogatásokkal támogatható mezőgazdasági üzemek tekintetében, ezáltal törekedve a támogatás célzottabb elosztására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazat hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások ösztönzése érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósításához. A 2007–2013-as programozási időszakban egy sor különféle intézkedés végrehajtására került sor különböző beavatkozási területeken. Az egyszerűsítés érdekében, továbbá abból a célból, hogy lehetővé váljék a kedvezményezettek számára nagyobb hozzáadott értéket képviselő integrált projektek kidolgozása és megvalósítása, indokolt, hogy a tárgyi beruházások valamennyi típusa egyetlen intézkedés hatálya alá tartozzon.
  A tagállamoknak – az erősségek, a gyengeségek, a lehetőségek és a veszélyek vizsgálatán alapuló elemzés (SWOT-analízis) alapján – küszöbértéket kell meghatározniuk a mezőgazdasági üzemek életképességének biztosításához kapcsolódó beruházási támogatásokkal támogatható mezőgazdasági üzemek tekintetében, ezáltal törekedve a támogatás célzottabb elosztására.

| (19) | A mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazat hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások ösztönzése érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósításához. A 2007–2013-as programozási időszakban egy sor különféle intézkedés végrehajtására került sor különböző beavatkozási területeken. Az egyszerűsítés érdekében, továbbá abból a célból, hogy lehetővé váljék a kedvezményezettek számára nagyobb hozzáadott értéket képviselő integrált projektek kidolgozása és megvalósítása, indokolt, hogy a tárgyi beruházások valamennyi típusa egyetlen intézkedés hatálya alá tartozzon. |
| --- | --- |

(19)

A mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazat hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások ösztönzése érdekében támogatást kell nyújtani azokhoz a tárgyi beruházásokhoz, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósításához. A 2007–2013-as programozási időszakban egy sor különféle intézkedés végrehajtására került sor különböző beavatkozási területeken. Az egyszerűsítés érdekében, továbbá abból a célból, hogy lehetővé váljék a kedvezményezettek számára nagyobb hozzáadott értéket képviselő integrált projektek kidolgozása és megvalósítása, indokolt, hogy a tárgyi beruházások valamennyi típusa egyetlen intézkedés hatálya alá tartozzon.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A vidéki térségek fejlődése és versenyképessége szempontjából alapvető jelentősége van új gazdasági tevékenységek – új mezőgazdasági üzemek, új vállalkozások vagy nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló új beruházások formájában történő – beindításának és fejlesztésének. Szükség van olyan, a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedésre, amely megkönnyíti a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően gazdaságuk szerkezeti kiigazítását, a mezőgazdasági termelők tevékenységi körének nem mezőgazdasági tevékenységekkel történő bővítését, valamint a nem mezőgazdasági kkv-k vidéki térségekben való letelepedését és fejlesztését. A gazdaságilag potenciálisan életképes
  mezőgazdasági
  kisüzemek fejlődését is ösztönözni kell. Az ezen intézkedés keretében támogatott új gazdasági tevékenységek megvalósíthatóságának biztosítása érdekében indokolt, hogy a támogatás nyújtásának feltételeként üzleti tervet kelljen benyújtani. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá. Ezért amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy részletekben nyújtják a támogatást, a részletek kifizetését egy legfeljebb ötéves időszak alatt kell teljesíteniük. Ezenkívül a mezőgazdasági ágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében indokolt
  éves kifizetések formájában
  támogatást nyújtani azoknak a
  (z) DP/2012/EU rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  mezőgazdasági termelőknek, akik vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat
  az említett rendszerben részt nem vevő
  mezőgazdasági termelőre ruházzák át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A vidéki térségek fejlődése és versenyképessége szempontjából alapvető jelentősége van új gazdasági tevékenységek – új mezőgazdasági üzemek, új vállalkozások vagy nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló új beruházások formájában történő – beindításának és fejlesztésének. Szükség van olyan, a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedésre, amely megkönnyíti a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően gazdaságuk szerkezeti kiigazítását, a mezőgazdasági termelők tevékenységi körének nem mezőgazdasági tevékenységekkel történő bővítését, valamint a nem mezőgazdasági kkv-k vidéki térségekben való letelepedését és fejlesztését. A gazdaságilag potenciálisan életképes
  mezőgazdasági
  kisüzemek fejlődését is ösztönözni kell. Az ezen intézkedés keretében támogatott új gazdasági tevékenységek megvalósíthatóságának biztosítása érdekében indokolt, hogy a támogatás nyújtásának feltételeként üzleti tervet kelljen benyújtani. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá. Ezért amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy részletekben nyújtják a támogatást, a részletek kifizetését egy legfeljebb ötéves időszak alatt kell teljesíteniük. Ezenkívül a mezőgazdasági ágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében indokolt
  éves kifizetések formájában
  támogatást nyújtani azoknak a
  (z) DP/2012/EU rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  mezőgazdasági termelőknek, akik vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat
  az említett rendszerben részt nem vevő
  mezőgazdasági termelőre ruházzák át.

| (21) | A vidéki térségek fejlődése és versenyképessége szempontjából alapvető jelentősége van új gazdasági tevékenységek – új mezőgazdasági üzemek,
  új tevékenységi ágak, a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódó
  új vállalkozások vagy nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló új beruházások
  , a szociális mezőgazdaságba történő új beruházások és az idegenforgalmi tevékenységekbe való új beruházások
  formájában történő – beindításának és fejlesztésének. Szükség van olyan, a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedésre, amely megkönnyíti a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően gazdaságuk szerkezeti kiigazítását,
  valamint előmozdítja a vállalkozási kedvet a nők körében, ideértve
  a mezőgazdasági termelők tevékenységi körének nem mezőgazdasági tevékenységekkel történő bővítését, valamint a nem mezőgazdasági kkv-k vidéki térségekben való letelepedését és fejlesztését. A gazdaságilag potenciálisan életképes,
  a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódó
  kisüzemek fejlődését is ösztönözni kell. Az ezen intézkedés keretében támogatott új gazdasági tevékenységek megvalósíthatóságának biztosítása érdekében indokolt, hogy a támogatás nyújtásának feltételeként üzleti tervet kelljen benyújtani. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá. Ezért amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy részletekben nyújtják a támogatást, a részletek kifizetését egy legfeljebb ötéves időszak alatt kell teljesíteniük. Ezenkívül a mezőgazdasági ágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében indokolt támogatást nyújtani azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat
  egy másik
  mezőgazdasági termelőre ruházzák át.
  Az intézkedés vonzóbbá tétele érdekében az ilyen támogatást egyszeri kifizetés formájában kell nyújtani. |
| --- | --- |

(21)

A vidéki térségek fejlődése és versenyképessége szempontjából alapvető jelentősége van új gazdasági tevékenységek – új mezőgazdasági üzemek,
  új tevékenységi ágak, a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódó
  új vállalkozások vagy nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló új beruházások
  , a szociális mezőgazdaságba történő új beruházások és az idegenforgalmi tevékenységekbe való új beruházások
  formájában történő – beindításának és fejlesztésének. Szükség van olyan, a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztésére irányuló intézkedésre, amely megkönnyíti a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően gazdaságuk szerkezeti kiigazítását,
  valamint előmozdítja a vállalkozási kedvet a nők körében, ideértve
  a mezőgazdasági termelők tevékenységi körének nem mezőgazdasági tevékenységekkel történő bővítését, valamint a nem mezőgazdasági kkv-k vidéki térségekben való letelepedését és fejlesztését. A gazdaságilag potenciálisan életképes,
  a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódó
  kisüzemek fejlődését is ösztönözni kell. Az ezen intézkedés keretében támogatott új gazdasági tevékenységek megvalósíthatóságának biztosítása érdekében indokolt, hogy a támogatás nyújtásának feltételeként üzleti tervet kelljen benyújtani. Indokolt úgy rendelkezni, hogy vállalkozásindításhoz támogatás csak a vállalkozás élettartamának kezdeti időszakában legyen nyújtható, és ez a támogatás ne válhasson működési támogatássá. Ezért amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy részletekben nyújtják a támogatást, a részletek kifizetését egy legfeljebb ötéves időszak alatt kell teljesíteniük. Ezenkívül a mezőgazdasági ágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében indokolt támogatást nyújtani azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat
  egy másik
  mezőgazdasági termelőre ruházzák át.
  Az intézkedés vonzóbbá tétele érdekében az ilyen támogatást egyszeri kifizetés formájában kell nyújtani.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A kkv-k alkotják az uniós vidéki gazdaság gerincét. A mezőgazdasági üzemek és a nem mezőgazdasági vállalkozások fejlesztésének a foglalkoztatás előmozdítására és minőségi munkahelyek vidéki térségekben való teremtésére, a már meglévő munkahelyek megőrzésére, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklésére, a mezőgazdaságon és a mezőgazdasági és élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztésére kell irányulnia, miközben erősítenie kell az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat. Ösztönözni kell a mezőgazdaság, a vidéki térségekben folytatott fenntartható és felelősségteljes idegenforgalmi tevékenységek előmozdításán alapuló vidéki turizmus, valamint a természeti és a kulturális örökség területét egyidejűleg felölelő projekteket, továbbá a megújuló energiaforrások terén végrehajtandó beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A kkv-k alkotják az uniós vidéki gazdaság gerincét. A mezőgazdasági üzemek és a nem mezőgazdasági vállalkozások fejlesztésének a foglalkoztatás előmozdítására és minőségi munkahelyek vidéki térségekben való teremtésére, a már meglévő munkahelyek megőrzésére, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklésére, a mezőgazdaságon és a mezőgazdasági és élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztésére kell irányulnia, miközben erősítenie kell az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat. Ösztönözni kell a mezőgazdaság, a vidéki térségekben folytatott fenntartható és felelősségteljes idegenforgalmi tevékenységek előmozdításán alapuló vidéki turizmus, valamint a természeti és a kulturális örökség területét egyidejűleg felölelő projekteket, továbbá a megújuló energiaforrások terén végrehajtandó beruházásokat.

| (22) | A kkv-k alkotják az uniós vidéki
  fenntartható
  gazdaság gerincét. A mezőgazdasági üzemek és a nem mezőgazdasági vállalkozások fejlesztésének a foglalkoztatás előmozdítására és –
  különösen a fiatalok számára
  – minőségi munkahelyek vidéki térségekben való teremtésére,
  valamint
  a már meglévő munkahelyek megőrzésére, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklésére, a mezőgazdaságon és a mezőgazdasági és élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztésére kell irányulnia, miközben
  a fenntartható regionális fejlesztéssel összhangban
  erősítenie kell az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat. Ösztönözni kell a mezőgazdaság, a vidéki térségekben folytatott fenntartható és felelősségteljes idegenforgalmi tevékenységek előmozdításán alapuló vidéki turizmus, valamint a természeti és a kulturális örökség területét egyidejűleg felölelő projekteket, továbbá a megújuló energiaforrások terén végrehajtandó beruházásokat.
  A vidéki térségek fenntartható fejlődését a város és vidék közötti kapcsolatok és a több régiót átfogó együttműködések támogatásával kell erősíteni. |
| --- | --- |

(22)

A kkv-k alkotják az uniós vidéki
  fenntartható
  gazdaság gerincét. A mezőgazdasági üzemek és a nem mezőgazdasági vállalkozások fejlesztésének a foglalkoztatás előmozdítására és –
  különösen a fiatalok számára
  – minőségi munkahelyek vidéki térségekben való teremtésére,
  valamint
  a már meglévő munkahelyek megőrzésére, a foglalkoztatás terén jelentkező szezonális ingadozások mérséklésére, a mezőgazdaságon és a mezőgazdasági és élelmiszer-feldolgozó iparágakon kívüli nem mezőgazdasági ágazatok fejlesztésére kell irányulnia, miközben
  a fenntartható regionális fejlesztéssel összhangban
  erősítenie kell az üzleti integrációt és a helyi ágazatközi kapcsolatokat. Ösztönözni kell a mezőgazdaság, a vidéki térségekben folytatott fenntartható és felelősségteljes idegenforgalmi tevékenységek előmozdításán alapuló vidéki turizmus, valamint a természeti és a kulturális örökség területét egyidejűleg felölelő projekteket, továbbá a megújuló energiaforrások terén végrehajtandó beruházásokat.
  A vidéki térségek fenntartható fejlődését a város és vidék közötti kapcsolatok és a több régiót átfogó együttműködések támogatásával kell erősíteni.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | A termelői csoportokban való részvétel révén a mezőgazdasági termelők közösen tudnak szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyek a termékeik értékesítésével összefüggésben – a helyi piacokon történő értékesítést is ideértve – a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak. Következésképpen célszerű támogatni a termelői csoportok létrehozását. A korlátozott pénzügyi források legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak kkv-nek minősülő termelői csoportok részesüljenek támogatásban. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport életképes szervezetté váljon, a tagállam általi elismerését üzleti terv benyújtásához kell kötni. Annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon a támogatás ösztönző szerepe, indokolt öt évre korlátozni e támogatás maximális időtartamát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

A termelői csoportokban való részvétel révén a mezőgazdasági termelők közösen tudnak szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyek a termékeik értékesítésével összefüggésben – a helyi piacokon történő értékesítést is ideértve – a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak. Következésképpen célszerű támogatni a termelői csoportok létrehozását. A korlátozott pénzügyi források legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak kkv-nek minősülő termelői csoportok részesüljenek támogatásban. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport életképes szervezetté váljon, a tagállam általi elismerését üzleti terv benyújtásához kell kötni. Annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon a támogatás ösztönző szerepe, indokolt öt évre korlátozni e támogatás maximális időtartamát.

| (27) | A termelői csoportokban
  és szervezetekben
  való részvétel révén a mezőgazdasági termelők közösen tudnak szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyek a termékeik értékesítésével összefüggésben – a helyi piacokon történő értékesítést is ideértve – a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak. Következésképpen támogatni kell a termelői csoportok létrehozását
  és fejlesztését
  . A korlátozott pénzügyi források legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak kkv-nek minősülő termelői csoportok részesüljenek támogatásban. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport életképes szervezetté váljon, a tagállam általi elismerését üzleti terv benyújtásához kell kötni. Annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon a támogatás ösztönző szerepe, indokolt öt évre korlátozni e támogatás maximális időtartamát. |
| --- | --- |

(27)

A termelői csoportokban
  és szervezetekben
  való részvétel révén a mezőgazdasági termelők közösen tudnak szembenézni azokkal a kihívásokkal, amelyek a termékeik értékesítésével összefüggésben – a helyi piacokon történő értékesítést is ideértve – a fokozódó versenyből és az értékesítési lánc következő szintjén elhelyezkedő (downstream) piacok egyre nagyobb mértékű konszolidációjából fakadnak. Következésképpen támogatni kell a termelői csoportok létrehozását
  és fejlesztését
  . A korlátozott pénzügyi források legmegfelelőbb felhasználásának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy csak kkv-nek minősülő termelői csoportok részesüljenek támogatásban. Annak biztosítására, hogy a termelői csoport életképes szervezetté váljon, a tagállam általi elismerését üzleti terv benyújtásához kell kötni. Annak érdekében, hogy ne kerülhessen sor működési támogatás nyújtására, valamint hogy fennmaradjon a támogatás ösztönző szerepe, indokolt öt évre korlátozni e támogatás maximális időtartamát.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetéseknek a jövőben is kiemelkedő szerepet kell betölteniük a vidéki térségek fenntartható fejlődésének támogatásában és a társadalom környezeti szolgáltatások iránti növekvő igényének kielégítésében.
  Tovább kell
  ösztönözniük a mezőgazdasági termelőket
  és egyéb gazdálkodókat
  arra, hogy – az éghajlatváltozás mérsékléséhez, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló és a környezet, a táj és annak jellemzői, a természeti erőforrások, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével és javításával összeegyeztethető mezőgazdasági gyakorlatok bevezetése vagy további alkalmazása révén – a társadalom egészét szolgálják. Ebben az összefüggésben a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek további szükségleteire külön figyelmet kell fordítani. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez
  , ugyanakkor indokolt, hogy – a „szennyező fizet” elvének megfelelően – csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken.
  Számos helyzetben a mezőgazdasági termelők csoportja által közösen vállalt kötelezettségek eredményeként létrejövő szinergiák megtöbbszörözik a környezet és az éghajlat tekintetében elérhető hasznot. A közös fellépés ugyanakkor további tranzakciós költségekkel is jár, amelyeket indokolt megfelelően ellentételezni. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők
  és más gazdálkodók
  képesek legyenek megfelelően végrehajtani az általuk vállalt kötelezettségeket, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az említett termelőket
  és gazdálkodókat
  az ehhez szükséges képességek és ismeretek birtokába juttassák. A tagállamoknak fenn kell tartaniuk a 2007–2013-as programozási időszakban tett erőfeszítések szintjét
  , és
  az EMVA-ból az egyes vidékfejlesztési programokhoz nyújtott teljes hozzájárulás legalább 25 %-át az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint a földgazdálkodással kapcsolatos tevékenységekre kell fordítaniuk az agrár-környezetvédelmi, az éghajlathoz, az ökológiai termeléshez
  , valamint a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területekhez
  kapcsolódó
  intézkedések keretében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetéseknek a jövőben is kiemelkedő szerepet kell betölteniük a vidéki térségek fenntartható fejlődésének támogatásában és a társadalom környezeti szolgáltatások iránti növekvő igényének kielégítésében.
  Tovább kell
  ösztönözniük a mezőgazdasági termelőket
  és egyéb gazdálkodókat
  arra, hogy – az éghajlatváltozás mérsékléséhez, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló és a környezet, a táj és annak jellemzői, a természeti erőforrások, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével és javításával összeegyeztethető mezőgazdasági gyakorlatok bevezetése vagy további alkalmazása révén – a társadalom egészét szolgálják. Ebben az összefüggésben a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek további szükségleteire külön figyelmet kell fordítani. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez
  , ugyanakkor indokolt, hogy – a „szennyező fizet” elvének megfelelően – csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken.
  Számos helyzetben a mezőgazdasági termelők csoportja által közösen vállalt kötelezettségek eredményeként létrejövő szinergiák megtöbbszörözik a környezet és az éghajlat tekintetében elérhető hasznot. A közös fellépés ugyanakkor további tranzakciós költségekkel is jár, amelyeket indokolt megfelelően ellentételezni. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők
  és más gazdálkodók
  képesek legyenek megfelelően végrehajtani az általuk vállalt kötelezettségeket, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az említett termelőket
  és gazdálkodókat
  az ehhez szükséges képességek és ismeretek birtokába juttassák. A tagállamoknak fenn kell tartaniuk a 2007–2013-as programozási időszakban tett erőfeszítések szintjét
  , és
  az EMVA-ból az egyes vidékfejlesztési programokhoz nyújtott teljes hozzájárulás legalább 25 %-át az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint a földgazdálkodással kapcsolatos tevékenységekre kell fordítaniuk az agrár-környezetvédelmi, az éghajlathoz, az ökológiai termeléshez
  , valamint a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területekhez
  kapcsolódó
  intézkedések keretében
  .

| (28) | Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetéseknek a jövőben is kiemelkedő szerepet kell betölteniük a vidéki térségek fenntartható fejlődésének támogatásában és a társadalom környezeti szolgáltatások iránti növekvő igényének kielégítésében. Ösztönözniük
  kell mindenekelőtt
  a mezőgazdasági termelőket arra, hogy – az éghajlatváltozás mérsékléséhez, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló és a környezet, a táj és annak jellemzői, a természeti erőforrások, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével és javításával összeegyeztethető mezőgazdasági gyakorlatok bevezetése vagy további alkalmazása révén – a társadalom egészét szolgálják. Ebben az összefüggésben a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek további szükségleteire külön figyelmet kell fordítani. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez
  . Az elismert agrár-környezetvédelmi intézkedések eredményeit be kell számítani a közvetlen kifizetések keretében vállalt „kizöldítési” kötelezettségekbe.
  Számos helyzetben a mezőgazdasági termelők csoportja által közösen vállalt kötelezettségek eredményeként létrejövő szinergiák megtöbbszörözik a környezet és az éghajlat tekintetében elérhető hasznot. A közös fellépés ugyanakkor további tranzakciós költségekkel is jár, amelyeket indokolt megfelelően ellentételezni. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők képesek legyenek megfelelően végrehajtani az általuk vállalt kötelezettségeket, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az említett termelőket az ehhez szükséges képességek és ismeretek birtokába juttassák. A tagállamoknak fenn kell tartaniuk a 2007–2013-as programozási időszakban tett erőfeszítések szintjét.
  Ugyanakkor
  az EMVA-ból az egyes vidékfejlesztési programokhoz nyújtott teljes hozzájárulás legalább 25 %-át az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint a földgazdálkodással kapcsolatos tevékenységekre kell fordítaniuk az agrár-környezetvédelmi, az éghajlathoz
  és
  az ökológiai termeléshez kapcsolódó
  kifizetések formájában
  .
  Ennek az intézkedésnek elsődlegesen a mezőgazdasági üzemek vezetői előtt kell nyitva állnia. |
| --- | --- |

(28)

Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetéseknek a jövőben is kiemelkedő szerepet kell betölteniük a vidéki térségek fenntartható fejlődésének támogatásában és a társadalom környezeti szolgáltatások iránti növekvő igényének kielégítésében. Ösztönözniük
  kell mindenekelőtt
  a mezőgazdasági termelőket arra, hogy – az éghajlatváltozás mérsékléséhez, illetve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz hozzájáruló és a környezet, a táj és annak jellemzői, a természeti erőforrások, a talaj és a genetikai sokféleség védelmével és javításával összeegyeztethető mezőgazdasági gyakorlatok bevezetése vagy további alkalmazása révén – a társadalom egészét szolgálják. Ebben az összefüggésben a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodási rendszerek további szükségleteire külön figyelmet kell fordítani. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek nyomán felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez
  . Az elismert agrár-környezetvédelmi intézkedések eredményeit be kell számítani a közvetlen kifizetések keretében vállalt „kizöldítési” kötelezettségekbe.
  Számos helyzetben a mezőgazdasági termelők csoportja által közösen vállalt kötelezettségek eredményeként létrejövő szinergiák megtöbbszörözik a környezet és az éghajlat tekintetében elérhető hasznot. A közös fellépés ugyanakkor további tranzakciós költségekkel is jár, amelyeket indokolt megfelelően ellentételezni. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők képesek legyenek megfelelően végrehajtani az általuk vállalt kötelezettségeket, a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az említett termelőket az ehhez szükséges képességek és ismeretek birtokába juttassák. A tagállamoknak fenn kell tartaniuk a 2007–2013-as programozási időszakban tett erőfeszítések szintjét.
  Ugyanakkor
  az EMVA-ból az egyes vidékfejlesztési programokhoz nyújtott teljes hozzájárulás legalább 25 %-át az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, valamint a földgazdálkodással kapcsolatos tevékenységekre kell fordítaniuk az agrár-környezetvédelmi, az éghajlathoz
  és
  az ökológiai termeléshez kapcsolódó
  kifizetések formájában
  .
  Ennek az intézkedésnek elsődlegesen a mezőgazdasági üzemek vezetői előtt kell nyitva állnia.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az ökológiai termelésre történő áttéréshez vagy az ökológiai termelés fenntartásához biztosított kifizetéseknek ösztönözniük kell a mezőgazdasági termelőket az ilyen rendszerekben való részvételre, válaszolva ezáltal a társadalomnak a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok és magas szintű állatjóléti előírások alkalmazása iránti, egyre növekvő igényére. Az intézkedésnek köszönhetően a biológiai sokféleség terén jelentkező előnyök közötti szinergia megerősítése érdekében célszerű ösztönzést nyújtani a mezőgazdasági termelőknek, hogy kollektív szerződéseket kössenek, illetve együttműködjenek nagyobb, egymással szomszédos területek vonatkozásában. Annak elkerülésére, hogy a mezőgazdasági termelők nagy számban visszatérjenek a hagyományos termelésre, az ökológiai termelésre való áttérés mellett az annak fenntartására irányuló intézkedéseket is támogatni kell. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez, ugyanakkor indokolt, hogy csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az ökológiai termelésre történő áttéréshez vagy az ökológiai termelés fenntartásához biztosított kifizetéseknek ösztönözniük kell a mezőgazdasági termelőket az ilyen rendszerekben való részvételre, válaszolva ezáltal a társadalomnak a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok és magas szintű állatjóléti előírások alkalmazása iránti, egyre növekvő igényére. Az intézkedésnek köszönhetően a biológiai sokféleség terén jelentkező előnyök közötti szinergia megerősítése érdekében célszerű ösztönzést nyújtani a mezőgazdasági termelőknek, hogy kollektív szerződéseket kössenek, illetve együttműködjenek nagyobb, egymással szomszédos területek vonatkozásában. Annak elkerülésére, hogy a mezőgazdasági termelők nagy számban visszatérjenek a hagyományos termelésre, az ökológiai termelésre való áttérés mellett az annak fenntartására irányuló intézkedéseket is támogatni kell. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez, ugyanakkor indokolt, hogy csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken.

| (30) | Az ökológiai termelésre történő áttéréshez vagy az ökológiai termelés fenntartásához biztosított kifizetéseknek ösztönözniük kell a mezőgazdasági termelőket az ilyen rendszerekben való részvételre, válaszolva ezáltal a társadalomnak a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok és magas szintű állatjóléti előírások alkalmazása iránti, egyre növekvő igényére. Az intézkedésnek köszönhetően a biológiai sokféleség terén jelentkező előnyök közötti szinergia megerősítése érdekében célszerű ösztönzést nyújtani a mezőgazdasági termelőknek
  vagy egyéb gazdálkodóknak
  , hogy kollektív szerződéseket kössenek, illetve együttműködjenek nagyobb, egymással szomszédos területek vonatkozásában. Annak elkerülésére, hogy a mezőgazdasági termelők nagy számban visszatérjenek a hagyományos termelésre, az ökológiai termelésre való áttérés mellett az annak fenntartására irányuló intézkedéseket is támogatni kell. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez, ugyanakkor indokolt, hogy csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken. |
| --- | --- |

(30)

Az ökológiai termelésre történő áttéréshez vagy az ökológiai termelés fenntartásához biztosított kifizetéseknek ösztönözniük kell a mezőgazdasági termelőket az ilyen rendszerekben való részvételre, válaszolva ezáltal a társadalomnak a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok és magas szintű állatjóléti előírások alkalmazása iránti, egyre növekvő igényére. Az intézkedésnek köszönhetően a biológiai sokféleség terén jelentkező előnyök közötti szinergia megerősítése érdekében célszerű ösztönzést nyújtani a mezőgazdasági termelőknek
  vagy egyéb gazdálkodóknak
  , hogy kollektív szerződéseket kössenek, illetve együttműködjenek nagyobb, egymással szomszédos területek vonatkozásában. Annak elkerülésére, hogy a mezőgazdasági termelők nagy számban visszatérjenek a hagyományos termelésre, az ökológiai termelésre való áttérés mellett az annak fenntartására irányuló intézkedéseket is támogatni kell. A kifizetéseknek hozzá kell járulniuk a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó bevételek ellentételezéséhez, ugyanakkor indokolt, hogy csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjedjenek ki, amelyek túlmutatnak a vonatkozó kötelező előírásokon és követelményeken.

Indokolás

Lásd a 30. cikk megfelelő módosítását.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az uniós alapok hatékony felhasználásának, valamint a mezőgazdasági termelők között az Unió egész területén érvényesülő egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében a hegyvidéki területeket és a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeket objektív kritériumoknak megfelelően kell meghatározni. A hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek esetében a meghatározásnak szilárd tudományos bizonyítékokkal alátámasztott biofizikai kritériumokon kell alapulnia.
  Átmeneti intézkedéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy könnyebben megvalósítható legyen a kifizetések fokozatos megszüntetése azokon a területeken, amelyek az említett kritériumok alkalmazásának eredményeként többé már nem minősülnek hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az uniós alapok hatékony felhasználásának, valamint a mezőgazdasági termelők között az Unió egész területén érvényesülő egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében a hegyvidéki területeket és a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeket objektív kritériumoknak megfelelően kell meghatározni. A hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek esetében a meghatározásnak szilárd tudományos bizonyítékokkal alátámasztott biofizikai kritériumokon kell alapulnia.
  Átmeneti intézkedéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy könnyebben megvalósítható legyen a kifizetések fokozatos megszüntetése azokon a területeken, amelyek az említett kritériumok alkalmazásának eredményeként többé már nem minősülnek hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területnek.

| (33) | Az uniós alapok hatékony felhasználásának, valamint a mezőgazdasági termelők között az Unió egész területén érvényesülő egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében a hegyvidéki területeket és a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeket objektív kritériumoknak megfelelően kell meghatározni. A hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek esetében a meghatározásnak szilárd tudományos bizonyítékokkal alátámasztott biofizikai kritériumokon kell alapulnia.
  A Bizottságnak 2014. december 31-ig jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely kötelezővé teszi a biofizikai kritériumok és a hozzájuk tartozó határértékek alkalmazását a jövőbeli területmeghatározás során, továbbá a finomhangolásra és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó megfelelő szabályokra irányuló javaslatot kell benyújtania. |
| --- | --- |

(33)

Az uniós alapok hatékony felhasználásának, valamint a mezőgazdasági termelők között az Unió egész területén érvényesülő egyenlő bánásmódnak a biztosítása érdekében a hegyvidéki területeket és a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeket objektív kritériumoknak megfelelően kell meghatározni. A hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek esetében a meghatározásnak szilárd tudományos bizonyítékokkal alátámasztott biofizikai kritériumokon kell alapulnia.
  A Bizottságnak 2014. december 31-ig jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie, amely kötelezővé teszi a biofizikai kritériumok és a hozzájuk tartozó határértékek alkalmazását a jövőbeli területmeghatározás során, továbbá a finomhangolásra és az átmeneti rendelkezésekre vonatkozó megfelelő szabályokra irányuló javaslatot kell benyújtania.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | A mezőgazdasági termelők napjainkban az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve. Ebben az összefüggésben a hatékony kockázatkezelés megnövekedett jelentőséggel bír a mezőgazdasági termelők szempontjából. Ezért szükség van olyan kockázatkezelési intézkedés bevezetésére, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni az őket leggyakrabban fenyegető kockázatokkal. Következésképpen ennek az intézkedésnek támogatást kell biztosítania a mezőgazdasági termelők számára az általuk fizetett termény-, állat- és növénybiztosítási díjak fedezéséhez, valamint kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához és az ilyen alapokból a mezőgazdasági termelőknek az állat- vagy növénybetegségek kitörése,
  illetve
  környezeti események bekövetkezte miatt elszenvedett veszteségekért fizetett kártérítésekhez. Az intézkedésnek ezenkívül magában kell foglalnia egy jövedelemstabilizáló eszközként működő kölcsönös kockázatkezelési alapot is, amelynek célja támogatás nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, konkrét feltételeket kell meghatározni a támogatás ezen intézkedések alapján történő odaítélésére vonatkozóan. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

A mezőgazdasági termelők napjainkban az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve. Ebben az összefüggésben a hatékony kockázatkezelés megnövekedett jelentőséggel bír a mezőgazdasági termelők szempontjából. Ezért szükség van olyan kockázatkezelési intézkedés bevezetésére, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni az őket leggyakrabban fenyegető kockázatokkal. Következésképpen ennek az intézkedésnek támogatást kell biztosítania a mezőgazdasági termelők számára az általuk fizetett termény-, állat- és növénybiztosítási díjak fedezéséhez, valamint kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához és az ilyen alapokból a mezőgazdasági termelőknek az állat- vagy növénybetegségek kitörése,
  illetve
  környezeti események bekövetkezte miatt elszenvedett veszteségekért fizetett kártérítésekhez. Az intézkedésnek ezenkívül magában kell foglalnia egy jövedelemstabilizáló eszközként működő kölcsönös kockázatkezelési alapot is, amelynek célja támogatás nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, konkrét feltételeket kell meghatározni a támogatás ezen intézkedések alapján történő odaítélésére vonatkozóan. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan.

| (37) | A mezőgazdasági termelők napjainkban az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve. Ebben az összefüggésben a hatékony kockázatkezelés megnövekedett jelentőséggel bír a mezőgazdasági termelők szempontjából. Ezért szükség van olyan kockázatkezelési intézkedés bevezetésére, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni az őket leggyakrabban fenyegető kockázatokkal. Következésképpen ennek az intézkedésnek támogatást kell biztosítania a mezőgazdasági termelők
  , vagy mezőgazdasági termelők csoportjai
  számára az általuk fizetett termény-, állat- és növénybiztosítási díjak fedezéséhez, valamint kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához és az ilyen alapokból a mezőgazdasági termelőknek az állat- vagy növénybetegségek kitörése,
  károsító szervezetek,
  környezeti események
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  bekövetkezte miatt elszenvedett veszteségekért fizetett kártérítésekhez. Az intézkedésnek ezenkívül magában kell foglalnia egy jövedelemstabilizáló eszközként működő kölcsönös kockázatkezelési alapot
  vagy biztosítási szerződést
  is, amelynek célja támogatás nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, konkrét feltételeket kell meghatározni a támogatás ezen intézkedések alapján történő odaítélésére vonatkozóan. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(37)

A mezőgazdasági termelők napjainkban az éghajlatváltozás és az egyre nagyobb mértékű áringadozás következtében növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak vannak kitéve. Ebben az összefüggésben a hatékony kockázatkezelés megnövekedett jelentőséggel bír a mezőgazdasági termelők szempontjából. Ezért szükség van olyan kockázatkezelési intézkedés bevezetésére, amely segít a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy szembe tudjanak nézni az őket leggyakrabban fenyegető kockázatokkal. Következésképpen ennek az intézkedésnek támogatást kell biztosítania a mezőgazdasági termelők
  , vagy mezőgazdasági termelők csoportjai
  számára az általuk fizetett termény-, állat- és növénybiztosítási díjak fedezéséhez, valamint kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához és az ilyen alapokból a mezőgazdasági termelőknek az állat- vagy növénybetegségek kitörése,
  károsító szervezetek,
  környezeti események
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  bekövetkezte miatt elszenvedett veszteségekért fizetett kártérítésekhez. Az intézkedésnek ezenkívül magában kell foglalnia egy jövedelemstabilizáló eszközként működő kölcsönös kockázatkezelési alapot
  vagy biztosítási szerződést
  is, amelynek célja támogatás nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők Unió-szerte egyenlő bánásmódban részesüljenek, hogy ne torzuljon a verseny, valamint hogy az Unió által vállalt nemzetközi kötelezettségek teljesüljenek, konkrét feltételeket kell meghatározni a támogatás ezen intézkedések alapján történő odaítélésére vonatkozóan. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A helyi fejlesztés tekintetében alkalmazott LEADER-megközelítés éveken át hasznosnak bizonyult a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén azáltal, hogy alulról felfelé építkező megközelítést alkalmazva teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti multiszektorális igényeket. A LEADER-t ezért ezután is fenn kell tartani és kötelezően bele kell foglalni valamennyi vidékfejlesztési programba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A helyi fejlesztés tekintetében alkalmazott LEADER-megközelítés éveken át hasznosnak bizonyult a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén azáltal, hogy alulról felfelé építkező megközelítést alkalmazva teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti multiszektorális igényeket. A LEADER-t ezért ezután is fenn kell tartani és kötelezően bele kell foglalni valamennyi vidékfejlesztési programba.

| (38) | A helyi fejlesztés tekintetében alkalmazott LEADER-megközelítés éveken át hasznosnak bizonyult a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén azáltal, hogy alulról felfelé építkező megközelítést alkalmazva teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti multiszektorális igényeket. A LEADER-t ezért ezután is fenn kell tartani és kötelezően bele kell foglalni valamennyi vidékfejlesztési programba.
  Folytatni kell a szinergiák feltárását a fejlődő országok helyi fejlesztési hatóságaival folytatott együttműködések ösztönzése révén, teljes mértékben tiszteletben tartva a hagyományos tudást, ahogy az a bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményben is szerepel, azzal a céllal, hogy előmozdítsuk a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokat, amelyek összeegyeztethetőek a környezet, a talaj és genetikai sokféleség védelmével és javításával. |
| --- | --- |

(38)

A helyi fejlesztés tekintetében alkalmazott LEADER-megközelítés éveken át hasznosnak bizonyult a vidéki térségek fejlődésének előmozdítása terén azáltal, hogy alulról felfelé építkező megközelítést alkalmazva teljes mértékben figyelembe vette a helyi kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti multiszektorális igényeket. A LEADER-t ezért ezután is fenn kell tartani és kötelezően bele kell foglalni valamennyi vidékfejlesztési programba.
  Folytatni kell a szinergiák feltárását a fejlődő országok helyi fejlesztési hatóságaival folytatott együttműködések ösztönzése révén, teljes mértékben tiszteletben tartva a hagyományos tudást, ahogy az a bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményben is szerepel, azzal a céllal, hogy előmozdítsuk a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokat, amelyek összeegyeztethetőek a környezet, a talaj és genetikai sokféleség védelmével és javításával.

Indokolás

A hagyományos és helyi tudás és a közösségalapú innováció a felgyűlt gyakorlati tudás és a tudásgenerálási kapacitás széles tárházát képezi, amelyre szükség van a fenntarthatósági és fejlesztési célok eléréséhez. Következésképpen a szinergiák helyi fejlesztési hatóságokkal együttműködésben történő feltárásának meg kell felelnie a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményben és a bennszülött népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozatban a bennszülött és helyi közösségek hagyományos tudásának és gyakorlatainak védelmét illetően megfogalmazott alapelveknek.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az EMVA-ból a LEADER keretében végrehajtott helyi fejlesztéshez nyújtott támogatást célszerű kiterjeszteni a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásának és megvalósításának, valamint a helyi akciócsoportok működésének valamennyi elemére, továbbá az alulról felfelé építkező és a közösség által irányított helyi fejlesztést végrehajtó területek és csoportok közötti együttműködésre is. Annak érdekében, hogy a partnerek a LEADER-t még nem alkalmazó vidéki térségekben is kipróbálhassák a helyi fejlesztési stratégiát, és felkészülhessenek annak megtervezésére és működtetésére, célszerű finanszírozást nyújtani egy „LEADER kezdőcsomag” biztosításához. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a helyi akciócsoportok támogatható szervezési költségeinek részletes meghatározására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az EMVA-ból a LEADER keretében végrehajtott helyi fejlesztéshez nyújtott támogatást célszerű kiterjeszteni a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásának és megvalósításának, valamint a helyi akciócsoportok működésének valamennyi elemére, továbbá az alulról felfelé építkező és a közösség által irányított helyi fejlesztést végrehajtó területek és csoportok közötti együttműködésre is. Annak érdekében, hogy a partnerek a LEADER-t még nem alkalmazó vidéki térségekben is kipróbálhassák a helyi fejlesztési stratégiát, és felkészülhessenek annak megtervezésére és működtetésére, célszerű finanszírozást nyújtani egy „LEADER kezdőcsomag” biztosításához. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a helyi akciócsoportok támogatható szervezési költségeinek részletes meghatározására vonatkozóan.

| (40) | Az EMVA-ból a LEADER keretében végrehajtott helyi fejlesztéshez nyújtott támogatást célszerű kiterjeszteni a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásának és megvalósításának, valamint azon helyi akciócsoportok működésének valamennyi elemére,
  amelyekben a döntéshozatal közösségi irányítású és a többi érintett szereplővel partnerségben folyik,
  továbbá az alulról felfelé építkező és a közösség által irányított helyi fejlesztést végrehajtó területek és csoportok közötti együttműködésre is. Annak érdekében, hogy a partnerek a LEADER-t még nem alkalmazó vidéki térségekben is kipróbálhassák a helyi fejlesztési stratégiát, és felkészülhessenek annak megtervezésére és működtetésére, célszerű finanszírozást nyújtani egy „LEADER kezdőcsomag” biztosításához. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának
  , illetve a LEADER-megközelítés végrehajtásának
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a helyi akciócsoportok támogatható szervezési költségeinek részletes meghatározására vonatkozóan
  , valamint a közösségi irányítású megközelítés tagállamok általi teljes körű végrehajtását biztosító szabályok elfogadása céljából
  . |
| --- | --- |

(40)

Az EMVA-ból a LEADER keretében végrehajtott helyi fejlesztéshez nyújtott támogatást célszerű kiterjeszteni a helyi fejlesztési stratégiák kidolgozásának és megvalósításának, valamint azon helyi akciócsoportok működésének valamennyi elemére,
  amelyekben a döntéshozatal közösségi irányítású és a többi érintett szereplővel partnerségben folyik,
  továbbá az alulról felfelé építkező és a közösség által irányított helyi fejlesztést végrehajtó területek és csoportok közötti együttműködésre is. Annak érdekében, hogy a partnerek a LEADER-t még nem alkalmazó vidéki térségekben is kipróbálhassák a helyi fejlesztési stratégiát, és felkészülhessenek annak megtervezésére és működtetésére, célszerű finanszírozást nyújtani egy „LEADER kezdőcsomag” biztosításához. Az EMVA keretében biztosított költségvetési források hatékony és eredményes felhasználásának
  , illetve a LEADER-megközelítés végrehajtásának
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a helyi akciócsoportok támogatható szervezési költségeinek részletes meghatározására vonatkozóan
  , valamint a közösségi irányítású megközelítés tagállamok általi teljes körű végrehajtását biztosító szabályok elfogadása céljából
  .

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Az EMVA-nak kifejezésre kell juttatnia az Unió azon felismerését, miszerint a helyi fejlesztéshez kapcsolódó megközelítések és a transznacionális dimenzió erősíthetik egymást, különösen innovatív szellemben történő alkalmazásuk esetén. Ezt oly módon lenne célszerű megvalósítani, hogy az EMVA díjakkal jutalmaz néhány olyan projektet, amely jól példázza ezeket a jellegzetességeket. A díjakat a vidékfejlesztési politika keretében rendelkezésre álló egyéb finanszírozási források kiegészítéseként kell odaítélni, elismerésben részesítve bármely megfelelő főprojektet, függetlenül attól, hogy az adott projekt részesült-e támogatásban valamely vidékfejlesztési program alapján vagy sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Az EMVA-nak kifejezésre kell juttatnia az Unió azon felismerését, miszerint a helyi fejlesztéshez kapcsolódó megközelítések és a transznacionális dimenzió erősíthetik egymást, különösen innovatív szellemben történő alkalmazásuk esetén. Ezt oly módon lenne célszerű megvalósítani, hogy az EMVA díjakkal jutalmaz néhány olyan projektet, amely jól példázza ezeket a jellegzetességeket. A díjakat a vidékfejlesztési politika keretében rendelkezésre álló egyéb finanszírozási források kiegészítéseként kell odaítélni, elismerésben részesítve bármely megfelelő főprojektet, függetlenül attól, hogy az adott projekt részesült-e támogatásban valamely vidékfejlesztési program alapján vagy sem.

törölve

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | A vidékfejlesztési programoknak olyan innovatív fellépéseket kell magukban foglalniuk, amelyek a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP támogatásával előmozdítják a forráshatékony, termelékeny és alacsony kibocsátású mezőgazdasági ágazat megteremtését. Az EIP-nek törekednie kell arra, hogy gyorsabban és szélesebb körben megvalósuljon az innovatív megoldások gyakorlatba történő átültetése. Az EIP a várakozások szerint – az innovációhoz kapcsolódó eszközök kihasználtságának és hatékonyságának fokozása, valamint az ilyen eszközök közötti szinergiák erősítése révén – hozzáadott értéket fog teremteni. Az EIP-nek ezenkívül pótolnia kell bizonyos hiányosságokat is azáltal, hogy szorosabb kapcsolatot teremt a kutatás és a gyakorlati gazdálkodás között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

A vidékfejlesztési programoknak olyan innovatív fellépéseket kell magukban foglalniuk, amelyek a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP támogatásával előmozdítják a forráshatékony, termelékeny és alacsony kibocsátású mezőgazdasági ágazat megteremtését. Az EIP-nek törekednie kell arra, hogy gyorsabban és szélesebb körben megvalósuljon az innovatív megoldások gyakorlatba történő átültetése. Az EIP a várakozások szerint – az innovációhoz kapcsolódó eszközök kihasználtságának és hatékonyságának fokozása, valamint az ilyen eszközök közötti szinergiák erősítése révén – hozzáadott értéket fog teremteni. Az EIP-nek ezenkívül pótolnia kell bizonyos hiányosságokat is azáltal, hogy szorosabb kapcsolatot teremt a kutatás és a gyakorlati gazdálkodás között.

| (51) | A vidékfejlesztési programoknak olyan innovatív fellépéseket kell magukban foglalniuk, amelyek a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP támogatásával előmozdítják a forráshatékony, termelékeny és alacsony kibocsátású mezőgazdasági ágazat megteremtését. Az EIP-nek törekednie kell arra, hogy gyorsabban és szélesebb körben megvalósuljon az innovatív megoldások gyakorlatba történő átültetése. Az EIP a várakozások szerint – az innovációhoz kapcsolódó eszközök kihasználtságának és hatékonyságának fokozása, valamint az ilyen eszközök közötti szinergiák erősítése révén – hozzáadott értéket fog teremteni. Az EIP-nek ezenkívül pótolnia kell bizonyos hiányosságokat is azáltal, hogy szorosabb kapcsolatot teremt a kutatás és a gyakorlati gazdálkodás között
  , ezáltal elősegítve a párbeszéd kialakulását
  . |
| --- | --- |

(51)

A vidékfejlesztési programoknak olyan innovatív fellépéseket kell magukban foglalniuk, amelyek a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP támogatásával előmozdítják a forráshatékony, termelékeny és alacsony kibocsátású mezőgazdasági ágazat megteremtését. Az EIP-nek törekednie kell arra, hogy gyorsabban és szélesebb körben megvalósuljon az innovatív megoldások gyakorlatba történő átültetése. Az EIP a várakozások szerint – az innovációhoz kapcsolódó eszközök kihasználtságának és hatékonyságának fokozása, valamint az ilyen eszközök közötti szinergiák erősítése révén – hozzáadott értéket fog teremteni. Az EIP-nek ezenkívül pótolnia kell bizonyos hiányosságokat is azáltal, hogy szorosabb kapcsolatot teremt a kutatás és a gyakorlati gazdálkodás között
  , ezáltal elősegítve a párbeszéd kialakulását
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | A mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP összefüggésében az innovatív projektek végrehajtását mezőgazdasági termelőkből, kutatókból, tanácsadókból, vállalkozásokból és a mezőgazdasági ágazaton belüli innováció által érintett egyéb szereplőkből álló operatív csoportokra kell bízni. Annak biztosítására, hogy az ilyen projektek eredményei az ágazat egészének hasznára váljanak,
  az eredményeket széles körben ismertetni
  kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

A mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP összefüggésében az innovatív projektek végrehajtását mezőgazdasági termelőkből, kutatókból, tanácsadókból, vállalkozásokból és a mezőgazdasági ágazaton belüli innováció által érintett egyéb szereplőkből álló operatív csoportokra kell bízni. Annak biztosítására, hogy az ilyen projektek eredményei az ágazat egészének hasznára váljanak,
  az eredményeket széles körben ismertetni
  kell.

| (52) | A mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP összefüggésében az innovatív projektek végrehajtását mezőgazdasági termelőkből, kutatókból, tanácsadókból, vállalkozásokból és a mezőgazdasági ágazaton belüli innováció által érintett egyéb szereplőkből álló operatív csoportokra kell bízni. Annak biztosítására, hogy az ilyen projektek eredményei az ágazat egészének hasznára váljanak
  , ösztönözni
  kell
  az eredmények terjesztését, és különböző forrásokból finanszírozni kell a terjesztésre irányuló intézkedéseket, beleértve a technikai segítségnyújtást
  .
  Ösztönözni kell az együttműködést a fejlődő országok hasonló célokat követő innovatív hálózataival, különösen azokkal, amelyek támogatják a decentralizált, részvételen alapuló kutatásokat és a legjobb fenntartható gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését, beleértve a kifejezetten a nők számára kialakított rendszereket. |
| --- | --- |

(52)

A mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP összefüggésében az innovatív projektek végrehajtását mezőgazdasági termelőkből, kutatókból, tanácsadókból, vállalkozásokból és a mezőgazdasági ágazaton belüli innováció által érintett egyéb szereplőkből álló operatív csoportokra kell bízni. Annak biztosítására, hogy az ilyen projektek eredményei az ágazat egészének hasznára váljanak
  , ösztönözni
  kell
  az eredmények terjesztését, és különböző forrásokból finanszírozni kell a terjesztésre irányuló intézkedéseket, beleértve a technikai segítségnyújtást
  .
  Ösztönözni kell az együttműködést a fejlődő országok hasonló célokat követő innovatív hálózataival, különösen azokkal, amelyek támogatják a decentralizált, részvételen alapuló kutatásokat és a legjobb fenntartható gazdálkodási gyakorlatokkal kapcsolatos ismeretek terjesztését, beleértve a kifejezetten a nők számára kialakított rendszereket.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „művelet”: az érintett vidékfejlesztési program vonatkozásában meghatározott kritériumok szerint kiválasztott és egy vagy több kedvezményezett által végrehajtott projekt, projektcsoport, szerződés, megállapodás vagy egyéb fellépés, amely lehetővé teszi egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„művelet”: az érintett vidékfejlesztési program vonatkozásában meghatározott kritériumok szerint kiválasztott és egy vagy több kedvezményezett által végrehajtott projekt, projektcsoport, szerződés, megállapodás vagy egyéb fellépés, amely lehetővé teszi egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását;

| d) | „művelet”: az érintett vidékfejlesztési program vonatkozásában meghatározott kritériumok szerint kiválasztott és egy vagy több kedvezményezett által végrehajtott projekt, projektcsoport, szerződés, megállapodás vagy egyéb fellépés, amely lehetővé teszi egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását
  , beleértve a közös stratégiai kerethez (CSF) tartozó különböző alapokból igényelhető támogatások kombinálásának lehetőségét, többek között az ERFA és az ESZA által társfinanszírozott programok egyetlen prioritási tengelyén belül, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban
  ; |
| --- | --- |

d)

„művelet”: az érintett vidékfejlesztési program vonatkozásában meghatározott kritériumok szerint kiválasztott és egy vagy több kedvezményezett által végrehajtott projekt, projektcsoport, szerződés, megállapodás vagy egyéb fellépés, amely lehetővé teszi egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását
  , beleértve a közös stratégiai kerethez (CSF) tartozó különböző alapokból igényelhető támogatások kombinálásának lehetőségét, többek között az ERFA és az ESZA által társfinanszírozott programok egyetlen prioritási tengelyén belül, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban
  ;

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „monitoring- és értékelési rendszer”: a programok kiinduló helyzetére, pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire és
  hatásaira
  vonatkozó korlátozott számú közös mutatót meghatározó, a Bizottság és a tagállamok által kialakított általános megközelítés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

„monitoring- és értékelési rendszer”: a programok kiinduló helyzetére, pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire és
  hatásaira
  vonatkozó korlátozott számú közös mutatót meghatározó, a Bizottság és a tagállamok által kialakított általános megközelítés;

| f) | „monitoring- és értékelési rendszer”: a programok kiinduló helyzetére, pénzügyi végrehajtására, teljesítményére és eredményeire vonatkozó korlátozott számú közös mutatókat meghatározó, a Bizottság és a tagállamok által kialakított általános megközelítés;
  a rendszernek nem kell kizárólag metrikus alapúnak lenni, és az ilyen megközelítés helyére – szükség és a megfelelő módszerek alakalmazása esetén – a programteljesítmény minőségalapú megközelítése léphet; |
| --- | --- |

f)

„monitoring- és értékelési rendszer”: a programok kiinduló helyzetére, pénzügyi végrehajtására, teljesítményére és eredményeire vonatkozó korlátozott számú közös mutatókat meghatározó, a Bizottság és a tagállamok által kialakított általános megközelítés;
  a rendszernek nem kell kizárólag metrikus alapúnak lenni, és az ilyen megközelítés helyére – szükség és a megfelelő módszerek alakalmazása esetén – a programteljesítmény minőségalapú megközelítése léphet;

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | „átmeneti régiók”: azok a régiók, amelyekben az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) a 27 uniós tagállam GDP-átlagának 75 %-a és 90 %-a között van; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ja)

„átmeneti régiók”: azok a régiók, amelyekben az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP) a 27 uniós tagállam GDP-átlagának 75 %-a és 90 %-a között van;

Indokolás

Az átmeneti régiókat figyelembe kell venni az Alapból nyújtott hozzájárulásról szóló 65. cikk módosításával összhangban.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – l pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| l) | „tranzakciós költségek”: valamely kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó,
  de nem közvetlenül
  annak
  teljesítésével összefüggésben
  felmerülő költség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

l)

„tranzakciós költségek”: valamely kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó,
  de nem közvetlenül
  annak
  teljesítésével összefüggésben
  felmerülő költség;

| l) | „tranzakciós költségek”: valamely kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó,
  közvetve
  annak
  teljesítése révén
  felmerülő költség,
  amely az átalányköltségek alapján számítható ki; |
| --- | --- |

l)

„tranzakciós költségek”: valamely kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó,
  közvetve
  annak
  teljesítése révén
  felmerülő költség,
  amely az átalányköltségek alapján számítható ki;

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – l a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | la) | „termelési rendszer”: a földterületek és az erőforrások egy egészként kezelt együttese; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

la)

„termelési rendszer”: a földterületek és az erőforrások egy egészként kezelt együttese;

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – m a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ma) | „agrár-erdészet”: olyan termelési rendszer, ahol a fák és a termesztett vagy legeltetetésre szánt növények együtt nőnek ugyanazon földterületeken vagy azok szélén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ma)

„agrár-erdészet”: olyan termelési rendszer, ahol a fák és a termesztett vagy legeltetetésre szánt növények együtt nőnek ugyanazon földterületeken vagy azok szélén;

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – o pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| o) | „kedvezőtlen éghajlati jelenség”: természeti katasztrófához hasonlítható időjárási körülmények, például fagy, viharok
  és
  jégeső, jég, heves esőzés vagy súlyos szárazság; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

o)

„kedvezőtlen éghajlati jelenség”: természeti katasztrófához hasonlítható időjárási körülmények, például fagy, viharok
  és
  jégeső, jég, heves esőzés vagy súlyos szárazság;

| o) | „kedvezőtlen éghajlati jelenség”: természeti katasztrófához hasonlítható időjárási körülmények, például fagy, viharok
  , viharos forgószelek,
  jégeső, jég, heves esőzés vagy súlyos szárazság; |
| --- | --- |

o)

„kedvezőtlen éghajlati jelenség”: természeti katasztrófához hasonlítható időjárási körülmények, például fagy, viharok
  , viharos forgószelek,
  jégeső, jég, heves esőzés vagy súlyos szárazság;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – r pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| r) | „természeti katasztrófa”: a természetben előforduló, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  és
  az erdészeti ágazatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

r)

„természeti katasztrófa”: a természetben előforduló, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  és
  az erdészeti ágazatban;

| r) | „természeti katasztrófa”: a természetben előforduló, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  vagy
  az erdészeti ágazatban; |
| --- | --- |

r)

„természeti katasztrófa”: a természetben előforduló, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  vagy
  az erdészeti ágazatban;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – s pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| s) | „katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  és
  az erdészeti ágazatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

s)

„katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  és
  az erdészeti ágazatban;

| s) | „katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  vagy
  az erdészeti ágazatban; |
| --- | --- |

s)

„katasztrófaesemény”: emberi tevékenység által okozott, előre nem látott, biotikus vagy abiotikus jellegű esemény, amely súlyos zavarokat idéz elő a mezőgazdasági termelési rendszerek és az erdőszerkezetek vonatkozásában, és komoly gazdasági károkat okozhat a mezőgazdasági
  vagy
  az erdészeti ágazatban;

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – t pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| t) | „rövid ellátási lánc”: az együttműködés, a helyi gazdasági fejlesztés, valamint a termelők és a fogyasztók közötti szoros földrajzi és társadalmi kapcsolatok iránt elkötelezett, korlátozott számú gazdasági szereplő által alkotott ellátási lánc; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

t)

„rövid ellátási lánc”: az együttműködés, a helyi gazdasági fejlesztés, valamint a termelők és a fogyasztók közötti szoros földrajzi és társadalmi kapcsolatok iránt elkötelezett, korlátozott számú gazdasági szereplő által alkotott ellátási lánc;

| t) | „rövid ellátási lánc”: az együttműködés, a helyi gazdasági fejlesztés,
  a helyi fejlesztési stratégia alkalmazása,
  valamint a termelõk
  , a feldolgozók
  és a fogyasztók közötti szoros földrajzi és társadalmi kapcsolatok iránt elkötelezett, korlátozott számú
  , a közvetlen értékesítésben, a helyi piacokon és a közösségi támogatású mezõgazdaságban részt vevő
  gazdasági szereplõ által alkotott ellátási lánc; |
| --- | --- |

t)

„rövid ellátási lánc”: az együttműködés, a helyi gazdasági fejlesztés,
  a helyi fejlesztési stratégia alkalmazása,
  valamint a termelõk
  , a feldolgozók
  és a fogyasztók közötti szoros földrajzi és társadalmi kapcsolatok iránt elkötelezett, korlátozott számú
  , a közvetlen értékesítésben, a helyi piacokon és a közösségi támogatású mezõgazdaságban részt vevő
  gazdasági szereplõ által alkotott ellátási lánc;

Indokolás

A rövid ellátási láncok kidolgozása holisztikus megközelítésének elősegítése és a vidéki közösségek szükségleteire való közvetlen reagálás érdekében a rövid ellátási láncok fogalommeghatározásának konkrétan hivatkoznia kellene az olyan értékesítési csatornákra, mint a közvetlen értékesítés, a helyi piacok és a közösségi támogatású mezőgazdaság, amelyek lehetőséget biztosítanak a mezőgazdasági és egyéb termelők számára a kiváló minőségű élelmiszer-termékek értékesítésére.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – u pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| u) | „fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, aki a kérelem benyújtásának időpontjában 40
  évesnél fiatalabb
  , megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és
  első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben
  az üzem
  vezetőjeként
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

u)

„fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, aki a kérelem benyújtásának időpontjában 40
  évesnél fiatalabb
  , megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és
  első alkalommal kezd gazdálkodni valamely mezőgazdasági üzemben
  az üzem
  vezetőjeként
  ;

| u) | „fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, aki a kérelem benyújtásának időpontjában
  legfeljebb
  40
  éves
  , megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és az üzem
  vezetője
  ; |
| --- | --- |

u)

„fiatal mezőgazdasági termelő”: olyan mezőgazdasági termelő, aki a kérelem benyújtásának időpontjában
  legfeljebb
  40
  éves
  , megfelelő szakképzettséggel és szakmai alkalmassággal rendelkezik, és az üzem
  vezetője
  ;

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – x a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xa) | „mezőgazdasági termelő”: aktív mezőgazdasági termelő a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 9. cikkének értelmében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

xa)

„mezőgazdasági termelő”: aktív mezőgazdasági termelő a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 9. cikkének értelmében.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – x b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | xb) | „közösségi szinten irányított helyi fejlesztés”: decentralizált, alulról felfelé építkező, helyi és szubregionális szintű irányítás és partnerség, amely multiszektoriális, területi alapú helyi fejlesztési stratégiák kidolgozására és végrehajtására ösztönzi a vidéki szereplőket, támogatva a közösségi felelősségvállalást és a közösségi kapacitásépítést, valamint az innovációt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

xb)

„közösségi szinten irányított helyi fejlesztés”: decentralizált, alulról felfelé építkező, helyi és szubregionális szintű irányítás és partnerség, amely multiszektoriális, területi alapú helyi fejlesztési stratégiák kidolgozására és végrehajtására ösztönzi a vidéki szereplőket, támogatva a közösségi felelősségvállalást és a közösségi kapacitásépítést, valamint az innovációt;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  E rendelet alkalmazásában is a(z).../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások az irányadók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  E rendelet alkalmazásában is a(z).../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások az irányadók.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A fiatal mezőgazdasági
  termelőre
  vonatkozóan
  az (1) bekezdés u) pontjában megadott fogalommeghatározás tekintetében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén valamely jogi személy fiatal mezőgazdasági termelőnek minősíthető, ideértve a szakmai készségek elsajátításához biztosított türelmi időszak meghatározását is. | (2)   A fiatal mezőgazdasági
  termelőkre és a mezőgazdasági kisüzemekre
  vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén valamely jogi személy fiatal mezőgazdasági termelőnek
  vagy mezőgazdasági kistermelőnek
  minősíthető, ideértve a szakmai készségek elsajátításához biztosított türelmi időszak meghatározását is
  , valamint figyelembe véve az egyes tagállamok sajátos jellemzőit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A fiatal mezőgazdasági
  termelőre
  vonatkozóan
  az (1) bekezdés u) pontjában megadott fogalommeghatározás tekintetében
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén valamely jogi személy fiatal mezőgazdasági termelőnek minősíthető, ideértve a szakmai készségek elsajátításához biztosított türelmi időszak meghatározását is.

(2)   A fiatal mezőgazdasági
  termelőkre és a mezőgazdasági kisüzemekre
  vonatkozóan a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén valamely jogi személy fiatal mezőgazdasági termelőnek
  vagy mezőgazdasági kistermelőnek
  minősíthető, ideértve a szakmai készségek elsajátításához biztosított türelmi időszak meghatározását is
  , valamint figyelembe véve az egyes tagállamok sajátos jellemzőit
  .

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

3. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az EMVA-nak hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy a közös agrárpolitika (a továbbiakban: a KAP) egyéb eszközeit, a kohéziós politikát és a közös halászati politikát kiegészítve Unió-szerte előmozdítja a fenntartható vidékfejlesztést. Hozzá kell járulnia
  továbbá ahhoz, hogy az uniós mezőgazdasági ágazat
  területi és környezetvédelmi szempontból
  kiegyensúlyozottabbá
  ,
  éghajlatbarátabbá
  és az éghajlatváltozással szemben
  ellenállóbbá
  , valamint
  innovatívabbá váljon
  . | Az EMVA-nak
  az európai vidékfejlesztési stratégia keretében
  hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy a közös agrárpolitika (a továbbiakban: a KAP) egyéb eszközeit, a kohéziós politikát és a közös halászati politikát kiegészítve
  , azokkal összehangoltan és azok mellett
  Unió-szerte előmozdítja a fenntartható vidékfejlesztést. Hozzá kell járulnia
  a
  területi és környezetvédelmi szempontból
  kiegyensúlyozottabb, éghajlatbarátabb
  és az éghajlatváltozással szemben
  ellenállóbb
  , valamint
  versenyképesebb, termelékenyebb
  és
  innovatívabb uniós mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint létfontosságú vidéki területek kialakításához
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az EMVA-nak hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy a közös agrárpolitika (a továbbiakban: a KAP) egyéb eszközeit, a kohéziós politikát és a közös halászati politikát kiegészítve Unió-szerte előmozdítja a fenntartható vidékfejlesztést. Hozzá kell járulnia
  továbbá ahhoz, hogy az uniós mezőgazdasági ágazat
  területi és környezetvédelmi szempontból
  kiegyensúlyozottabbá
  ,
  éghajlatbarátabbá
  és az éghajlatváltozással szemben
  ellenállóbbá
  , valamint
  innovatívabbá váljon
  .

Az EMVA-nak
  az európai vidékfejlesztési stratégia keretében
  hozzá kell járulnia az Európa 2020 stratégia megvalósításához azáltal, hogy a közös agrárpolitika (a továbbiakban: a KAP) egyéb eszközeit, a kohéziós politikát és a közös halászati politikát kiegészítve
  , azokkal összehangoltan és azok mellett
  Unió-szerte előmozdítja a fenntartható vidékfejlesztést. Hozzá kell járulnia
  a
  területi és környezetvédelmi szempontból
  kiegyensúlyozottabb, éghajlatbarátabb
  és az éghajlatváltozással szemben
  ellenállóbb
  , valamint
  versenyképesebb, termelékenyebb
  és
  innovatívabb uniós mezőgazdasági és erdészeti ágazat, valamint létfontosságú vidéki területek kialakításához
  .

Indokolás

Mivel az EMVA 4. és 5. cikkben meghatározott célkitűzései ugyancsak a mezőgazdasági ágazaton kívüli vidéki területekre irányuló intézkedéseket érintenek, az EMVA küldetését integratívabb módon kell megfogalmazni.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A KAP átfogó keretén belül a vidékfejlesztés támogatásának az alábbi célkitűzések megvalósításához kell hozzájárulnia: | A KAP átfogó keretén belül a vidékfejlesztés támogatásának az alábbi célkitűzések megvalósításához kell hozzájárulnia: |
| (1) | a mezőgazdaság
  versenyképessége
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A KAP átfogó keretén belül a vidékfejlesztés támogatásának az alábbi célkitűzések megvalósításához kell hozzájárulnia:

A KAP átfogó keretén belül a vidékfejlesztés támogatásának az alábbi célkitűzések megvalósításához kell hozzájárulnia:

(1)

a mezőgazdaság
  versenyképessége
  ;

| (1) | a mezőgazdaság
  és az erdészet versenyképességének előmozdítása
  ; |
| --- | --- |

(1)

a mezőgazdaság
  és az erdészet versenyképességének előmozdítása
  ;

| (2) | a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fellépés; |
| --- | --- |

(2)

a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fellépés;

| (2) | a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fellépés
  biztosítása
  ; |
| --- | --- |

(2)

a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fellépés
  biztosítása
  ;

| (3) | a vidéki
  térségekben végrehajtott
  kiegyensúlyozott
  területfejlesztés
  . |
| --- | --- |

(3)

a vidéki
  térségekben végrehajtott
  kiegyensúlyozott
  területfejlesztés
  .

| (3) | a vidéki
  gazdaságok és közösségek
  kiegyensúlyozott
  területfejlesztésének megvalósítása, ami munkahelyeket hoz létre és tart fenn
  . |
| --- | --- |

(3)

a vidéki
  gazdaságok és közösségek
  kiegyensúlyozott
  területfejlesztésének megvalósítása, ami munkahelyeket hoz létre és tart fenn
  .

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor: | Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor: |
| (1)   a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban, az erdészetben és a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre: | (1)   a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban, az erdészetben és a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre: |
| a) | az innovációnak és a tudásbázis
  gyarapításának
  az ösztönzése a vidéki térségekben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor:

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégia megvalósításához hozzájáruló vidékfejlesztési célkitűzések teljesítésére a következő hat, a közös stratégiai keret tematikus célkitűzéseinek megfeleltethető uniós vidékfejlesztési prioritás keretében kerül sor:

(1)   a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban, az erdészetben és a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre:

(1)   a tudásátadás és az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban, az erdészetben és a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre:

a)

az innovációnak és a tudásbázis
  gyarapításának
  az ösztönzése a vidéki térségekben;

| a) | az innovációnak
  , az együttműködés új módjainak
  és a tudásbázis
  fejlesztésének
  az ösztönzése a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

a)

az innovációnak
  , az együttműködés új módjainak
  és a tudásbázis
  fejlesztésének
  az ösztönzése a vidéki térségekben;

| b) | a kapcsolatok erősítése a mezőgazdaság és az erdészet, valamint a kutatás és az innováció között; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolatok erősítése a mezőgazdaság és az erdészet, valamint a kutatás és az innováció között;

| b) | a kapcsolatok erősítése a mezőgazdaság és az erdészet, valamint a kutatás és az innováció között; |
| --- | --- |

b)

a kapcsolatok erősítése a mezőgazdaság és az erdészet, valamint a kutatás és az innováció között;

| c) | az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés előmozdítása a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban; |
| --- | --- |

c)

az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés előmozdítása a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban;

| c) | az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés előmozdítása a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban
  , ideértve a mezőgazdasági üzemek biztonságával kapcsolatos tudatosságot
  ; |
| --- | --- |

c)

az egész életen át tartó tanulás és a szakképzés előmozdítása a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban
  , ideértve a mezőgazdasági üzemek biztonságával kapcsolatos tudatosságot
  ;

(2)   a versenyképesség fokozása a mezőgazdasági termelés valamennyi típusa esetében
  és a mezőgazdasági üzemek életképességének javítása
  , különös tekintettel a következő területekre:

(2)   
  a mezőgazdasági üzemek életképességének javítása és
  a versenyképesség fokozása a mezőgazdasági
  és erdészeti
  termelés valamennyi típusa
  , valamint az élelmiszeripar
  esetében, különös tekintettel a következő területekre:

| a) | a szerkezetátalakítás megkönnyítése a jelentős strukturális problémákkal küzdő mezőgazdasági üzemekben, nevezetesen a csekély piaci jelenléttel rendelkező üzemekben, bizonyos ágazatokban működő piacorientált üzemekben és azon üzemekben, amelyek esetében a mezőgazdasági tevékenységek diverzifikálására van szükség; |
| --- | --- |

a)

a szerkezetátalakítás megkönnyítése a jelentős strukturális problémákkal küzdő mezőgazdasági üzemekben, nevezetesen a csekély piaci jelenléttel rendelkező üzemekben, bizonyos ágazatokban működő piacorientált üzemekben és azon üzemekben, amelyek esetében a mezőgazdasági tevékenységek diverzifikálására van szükség;

| a) | az innovatív gazdálkodási technológiákra irányuló beruházások ösztönzése és a technológiák terjesztésének és használatba vételének elősegítése; |
| --- | --- |

a)

az innovatív gazdálkodási technológiákra irányuló beruházások ösztönzése és a technológiák terjesztésének és használatba vételének elősegítése;

| b) | a generációs megújulás
  előmozdítása
  a mezőgazdasági ágazatban. |
| --- | --- |

b)

a generációs megújulás
  előmozdítása
  a mezőgazdasági ágazatban.

| b) | az új, magasan képzett belépők gazdálkodási ágazathoz való csatlakozásának
  előmozdítása
  , többek között generációs megújulás révén; |
| --- | --- |

b)

az új, magasan képzett belépők gazdálkodási ágazathoz való csatlakozásának
  előmozdítása
  , többek között generációs megújulás révén;

| ba) | valamennyi mezőgazdasági üzem gazdasági teljesítményének javítása, a piaci jelenlét, orientáció és diverzifikálás növelése; |
| --- | --- |

ba)

valamennyi mezőgazdasági üzem gazdasági teljesítményének javítása, a piaci jelenlét, orientáció és diverzifikálás növelése;

| bb) | a szerkezetátalakítás és a korszerűsítés megkönnyítése a mezőgazdasági üzemekben; |
| --- | --- |

bb)

a szerkezetátalakítás és a korszerűsítés megkönnyítése a mezőgazdasági üzemekben;

| bc) | a produktív mezőgazdaság fenntartása hegyvidéki vagy hátrányos helyzetű területeken, vagy a legkülső régiókban; |
| --- | --- |

bc)

a produktív mezőgazdaság fenntartása hegyvidéki vagy hátrányos helyzetű területeken, vagy a legkülső régiókban;

| bd) | az agrár-élelmiszeripari feldolgozó ágazat versenyképességének javítása, ideértve a hatékonyság és a mezőgazdasági termékek hozzáadott értékének javítását. |
| --- | --- |

bd)

az agrár-élelmiszeripari feldolgozó ágazat versenyképességének javítása, ideértve a hatékonyság és a mezőgazdasági termékek hozzáadott értékének javítását.

(3)   az élelmiszerlánc szervezésének és a kockázatkezelésnek a mezőgazdaság terén történő előmozdítása, különös tekintettel a következő területekre:

(3)   az élelmiszerlánc szervezésének és a kockázatkezelésnek a mezőgazdaság terén történő előmozdítása, különös tekintettel a következő területekre:

| a) | az elsődleges termelők megfelelőbb integrálása az élelmiszerláncba a minőségrendszerek, a helyi piacokon és a rövid ellátási láncokon keresztül folytatott promóció, a termelői csoportok és a szakmaközi szervezetek révén; |
| --- | --- |

a)

az elsődleges termelők megfelelőbb integrálása az élelmiszerláncba a minőségrendszerek, a helyi piacokon és a rövid ellátási láncokon keresztül folytatott promóció, a termelői csoportok és a szakmaközi szervezetek révén;

| a) | az elsődleges termelők megfelelőbb integrálása az élelmiszerláncba a minőségrendszerek, a helyi piacokon és a rövid ellátási láncokon keresztül folytatott promóció, a termelői csoportok és a szakmaközi szervezetek révén; |
| --- | --- |

a)

az elsődleges termelők megfelelőbb integrálása az élelmiszerláncba a minőségrendszerek, a helyi piacokon és a rövid ellátási láncokon keresztül folytatott promóció, a termelői csoportok és a szakmaközi szervezetek révén;

| b) | a mezőgazdasági üzemekben megvalósuló
  kockázatkezelés
  támogatása; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzemekben megvalósuló
  kockázatkezelés
  támogatása;

| b) | a mezőgazdasági üzemekben megvalósuló
  kockázatmegelőzés és -kezelés
  támogatása; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzemekben megvalósuló
  kockázatmegelőzés és -kezelés
  támogatása;

(4)   a
  mezőgazdaságtól
  és az
  erdészettől függő
  ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása, különös tekintettel a következő területekre:

(4)   a
  mezőgazdaság
  és az
  erdészet hatásai által érintett
  ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása, különös tekintettel a következő területekre:

| a) | a biológiai sokféleségnek többek között a Natura 2000 területeken és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás tekintetében történő helyreállítása és megőrzése, valamint az európai tájak állapotának helyreállítása és megőrzése; |
| --- | --- |

a)

a biológiai sokféleségnek többek között a Natura 2000 területeken és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás tekintetében történő helyreállítása és megőrzése, valamint az európai tájak állapotának helyreállítása és megőrzése;

| a) | a biológiai sokféleségnek többek között a Natura 2000 területeken és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás tekintetében történő helyreállítása és megőrzése, valamint az európai tájak állapotának helyreállítása és megőrzése; |
| --- | --- |

a)

a biológiai sokféleségnek többek között a Natura 2000 területeken és a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodás tekintetében történő helyreállítása és megőrzése, valamint az európai tájak állapotának helyreállítása és megőrzése;

| aa) | az állatjólét javítása; |
| --- | --- |

aa)

az állatjólét javítása;

| b) | a vízgazdálkodás javítása; |
| --- | --- |

b)

a vízgazdálkodás javítása;

| b) | a vízgazdálkodás javítása; |
| --- | --- |

b)

a vízgazdálkodás javítása;

| c) | a talajgazdálkodás javítása; |
| --- | --- |

c)

a talajgazdálkodás javítása;

| c) | a talajgazdálkodás javítása; |
| --- | --- |

c)

a talajgazdálkodás javítása;

(5)   az erőforrás-hatékonyság előmozdítása, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaság irányába történő elmozdulás támogatása a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban, különös tekintettel a következő területekre:

(5)   az erőforrás-hatékonyság előmozdítása, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaihoz alkalmazkodni képes gazdaság irányába történő elmozdulás támogatása a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban, különös tekintettel a következő területekre:

| a) | a mezőgazdaság általi vízfelhasználás hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdaság általi vízfelhasználás hatékonyságának fokozása;

| a) | a mezőgazdaság általi vízfelhasználás hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdaság általi vízfelhasználás hatékonyságának fokozása;

| b) | a mezőgazdaság és az élelmiszer-feldolgozó iparág általi energiafelhasználás hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaság és az élelmiszer-feldolgozó iparág általi energiafelhasználás hatékonyságának fokozása;

| b) | a mezőgazdaság és az élelmiszer-feldolgozó iparág általi energiafelhasználás hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaság és az élelmiszer-feldolgozó iparág általi energiafelhasználás hatékonyságának fokozása;

| c) | a megújuló energiaforrások, a melléktermékek, a hulladékok, a maradékok és más, nem élelmiszer jellegű nyersanyagok biogazdasági célokra történő szállításának és felhasználásának megkönnyítése; |
| --- | --- |

c)

a megújuló energiaforrások, a melléktermékek, a hulladékok, a maradékok és más, nem élelmiszer jellegű nyersanyagok biogazdasági célokra történő szállításának és felhasználásának megkönnyítése;

| c) | a megújuló energiaforrások, a melléktermékek, a hulladékok, a maradékok és más, nem élelmiszer jellegű nyersanyagok biogazdasági célokra történő szállításának és felhasználásának megkönnyítése; |
| --- | --- |

c)

a megújuló energiaforrások, a melléktermékek, a hulladékok, a maradékok és más, nem élelmiszer jellegű nyersanyagok biogazdasági célokra történő szállításának és felhasználásának megkönnyítése;

| d) | a mezőgazdaságból származó
  dinitrogén-oxid- és metánkibocsátás
  csökkentése; |
| --- | --- |

d)

a mezőgazdaságból származó
  dinitrogén-oxid- és metánkibocsátás
  csökkentése;

| d) | a mezőgazdaságból származó
  üvegházhatást okozó gázok és ammónia kibocsátásának
  csökkentése
  , valamint a levegőminőség javítása
  ; |
| --- | --- |

d)

a mezőgazdaságból származó
  üvegházhatást okozó gázok és ammónia kibocsátásának
  csökkentése
  , valamint a levegőminőség javítása
  ;

| e) | a
  szénmegkötés
  előmozdítása a mezőgazdaságban és az erdészetben; |
| --- | --- |

e)

a
  szénmegkötés
  előmozdítása a mezőgazdaságban és az erdészetben;

| e) | a
  széntárolás és -megkötés
  előmozdítása a mezőgazdaságban és az erdészetben; |
| --- | --- |

e)

a
  széntárolás és -megkötés
  előmozdítása a mezőgazdaságban és az erdészetben;

| ea) | az új kutatásokon alapuló termékek, alkalmazási módszerek és eljárások használatának megkönnyítése az agrár-élelmiszeripari értékláncban a biológiai sokféleséggel való gazdálkodás és az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében; |
| --- | --- |

ea)

az új kutatásokon alapuló termékek, alkalmazási módszerek és eljárások használatának megkönnyítése az agrár-élelmiszeripari értékláncban a biológiai sokféleséggel való gazdálkodás és az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében;

(6)   a társadalmi befogadás előmozdítása, a szegénység csökkentése és a gazdasági fejlődés támogatása a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre:

(6)   a társadalmi befogadás előmozdítása, a szegénység csökkentése és a gazdasági fejlődés támogatása a vidéki térségekben, különös tekintettel a következő területekre:

| a) | segítségnyújtás a diverzifikáláshoz, új kisvállalkozások alapításához és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

a)

segítségnyújtás a diverzifikáláshoz, új kisvállalkozások alapításához és a munkahelyteremtéshez;

| a) | segítségnyújtás a diverzifikáláshoz, új kisvállalkozások alapításához és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

a)

segítségnyújtás a diverzifikáláshoz, új kisvállalkozások alapításához és a munkahelyteremtéshez;

| b) | a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

b)

a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki térségekben;

| b) | a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

b)

a helyi fejlesztés előmozdítása a vidéki térségekben;

| c) | az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőbbé tétele, használatának előmozdítása, és minőségének javítása a vidéki térségekben. |
| --- | --- |

c)

az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőbbé tétele, használatának előmozdítása, és minőségének javítása a vidéki térségekben.

| c) | az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőbbé tétele, használatának előmozdítása, és minőségének javítása a vidéki térségekben. |
| --- | --- |

c)

az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőbbé tétele, használatának előmozdítása, és minőségének javítása a vidéki térségekben.

A prioritások mindegyike hozzájárul az innovációval, a környezettel, valamint az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos átfogó célkitűzések teljesítéséhez.

A prioritások mindegyike hozzájárul az innovációval, a környezettel, valamint az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos átfogó célkitűzések teljesítéséhez.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak összhangban kell állniuk az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap által finanszírozott intézkedésekkel. | (1)   Az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak összhangban kell állniuk az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
  vagy egyéb uniós pénzügyi eszközök
  által finanszírozott intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak összhangban kell állniuk az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap által finanszírozott intézkedésekkel.

(1)   Az EMVA-ból nyújtott támogatásoknak összhangban kell állniuk az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap
  vagy egyéb uniós pénzügyi eszközök
  által finanszírozott intézkedésekkel.

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6 a cikk |
| | A politikák fejlesztési célú koherenciája |
| | A reformnak biztosítania kell, hogy az EUMSZ 208. cikkével összhangban a – többek között az ENSZ és egyéb nemzetközi szervezetek égisze alatt jóváhagyott – fejlesztési együttműködési célkitűzéseket a KAP figyelembe vegye. Az e rendeletben hozott intézkedések nem veszélyeztethetik a fejlődő országok, és elsősorban a legkevésbé fejlett országok élelmiszer-termelési kapacitását és hosszú távú élelmezésbiztonságát, és azoknak hozzá kell járulniuk az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése terén az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A fenntartható mezőgazdaság előmozdítása során az Uniónak a mezőgazdaság-tudományi és fejlesztési technológiai nemzetközi felmérés következtetéseire (IAASTD) kell támaszkodnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6 a cikk

A politikák fejlesztési célú koherenciája

A reformnak biztosítania kell, hogy az EUMSZ 208. cikkével összhangban a – többek között az ENSZ és egyéb nemzetközi szervezetek égisze alatt jóváhagyott – fejlesztési együttműködési célkitűzéseket a KAP figyelembe vegye. Az e rendeletben hozott intézkedések nem veszélyeztethetik a fejlődő országok, és elsősorban a legkevésbé fejlett országok élelmiszer-termelési kapacitását és hosszú távú élelmezésbiztonságát, és azoknak hozzá kell járulniuk az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése terén az Unió által vállalt kötelezettségek teljesítéséhez. A fenntartható mezőgazdaság előmozdítása során az Uniónak a mezőgazdaság-tudományi és fejlesztési technológiai nemzetközi felmérés következtetéseire (IAASTD) kell támaszkodnia.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EMVA a tagállamokban vidékfejlesztési programokon keresztül működik. Ezek a programok az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósítására irányuló stratégiát a III. címben meghatározott intézkedéseken keresztül hajtják végre, amelyek véghezviteléhez az EMVA-tól kell támogatást igényelni. | (1)   Az EMVA a tagállamokban vidékfejlesztési programokon keresztül működik. Ezek a programok az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósítására irányuló stratégiát a III. címben meghatározott intézkedéseken keresztül hajtják végre, amelyek véghezviteléhez az EMVA-tól kell támogatást igényelni. |
| (2)   A tagállamok benyújthatnak egyetlen, a tagállam egész területére vonatkozó programot vagy több regionális programot
  is
  . | (2)   A tagállamok benyújthatnak egyetlen, a tagállam egész területére vonatkozó programot vagy több regionális programot
  , vagy mindkettőt
  .
  A nemzeti szinten végrehajtott intézkedések regionális programok keretében nem hajthatók végre. |
| (3)   A regionális programokat kidolgozó tagállamok az ilyen programokra vonatkozó közös elemeket tartalmazó, önálló költségvetéssel nem rendelkező nemzeti keretszabályozást is benyújthatják jóváhagyásra. | (3)   A regionális programokat kidolgozó tagállamok az ilyen programokra vonatkozó közös elemeket tartalmazó, önálló költségvetéssel nem rendelkező nemzeti keretszabályozást is benyújthatják jóváhagyásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az EMVA a tagállamokban vidékfejlesztési programokon keresztül működik. Ezek a programok az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósítására irányuló stratégiát a III. címben meghatározott intézkedéseken keresztül hajtják végre, amelyek véghezviteléhez az EMVA-tól kell támogatást igényelni.

(1)   Az EMVA a tagállamokban vidékfejlesztési programokon keresztül működik. Ezek a programok az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósítására irányuló stratégiát a III. címben meghatározott intézkedéseken keresztül hajtják végre, amelyek véghezviteléhez az EMVA-tól kell támogatást igényelni.

(2)   A tagállamok benyújthatnak egyetlen, a tagállam egész területére vonatkozó programot vagy több regionális programot
  is
  .

(2)   A tagállamok benyújthatnak egyetlen, a tagállam egész területére vonatkozó programot vagy több regionális programot
  , vagy mindkettőt
  .
  A nemzeti szinten végrehajtott intézkedések regionális programok keretében nem hajthatók végre.

(3)   A regionális programokat kidolgozó tagállamok az ilyen programokra vonatkozó közös elemeket tartalmazó, önálló költségvetéssel nem rendelkező nemzeti keretszabályozást is benyújthatják jóváhagyásra.

(3)   A regionális programokat kidolgozó tagállamok az ilyen programokra vonatkozó közös elemeket tartalmazó, önálló költségvetéssel nem rendelkező nemzeti keretszabályozást is benyújthatják jóváhagyásra.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  tagállamok
  vidékfejlesztési programjaikba
  olyan, az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósításához hozzájáruló
  tematikus alprogramokat is belefoglalhatnak, amelyek
  célja, hogy
  konkrétan meghatározott igényeket
  elégítsenek
  ki,
  különösen a következők vonatkozásában: | (1)   A vidékfejlesztési
  prioritások megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamok vidékfejlesztési
  programjaikba tematikus alprogramokat is belefoglalhatnak, amelyek konkrétan meghatározott igényeket
  elégítenek
  ki
  . Az ilyen tematikus alprogramok többek között a következőkhöz kapcsolódhatnak: |
| a) | fiatal mezőgazdasági termelők számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A
  tagállamok
  vidékfejlesztési programjaikba
  olyan, az uniós vidékfejlesztési prioritások megvalósításához hozzájáruló
  tematikus alprogramokat is belefoglalhatnak, amelyek
  célja, hogy
  konkrétan meghatározott igényeket
  elégítsenek
  ki,
  különösen a következők vonatkozásában:

(1)   A vidékfejlesztési
  prioritások megvalósításához való hozzájárulás érdekében a tagállamok vidékfejlesztési
  programjaikba tematikus alprogramokat is belefoglalhatnak, amelyek konkrétan meghatározott igényeket
  elégítenek
  ki
  . Az ilyen tematikus alprogramok többek között a következőkhöz kapcsolódhatnak:

a)

fiatal mezőgazdasági termelők számára;

| a) | fiatal mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- |

a)

fiatal mezőgazdasági termelők számára;

| b) | a 20. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett mezőgazdasági kisüzemek; |
| --- | --- |

b)

a 20. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett mezőgazdasági kisüzemek;

| b) | a 20. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett mezőgazdasági kisüzemek; |
| --- | --- |

b)

a 20. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett mezőgazdasági kisüzemek;

| c) | a 33. cikk (2) bekezdésében említett hegyvidéki területek; |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk (2) bekezdésében említett hegyvidéki területek;

| c) | a 33. cikk (2) bekezdésében említett hegyvidéki területek; |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk (2) bekezdésében említett hegyvidéki területek;

| d) | rövid ellátási láncok. |
| --- | --- |

d)

rövid ellátási láncok.

| d) | rövid ellátási láncok; |
| --- | --- |

d)

rövid ellátási láncok;

| da) | vidéki térségekben élő nők. |
| --- | --- |

da)

vidéki térségekben élő nők.

Az egyes tematikus alprogramok szempontjából különös jelentőséggel bíró intézkedések és művelettípusok indikatív jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.

Az egyes tematikus alprogramok szempontjából különös jelentőséggel bíró intézkedések és művelettípusok indikatív jegyzékét a III. melléklet tartalmazza.

(2)   A tematikus alprogramok irányulhatnak továbbá a meghatározott vidéki térségek fejlődésére jelentős hatást gyakorló mezőgazdasági ágazatok szerkezetének átalakításához kapcsolódó konkrét igények kielégítésére is.

(2)   A tematikus alprogramok irányulhatnak továbbá a meghatározott vidéki térségek fejlődésére jelentős hatást gyakorló mezőgazdasági ágazatok szerkezetének átalakításához kapcsolódó konkrét igények
  vagy a tagállam által azonosított egyéb sajátos igények
  kielégítésére is.

(3)   A mezőgazdasági kisüzemekkel és a rövid ellátási láncokkal kapcsolatos tematikus alprogramok keretében támogatott műveletek esetében az I. mellékletben megállapított támogatási mértékek 10 százalékponttal növelhetők.
  A
  fiatal mezőgazdasági termelők és a hegyvidéki területek esetében a maximális támogatási mértékek az I. mellékletben foglaltaknak megfelelően növelhetők. A maximális kombinált támogatási mérték azonban legfeljebb 90 % lehet.

(3)   A mezőgazdasági kisüzemekkel és a rövid ellátási láncokkal kapcsolatos tematikus alprogramok keretében támogatott műveletek esetében az I. mellékletben megállapított támogatási mértékek 10 százalékponttal növelhetők.
  Többek között a
  fiatal mezőgazdasági termelők és a hegyvidéki területek esetében a maximális támogatási mértékek az I. mellékletben foglaltaknak megfelelően növelhetők. A maximális kombinált támogatási mérték azonban legfeljebb 90 % lehet.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 albekezdés – vii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vii. | már léteznek a tudatosság növelésére, az innovatív fellépések előmozdítására és a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP operatív csoportjainak létrehozására irányuló kezdeményezésekre vonatkozó tervek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

vii.

már léteznek a tudatosság növelésére, az innovatív fellépések előmozdítására és a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP operatív csoportjainak létrehozására irányuló kezdeményezésekre vonatkozó tervek;

| vii. | már léteznek a tudatosság növelésére, az innovatív fellépések előmozdítására és a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági megvalósíthatósággal és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP operatív csoportjainak létrehozására irányuló kezdeményezésekre vonatkozó tervek; |
| --- | --- |

vii.

már léteznek a tudatosság növelésére, az innovatív fellépések előmozdítására és a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági megvalósíthatósággal és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP operatív csoportjainak létrehozására irányuló kezdeményezésekre vonatkozó tervek;

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az előzetes feltételrendszer és – ahol szükséges – a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 17. cikkének (4) bekezdése szerinti fellépések
  , valamint a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 19. cikkének alkalmazásában megállapított mérföldkövek
  értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az előzetes feltételrendszer és – ahol szükséges – a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 17. cikkének (4) bekezdése szerinti fellépések
  , valamint a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 19. cikkének alkalmazásában megállapított mérföldkövek
  értékelése;

| d) | az
  IV. mellékletben említett, vidékfejlesztésre vonatkozó, a program szempontjából fontos
  előzetes feltételrendszer és – ahol szükséges – a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 17. cikkének (4) bekezdése szerinti fellépések értékelése; |
| --- | --- |

d)

az
  IV. mellékletben említett, vidékfejlesztésre vonatkozó, a program szempontjából fontos
  előzetes feltételrendszer és – ahol szükséges – a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 17. cikkének (4) bekezdése szerinti fellépések értékelése;

Indokolás

A vidékfejlesztési programokra vonatkozó előzetes feltételrendszer nem érintheti a vidékfejlesztési politika alkalmazási körén kívül eső területeket, és csak a program keretében folytatott munkához közvetlenül kapcsolódó feltételek értékelésére használható.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a helyi fejlesztés vonatkozásában a helyi fejlesztési stratégiák, a 36. cikkben említett
  együttműködési
  intézkedés, a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatások biztosítása és a falvak megújulásának elősegítése érdekében végrehajtandó, a 21. cikkben említett intézkedés, valamint a vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységeknek a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését célzó, a 20. cikkben említett intézkedés keretében történő támogatása közötti koordinációt szolgáló mechanizmusok pontos leírása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a helyi fejlesztés vonatkozásában a helyi fejlesztési stratégiák, a 36. cikkben említett
  együttműködési
  intézkedés, a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatások biztosítása és a falvak megújulásának elősegítése érdekében végrehajtandó, a 21. cikkben említett intézkedés, valamint a vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységeknek a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését célzó, a 20. cikkben említett intézkedés keretében történő támogatása közötti koordinációt szolgáló mechanizmusok pontos leírása;

| f) | a helyi fejlesztés vonatkozásában a helyi fejlesztési stratégiák, a 36. cikkben említett
  együttműködésre vonatkozó
  intézkedés, a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatások biztosítása és a falvak megújulásának elősegítése érdekében végrehajtandó, a 21. cikkben említett intézkedés,
  beleértve a város és vidék közötti kapcsolatokat és a több régiót átfogó együttműködést,
  valamint a vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységeknek a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését célzó, a 20. cikkben említett intézkedés keretében történő támogatása közötti koordinációt szolgáló mechanizmusok pontos leírása; |
| --- | --- |

f)

a helyi fejlesztés vonatkozásában a helyi fejlesztési stratégiák, a 36. cikkben említett
  együttműködésre vonatkozó
  intézkedés, a vidéki térségekben az alapvető szolgáltatások biztosítása és a falvak megújulásának elősegítése érdekében végrehajtandó, a 21. cikkben említett intézkedés,
  beleértve a város és vidék közötti kapcsolatokat és a több régiót átfogó együttműködést,
  valamint a vidéki térségekben folytatott nem mezőgazdasági tevékenységeknek a mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások vidéki térségekben történő fejlesztését célzó, a 20. cikkben említett intézkedés keretében történő támogatása közötti koordinációt szolgáló mechanizmusok pontos leírása;

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a termelékenység
  és az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás fokozása, valamint a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP 61. cikk szerinti célkitűzéseinek a megvalósításához való hozzájárulás céljából végrehajtandó innovációra vonatkozó megközelítés ismertetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

a termelékenység
  és az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás fokozása, valamint a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP 61. cikk szerinti célkitűzéseinek a megvalósításához való hozzájárulás céljából végrehajtandó innovációra vonatkozó megközelítés ismertetése;

| g) | a gazdaságok termelékenységének, gazdasági életképességüknek
  és az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás fokozása, valamint a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági életképességgel és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP 61. cikk szerinti célkitűzéseinek a megvalósításához való hozzájárulás céljából végrehajtandó innovációra vonatkozó megközelítés ismertetése; |
| --- | --- |

g)

a gazdaságok termelékenységének, gazdasági életképességüknek
  és az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás fokozása, valamint a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági életképességgel és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP 61. cikk szerinti célkitűzéseinek a megvalósításához való hozzájárulás céljából végrehajtandó innovációra vonatkozó megközelítés ismertetése;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | mutatókat tartalmazó terv, amely a programban szereplő valamennyi uniós vidékfejlesztési prioritás vonatkozásában feltünteti a mutatókat és a kiválasztott intézkedéseket, megjelölve a várt eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

j)

mutatókat tartalmazó terv, amely a programban szereplő valamennyi uniós vidékfejlesztési prioritás vonatkozásában feltünteti a mutatókat és a kiválasztott intézkedéseket, megjelölve a várt eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat;

| j) | mutatókat tartalmazó terv, amely a programban szereplő valamennyi uniós vidékfejlesztési prioritás vonatkozásában feltünteti a mutatókat és a kiválasztott intézkedéseket, megjelölve a várt
  folyamat- és szakpolitikai központú
  eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat; |
| --- | --- |

j)

mutatókat tartalmazó terv, amely a programban szereplő valamennyi uniós vidékfejlesztési prioritás vonatkozásában feltünteti a mutatókat és a kiválasztott intézkedéseket, megjelölve a várt
  folyamat- és szakpolitikai központú
  eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat;

Indokolás

A vidékfejlesztési szakpolitikai célkitűzések és – beavatkozás esetén – a konkrét célkitűzéseket alátámasztó programozási dokumentumokban lévő bizonyítékok közötti egyértelmű kapcsolat biztosítása érdekében a programteljesítményre vonatkozó intézkedésekben a szakpolitikai célkitűzésekre kell összpontosítani.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – m pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| m) | a közös agrárpolitika egyéb eszközei által
  , a kohéziós politikán keresztül, illetve az ETHA által
  finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jellegre vonatkozó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

m)

a közös agrárpolitika egyéb eszközei által
  , a kohéziós politikán keresztül, illetve az ETHA által
  finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jellegre vonatkozó információk;

| m) | a közös agrárpolitika egyéb eszközei által finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jellegre vonatkozó
  , a közös stratégiai kerethez tartozó egyéb alapokból támogatott intézkedésekkel való összehangolást biztosító mechanizmusokra vonatkozó, valamint a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet IV. címében említett finanszírozási eszközök alkalmazására vonatkozó
  információk; |
| --- | --- |

m)

a közös agrárpolitika egyéb eszközei által finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jellegre vonatkozó
  , a közös stratégiai kerethez tartozó egyéb alapokból támogatott intézkedésekkel való összehangolást biztosító mechanizmusokra vonatkozó, valamint a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet IV. címében említett finanszírozási eszközök alkalmazására vonatkozó
  információk;

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | külön részletes, tájékoztató jellegű terv, amely feltünteti a várt eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

külön részletes, tájékoztató jellegű terv, amely feltünteti a várt eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat.

| c) | külön részletes, tájékoztató jellegű terv, amely feltünteti a várt
  folyamat- és szakpolitikai központú
  eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat. |
| --- | --- |

c)

külön részletes, tájékoztató jellegű terv, amely feltünteti a várt
  folyamat- és szakpolitikai központú
  eredményeket és a köz-, illetve magánkiadások szerinti bontásban megadott tervezett kiadásokat.

Indokolás

A vidékfejlesztési szakpolitikai célkitűzések és – beavatkozás esetén – a konkrét célkitűzéseket alátámasztó programozási dokumentumokban lévő bizonyítékok közötti egyértelmű kapcsolat biztosítása érdekében a programteljesítményre vonatkozó intézkedésekben a szakpolitikai célkitűzésekre kell összpontosítani.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A IV. mellékletben említett
  előfeltételeken túlmenően a(z) [CSF/2012]/EU rendelet IV. mellékletében meghatározott általános előzetes feltételrendszert is
  alkalmazni
  kell
  az EMVA-ra. | A IV. mellékletben említett
  előfeltételeket csak akkor kell
  alkalmazni az EMVA-ra
  , ha azok relevánsak, és a program prioritásai keretében követett egyedi célok tekintetében alkalmazhatók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A IV. mellékletben említett
  előfeltételeken túlmenően a(z) [CSF/2012]/EU rendelet IV. mellékletében meghatározott általános előzetes feltételrendszert is
  alkalmazni
  kell
  az EMVA-ra.

A IV. mellékletben említett
  előfeltételeket csak akkor kell
  alkalmazni az EMVA-ra
  , ha azok relevánsak, és a program prioritásai keretében követett egyedi célok tekintetében alkalmazhatók
  .

Indokolás

Egy mezőgazdasági térségre irányuló fejlesztési politika nem feltétlenül veszi figyelembe az egyéb politikai területeken támasztott követelmények teljesülését. Az előzetes feltételeket csak a szóban forgó politika kiemelt prioritásai esetében szabad előírni.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság jóváhagyhat egy vidékfejlesztési programot még mielőtt partnerségi szerződést kötne egy tagállammal azokban az esetekben, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a vidékfejlesztési program valamennyi eleme megfelel e rendelet előírásainak és a partnerségi szerződés EMVA-ra vonatkozó részeinek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság jóváhagyhat egy vidékfejlesztési programot még mielőtt partnerségi szerződést kötne egy tagállammal azokban az esetekben, amikor a Bizottság úgy véli, hogy a vidékfejlesztési program valamennyi eleme megfelel e rendelet előírásainak és a partnerségi szerződés EMVA-ra vonatkozó részeinek.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | az EMVA-ból származó hozzájárulás mértékének megváltoztatása egy vagy több intézkedés esetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

az EMVA-ból származó hozzájárulás mértékének megváltoztatása egy vagy több intézkedés esetében;

törölve

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | pénzeszközök átcsoportosítása olyan intézkedések között, amelyek esetében nem azonos az EMVA-ból származó hozzájárulás mértéke. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iv.

pénzeszközök átcsoportosítása olyan intézkedések között, amelyek esetében nem azonos az EMVA-ból származó hozzájárulás mértéke.

törölve

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | programok közti pénzátutalás az EMVA-források elveszítésének elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iva.

programok közti pénzátutalás az EMVA-források elveszítésének elkerülése érdekében.

Indokolás

Annak érdekében, hogy a tagállamok ne veszítsék el az uniós alapokat, lehetővé kell tenni az egy tagállamon belüli vidékfejlesztési programok közti forrásátcsoportosítást azokban az esetekben, amikor végrehajtási elemzés bizonyítja, hogy fennáll a kötelezettségvállalások automatikus visszavonásának kockázata.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett hozzájárulást a Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül adja meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett hozzájárulást a Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított két hónapon belül adja meg.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el a következőkre vonatkozó eljárások és határidők tekintetében: | A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el a következőkre vonatkozó eljárások és határidők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el a következőkre vonatkozó eljárások és határidők tekintetében:

A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy az 90. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el a következőkre vonatkozó eljárások és határidők tekintetében:

Indokolás

Ez nem pusztán technikai jellegű döntés.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A mezőgazdasági üzemeket célzó intézkedések keretében csak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet meghatározása szerinti aktív mezőgazdasági termelők támogathatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A mezőgazdasági üzemeket célzó intézkedések keretében csak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet meghatározása szerinti aktív mezőgazdasági termelők támogathatók.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezen intézkedés keretében a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó fellépések, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek támogathatók. A szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek magukban foglalhatnak tanfolyamokat, workshopokat és személyre szabott tanácsadást is. | (1)   Ezen intézkedés keretében a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó fellépések, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek támogathatók. A szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek magukban foglalhatnak tanfolyamokat, workshopokat és személyre szabott tanácsadást is. |
| Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési csereprogramok
  és
  üzemlátogatások lebonyolításához is. | Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési
  és erdőgazdálkodási
  csereprogramok,
  valamint
  üzemlátogatások
  és erdőlátogatások
  lebonyolításához is. |
| (2)   Ezen intézkedés keretében a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, gazdálkodók és egyéb, a vidéki térségekben kkv-ként működő gazdasági szereplők részesülhetnek támogatásban. | (2)   Ezen intézkedés keretében a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, gazdálkodók és egyéb, a vidéki térségekben kkv-ként működő gazdasági szereplők részesülhetnek támogatásban.
  A kkv-k ezen intézkedés keretében történő támogatásakor a mezőgazdasági és erdészeti ágazathoz kapcsolódó kkv-k kiemelten kezelhetők. |
| A támogatás kedvezményezettje a képzési vagy egyéb, tudásátadásra vagy tájékoztatásra irányuló szolgáltatás nyújtója. | A támogatás kedvezményezettje a képzési vagy egyéb, tudásátadásra vagy tájékoztatásra irányuló szolgáltatás nyújtója
  , amely állami szerv is lehet
  . |
| (3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik. | (3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik. |
| A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek rendelkeznek a feladatuk ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában. | A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek rendelkeznek a feladatuk ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában. |
| (4)   Az ezen intézkedés keretében támogatható költségek a tudásátadásra vagy a tájékoztatásra irányuló tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei. A demonstrációs projektek esetében a támogatás a kapcsolódó beruházási költségek fedezésére is kiterjedhet. A résztvevők utazási és szállásköltségei, napidíja, valamint a mezőgazdasági termelők helyettesítésének költségei szintén támogathatók. | (4)   Az ezen intézkedés keretében támogatható költségek a tudásátadásra vagy a tájékoztatásra irányuló tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei. A demonstrációs projektek esetében a támogatás a kapcsolódó beruházási költségek fedezésére is kiterjedhet. A résztvevők utazási és szállásköltségei, napidíja, valamint a mezőgazdasági termelők helyettesítésének költségei szintén támogathatók. |
| (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható költségek részletesebb meghatározására, a tudásátadási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre vonatkozó minimális képesítési követelményekre, valamint a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó csereprogramok és látogatások időtartamára és tartalmára vonatkozóan. | (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható költségek részletesebb meghatározására, a tudásátadási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre vonatkozó minimális képesítési követelményekre, valamint a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó csereprogramok és látogatások időtartamára és tartalmára vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezen intézkedés keretében a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó fellépések, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek támogathatók. A szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek magukban foglalhatnak tanfolyamokat, workshopokat és személyre szabott tanácsadást is.

(1)   Ezen intézkedés keretében a szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó fellépések, valamint demonstrációs és tájékoztatási tevékenységek támogathatók. A szakképzéshez és a készségek elsajátításához kapcsolódó tevékenységek magukban foglalhatnak tanfolyamokat, workshopokat és személyre szabott tanácsadást is.

Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési csereprogramok
  és
  üzemlátogatások lebonyolításához is.

Támogatás nyújtható továbbá rövid időtartamra szóló üzemvezetési
  és erdőgazdálkodási
  csereprogramok,
  valamint
  üzemlátogatások
  és erdőlátogatások
  lebonyolításához is.

(2)   Ezen intézkedés keretében a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, gazdálkodók és egyéb, a vidéki térségekben kkv-ként működő gazdasági szereplők részesülhetnek támogatásban.

(2)   Ezen intézkedés keretében a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, gazdálkodók és egyéb, a vidéki térségekben kkv-ként működő gazdasági szereplők részesülhetnek támogatásban.
  A kkv-k ezen intézkedés keretében történő támogatásakor a mezőgazdasági és erdészeti ágazathoz kapcsolódó kkv-k kiemelten kezelhetők.

A támogatás kedvezményezettje a képzési vagy egyéb, tudásátadásra vagy tájékoztatásra irányuló szolgáltatás nyújtója.

A támogatás kedvezményezettje a képzési vagy egyéb, tudásátadásra vagy tájékoztatásra irányuló szolgáltatás nyújtója
  , amely állami szerv is lehet
  .

(3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik.

(3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás nem terjed ki az olyan oktatási vagy képzési tanfolyamokra, amelyek a rendes középfokú vagy magasabb szintű oktatási programok vagy rendszerek részét képezik.

A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek rendelkeznek a feladatuk ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.

A tudásátadási és tájékoztatási szolgáltatásokat nyújtó szervek rendelkeznek a feladatuk ellátásához szükséges megfelelő kapacitásokkal a személyzet képesítése és a rendszeres képzés vonatkozásában.

(4)   Az ezen intézkedés keretében támogatható költségek a tudásátadásra vagy a tájékoztatásra irányuló tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei. A demonstrációs projektek esetében a támogatás a kapcsolódó beruházási költségek fedezésére is kiterjedhet. A résztvevők utazási és szállásköltségei, napidíja, valamint a mezőgazdasági termelők helyettesítésének költségei szintén támogathatók.

(4)   Az ezen intézkedés keretében támogatható költségek a tudásátadásra vagy a tájékoztatásra irányuló tevékenység megszervezésének és lebonyolításának költségei. A demonstrációs projektek esetében a támogatás a kapcsolódó beruházási költségek fedezésére is kiterjedhet. A résztvevők utazási és szállásköltségei, napidíja, valamint a mezőgazdasági termelők helyettesítésének költségei szintén támogathatók.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható költségek részletesebb meghatározására, a tudásátadási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre vonatkozó minimális képesítési követelményekre, valamint a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó csereprogramok és látogatások időtartamára és tartalmára vonatkozóan.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható költségek részletesebb meghatározására, a tudásátadási szolgáltatásokat nyújtó szervezetekre vonatkozó minimális képesítési követelményekre, valamint a mezőgazdasági üzemekben végrehajtandó csereprogramok és látogatások időtartamára és tartalmára vonatkozóan.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következő célokat szolgálja: | (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következő célokat szolgálja: |
| a) | segítség nyújtása a mezőgazdasági termelőknek, az erdőtulajdonosoknak és a vidéki térségekben működő kkv-knak abban, hogy gazdaságuk, vállalkozásuk és/vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következő célokat szolgálja:

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következő célokat szolgálja:

a)

segítség nyújtása a mezőgazdasági termelőknek, az erdőtulajdonosoknak és a vidéki térségekben működő kkv-knak abban, hogy gazdaságuk, vállalkozásuk és/vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe;

| a) | segítség nyújtása a mezőgazdasági termelőknek, az erdőtulajdonosoknak és a vidéki térségekben működő kkv-knak abban, hogy gazdaságuk, vállalkozásuk és/vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe; |
| --- | --- |

a)

segítség nyújtása a mezőgazdasági termelőknek, az erdőtulajdonosoknak és a vidéki térségekben működő kkv-knak abban, hogy gazdaságuk, vállalkozásuk és/vagy beruházásuk gazdasági és környezeti teljesítményének javítása, valamint éghajlatbarátabbá és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra képessé tétele érdekében tanácsadási szolgáltatásokat vegyenek igénybe;

| b) | üzemvezetési, helyettesítési és mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások, valamint erdészeti tanácsadási szolgáltatások létrehozásának előmozdítása, ideértve a(z) HR/2012/EU rendelet 12., 13. és 14. cikkében említett mezőgazdasági tanácsadási rendszert is; |
| --- | --- |

b)

üzemvezetési, helyettesítési és mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások, valamint erdészeti tanácsadási szolgáltatások létrehozásának előmozdítása, ideértve a(z) HR/2012/EU rendelet 12., 13. és 14. cikkében említett mezőgazdasági tanácsadási rendszert is;

| b) | üzemvezetési, helyettesítési és mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások, valamint erdészeti tanácsadási szolgáltatások létrehozásának előmozdítása, ideértve a(z) .../2013/EU [HR] rendelet 12., 13. és 14. cikkében említett mezőgazdasági tanácsadási rendszert is; |
| --- | --- |

b)

üzemvezetési, helyettesítési és mezőgazdasági tanácsadási szolgáltatások, valamint erdészeti tanácsadási szolgáltatások létrehozásának előmozdítása, ideértve a(z) .../2013/EU [HR] rendelet 12., 13. és 14. cikkében említett mezőgazdasági tanácsadási rendszert is;

| c) | a tanácsadók képzésének előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a tanácsadók képzésének előmozdítása.

| c) | a tanácsadók képzésének előmozdítása. |
| --- | --- |

c)

a tanácsadók képzésének előmozdítása.

| ca) | fiatal gazdák kezdőtámogatása. |
| --- | --- |

ca)

fiatal gazdák kezdőtámogatása.

(2)   Az (1) bekezdés a)
  és
  c) pontjában előírt támogatás kedvezményezettje a tanácsadási, illetve a képzési szolgáltatás nyújtója. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás az üzemvezetési, helyettesítési, mezőgazdasági tanácsadási, illetve erdészeti tanácsadási szolgáltatás létrehozására kijelölt hatóságnak vagy szervnek ítélhető oda.

(2)   Az (1) bekezdés a), c)
  és ca)
  pontjában előírt támogatás kedvezményezettje a tanácsadási, illetve a képzési szolgáltatás nyújtója. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás az üzemvezetési, helyettesítési, mezőgazdasági tanácsadási, illetve erdészeti tanácsadási szolgáltatás létrehozására kijelölt hatóságnak vagy szervnek ítélhető oda.

(3)   A tanácsadásra kijelölt hatóságok vagy szervek rendelkeznek a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel
  , valamint
  a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken
  tanácsadási tapasztalattal és megbízhatósággal
  . A kedvezményezettek kiválasztása ajánlattételi felhívások útján történik. A kiválasztási eljárás
  objektív
  , és mind állami, mind magánszervek számára nyitva áll.

(3)   A tanácsadásra kijelölt hatóságok vagy szervek rendelkeznek a megfelelő erőforrásokkal, azaz rendszeres képzésben részesülő és megfelelő szakképesítéssel rendelkező személyzettel
  és tanácsadási tapasztalattal, továbbá függetlenül és megbízhatóan tevékenykednek
  a tanácsadási tevékenység által lefedett szakterületeken. A kedvezményezettek kiválasztása ajánlattételi felhívások útján történik. A kiválasztási eljárás
  közjogi szabályozás alá esik
  , és mind állami, mind magánszervek számára nyitva áll.
  A kiválasztási eljárás objektív, és összeférhetetlenség esetén kizárja az érintett jelölteket.

A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtói tiszteletben tartják a(z) HR/2012/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.

A tanácsadás során a tanácsadási szolgáltatások nyújtói tiszteletben tartják a(z) .../2013/EU [HR] rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett titoktartási kötelezettségeket.

(3a)
     
  A mezőgazdasági tanácsadási rendszer teljesíti a(z) .../2013/EU [HR] rendelet 12. cikkében megállapított követelményeket. A tanácsadási szolgáltatások tekintetében csak akkor nyújtható kiegészítő támogatás, ha a tagállam a(z) .../2013/EU [HR] rendelet 12. cikkével összhangban mezőgazdasági tanácsadási rendszert hozott létre.

(4)   A mezőgazdasági termelők számára biztosított tanácsadás
  legalább egy
  uniós vidékfejlesztési prioritáshoz kapcsolódik és a következő elemek közül legalább
  egyre
  kiterjed:

(4)   A mezőgazdasági termelők számára biztosított tanácsadás
  két vagy több
  uniós vidékfejlesztési prioritáshoz kapcsolódik és a következő elemek közül legalább
  kettőre
  kiterjed:

| a) | a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének 1. fejezetében előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és/vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások közül egy vagy több; |
| --- | --- |

a)

a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének 1. fejezetében előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és/vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások közül egy vagy több;

| a) | a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének 1. fejezetében előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és/vagy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások közül egy vagy több; |
| --- | --- |

a)

a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének 1. fejezetében előírt, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és/vagy a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírások közül egy vagy több;

| b) | adott esetben a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a mezőgazdasági terület fenntartása a(z) DP/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a mezőgazdasági terület fenntartása a(z) DP/2012/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerint;

| b) | adott esetben a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a mezőgazdasági terület fenntartása a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezetében meghatározott, az éghajlatra és a környezetre kedvező hatást gyakorló mezőgazdasági gyakorlatok és a mezőgazdasági terület fenntartása a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említettek szerint;

| c) | az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a víz- és talajvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos, a(z) HR/2012/EU rendelet I. mellékletében megállapított követelmények vagy tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a víz- és talajvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos, a(z) HR/2012/EU rendelet I. mellékletében megállapított követelmények vagy tevékenységek;

| c) | az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a víz- és talajvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos, a(z) .../2013/EU [HR] rendelet I. mellékletében megállapított követelmények vagy tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a víz- és talajvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos, a(z) .../2013/EU [HR] rendelet I. mellékletében megállapított követelmények vagy tevékenységek;

| d) | a tagállamok által meghatározott mezőgazdasági kisüzemek és legalább a(z) DP/2012/EU rendelet V. címében említett kistermelői rendszerben részt vevő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése; vagy |
| --- | --- |

d)

a tagállamok által meghatározott mezőgazdasági kisüzemek és legalább a(z) DP/2012/EU rendelet V. címében említett kistermelői rendszerben részt vevő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése; vagy

| d) | a tagállamok által meghatározott mezőgazdasági kisüzemek és legalább a(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében említett kistermelői rendszerben részt vevő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése; vagy |
| --- | --- |

d)

a tagállamok által meghatározott mezőgazdasági kisüzemek és legalább a(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében említett kistermelői rendszerben részt vevő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése; vagy

| e) | adott esetben az uniós jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági előírások. |
| --- | --- |

e)

adott esetben az uniós jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági előírások.

| e) | adott esetben az uniós
  vagy nemzeti
  jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági
  vagy a mezőgazdasági üzem biztonságával kapcsolatos
  előírások; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az uniós
  vagy nemzeti
  jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági
  vagy a mezőgazdasági üzem biztonságával kapcsolatos
  előírások;

| ea) | fiatal vagy új mezőgazdasági termelők kezdőtámogatása, mezőgazdasági üzemek beindítása érdekében a termőföldhöz és hitelekhez való hozzáférés támogatása, vagy ezek valamelyike; |
| --- | --- |

ea)

fiatal vagy új mezőgazdasági termelők kezdőtámogatása, mezőgazdasági üzemek beindítása érdekében a termőföldhöz és hitelekhez való hozzáférés támogatása, vagy ezek valamelyike;

| eb) | a mezőgazdasági nagyvállalatok gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése a vidékfejlesztési programokban ajánlott valamennyi intézkedésnek megfelelően, ideértve az üzemkorszerűsítést, a versenyképességre való törekvést, az ágazati integrációját és az ökológiai termelés fejlesztését; |
| --- | --- |

eb)

a mezőgazdasági nagyvállalatok gazdasági tevékenységének fenntartható fejlesztése a vidékfejlesztési programokban ajánlott valamennyi intézkedésnek megfelelően, ideértve az üzemkorszerűsítést, a versenyképességre való törekvést, az ágazati integrációját és az ökológiai termelés fejlesztését;

| ec) | a helyi feldolgozást és a közelben történő értékesítést támogató egyedi tanácsadási szolgáltatások, ideértve a képzést és az elfogadott köztisztasági szabályok és élelmiszer-biztonsági normák végrehajtását; |
| --- | --- |

ec)

a helyi feldolgozást és a közelben történő értékesítést támogató egyedi tanácsadási szolgáltatások, ideértve a képzést és az elfogadott köztisztasági szabályok és élelmiszer-biztonsági normák végrehajtását;

| ed) | az állattenyésztés közös egészségügyi koncepcióval („One health”) összefüggő vonatkozásai. |
| --- | --- |

ed)

az állattenyésztés közös egészségügyi koncepcióval („One health”) összefüggő vonatkozásai.

A tanácsadás kiterjedhet továbbá a mezőgazdasági üzem gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó egyéb kérdésekre is.

A tanácsadás kiterjedhet továbbá a mezőgazdasági üzem gazdasági, mezőgazdasági vagy környezeti teljesítményéhez kapcsolódó egyéb kérdésekre is.

(5)   Az erdőtulajdonosok számára nyújtott tanácsadásnak ki kell terjednie legalább a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségekre. A tanácsadás kiterjedhet továbbá az erdészeti üzem gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.

(5)   Az erdőtulajdonosok számára nyújtott tanácsadásnak ki kell terjednie legalább a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv szerinti vonatkozó kötelezettségekre. A tanácsadás kiterjedhet továbbá az erdészeti üzem gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.

(6)   A kkv-k számára biztosított tanácsadás vonatkozhat a vállalkozás gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.

(6)   A kkv-k számára biztosított tanácsadás vonatkozhat a vállalkozás gazdasági és környezeti teljesítményéhez kapcsolódó kérdésekre is.
  A mikrovállalkozások és a mezőgazdasági és erdészeti ágazathoz kapcsolódó kkv-k kiemelten kezelhetők.

(7)   Adott esetben, amennyiben ez indokolt, a tanácsadás csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő minden egyes résztvevő helyzetét.

(7)   Adott esetben, amennyiben ez indokolt, a tanácsadás csoportos formában is megvalósulhat, figyelembe véve ugyanakkor a tanácsadási szolgáltatást igénybe vevő minden egyes résztvevő helyzetét.

(8)   Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás a szolgáltatás létrehozásától számítva legfeljebb öt éven át nyújtható, és mértéke fokozatosan csökken.

(8)   Az (1) bekezdés a) és c) pontja szerinti támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás a szolgáltatás létrehozásától számítva legfeljebb öt éven át nyújtható, és mértéke fokozatosan csökken.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tanácsadó hatóságokra vagy szervekre vonatkozó minimális képesítési követelmények részletesebb meghatározására vonatkozóan.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tanácsadó hatóságokra vagy szervekre vonatkozó minimális képesítési követelmények részletesebb meghatározására vonatkozóan.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás a mezőgazdasági termelőknek a következő rendszerekhez való csatlakozásához nyújtható: | (1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás a mezőgazdasági termelőknek
  , termelői csoportoknak vagy szervezeteknek
  a következő rendszerekhez való csatlakozásához nyújtható: |
| a) | mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó, uniós jogszabályok által létrehozott minőségrendszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás a mezőgazdasági termelőknek a következő rendszerekhez való csatlakozásához nyújtható:

(1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás a mezőgazdasági termelőknek
  , termelői csoportoknak vagy szervezeteknek
  a következő rendszerekhez való csatlakozásához nyújtható:

a)

mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó, uniós jogszabályok által létrehozott minőségrendszerek;

| a) | mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó, az uniós jog által létrehozott minőségrendszerek; |
| --- | --- |

a)

mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó, az uniós jog által létrehozott minőségrendszerek;

| b) | mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést: |
| --- | --- |

b)

mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:

| b) | mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést: |
| --- | --- |

b)

mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségrendszerek, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:

| | i. | az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következőket: |
| --- | --- | --- |

i.

az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következőket:

| | i. | az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következőket: |
| --- | --- | --- |

i.

az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következőket:

| | | — | a termék sajátos jellemzői, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

a termék sajátos jellemzői, vagy

| | | — | a termék sajátos jellemzői, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

a termék sajátos jellemzői, vagy

| | | — | sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy

| | | — | sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy

| | | — | a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget; |
| --- | --- | --- | --- |

—

a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;

| | | — | a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
  vagy |
| --- | --- | --- | --- |

—

a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;
  vagy

| | | — | rövid és helyi élelmiszer-ellátási láncok |
| --- | --- | --- | --- |

—

rövid és helyi élelmiszer-ellátási láncok

| ii. | a rendszer valamennyi termelő számára elérhető; |
| --- | --- |

ii.

a rendszer valamennyi termelő számára elérhető;

| | ii. | a rendszer valamennyi termelő számára elérhető; |
| --- | --- | --- |

ii.

a rendszer valamennyi termelő számára elérhető;

| iii. | a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja; |
| --- | --- |

iii.

a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja;

| | iii. | a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja; |
| --- | --- | --- |

iii.

a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja;

| iv. | a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét; |
| --- | --- |

iv.

a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét;

| | iv. | a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét; |
| --- | --- | --- |

iv.

a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét;

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| | vagy |
| --- | --- |

vagy

| c) | olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket a tagállamok a mezőgazdasági termékekkel és az élelmiszerekkel kapcsolatos önkéntes tanúsítási rendszerek működtetése tekintetében a bevált gyakorlatokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelőnek ismernek el. |
| --- | --- |

c)

olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket a tagállamok a mezőgazdasági termékekkel és az élelmiszerekkel kapcsolatos önkéntes tanúsítási rendszerek működtetése tekintetében a bevált gyakorlatokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelőnek ismernek el.

| c) | olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek
  és mezőgazdasági üzemtanúsítási rendszerek
  , amelyeket a tagállamok a mezőgazdasági termékekkel és az élelmiszerekkel kapcsolatos önkéntes tanúsítási rendszerek működtetése tekintetében a bevált gyakorlatokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelőnek ismernek el. |
| --- | --- |

c)

olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek
  és mezőgazdasági üzemtanúsítási rendszerek
  , amelyeket a tagállamok a mezőgazdasági termékekkel és az élelmiszerekkel kapcsolatos önkéntes tanúsítási rendszerek működtetése tekintetében a bevált gyakorlatokra vonatkozó uniós iránymutatásoknak megfelelőnek ismernek el.

(1a)
     
  A támogatás fedezheti a mezőgazdasági termelők vagy termelőcsoportok és szervezetek számára az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett minőségrendszerek szerinti termékekre vonatkozó tájékoztatási és promóciós tevékenységekből fakadó költségeket is.

(2)   A támogatás évente, legfeljebb ötéves időtartamra nyújtott ösztönző jellegű kifizetés, amelynek a szintjét a támogatott rendszerekben való részvétel kapcsán felmerülő állandó költségek szintjének függvényében kell megállapítani.

(2)   A támogatás évente, legfeljebb ötéves időtartamra nyújtott ösztönző jellegű kifizetés, amelynek a szintjét a támogatott rendszerekben való részvétel kapcsán felmerülő állandó költségek szintjének függvényében kell megállapítani.

Az (1) bekezdéstől eltérve, azon kedvezményezettek számára is nyújtható támogatás, akik a 2007–2013 közötti programozási időszakban hasonló rendszerben vettek részt, feltéve hogy kizárják a kettős kifizetéseket, és teljesül az összesen legfeljebb ötéves időtartam feltétele. A támogatást évente fizetik a rendszerben való részvételt bizonyító dokumentumok bemutatását követően. A termelő azonban egyszeri támogatási kérelmet nyújt be az ötéves időszakra.

E bekezdés alkalmazásában az „állandó költségek” a támogatott minőségrendszerbe való belépéssel és az abban való részvételhez kapcsolódó éves hozzájárulással összefüggésben felmerült költségek, szükség esetén beleértve a rendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is.

E bekezdés alkalmazásában az „állandó költségek” a támogatott minőségrendszerbe való belépéssel és az abban való részvételhez kapcsolódó éves hozzájárulással összefüggésben felmerült költségek, szükség esetén beleértve a rendszer előírásainak való megfelelés igazolásához szükséges ellenőrzésekre fordított kiadásokat is.

(3)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.

(3)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.
  Az (1a) bekezdéssel összhangban, termelői csoportok számára nyújtott támogatás esetén a tagállamok eltérő maximális összeget rögzíthetnek.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá sorolandó egyedi uniós minőségrendszerekre vonatkozóan.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá sorolandó egyedi uniós minőségrendszerekre vonatkozóan.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás olyan tárgyi és/vagy immateriális beruházásokhoz nyújtható, amelyek: | (1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás olyan tárgyi és/vagy immateriális beruházásokhoz nyújtható, amelyek: |
| a) | javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás olyan tárgyi és/vagy immateriális beruházásokhoz nyújtható, amelyek:

(1)   Az ezen intézkedés szerinti támogatás olyan tárgyi és/vagy immateriális beruházásokhoz nyújtható, amelyek:

a)

javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét;

| a) | javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét
  és fenntarthatóságát, az erőforrás-hatékonysága és az üveghatást okozó gázok egyensúlya tekintetében egyaránt
  ; |
| --- | --- |

a)

javítják a mezőgazdasági üzem összteljesítményét
  és fenntarthatóságát, az erőforrás-hatékonysága és az üveghatást okozó gázok egyensúlya tekintetében egyaránt
  ;

| b) | a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek, illetve a gyapot feldolgozásához, értékesítéséhez
  és/vagy
  fejlesztéséhez kapcsolódnak. A termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek, illetve a gyapot feldolgozásához, értékesítéséhez
  és/vagy
  fejlesztéséhez kapcsolódnak. A termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá;

| b) | a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek, illetve a gyapot
  – ideértve a 17. cikkben említett minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékeket –
  feldolgozásához, értékesítéséhez
  , megőrzéséhez vagy
  fejlesztéséhez kapcsolódnak; a termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá;
  támogatás nyújtható kisméretű vágóhidak létrehozására vagy fejlesztésére; |
| --- | --- |

b)

a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek, illetve a gyapot
  – ideértve a 17. cikkben említett minőségrendszerek hatálya alá tartozó termékeket –
  feldolgozásához, értékesítéséhez
  , megőrzéséhez vagy
  fejlesztéséhez kapcsolódnak; a termelési folyamat eredménye olyan termék is lehet, amely nem tartozik az említett melléklet hatálya alá;
  támogatás nyújtható kisméretű vágóhidak létrehozására vagy fejlesztésére;

| c) | a mezőgazdaság fejlesztéséhez
  és
  korszerűsítéséhez kapcsolódó infrastruktúrára irányulnak, beleértve a mezőgazdasági és az erdőterületekhez való hozzáférést, a birtokrendezést és a termőföld minőségének javítását, az
  energiaellátást és a
  vízgazdálkodást
  is
  ; vagy |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdaság fejlesztéséhez
  és
  korszerűsítéséhez kapcsolódó infrastruktúrára irányulnak, beleértve a mezőgazdasági és az erdőterületekhez való hozzáférést, a birtokrendezést és a termőföld minőségének javítását, az
  energiaellátást és a
  vízgazdálkodást
  is
  ; vagy

| c) | a mezőgazdaság fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez
  vagy átalakításához
  kapcsolódó infrastruktúrára irányulnak, beleértve a mezőgazdasági és az erdőterületekhez való hozzáférést, a birtokrendezést és a termőföld minőségének javítását, az
  energia- és vízellátást és az energia- és víztakarékosságot, valamint a kollektív fölhasználatot és
  vízgazdálkodást; vagy |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdaság fejlesztéséhez, korszerűsítéséhez
  vagy átalakításához
  kapcsolódó infrastruktúrára irányulnak, beleértve a mezőgazdasági és az erdőterületekhez való hozzáférést, a birtokrendezést és a termőföld minőségének javítását, az
  energia- és vízellátást és az energia- és víztakarékosságot, valamint a kollektív fölhasználatot és
  vízgazdálkodást; vagy

| d) | az agrár-környezetvédelmi, illetve az erdészeti környezetvédelmi kötelezettségvállalások teljesítéséhez, a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhelyek védettségi állapotához, illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a programban meghatározásra kerülő, jelentős természeti értéket képviselő terület közjóléti értékének növeléséhez kapcsolódó nem termelő beruházások. |
| --- | --- |

d)

az agrár-környezetvédelmi, illetve az erdészeti környezetvédelmi kötelezettségvállalások teljesítéséhez, a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhelyek védettségi állapotához, illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a programban meghatározásra kerülő, jelentős természeti értéket képviselő terület közjóléti értékének növeléséhez kapcsolódó nem termelő beruházások.

| d) | az agrár-környezetvédelmi, illetve az erdészeti környezetvédelmi kötelezettségvállalások teljesítéséhez, a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhelyek védettségi állapotához
  , valamint a vadászható és a genetikai erőforrások fenntartható gazdálkodásához
  , illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a programban meghatározásra kerülő, jelentős természeti értéket képviselő terület közjóléti értékének növeléséhez kapcsolódó nem termelő beruházások. |
| --- | --- |

d)

az agrár-környezetvédelmi, illetve az erdészeti környezetvédelmi kötelezettségvállalások teljesítéséhez, a biológiai sokféleséggel összefüggésben a fajok és élőhelyek védettségi állapotához
  , valamint a vadászható és a genetikai erőforrások fenntartható gazdálkodásához
  , illetve valamely Natura 2000 terület vagy egyéb, a programban meghatározásra kerülő, jelentős természeti értéket képviselő terület közjóléti értékének növeléséhez kapcsolódó nem termelő beruházások.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás mezőgazdasági üzemeknek ítélhető oda.
  A mezőgazdasági üzemek szerkezetének átalakítását célzó beruházások esetében kizárólag azok a mezőgazdasági üzemek támogathatók, amelyek mérete nem haladja meg a tagállamok által a programban meghatározandó, a valamennyi mezőgazdasági termelési típus versenyképességének fokozására és a mezőgazdasági üzemek életképességének javítására vonatkozó uniós vidékfejlesztési prioritás tekintetében elvégzett SWOT-analízisen alapuló küszöbértéket.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás mezőgazdasági üzemeknek
  vagy termelői csoportoknak és szervezeteknek
  ítélhető oda.

(3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket. Ezek a maximális mértékek a fiatal mezőgazdasági termelők, az egynél több intézkedés keretében támogatott kollektív beruházások és integrált projektek, a 33. cikk (3) bekezdésében említett, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területeken megvalósuló beruházások, valamint a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP keretében támogatott műveletek esetében az I. mellékletben megállapított támogatási mértékeknek megfelelően növelhetők. A maximális kombinált támogatási mérték azonban nem haladhatja meg a 90 %-ot.

(3)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket. Ezek a maximális mértékek a fiatal mezőgazdasági termelők
  esetében
  ,
  továbbá a mezőgazdasági kistermelők közötti, gazdaságaik fenntartható termelékenységének javítása, illetve a jövedelemforrásaik – például a feldolgozásban való részvétel útján történő – diverzifikálására való ösztönzésük érdekében létrejött együttműködési projektek esetében; az agrár-ökológiai termelési rendszerekbe beruházó mezőgazdasági termelők vagy termelői csoportok;
  az egynél több intézkedés keretében támogatott kollektív beruházások és integrált projektek
  esetében
  ; a 33. cikk (3) bekezdésében említett, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területeken megvalósuló beruházások
  esetében
  , valamint a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP keretében támogatott műveletek esetében az I. mellékletben megállapított támogatási mértékeknek megfelelően növelhetők. A maximális kombinált támogatási mérték azonban nem haladhatja meg a 90 %-ot.

(4)   A (3) bekezdés nem alkalmazandó az (1) bekezdés d) pontjában említett nem termelő beruházásokra.

(4)   A (3) bekezdés nem alkalmazandó az (1) bekezdés d) pontjában említett nem termelő beruházásokra.

(4a)
     
  Támogatás adható az olyan beruházásokra, amelyeket a mezőgazdasági termelők az Unió által a környezetvédelem, a közegészségügy, az állat- és növényegészségügy, az állatjólét és a munkahelyi biztonság terén bevezetett új normáknak való megfelelés érdekében végeztek el e rendelet hatálybalépését követően.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | olyan megelőző intézkedésekre irányuló beruházások, amelyek célja az esetleges természeti katasztrófák és katasztrófaesemények következményeinek mérséklése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

olyan megelőző intézkedésekre irányuló beruházások, amelyek célja az esetleges természeti katasztrófák és katasztrófaesemények következményeinek mérséklése;

| a) | olyan megelőző intézkedésekre irányuló beruházások, amelyek célja az esetleges természeti katasztrófák
  , kedvezőtlen környezeti körülmények
  és katasztrófaesemények következményeinek mérséklése; |
| --- | --- |

a)

olyan megelőző intézkedésekre irányuló beruházások, amelyek célja az esetleges természeti katasztrófák
  , kedvezőtlen környezeti körülmények
  és katasztrófaesemények következményeinek mérséklése;

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági földterületek és termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági földterületek és termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások.

| b) | a természeti katasztrófák
  , kedvezőtlen környezeti körülmények
  és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági földterületek és termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások |
| --- | --- |

b)

a természeti katasztrófák
  , kedvezőtlen környezeti körülmények
  és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági földterületek és termelési potenciál helyreállítására irányuló beruházások

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki: | (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki: |
| a) | a vállalkozás beindításához nyújtott támogatás: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki:

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki:

a)

a vállalkozás beindításához nyújtott támogatás:

| a) | a vállalkozás beindításához nyújtott támogatás: |
| --- | --- |

a)

a vállalkozás beindításához nyújtott támogatás:

| | i. | fiatal mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- | --- |

i.

fiatal mezőgazdasági termelők számára;

| | i. | fiatal mezőgazdasági termelők számára; |
| --- | --- | --- |

i.

fiatal mezőgazdasági termelők számára;

| | ii. | vidéki térségekben folytatandó nem mezőgazdasági tevékenységekhez; |
| --- | --- | --- |

ii.

vidéki térségekben folytatandó nem mezőgazdasági tevékenységekhez;

| | ii. | vidéki térségekben folytatandó nem mezőgazdasági tevékenységekhez
  és mezőgazdasági szolgáltatások nyújtásához
  ; |
| --- | --- | --- |

ii.

vidéki térségekben folytatandó nem mezőgazdasági tevékenységekhez
  és mezőgazdasági szolgáltatások nyújtásához
  ;

| | iii. | mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez; |
| --- | --- | --- |

iii.

mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez;

| | iii. | mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez; |
| --- | --- | --- |

iii.

mezőgazdasági kisüzemek fejlesztéséhez;

| b) | nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló beruházások; |
| --- | --- |

b)

nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló beruházások;

| b) | nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló beruházások; |
| --- | --- |

b)

nem mezőgazdasági tevékenységekre irányuló beruházások;

| c) | éves kifizetések azoknak a(z) DP/2012/EU rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben (a továbbiakban: a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer) részt vevő mezőgazdasági termelőknek, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre. |
| --- | --- |

c)

éves kifizetések azoknak a(z) DP/2012/EU rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben (a továbbiakban: a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer) részt vevő mezőgazdasági termelőknek, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre.

| c) | egyszeri
  kifizetések azoknak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben (a továbbiakban: a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer) részt vevő mezőgazdasági termelőknek, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre. |
| --- | --- |

c)

egyszeri
  kifizetések azoknak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címe által létrehozott mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben (a továbbiakban: a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer) részt vevő mezőgazdasági termelőknek, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre.

| ca) | kifizetések azon mezőgazdasági termelők részére, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átadják egy másik mezőgazdasági termelőnek, életképes gazdasági egységek létrehozása céljából. |
| --- | --- |

ca)

kifizetések azon mezőgazdasági termelők részére, akik mezőgazdasági üzemüket véglegesen átadják egy másik mezőgazdasági termelőnek, életképes gazdasági egységek létrehozása céljából.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás fiatal mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás fiatal mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda.

Az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja szerinti támogatás azon mezőgazdasági termelőknek, illetve
  a
  mezőgazdasági
  háztartás
  azon tagjainak ítélhető oda, akik tevékenységi körüket nem mezőgazdasági tevékenységekkel bővítik; a szóban forgó támogatásban részesülhetnek ezenkívül a vidéki térségekben működő nem mezőgazdasági mikro-, kis- és középvállalkozások is.

Az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja szerinti támogatás azon mezőgazdasági termelőknek, illetve mezőgazdasági
  háztartások
  azon tagjainak ítélhető oda, akik tevékenységi körüket nem mezőgazdasági tevékenységekkel bővítik; a szóban forgó támogatásban részesülhetnek ezenkívül a vidéki térségekben működő nem mezőgazdasági mikro-, kis- és középvállalkozások is
  , ideértve azokat, amelyek az idegenforgalom terén tevékenykednek
  .

Az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatás a tagállami meghatározás alapján mezőgazdasági kisüzemnek minősülő üzemeknek ítélhető oda.

Az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatás a tagállami meghatározás alapján mezőgazdasági kisüzemnek minősülő üzemeknek ítélhető oda.

Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás a vidéki térségekben működő nem mezőgazdasági mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági háztartások tagjainak ítélhető oda.

Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás a vidéki térségekben működő nem mezőgazdasági mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, valamint mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági háztartások tagjainak ítélhető oda.

Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda, akik támogatás iránti kérelmük benyújtásának időpontjában már legalább egy éve részt vesznek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, és vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre. A támogatás az átruházás időpontjától 2020. december 31-ig
  fizetendő
  .

Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás azoknak a mezőgazdasági termelőknek ítélhető oda, akik támogatás iránti kérelmük benyújtásának időpontjában már legalább egy éve részt vesznek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, és vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre. A támogatás
  kiszámításánál
  az átruházás időpontjától 2020. december 31-ig
  terjedő időszakot kell figyelembe venni
  .

Az (1) bekezdés ca) pontja szerinti támogatás a következő feltételekkel ítélhető oda a mezőgazdasági termelőknek:

| a) | legalább 10 éve folytatnak gazdálkodást, |
| --- | --- |

a)

legalább 10 éve folytatnak gazdálkodást,

| b) | vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre, és |
| --- | --- |

b)

vállalják, hogy mezőgazdasági üzemük egészét és a kapcsolódó kifizetési jogosultságokat véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre, és

| c) | véglegesen felhagynak minden üzleti célú mezőgazdasági tevékenységgel. |
| --- | --- |

c)

véglegesen felhagynak minden üzleti célú mezőgazdasági tevékenységgel.

A tagállamok további feltételeket állapítanak meg a gazdasági egységek életképességére vonatkozóan, amelyek számára az (1) bekezdés ca) pontja értemében támogatás nyújtható.

(2a)
     
  Ha az (1) bekezdés a) pontjának ii. alpontja vagy az (1) bekezdés b) pontja értelmében támogatást nyújtanak, a mezőgazdasághoz és az erdészethez kapcsolódó nem mezőgazdasági tevékenységek, valamint a közösség által irányított helyi partnerségek által kifejlesztett tevékenységek kiemelten kezelhetőek.

(3)   A mezőgazdasági munkavállalók kivételével bármely természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek bármely csoportja mezőgazdasági háztartás tagjának minősülhet, a nemzeti jog által a csoport és annak tagjai számára biztosított jogállástól függetlenül. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás valamely tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, az adott tagnak a támogatás kérelmezésének időpontjában mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia a mezőgazdasági üzemben.

(3)   A mezőgazdasági munkavállalók kivételével bármely természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek bármely csoportja mezőgazdasági háztartás tagjának minősülhet, a nemzeti jog által a csoport és annak tagjai számára biztosított jogállástól függetlenül. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás valamely tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, az adott tagnak a támogatás kérelmezésének időpontjában mezőgazdasági tevékenységet kell folytatnia a mezőgazdasági üzemben.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás nyújtása üzleti terv benyújtásához van kötve. Az üzleti terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat időpontjától számított hat hónapon belül meg kell kezdeni.

(4)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás nyújtása üzleti terv benyújtásához van kötve. Az üzleti terv végrehajtását a támogatás odaítéléséről szóló határozat időpontjától számított hat hónapon belül meg kell kezdeni.

A tagállamok alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemeknek az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja, illetve az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatásra való jogosultságra vonatkozóan. Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásra vonatkozó alsó küszöbértéknek lényegesen magasabbnak kell lennie az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatásra vonatkozó felső küszöbértéknél. A támogatás ugyanakkor kizárólag a mikro- és kisvállalkozások meghatározása alá tartozó mezőgazdasági üzemek számára ítélhető oda.

A tagállamok alsó és felső küszöbértékeket határoznak meg a mezőgazdasági üzemeknek az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja, illetve az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatásra való jogosultságra vonatkozóan. Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatásra vonatkozó alsó küszöbértéknek lényegesen magasabbnak kell lennie az (1) bekezdés a) pontjának iii. alpontja szerinti támogatásra vonatkozó felső küszöbértéknél. A támogatás ugyanakkor kizárólag a mikro- és kisvállalkozások meghatározása alá tartozó mezőgazdasági üzemek számára ítélhető oda.

Az (1) bekezdés a) pontjának i. alpontja szerinti támogatás irányulhat a fiatal mezőgazdasági termelők földbérletére is, a földbérleti szerződésekre vonatkozó bankgarancia és kamattámogatás formájában.

(5)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás átalányösszegű kifizetések formájában, legalább két részletben nyújtható egy legfeljebb ötéves időszakon át. A részletek összege fokozatosan csökkenthető. Az utolsó részletnek az (1) bekezdés a) pontjának i., illetve ii. alpontja alapján történő kifizetése az üzleti terv megfelelő végrehajtásához van kötve.

(5)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás átalányösszegű kifizetések formájában, legalább két részletben nyújtható egy legfeljebb ötéves időszakon át. A részletek összege fokozatosan csökkenthető. Az utolsó részletnek az (1) bekezdés a) pontjának i., illetve ii. alpontja alapján történő kifizetése az üzleti terv megfelelő végrehajtásához van kötve.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás maximális összegét az I. melléklet rögzíti. A tagállamok az (1) bekezdés a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti támogatások összegét a program által lefedett terület társadalmi-gazdasági helyzetét is figyelembe véve határozzák meg.

(6)   Az (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás maximális összegét az I. melléklet rögzíti. A tagállamok az (1) bekezdés a) pontjának i. és ii. alpontja szerinti támogatások összegét a program által lefedett terület társadalmi-gazdasági helyzetét is figyelembe véve határozzák meg.

(7)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás a kedvezményezett számára a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében teljesített éves kifizetés 120 %-ának felel meg.

(7)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás a kedvezményezett számára a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében teljesített éves kifizetés 120 %-ának felel meg
  , amelynek kiszámításánál az átruházás időpontjától a 2020. december 31-ig terjedő időszakot kell figyelembe venni
  .
  Az ennek megfelelő összeget egyszeri kifizetés formájában kell nyújtani.

(7a)
     
  Az (1) bekezdés ca) pontja szerinti támogatást egyszeri kifizetés formájában kell nyújtani, amelynek összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az üzleti tervek minimális tartalmára és a tagállamok által a (4) bekezdésben említett küszöbértékek meghatározásához alkalmazandó kritériumokra vonatkozóan.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az üzleti tervek minimális tartalmára és a tagállamok által a (4) bekezdésben említett küszöbértékek meghatározásához alkalmazandó kritériumokra vonatkozóan.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás különösen a következőkre terjed ki: | (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás különösen a következőkre terjed ki: |
| a) | a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk biztosított alapvető szolgáltatások fejlesztésére, valamint a NATURA 2000 területek és egyéb, magas természeti értéket képviselő területek védelmére és kezelésére vonatkozó tervek kidolgozása és naprakésszé tétele; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás különösen a következőkre terjed ki:

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás különösen a következőkre terjed ki:

a)

a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk biztosított alapvető szolgáltatások fejlesztésére, valamint a NATURA 2000 területek és egyéb, magas természeti értéket képviselő területek védelmére és kezelésére vonatkozó tervek kidolgozása és naprakésszé tétele;

| a) | a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk biztosított alapvető szolgáltatások fejlesztésére, valamint a NATURA 2000 területek és egyéb, magas természeti értéket képviselő területek védelmére és kezelésére vonatkozó tervek kidolgozása és naprakésszé tétele; |
| --- | --- |

a)

a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk biztosított alapvető szolgáltatások fejlesztésére, valamint a NATURA 2000 területek és egyéb, magas természeti értéket képviselő területek védelmére és kezelésére vonatkozó tervek kidolgozása és naprakésszé tétele;

| b) | beruházások a kisméretű infrastruktúra valamennyi típusának létrehozása, fejlesztése vagy bővítése terén, beleértve a megújuló energiával kapcsolatos beruházásokat is; |
| --- | --- |

b)

beruházások a kisméretű infrastruktúra valamennyi típusának létrehozása, fejlesztése vagy bővítése terén, beleértve a megújuló energiával kapcsolatos beruházásokat is;

| b) | beruházások a kisméretű infrastruktúra valamennyi típusának létrehozása, fejlesztése vagy bővítése terén, beleértve
  a helyi forgalomba hozatal és agroturizmus fejlesztését és bővítését, valamint
  a megújuló energiával
  , az energiatakarékossági rendszerekkel és a fenntartható erőforrás- és hulladékgazdálkodási rendszerekkel
  kapcsolatos beruházásokat is; |
| --- | --- |

b)

beruházások a kisméretű infrastruktúra valamennyi típusának létrehozása, fejlesztése vagy bővítése terén, beleértve
  a helyi forgalomba hozatal és agroturizmus fejlesztését és bővítését, valamint
  a megújuló energiával
  , az energiatakarékossági rendszerekkel és a fenntartható erőforrás- és hulladékgazdálkodási rendszerekkel
  kapcsolatos beruházásokat is;

| c) | széles sávú infrastruktúra, beleértve annak létrehozását, fejlesztését és kiterjesztését is, passzív széles sávú infrastruktúra és hozzáférés biztosítása széles sávú szolgáltatásokhoz és nyilvános e-kormányzati megoldásokhoz; |
| --- | --- |

c)

széles sávú infrastruktúra, beleértve annak létrehozását, fejlesztését és kiterjesztését is, passzív széles sávú infrastruktúra és hozzáférés biztosítása széles sávú szolgáltatásokhoz és nyilvános e-kormányzati megoldásokhoz;

| c) | széles sávú infrastruktúra, beleértve annak létrehozását, fejlesztését és kiterjesztését is, passzív széles sávú infrastruktúra és hozzáférés biztosítása széles sávú szolgáltatásokhoz és nyilvános e-kormányzati megoldásokhoz; |
| --- | --- |

c)

széles sávú infrastruktúra, beleértve annak létrehozását, fejlesztését és kiterjesztését is, passzív széles sávú infrastruktúra és hozzáférés biztosítása széles sávú szolgáltatásokhoz és nyilvános e-kormányzati megoldásokhoz;

| d) | a vidéki népesség számára nyújtott helyi alapvető – többek között szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos – szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra létrehozására, fejlesztésére, illetve kiterjesztésére irányuló beruházások; |
| --- | --- |

d)

a vidéki népesség számára nyújtott helyi alapvető – többek között szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos – szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra létrehozására, fejlesztésére, illetve kiterjesztésére irányuló beruházások;

| d) | a vidéki népesség számára nyújtott helyi alapvető – többek között szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos – szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra létrehozására, fejlesztésére, illetve kiterjesztésére irányuló beruházások; |
| --- | --- |

d)

a vidéki népesség számára nyújtott helyi alapvető – többek között szabadidős és kulturális tevékenységekkel kapcsolatos – szolgáltatások és a kapcsolódó infrastruktúra létrehozására, fejlesztésére, illetve kiterjesztésére irányuló beruházások;

| e) | állami szervek által a rekreációs infrastruktúra, a turisták tájékoztatása és a turisztikai helyszínek táblával való jelzése tekintetében megvalósított beruházások; |
| --- | --- |

e)

állami szervek által a rekreációs infrastruktúra, a turisták tájékoztatása és a turisztikai helyszínek táblával való jelzése tekintetében megvalósított beruházások;

| e) | a rekreációs infrastruktúra, a turisták tájékoztatása
  , a kisméretű turisztikai infrastruktúra, a vidéki turisztikai szolgáltatások marketingje
  és a turisztikai helyszínek táblával való jelzése tekintetében megvalósított
  közhasznú
  beruházások; |
| --- | --- |

e)

a rekreációs infrastruktúra, a turisták tájékoztatása
  , a kisméretű turisztikai infrastruktúra, a vidéki turisztikai szolgáltatások marketingje
  és a turisztikai helyszínek táblával való jelzése tekintetében megvalósított
  közhasznú
  beruházások;

| f) | a falvak és a vidéki tájak kulturális és természeti örökségének megőrzésével, helyreállításával és korszerűsítésével – az ezekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági szempontokat is beleértve – kapcsolatos tanulmányok és beruházások; |
| --- | --- |

f)

a falvak és a vidéki tájak kulturális és természeti örökségének megőrzésével, helyreállításával és korszerűsítésével – az ezekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági szempontokat is beleértve – kapcsolatos tanulmányok és beruházások;

| f) | a falvak és a vidéki tájak kulturális és természeti örökségének megőrzésével, helyreállításával és korszerűsítésével – az ezekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági szempontokat is beleértve – kapcsolatos tanulmányok és beruházások; |
| --- | --- |

f)

a falvak és a vidéki tájak kulturális és természeti örökségének megőrzésével, helyreállításával és korszerűsítésével – az ezekhez kapcsolódó társadalmi-gazdasági szempontokat is beleértve – kapcsolatos tanulmányok és beruházások;

| g) | olyan beruházások, amelyek a tevékenységek áthelyezésére és a vidéki településekhez közeli épületek vagy más létesítmények átalakítására irányulnak az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából. |
| --- | --- |

g)

olyan beruházások, amelyek a tevékenységek áthelyezésére és a vidéki településekhez közeli épületek vagy más létesítmények átalakítására irányulnak az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából.

| g) | olyan beruházások, amelyek a tevékenységek áthelyezésére és a vidéki településekhez közeli épületek vagy más létesítmények átalakítására irányulnak az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából. |
| --- | --- |

g)

olyan beruházások, amelyek a tevékenységek áthelyezésére és a vidéki településekhez közeli épületek vagy más létesítmények átalakítására irányulnak az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából.

Kiemelten kell kezelni a közösség által irányított helyi fejlesztési kezdeményezéseket, és a közösség tulajdonába és ellenőrzése alá tartozó beruházási projekteket.

(2)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás csak a programban szereplő tagállami meghatározás szerinti kisméretű infrastruktúrára vonatkozik. A vidékfejlesztési programokban azonban egyedi eltérések biztosíthatók e szabály alól a széles sávú infrastruktúrába és a megújuló energiába történő beruházások tekintetében. Ebben az esetben egyértelmű kritériumokat kell meghatározni az ezen intézkedés, illetve az egyéb uniós eszközök révén nyújtott támogatások egymást kiegészítő jellegének biztosítására.

(2)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás csak a programban szereplő tagállami meghatározás szerinti kisméretű infrastruktúrára vonatkozik. A vidékfejlesztési programokban azonban egyedi eltérések biztosíthatók e szabály alól a széles sávú infrastruktúrába és a megújuló energiába történő beruházások tekintetében. Ebben az esetben egyértelmű kritériumokat kell meghatározni az ezen intézkedés, illetve az egyéb uniós eszközök révén nyújtott támogatások egymást kiegészítő jellegének biztosítására.

(3)   Az (1) bekezdés alapján megvalósuló beruházások abban az esetben támogathatók, ha a kapcsolódó műveletek a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk nyújtott alapvető szolgáltatások fejlesztésére vonatkozó terveknek megfelelően kerülnek végrehajtásra (amennyiben léteznek ilyen tervek), és összhangban vannak a helyi fejlesztési stratégiával, amennyiben létezik ilyen.

(3)   Az (1) bekezdés alapján megvalósuló beruházások abban az esetben támogathatók, ha a kapcsolódó műveletek a vidéki térségekben található települési önkormányzatok és az általuk nyújtott alapvető szolgáltatások fejlesztésére vonatkozó terveknek megfelelően kerülnek végrehajtásra (amennyiben léteznek ilyen tervek), és összhangban vannak a helyi fejlesztési stratégiával, amennyiben létezik ilyen.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúra ezen intézkedés keretében támogatható típusainak meghatározására vonatkozóan.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a megújuló energiához kapcsolódó infrastruktúra ezen intézkedés keretében támogatható típusainak meghatározására vonatkozóan.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. cikk | 22. cikk |
| Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások | A
  fenntartható
  erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások |
| (1)   Ezen intézkedés keretében a következők vonatkozásában nyújtható támogatás: | (1)   Ezen intézkedés keretében a következők vonatkozásában nyújtható támogatás: |
| a) | erdősítés és fásítás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

22. cikk

22. cikk

Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

A
  fenntartható
  erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

(1)   Ezen intézkedés keretében a következők vonatkozásában nyújtható támogatás:

(1)   Ezen intézkedés keretében a következők vonatkozásában nyújtható támogatás:

a)

erdősítés és fásítás;

| a) | erdősítés és fásítás; |
| --- | --- |

a)

erdősítés és fásítás;

| b) | agrár-erdészeti rendszerek létrehozása; |
| --- | --- |

b)

agrár-erdészeti rendszerek létrehozása;

| b) | agrár-erdészeti rendszerek létrehozása; |
| --- | --- |

b)

agrár-erdészeti rendszerek létrehozása;

| c) | az erdőtüzek és a természeti katasztrófák által okozott erdőkárok – többek között kártevőfertőzések és betegségek, katasztrófaesemények, valamint az éghajlattal kapcsolatos fenyegetések által előidézett károk – megelőzése és helyreállítása; |
| --- | --- |

c)

az erdőtüzek és a természeti katasztrófák által okozott erdőkárok – többek között kártevőfertőzések és betegségek, katasztrófaesemények, valamint az éghajlattal kapcsolatos fenyegetések által előidézett károk – megelőzése és helyreállítása;

| c) | az erdőtüzek és a természeti katasztrófák által okozott erdőkárok – többek között kártevőfertőzések és betegségek, katasztrófaesemények, valamint az éghajlattal kapcsolatos fenyegetések által előidézett károk – megelőzése és helyreállítása; |
| --- | --- |

c)

az erdőtüzek és a természeti katasztrófák által okozott erdőkárok – többek között kártevőfertőzések és betegségek, katasztrófaesemények, valamint az éghajlattal kapcsolatos fenyegetések által előidézett károk – megelőzése és helyreállítása;

| d) | az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére való képességének növelését célzó beruházások; |
| --- | --- |

d)

az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére való képességének növelését célzó beruházások;

| d) | az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére való képességének növelését célzó beruházások; |
| --- | --- |

d)

az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére való képességének növelését célzó beruházások;

| e) | új
  erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások. |
| --- | --- |

e)

új
  erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások.

| e) | továbbfejlesztett
  erdészeti technológiákra, valamint
  az
  erdei termékek feldolgozására,
  mozgatására
  és értékesítésére irányuló beruházások. |
| --- | --- |

e)

továbbfejlesztett
  erdészeti technológiákra, valamint
  az
  erdei termékek feldolgozására,
  mozgatására
  és értékesítésére irányuló beruházások.

(2)   Az erdők tulajdonjogára vonatkozóan a
  36–40.
  cikkben előírt korlátozások nem alkalmazandók a trópusi és a szubtrópusi erdőkre, továbbá az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek, a 2019/93/EGK tanácsi rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek területén, valamint a Franciaország tengerentúli megyéiben található erdős területekre.

(2)   Az erdők tulajdonjogára vonatkozóan a
  23–27.
  cikkben előírt korlátozások nem alkalmazandók a trópusi és a szubtrópusi erdőkre, továbbá az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek,
  az egyes mezőgazdasági termékek vonatkozásában a kisebb égei-tengeri szigetek javára hozott egyedi intézkedések bevezetéséről szóló, 1993. július 19-i
  2019/93/EGK tanácsi rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek területén, valamint a Franciaország tengerentúli megyéiben található erdős területekre.

Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a programban meghatározandó értéket, a támogatásnak feltétele az európai erdők védelméről tartott 1993. évi miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással (a továbbiakban: a fenntartható erdőgazdálkodás) összhangban lévő erdőgazdálkodási
  terv
  vagy
  valamely
  azzal egyenértékű eszköz benyújtása.

Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a programban meghatározandó értéket, a támogatásnak feltétele az európai erdők védelméről tartott 1993. évi miniszteri konferencián meghatározott fenntartható erdőgazdálkodással (a továbbiakban: a fenntartható erdőgazdálkodás) összhangban lévő erdőgazdálkodási
  tervben
  vagy azzal egyenértékű
  eszközben foglalt releváns információk
  benyújtása.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a természeti katasztrófa bekövetkeztének, illetve a kártevőfertőzés vagy betegség előfordulásának a megállapításához kapcsolódó feltételekre, valamint a megelőző intézkedések támogatható típusainak meghatározására vonatkozóan.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a természeti katasztrófa bekövetkeztének, illetve a kártevőfertőzés vagy betegség előfordulásának a megállapításához kapcsolódó feltételekre, valamint a megelőző intézkedések támogatható típusainak meghatározására vonatkozóan.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára nyújtható, és az erdősítéssel kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás – beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is – költségeit fedező, legfeljebb
  tíz
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható. | (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára nyújtható, és az erdősítéssel kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás – beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is – költségeit fedező, legfeljebb
  tizenöt
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható. |
| (2)   Mezőgazdasági és nem mezőgazdasági földterület egyaránt támogatható. A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak, és
  ki kell elégíteniük
  bizonyos környezetvédelmi
  minimumkövetelményeket
  . Nem ítélhető oda támogatás rövid vágásfordulójú sarjerdők, karácsonyfák, valamint energiatermelésre szánt, gyors növésű fák telepítése céljából. Azokon a területeken, ahol az erdősítést kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok nehezítik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes egyéb évelő fás fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás. | (2)   Mezőgazdasági és nem mezőgazdasági földterület egyaránt támogatható. A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak és bizonyos környezetvédelmi
  minimumkövetelményeknek
  . Nem ítélhető oda támogatás rövid vágásfordulójú sarjerdők, karácsonyfák, valamint energiatermelésre szánt, gyors növésű fák telepítése céljából. Azokon a területeken, ahol az erdősítést kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok nehezítik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes egyéb évelő fás fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás.
  A környezetre vagy a biológiai sokféleségre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében a tagállamok bizonyos területeket erdősítésre nem alkalmasként jelölhetnek meg. |
| (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben említett környezetvédelmi minimumkövetelmények meghatározására
  vonatkozóan
  . | (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben említett környezetvédelmi minimumkövetelmények meghatározására
  , amelyek figyelembe veszik az erdei ökoszisztémák biológiai sokféleségét az egész Unióban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára nyújtható, és az erdősítéssel kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás – beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is – költségeit fedező, legfeljebb
  tíz
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható.

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára nyújtható, és az erdősítéssel kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás – beleértve a törzskiválasztó és a növedékfokozó gyérítést is – költségeit fedező, legfeljebb
  tizenöt
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható.

(2)   Mezőgazdasági és nem mezőgazdasági földterület egyaránt támogatható. A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak, és
  ki kell elégíteniük
  bizonyos környezetvédelmi
  minimumkövetelményeket
  . Nem ítélhető oda támogatás rövid vágásfordulójú sarjerdők, karácsonyfák, valamint energiatermelésre szánt, gyors növésű fák telepítése céljából. Azokon a területeken, ahol az erdősítést kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok nehezítik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes egyéb évelő fás fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás.

(2)   Mezőgazdasági és nem mezőgazdasági földterület egyaránt támogatható. A telepített fajoknak meg kell felelniük az adott terület környezeti és éghajlati viszonyainak és bizonyos környezetvédelmi
  minimumkövetelményeknek
  . Nem ítélhető oda támogatás rövid vágásfordulójú sarjerdők, karácsonyfák, valamint energiatermelésre szánt, gyors növésű fák telepítése céljából. Azokon a területeken, ahol az erdősítést kedvezőtlen talaj- és éghajlati adottságok nehezítik, a helyi körülményekhez alkalmazkodni képes egyéb évelő fás fajok, például cserjék és bokrok telepítéséhez is nyújtható támogatás.
  A környezetre vagy a biológiai sokféleségre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében a tagállamok bizonyos területeket erdősítésre nem alkalmasként jelölhetnek meg.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben említett környezetvédelmi minimumkövetelmények meghatározására
  vonatkozóan
  .

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) bekezdésben említett környezetvédelmi minimumkövetelmények meghatározására
  , amelyek figyelembe veszik az erdei ökoszisztémák biológiai sokféleségét az egész Unióban
  .

Módosítás 65 és 169

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára ítélhető oda, és a rendszerek létrehozásával kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás költségeit fedező, legfeljebb
  három
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható. | (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára ítélhető oda, és a rendszerek létrehozásával kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás költségeit fedező, legfeljebb
  öt
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható. |
| (2)   Az agrár-erdészeti rendszerek olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat nevelnek és
  extenzív
  mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak. A hektáronként ültethető fák maximális számát a tagállamok határozzák meg, figyelembe véve a helyi talaj- és éghajlati adottságokat, erdei fajokat, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák az adott földterület mezőgazdasági hasznosítását. | (2)   Az agrár-erdészeti rendszerek olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat nevelnek és mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak. A
  tagállamok meghatározzák
  a hektáronként ültetendő

  vagy megőrzendő
  fák
  minimális
  és maximális számát, figyelembe véve a helyi talaj- és éghajlati adottságokat
  , a környezeti feltételeket
  , az erdei fajokat, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák az adott földterület
  fenntartható
  mezőgazdasági hasznosítását. |
| (3)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket. | (3)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára ítélhető oda, és a rendszerek létrehozásával kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás költségeit fedező, legfeljebb
  három
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható.

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti támogatás földdel rendelkező magántulajdonosok és földbérlők, valamint települési önkormányzatok és társulásaik számára ítélhető oda, és a rendszerek létrehozásával kapcsolatos költségekre, valamint a fenntartás költségeit fedező, legfeljebb
  öt
  éven át nyújtható hektáronkénti éves támogatásra fordítható.

(2)   Az agrár-erdészeti rendszerek olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat nevelnek és
  extenzív
  mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak. A hektáronként ültethető fák maximális számát a tagállamok határozzák meg, figyelembe véve a helyi talaj- és éghajlati adottságokat, erdei fajokat, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák az adott földterület mezőgazdasági hasznosítását.

(2)   Az agrár-erdészeti rendszerek olyan földhasználati rendszerek, amelyekben ugyanazon a földterületen fákat nevelnek és mezőgazdasági tevékenységet is folytatnak. A
  tagállamok meghatározzák
  a hektáronként ültetendő

  vagy megőrzendő
  fák
  minimális
  és maximális számát, figyelembe véve a helyi talaj- és éghajlati adottságokat
  , a környezeti feltételeket
  , az erdei fajokat, valamint annak szükségességét, hogy biztosítsák az adott földterület
  fenntartható
  mezőgazdasági hasznosítását.

(3)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket.

(3)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket.

Indokolás

Az agrár-erdészeti rendszerek nem korlátozódhatnak az extenzív mezőgazdasági tevékenységekre.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás magán, részben állami és állami erdőtulajdonosoknak, települési önkormányzatoknak, állami erdőknek és társulásaiknak ítélhető oda a következőkhöz kapcsolódó költségek fedezésére: | (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás magán, részben állami és állami erdőtulajdonosoknak, települési önkormányzatoknak, állami erdőknek és társulásaiknak ítélhető oda a következőkhöz kapcsolódó költségek fedezésére: |
| a) | védelmi infrastruktúra kiépítése. A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás a fenntartási költségek fedezéséhez nyújtott hozzájárulás formájában is nyújtható. Nem ítélhető oda támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, a mezőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek céljaira; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás magán, részben állami és állami erdőtulajdonosoknak, települési önkormányzatoknak, állami erdőknek és társulásaiknak ítélhető oda a következőkhöz kapcsolódó költségek fedezésére:

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás magán, részben állami és állami erdőtulajdonosoknak, települési önkormányzatoknak, állami erdőknek és társulásaiknak ítélhető oda a következőkhöz kapcsolódó költségek fedezésére:

a)

védelmi infrastruktúra kiépítése. A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás a fenntartási költségek fedezéséhez nyújtott hozzájárulás formájában is nyújtható. Nem ítélhető oda támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, a mezőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek céljaira;

| a) | védelmi infrastruktúra kiépítése. A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás a fenntartási költségek fedezéséhez nyújtott hozzájárulás formájában is nyújtható. Nem ítélhető oda támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, a mezőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek céljaira
  . Támogatás nyújtható azon állattenyésztők részére, akik állatállományuk legeltetése révén megelőzik a tüzek kialakulását. |
| --- | --- |

a)

védelmi infrastruktúra kiépítése. A tűzvédelmi pászták esetében a támogatás a fenntartási költségek fedezéséhez nyújtott hozzájárulás formájában is nyújtható. Nem ítélhető oda támogatás az agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások által lefedett területeken folytatott, a mezőgazdasághoz kapcsolódó tevékenységek céljaira
  . Támogatás nyújtható azon állattenyésztők részére, akik állatállományuk legeltetése révén megelőzik a tüzek kialakulását.

| b) | a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések;

| b) | a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a tűz vagy egyéb természeti veszélyek elleni védelemre irányuló helyi, kisléptékű megelőző intézkedések;

| c) | az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó felügyeleti eszközök és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése; |
| --- | --- |

c)

az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó felügyeleti eszközök és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése;

| c) | az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó felügyeleti eszközök és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése;
  továbbá |
| --- | --- |

c)

az erdőtüzekhez, a kártevőfertőzésekhez és a betegségekhez kapcsolódó felügyeleti eszközök és kommunikációs berendezések létrehozása és fejlesztése;
  továbbá

| d) | az erdőtüzek, illetve egyéb természeti katasztrófák – a kártevőfertőzéseket, a betegségeket, valamint a katasztrófaeseményeket és az éghajlatváltozással összefüggő eseményeket is beleértve – által károsított erdészeti potenciál helyreállítása. |
| --- | --- |

d)

az erdőtüzek, illetve egyéb természeti katasztrófák – a kártevőfertőzéseket, a betegségeket, valamint a katasztrófaeseményeket és az éghajlatváltozással összefüggő eseményeket is beleértve – által károsított erdészeti potenciál helyreállítása.

| d) | az erdőtüzek, illetve egyéb természeti katasztrófák – a kártevőfertőzéseket, a betegségeket, valamint a katasztrófaeseményeket és az éghajlatváltozással összefüggő eseményeket is beleértve – által károsított erdészeti potenciál helyreállítása. |
| --- | --- |

d)

az erdőtüzek, illetve egyéb természeti katasztrófák – a kártevőfertőzéseket, a betegségeket, valamint a katasztrófaeseményeket és az éghajlatváltozással összefüggő eseményeket is beleértve – által károsított erdészeti potenciál helyreállítása.

A magas kockázatú területeken a támogatás előfeltétele az erdőtüzek megelőzését szolgáló eszközök bevezetése.

(2)   A kártevőfertőzésekkel és betegségekkel kapcsolatos megelőző intézkedések esetében a vonatkozó katasztrófa bekövetkezésének kockázatát tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani és tudományos közszervezetekkel is meg kell erősíttetni. A programnak adott esetben tartalmaznia kell a növényeket károsító szervezetek azon fajainak jegyzékét, amelyek katasztrófát idézhetnek elő.

(2)   A kártevőfertőzésekkel és betegségekkel kapcsolatos megelőző intézkedések esetében a vonatkozó katasztrófa bekövetkezésének kockázatát tudományos bizonyítékokkal kell alátámasztani és tudományos közszervezetekkel is meg kell erősíttetni. A programnak adott esetben tartalmaznia kell a növényeket károsító szervezetek azon fajainak jegyzékét, amelyek katasztrófát idézhetnek elő.

A támogatható műveleteknek összhangban kell állniuk a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervvel. Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a programban meghatározandó értéket, a támogatásnak feltétele a megelőzési célkitűzéseket részletesen ismertető erdőgazdálkodási terv benyújtása.

A támogatható műveleteknek összhangban kell állniuk a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervvel. Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a programban meghatározandó értéket, a támogatásnak feltétele a megelőzési célkitűzéseket részletesen ismertető erdőgazdálkodási terv benyújtása.

Az erdőtüzek megelőzéséhez kapcsolódó támogatásban a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek részesülhetnek. Az erdőtüzek megelőzéséhez kapcsolódó támogatásban a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek részesülhetnek.

Az erdőtüzek megelőzéséhez kapcsolódó támogatásban a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek részesülhetnek. Az erdőtüzek megelőzéséhez kapcsolódó támogatásban a tagállamok által kidolgozott erdővédelmi tervben közepesen vagy erősen tűzveszélyesnek minősített erdőterületek részesülhetnek.

(3)   Az (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatás nyújtásának feltétele, hogy a tagállamok illetékes hatóságai hivatalosan megerősítsék a természeti katasztrófa bekövetkeztét és azt, hogy a katasztrófa, illetve a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedések a vonatkozó erdészeti potenciál
  legalább 30 %-ának a
  pusztulását okozták.
  Ezt a százalékos arány
  t vagy a katasztrófát közvetlenül megelőző három év meglévő erdészeti potenciáljának átlaga alapján, vagy a katasztrófát közvetlenül megelőző öt év átlaga alapján, a legmagasabb és a legalacsonyabb érték figyelmen kívül hagyásával kell megállapítani.

(3)   Az (1) bekezdés d) pontja szerinti támogatás nyújtásának feltétele, hogy a tagállamok illetékes hatóságai hivatalosan megerősítsék a természeti katasztrófa bekövetkeztét és azt, hogy a katasztrófa, illetve a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedések a vonatkozó erdészeti potenciál
  jelentős mértékű
  pusztulását okozták
  , amelynek küszöbértékét a tagállamok állapítják meg
  ..
  A kár mértékét
  vagy a katasztrófát közvetlenül megelőző három év meglévő erdészeti potenciáljának átlaga alapján, vagy a katasztrófát közvetlenül megelőző öt év átlaga alapján, a legmagasabb és a legalacsonyabb érték figyelmen kívül hagyásával kell megállapítani.

(4)   Ezen intézkedés keretében nem nyújtható támogatás a természeti katasztrófának betudható bevételkiesés ellentételezésére.

(4)   Ezen intézkedés keretében nem nyújtható támogatás a természeti katasztrófának betudható bevételkiesés ellentételezésére.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés és más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközök vagy magánbiztosítási rendszerek kombinálása következtében.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés és más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközök vagy magánbiztosítási rendszerek kombinálása következtében.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 27. cikk | 27. cikk |
| Új erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások | Továbbfejlesztett erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mozgatására és értékesítésére irányuló beruházások |
| (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti támogatás magán-erdőtulajdonosok, települési önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára, az erdészeti potenciált növelő vagy az erdei termékek értékét gyarapító feldolgozással és értékesítéssel kapcsolatos beruházások céljára ítélhető oda. Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak. | (1)   A 22. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti támogatás magán-erdőtulajdonosok, települési önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára, az erdészeti potenciált növelő vagy az erdei termékek értékét gyarapító feldolgozással
  , mozgatással
  és értékesítéssel kapcsolatos beruházások céljára ítélhető oda. Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak. |
| | Csak olyan beruházások és technológiák számára ítélhető oda támogatás, amelyek megfelelnek a 995/2010/EU rendeletnek és nem veszélyeztetik a biológiai sokféleséget vagy más erdei ökoszisztéma szolgáltatásokat. |
| (2)   Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházásokat az erdészeti üzem szintjén kell megvalósítani, és azok talaj- és erőforráskímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban. | (2)   Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházásokat az erdészeti üzem szintjén kell megvalósítani, és azok talaj- és erőforráskímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban. |
| (3)   A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki. | (3)   A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki. |
| (4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket. | (4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

27. cikk

27. cikk

Új erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások

Továbbfejlesztett erdészeti technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mozgatására és értékesítésére irányuló beruházások

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti támogatás magán-erdőtulajdonosok, települési önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára, az erdészeti potenciált növelő vagy az erdei termékek értékét gyarapító feldolgozással és értékesítéssel kapcsolatos beruházások céljára ítélhető oda. Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak.

(1)   A 22. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerinti támogatás magán-erdőtulajdonosok, települési önkormányzatok és társulásaik, valamint kkv-k számára, az erdészeti potenciált növelő vagy az erdei termékek értékét gyarapító feldolgozással
  , mozgatással
  és értékesítéssel kapcsolatos beruházások céljára ítélhető oda. Az Azori-szigeteken, Madeirán, a Kanári-szigeteken, a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben olyan vállalkozások is részesülhetnek támogatásban, amelyek nem minősülnek kkv-nak.

Csak olyan beruházások és technológiák számára ítélhető oda támogatás, amelyek megfelelnek a 995/2010/EU rendeletnek és nem veszélyeztetik a biológiai sokféleséget vagy más erdei ökoszisztéma szolgáltatásokat.

(2)   Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházásokat az erdészeti üzem szintjén kell megvalósítani, és azok talaj- és erőforráskímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban.

(2)   Az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházásokat az erdészeti üzem szintjén kell megvalósítani, és azok talaj- és erőforráskímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban.

(3)   A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki.

(3)   A fa nyersanyagként vagy energiaforrásként történő hasznosításához kapcsolódó beruházások csak az ipari feldolgozást megelőző munkaműveletekre terjedhetnek ki.

(4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket.

(4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértékeket.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. cikk | 28. cikk |
| Termelői csoportok létrehozása | Termelői csoportok és szervezetek létrehozása |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban működő termelői csoportok létrehozásának elősegítése érdekében, a következő célokból nyújtható: | (1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban működő termelői csoportok
  és szervezetek
  létrehozásának
  és fejlesztésének
  elősegítése érdekében, a következő célokból nyújtható: |
| a) | az ilyen csoportokban tagsággal rendelkező termelők termelésének és eredményeinek a piaci követelményekhez való igazítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

28. cikk

28. cikk

Termelői csoportok létrehozása

Termelői csoportok és szervezetek létrehozása

(1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban működő termelői csoportok létrehozásának elősegítése érdekében, a következő célokból nyújtható:

(1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban működő termelői csoportok
  és szervezetek
  létrehozásának
  és fejlesztésének
  elősegítése érdekében, a következő célokból nyújtható:

a)

az ilyen csoportokban tagsággal rendelkező termelők termelésének és eredményeinek a piaci követelményekhez való igazítása;

| a) | az ilyen csoportokban tagsággal rendelkező termelők termelésének és eredményeinek a piaci követelményekhez való igazítása; |
| --- | --- |

a)

az ilyen csoportokban tagsággal rendelkező termelők termelésének és eredményeinek a piaci követelményekhez való igazítása;

| b) | az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; |
| --- | --- |

b)

az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását;

| b) | az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását; |
| --- | --- |

b)

az áruk közös forgalmazása, beleértve az értékesítésre való előkészítést, az értékesítés központosítását és a nagy tételben vásárlók ellátását;

| c) | közös szabályok létrehozása a termeléssel, és különösen a betakarítással és az elérhetőséggel kapcsolatos információkra vonatkozóan; továbbá |
| --- | --- |

c)

közös szabályok létrehozása a termeléssel, és különösen a betakarítással és az elérhetőséggel kapcsolatos információkra vonatkozóan; továbbá

| c) | közös szabályok létrehozása a termeléssel, és különösen a betakarítással és az elérhetőséggel kapcsolatos információkra vonatkozóan; továbbá |
| --- | --- |

c)

közös szabályok létrehozása a termeléssel, és különösen a betakarítással és az elérhetőséggel kapcsolatos információkra vonatkozóan; továbbá

| d) | egyéb, termelői csoportok által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása. |
| --- | --- |

d)

egyéb, termelői csoportok által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása.

| d) | egyéb, termelői csoportok által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása. |
| --- | --- |

d)

egyéb, termelői csoportok által végezhető tevékenységek, például a vállalkozói és marketingkészségek fejlesztése, valamint innovációs folyamatok megszervezése és előmozdítása.

(2)   A támogatás olyan termelői csoportoknak ítélhető oda, amelyeket üzleti tervük alapján a tagállamok illetékes hatósága hivatalosan elismer. A támogatásban kizárólag a kkv-k meghatározása alá tartozó termelői csoportok részesülhetnek.

(2)   A támogatás olyan termelői csoportoknak ítélhető oda, amelyeket üzleti tervük alapján a tagállamok illetékes hatósága hivatalosan elismer.
  Kiemelten lehet kezelni a 17. cikkben szabályozott minőségi termékeket előállító termelői csoportokat valamint a mikrovállalkozásokat. Nem ítélhető oda támogatás olyan
  termelői
  csoportoknak, amelyek nem teljesítik a kkv-k meghatározásában foglalt kritériumokat
  .

A tagállamok ellenőrzik, hogy az üzleti terv célkitűzései teljesültek-e a termelői csoport elismerésétől számított öt éven belül.

A tagállamok ellenőrzik, hogy az üzleti terv célkitűzései teljesültek-e a termelői csoport elismerésétől számított öt éven belül.

(3)   A támogatást átalányösszegű támogatásként, éves részletekben kell kifizetni az attól az időponttól számított első öt éven keresztül, amikor a termelői csoportot üzleti terve alapján elismerték. A támogatást a csoport éves értékesített termelése alapján kell kiszámítani. A tagállamok az utolsó részletet csak azt követően fizetik ki, hogy meggyőződtek az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról.

(3)   A támogatást átalányösszegű támogatásként, éves részletekben kell kifizetni az attól az időponttól számított első öt éven keresztül, amikor a termelői csoportot üzleti terve alapján elismerték. A támogatást a csoport éves értékesített termelése alapján kell kiszámítani. A tagállamok az utolsó részletet csak azt követően fizetik ki, hogy meggyőződtek az üzleti terv megfelelő végrehajtásáról.

A tagállamok az első évben a termelői csoportnak kifizetett támogatás összegét számíthatják a tagok által a csoportba történő belépésüket megelőző három év során értékesített termelés éves átlagértéke alapján is. Az erdészeti ágazatban létrehozott termelői csoportok esetében a támogatás összegét a csoport tagjai által az elismerést megelőző öt év során értékesített termelés átlaga alapján kell kiszámítani, figyelmen kívül hagyva a legmagasabb és a legalacsonyabb értéket.

A tagállamok az első évben a termelői csoportnak kifizetett támogatás összegét számíthatják a tagok által a csoportba történő belépésüket megelőző három év során értékesített termelés éves átlagértéke alapján is. Az erdészeti ágazatban létrehozott termelői csoportok esetében a támogatás összegét a csoport tagjai által az elismerést megelőző öt év során értékesített termelés átlaga alapján kell kiszámítani, figyelmen kívül hagyva a legmagasabb és a legalacsonyabb értéket.

(4)   A támogatás mértéke, illetve összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális mértékeket és összegeket.

(4)   A támogatás mértéke, illetve összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális mértékeket és összegeket.

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az ezen intézkedés keretében biztosított támogatást teljes területükön, egyedi nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteiknek és prioritásaiknak megfelelően teszik elérhetővé. Ezt az intézkedést kötelező belefoglalni a vidékfejlesztési programokba. | (1)   A tagállamok az ezen intézkedés keretében biztosított támogatást teljes területükön, egyedi nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteiknek és prioritásaiknak megfelelően teszik elérhetővé.
  Ennek az intézkedésnek a környezetvédelemhez és az éghajlathoz pozitívan hozzájáruló mezőgazdasági gyakorlatok megőrzését, valamint e gyakorlatok szükséges módosításainak előmozdítását kell céloznia.
  Ezt az intézkedést kötelező belefoglalni a vidékfejlesztési programokba |
| (2)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések azoknak a mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági termelői csoportoknak, illetve mezőgazdasági termelők és egyéb gazdálkodók azon csoportjainak ítélhetők oda, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek mezőgazdasági földterületen történő végrehajtását, amelyek az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások közül egy vagy több teljesítéséből állnak. Amennyiben az a környezetvédelmi célkitűzések teljesítése szempontjából kellően indokolt, az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetésekben egyéb gazdálkodók vagy azok csoportjai is részesülhetnek. | (2)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések azoknak a mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági termelői csoportoknak, illetve mezőgazdasági termelők és egyéb gazdálkodók azon csoportjainak ítélhetők oda, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek mezőgazdasági földterületen
  vagy mezőgazdaságilag hasznosítható földterületen
  történő végrehajtását, amelyek az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások közül egy vagy több teljesítéséből állnak.
  Az agrár-környezetvédelmi programok többek között a talajgazdálkodáshoz, a vízgazdálkodáshoz, a biológiai sokféleséghez, a komposztelőállításhoz és az ökoszisztémák fenntartásához kapcsolódó bevált gyakorlatokat célozzák (az „előfutár elv” alapján), és elsőbbséget biztosítanak az e technikákba történő beruházások számára. A programok a bevált gyakorlatok terjesztésére törekednek a program által érintett területen. Az éghajlati tervek célozhatják azt, hogy javuljon az egész mezőgazdasági üzem vagy gazdálkodási rendszer üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos teljesítménye.
  Amennyiben az a környezetvédelmi célkitűzések teljesítése szempontjából kellően indokolt, az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetésekben egyéb gazdálkodók vagy azok csoportjai is részesülhetnek. |
| (3)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjednek ki, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon és a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott
  egyéb
  vonatkozó
  kötelezettségeken
  , a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen kötelező követelményt azonosítani kell. | (3)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjednek ki, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon és a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott
  valamennyi
  vonatkozó
  kötelezettségen
  , a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen kötelező követelményt azonosítani kell. |
| (4)   A tagállamok törekednek arra, hogy az ezen intézkedés keretébe tartozó műveletek végrehajtását vállaló személyek számára biztosítsák a műveletek végrehajtásához szükséges ismereteket és információkat, többek között az adott kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó szaktanácsadás útján és/vagy azáltal, hogy az ezen intézkedés alapján történő támogatásnak feltételéül szabják a megfelelő képzésben való részvételt. | (4)   A tagállamok törekednek arra, hogy az ezen intézkedés keretébe tartozó műveletek végrehajtását vállaló személyek számára biztosítsák a műveletek végrehajtásához szükséges ismereteket és információkat, többek között az adott kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó szaktanácsadás útján és/vagy azáltal, hogy az ezen intézkedés alapján történő támogatásnak feltételéül szabják a megfelelő képzésben való részvételt. |
| (5)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok a várt környezeti előnyök elérése és fenntartása érdekében hosszabb időszakot is meghatározhatnak vidékfejlesztési programjaikban a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően. | (5)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok a várt környezeti előnyök elérése és fenntartása érdekében hosszabb időszakot is meghatározhatnak vidékfejlesztési programjaikban a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően.
  A tagállamok vidékfejlesztési programjaikban a kezdeti időszakban teljesített kötelezettségvállalásokat közvetlenül követő új kötelezettségvállalásokra rövidebb időszakot is előírhatnak. |
| (6)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A
  mezőgazdasági termelők csoportjai által vállalt kötelezettségek
  esetében a maximális szint
  30 %
  . | (6)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A
  kollektív fellépés részét képező kötelezettségvállalások
  esetében a maximális szint
  30 %
  . |
| | Az EMVA-ból nem ítélhető oda támogatás a DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alá tartozó kötelezettségvállalások részére. |
| | (6a)
     
  A környezet megőrzésével kapcsolatos műveletek során a tagállamok – kellően indokolt esetekben és a (6) bekezdéstől eltérve – a támogatást egységenkénti átalányösszegben vagy egyszeri kifizetés formájában ítélhetik oda a területek kereskedelmi célú hasznosításának beszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalásokra. Az ilyen támogatást a felmerült többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kell kiszámítani. |
| (7)   Amennyiben az az intézkedés hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges, a tagállamok a kedvezményezettek kiválasztásához alkalmazhatják a 49. cikk (3) bekezdése szerinti eljárást. | (7)   Amennyiben az az intézkedés hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges, a tagállamok a kedvezményezettek kiválasztásához alkalmazhatják a 49. cikk (3) bekezdése szerinti eljárást. |
| (8)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. | (8)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. |
| Ezen intézkedés keretében nem ítélhető oda támogatás az ökológiai termelésre vonatkozó intézkedés hatálya alá tartozó kötelezettségvállalásokra. | Ezen intézkedés keretében nem ítélhető oda támogatás az ökológiai termelésre vonatkozó intézkedés hatálya alá tartozó kötelezettségvállalásokra. |
| (9)   Támogatásban részesülhetnek a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az (1)–(8) bekezdés rendelkezéseiben nem szereplő műveletek. | (9)   Támogatásban részesülhetnek a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére
  , valamint fenntartható használatára és fejlesztésére
  irányuló, az (1)–(8) bekezdés rendelkezéseiben nem szereplő műveletek. |
| (10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kötelezettségvállalások időtartamának a művelet kezdeti időszakát követően, éves alapon történő meghosszabbítására, az állattenyésztés extenzívvé tételére, illetve az eltérő módon folytatott állattenyésztésre, a műtrágya, a növényvédő szerek és az egyéb inputanyagok használatának korlátozására, a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták tenyésztésére vagy a növénygenetikai erőforrások megőrzésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételekre, valamint a (9) bekezdés alapján támogatható műveletek meghatározására vonatkozóan. | (10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kötelezettségvállalások időtartamának a művelet kezdeti időszakát követően, éves alapon történő meghosszabbítására, az állattenyésztés extenzívvé tételére, illetve az eltérő módon folytatott állattenyésztésre, a műtrágya, a növényvédő szerek és az egyéb inputanyagok használatának korlátozására, a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták tenyésztésére vagy a növénygenetikai erőforrások megőrzésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételekre, valamint a (9) bekezdés alapján támogatható műveletek meghatározására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok az ezen intézkedés keretében biztosított támogatást teljes területükön, egyedi nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteiknek és prioritásaiknak megfelelően teszik elérhetővé. Ezt az intézkedést kötelező belefoglalni a vidékfejlesztési programokba.

(1)   A tagállamok az ezen intézkedés keretében biztosított támogatást teljes területükön, egyedi nemzeti, regionális, illetve helyi szükségleteiknek és prioritásaiknak megfelelően teszik elérhetővé.
  Ennek az intézkedésnek a környezetvédelemhez és az éghajlathoz pozitívan hozzájáruló mezőgazdasági gyakorlatok megőrzését, valamint e gyakorlatok szükséges módosításainak előmozdítását kell céloznia.
  Ezt az intézkedést kötelező belefoglalni a vidékfejlesztési programokba

(2)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések azoknak a mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági termelői csoportoknak, illetve mezőgazdasági termelők és egyéb gazdálkodók azon csoportjainak ítélhetők oda, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek mezőgazdasági földterületen történő végrehajtását, amelyek az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások közül egy vagy több teljesítéséből állnak. Amennyiben az a környezetvédelmi célkitűzések teljesítése szempontjából kellően indokolt, az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetésekben egyéb gazdálkodók vagy azok csoportjai is részesülhetnek.

(2)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések azoknak a mezőgazdasági termelőknek és mezőgazdasági termelői csoportoknak, illetve mezőgazdasági termelők és egyéb gazdálkodók azon csoportjainak ítélhetők oda, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek mezőgazdasági földterületen
  vagy mezőgazdaságilag hasznosítható földterületen
  történő végrehajtását, amelyek az agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások közül egy vagy több teljesítéséből állnak.
  Az agrár-környezetvédelmi programok többek között a talajgazdálkodáshoz, a vízgazdálkodáshoz, a biológiai sokféleséghez, a komposztelőállításhoz és az ökoszisztémák fenntartásához kapcsolódó bevált gyakorlatokat célozzák (az „előfutár elv” alapján), és elsőbbséget biztosítanak az e technikákba történő beruházások számára. A programok a bevált gyakorlatok terjesztésére törekednek a program által érintett területen. Az éghajlati tervek célozhatják azt, hogy javuljon az egész mezőgazdasági üzem vagy gazdálkodási rendszer üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos teljesítménye.
  Amennyiben az a környezetvédelmi célkitűzések teljesítése szempontjából kellően indokolt, az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetésekben egyéb gazdálkodók vagy azok csoportjai is részesülhetnek.

(3)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjednek ki, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon és a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott
  egyéb
  vonatkozó
  kötelezettségeken
  , a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen kötelező követelményt azonosítani kell.

(3)   Az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kifizetések csak azokra a kötelezettségvállalásokra terjednek ki, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon és a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott
  valamennyi
  vonatkozó
  kötelezettségen
  , a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen kötelező követelményt azonosítani kell.

(4)   A tagállamok törekednek arra, hogy az ezen intézkedés keretébe tartozó műveletek végrehajtását vállaló személyek számára biztosítsák a műveletek végrehajtásához szükséges ismereteket és információkat, többek között az adott kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó szaktanácsadás útján és/vagy azáltal, hogy az ezen intézkedés alapján történő támogatásnak feltételéül szabják a megfelelő képzésben való részvételt.

(4)   A tagállamok törekednek arra, hogy az ezen intézkedés keretébe tartozó műveletek végrehajtását vállaló személyek számára biztosítsák a műveletek végrehajtásához szükséges ismereteket és információkat, többek között az adott kötelezettségvállaláshoz kapcsolódó szaktanácsadás útján és/vagy azáltal, hogy az ezen intézkedés alapján történő támogatásnak feltételéül szabják a megfelelő képzésben való részvételt.

(5)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok a várt környezeti előnyök elérése és fenntartása érdekében hosszabb időszakot is meghatározhatnak vidékfejlesztési programjaikban a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően.

(5)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Szükség esetén azonban a tagállamok a várt környezeti előnyök elérése és fenntartása érdekében hosszabb időszakot is meghatározhatnak vidékfejlesztési programjaikban a kötelezettségvállalások egyes típusaira vonatkozóan, többek között oly módon, hogy lehetővé teszik a kötelezettségvállalások éves alapon történő meghosszabbítását a kezdeti időszak lejártát követően.
  A tagállamok vidékfejlesztési programjaikban a kezdeti időszakban teljesített kötelezettségvállalásokat közvetlenül követő új kötelezettségvállalásokra rövidebb időszakot is előírhatnak.

(6)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A
  mezőgazdasági termelők csoportjai által vállalt kötelezettségek
  esetében a maximális szint
  30 %
  .

(6)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A
  kollektív fellépés részét képező kötelezettségvállalások
  esetében a maximális szint
  30 %
  .

Az EMVA-ból nem ítélhető oda támogatás a DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alá tartozó kötelezettségvállalások részére.

(6a)
     
  A környezet megőrzésével kapcsolatos műveletek során a tagállamok – kellően indokolt esetekben és a (6) bekezdéstől eltérve – a támogatást egységenkénti átalányösszegben vagy egyszeri kifizetés formájában ítélhetik oda a területek kereskedelmi célú hasznosításának beszüntetésére vonatkozó kötelezettségvállalásokra. Az ilyen támogatást a felmerült többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kell kiszámítani.

(7)   Amennyiben az az intézkedés hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges, a tagállamok a kedvezményezettek kiválasztásához alkalmazhatják a 49. cikk (3) bekezdése szerinti eljárást.

(7)   Amennyiben az az intézkedés hatékony alkalmazásának biztosításához szükséges, a tagállamok a kedvezményezettek kiválasztásához alkalmazhatják a 49. cikk (3) bekezdése szerinti eljárást.

(8)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

(8)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

Ezen intézkedés keretében nem ítélhető oda támogatás az ökológiai termelésre vonatkozó intézkedés hatálya alá tartozó kötelezettségvállalásokra.

Ezen intézkedés keretében nem ítélhető oda támogatás az ökológiai termelésre vonatkozó intézkedés hatálya alá tartozó kötelezettségvállalásokra.

(9)   Támogatásban részesülhetnek a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére irányuló, az (1)–(8) bekezdés rendelkezéseiben nem szereplő műveletek.

(9)   Támogatásban részesülhetnek a mezőgazdasági genetikai erőforrások megőrzésére
  , valamint fenntartható használatára és fejlesztésére
  irányuló, az (1)–(8) bekezdés rendelkezéseiben nem szereplő műveletek.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kötelezettségvállalások időtartamának a művelet kezdeti időszakát követően, éves alapon történő meghosszabbítására, az állattenyésztés extenzívvé tételére, illetve az eltérő módon folytatott állattenyésztésre, a műtrágya, a növényvédő szerek és az egyéb inputanyagok használatának korlátozására, a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták tenyésztésére vagy a növénygenetikai erőforrások megőrzésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételekre, valamint a (9) bekezdés alapján támogatható műveletek meghatározására vonatkozóan.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kötelezettségvállalások időtartamának a művelet kezdeti időszakát követően, éves alapon történő meghosszabbítására, az állattenyésztés extenzívvé tételére, illetve az eltérő módon folytatott állattenyésztésre, a műtrágya, a növényvédő szerek és az egyéb inputanyagok használatának korlátozására, a tenyésztésből való kivonás veszélye által fenyegetett helyi fajták tenyésztésére vagy a növénygenetikai erőforrások megőrzésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételekre, valamint a (9) bekezdés alapján támogatható műveletek meghatározására vonatkozóan.

Módosítás 70 és 145

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezen intézkedés keretében olyan mezőgazdasági termelőknek, illetve mezőgazdasági termelők olyan csoportjainak ítélhető oda támogatás a HMT után hektáronként, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják, hogy áttérnek a 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai termelési gyakorlatok és módszerek alkalmazására, illetve a jövőben is folytatják azt. | (1)   Ezen intézkedés keretében olyan mezőgazdasági termelőknek, illetve mezőgazdasági termelők olyan csoportjainak ítélhető oda támogatás a HMT után hektáronként, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják, hogy áttérnek
  az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i
  834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai termelési gyakorlatok és módszerek alkalmazására, illetve a jövőben is folytatják azt. |
| (2)   Csak azok a kötelezettségvállalások támogathatók, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon, a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen követelményt azonosítani kell. | (2)   Csak azok a kötelezettségvállalások támogathatók, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon, a
  DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott, vonatkozó kötelezettségeken, a
  műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen követelményt azonosítani kell. |
| (3)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben a támogatást az ökológiai termelés fenntartásához nyújtják, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban lehetővé tehetik az éves alapon történő meghosszabbítást a kezdeti időszak lejártát követően. | (3)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni.
  A tagállamok annak érdekében, hogy ösztönözzék ezen intézkedés 2015 utáni megkezdését is, mechanizmust hozhatnak létre, hogy egy nyomon követési intézkedés révén 2020 után támogassák a mezőgazdasági termelőket.
  Amennyiben a támogatást az ökológiai termelés fenntartásához nyújtják, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban lehetővé tehetik az éves alapon történő meghosszabbítást a kezdeti időszak lejártát követően. |
| (4)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók a kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A mezőgazdasági termelők csoportjai által vállalt kötelezettségek esetében a maximális szint 30 %. | (4)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók a kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A mezőgazdasági termelők csoportjai
  vagy az egyéb gazdálkodók csoportjai
  által vállalt kötelezettségek esetében a maximális szint 30 %. |
| (5)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. | (5)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket. |
| | (5a)
     
  A tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikban meg kell határozniuk, hogy hogyan lehet ezt az intézkedést egyéb intézkedésekkel ötvözni, különös tekintettel a 17., 18., 28., 29., 31. és 36. cikkben megállapított intézkedésekre, az ökológiai termelés kiterjesztése, valamint a környezetvédelmi és a vidékkel kapcsolatos gazdasági célkitűzések megvalósítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezen intézkedés keretében olyan mezőgazdasági termelőknek, illetve mezőgazdasági termelők olyan csoportjainak ítélhető oda támogatás a HMT után hektáronként, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják, hogy áttérnek a 834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai termelési gyakorlatok és módszerek alkalmazására, illetve a jövőben is folytatják azt.

(1)   Ezen intézkedés keretében olyan mezőgazdasági termelőknek, illetve mezőgazdasági termelők olyan csoportjainak ítélhető oda támogatás a HMT után hektáronként, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják, hogy áttérnek
  az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i
  834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott ökológiai termelési gyakorlatok és módszerek alkalmazására, illetve a jövőben is folytatják azt.

(2)   Csak azok a kötelezettségvállalások támogathatók, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon, a műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen követelményt azonosítani kell.

(2)   Csak azok a kötelezettségvállalások támogathatók, amelyek túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelező előírásokon, a
  DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott, vonatkozó kötelezettségeken, a
  műtrágya és a növényvédő szerek használatára vonatkozó kapcsolódó minimumkövetelményeken, valamint a nemzeti jogszabályokban meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken. A programban minden ilyen követelményt azonosítani kell.

(3)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben a támogatást az ökológiai termelés fenntartásához nyújtják, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban lehetővé tehetik az éves alapon történő meghosszabbítást a kezdeti időszak lejártát követően.

(3)   Az ezen intézkedéshez kapcsolódó kötelezettségvállalások teljesítését öt évtől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni.
  A tagállamok annak érdekében, hogy ösztönözzék ezen intézkedés 2015 utáni megkezdését is, mechanizmust hozhatnak létre, hogy egy nyomon követési intézkedés révén 2020 után támogassák a mezőgazdasági termelőket.
  Amennyiben a támogatást az ökológiai termelés fenntartásához nyújtják, a tagállamok vidékfejlesztési programjaikban lehetővé tehetik az éves alapon történő meghosszabbítást a kezdeti időszak lejártát követően.

(4)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók a kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A mezőgazdasági termelők csoportjai által vállalt kötelezettségek esetében a maximális szint 30 %.

(4)   A kifizetések odaítélésére évente kerül sor, és azok ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók a kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A mezőgazdasági termelők csoportjai
  vagy az egyéb gazdálkodók csoportjai
  által vállalt kötelezettségek esetében a maximális szint 30 %.

(5)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

(5)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

(5a)
     
  A tagállamoknak vidékfejlesztési programjaikban meg kell határozniuk, hogy hogyan lehet ezt az intézkedést egyéb intézkedésekkel ötvözni, különös tekintettel a 17., 18., 28., 29., 31. és 36. cikkben megállapított intézkedésekre, az ökológiai termelés kiterjesztése, valamint a környezetvédelmi és a vidékkel kapcsolatos gazdasági célkitűzések megvalósítása érdekében.

Módosítás 71 és 146

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezen intézkedés keretében a támogatások évente, a HMT vagy az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az érintett területeken a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő költségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából. | (1)   Ezen intézkedés keretében a támogatások évente, a HMT vagy az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az érintett területeken
  a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i
  92/43/EGK
  tanácsi irányelv

   (1),
  a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i
  2009/147/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv
  és a
  vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló

   (2)

  , 2000. október 23-i
  2000/60/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő költségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából (3). |
| | Állandó jellegű követelmények esetében a támogatás a HMT vagy az erdőterület utáni hektáronkénti átalányösszegű kifizetés formáját is öltheti a teljes ellentételezés fedezése céljából. Ebben az esetben a követelményeket a jövőbeli földhasználatra vonatkozó szolgalomként kell bejegyezni a nemzeti ingatlan-nyilvántartásban. Kellően indokolt esetekben a támogatás a hektártól eltérő egységköltségen, mint például vízfolyam-kilométeren is alapulhat. |
| | A támogatás a 2009/147/EK, a 92/43/EGK és a 2000/60/EK irányelvhez kapcsolódó követelményeknek való megfeleléshez szükséges, tárgyi eszközökbe és/vagy immateriális eszközökbe történő nem termelő beruházásokra is kiterjedhet. |
| (2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek és magán-erdőtulajdonosoknak, valamint erdőtulajdonosok társulásainak ítélhető oda. Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodók is részesülhetnek támogatásban. | (2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek és magán-erdőtulajdonosoknak, valamint erdőtulajdonosok társulásainak ítélhető oda. Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodók is részesülhetnek támogatásban. |
| (3)   A mezőgazdasági termelők számára a 92/43/EGK, illetve a 2009/147/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak a(z) HR/2012/EU tanácsi rendelet 94. cikkében és II. mellékletében előírt jó mezőgazdasági és környezeti állapoton túlmutató követelményekből származó hátrányok ellentételezésére ítélhető oda. | (3)   A mezőgazdasági termelők számára a 92/43/EGK, illetve a 2009/147/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak a(z) HR/2013/EU tanácsi rendelet 94. cikkében és II. mellékletében előírt jó mezőgazdasági és környezeti állapoton
  és a DP/2013/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelezettségeken
  túlmutató követelményekből származó hátrányok ellentételezésére ítélhető oda.
  A vidékfejlesztési programban különös rendelkezések is előírhatók olyan esetekre, amikor ezek a kötelezettségek az érintett mezőgazdasági üzemben nem összeegyeztethetők az említett irányelvek célkitűzéseivel. |
| (4)   A mezőgazdasági termelők számára a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak olyan konkrét követelményekhez kapcsolódva ítélhető oda, amelyek: | (4)   A mezőgazdasági termelők számára a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak olyan konkrét követelményekhez kapcsolódva ítélhető oda, amelyek: |
| a) | bevezetése a 2000/60/EK irányelvvel történt, összhangban vannak az irányelv környezetvédelmi célkitűzésének elérését célzó vízgyűjtő-gazdálkodási tervek intézkedési programjaival, és túlmutatnak a vizek védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezen intézkedés keretében a támogatások évente, a HMT vagy az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az érintett területeken a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő költségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából.

(1)   Ezen intézkedés keretében a támogatások évente, a HMT vagy az erdőterület után hektáronként ítélhetők oda a kedvezményezettek számára az érintett területeken
  a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i
  92/43/EGK
  tanácsi irányelv

   (1),
  a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i
  2009/147/EK
  európai parlamenti és tanácsi irányelv
  és a
  vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló

   (2)

  , 2000. október 23-i
  2000/60/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv végrehajtásával összefüggő hátrányok következtében felmerülő költségek és elmaradó bevétel ellentételezése céljából (3).

Állandó jellegű követelmények esetében a támogatás a HMT vagy az erdőterület utáni hektáronkénti átalányösszegű kifizetés formáját is öltheti a teljes ellentételezés fedezése céljából. Ebben az esetben a követelményeket a jövőbeli földhasználatra vonatkozó szolgalomként kell bejegyezni a nemzeti ingatlan-nyilvántartásban. Kellően indokolt esetekben a támogatás a hektártól eltérő egységköltségen, mint például vízfolyam-kilométeren is alapulhat.

A támogatás a 2009/147/EK, a 92/43/EGK és a 2000/60/EK irányelvhez kapcsolódó követelményeknek való megfeleléshez szükséges, tárgyi eszközökbe és/vagy immateriális eszközökbe történő nem termelő beruházásokra is kiterjedhet.

(2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek és magán-erdőtulajdonosoknak, valamint erdőtulajdonosok társulásainak ítélhető oda. Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodók is részesülhetnek támogatásban.

(2)   A támogatás mezőgazdasági termelőknek és magán-erdőtulajdonosoknak, valamint erdőtulajdonosok társulásainak ítélhető oda. Kellően indokolt esetekben egyéb gazdálkodók is részesülhetnek támogatásban.

(3)   A mezőgazdasági termelők számára a 92/43/EGK, illetve a 2009/147/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak a(z) HR/2012/EU tanácsi rendelet 94. cikkében és II. mellékletében előírt jó mezőgazdasági és környezeti állapoton túlmutató követelményekből származó hátrányok ellentételezésére ítélhető oda.

(3)   A mezőgazdasági termelők számára a 92/43/EGK, illetve a 2009/147/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak a(z) HR/2013/EU tanácsi rendelet 94. cikkében és II. mellékletében előírt jó mezőgazdasági és környezeti állapoton
  és a DP/2013/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott vonatkozó kötelezettségeken
  túlmutató követelményekből származó hátrányok ellentételezésére ítélhető oda.
  A vidékfejlesztési programban különös rendelkezések is előírhatók olyan esetekre, amikor ezek a kötelezettségek az érintett mezőgazdasági üzemben nem összeegyeztethetők az említett irányelvek célkitűzéseivel.

(4)   A mezőgazdasági termelők számára a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak olyan konkrét követelményekhez kapcsolódva ítélhető oda, amelyek:

(4)   A mezőgazdasági termelők számára a 2000/60/EK irányelvvel összefüggésben biztosított támogatás csak olyan konkrét követelményekhez kapcsolódva ítélhető oda, amelyek:

a)

bevezetése a 2000/60/EK irányelvvel történt, összhangban vannak az irányelv környezetvédelmi célkitűzésének elérését célzó vízgyűjtő-gazdálkodási tervek intézkedési programjaival, és túlmutatnak a vizek védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseken;

| a) | bevezetése a 2000/60/EK irányelvvel történt, összhangban vannak az irányelv környezetvédelmi célkitűzésének elérése céljából a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek intézkedési programjaival, és túlmutatnak a vizek védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseken; |
| --- | --- |

a)

bevezetése a 2000/60/EK irányelvvel történt, összhangban vannak az irányelv környezetvédelmi célkitűzésének elérése céljából a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek intézkedési programjaival, és túlmutatnak a vizek védelmével kapcsolatos egyéb uniós jogszabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseken;

| b) | túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezetében előírt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapoton, valamint a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott követelményeken; |
| --- | --- |

b)

túlmutatnak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezetében előírt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapoton, valamint a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott követelményeken;

| b) | túlmutatnak a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének I. fejezetében előírt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapoton, valamint a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott követelményeken; |
| --- | --- |

b)

túlmutatnak a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének I. fejezetében előírt jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeken és jó mezőgazdasági és környezeti állapoton, valamint a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete alapján meghatározott követelményeken;

| c) | túlmutatnak a 2000/60/EK irányelv elfogadásakor már létező uniós joganyagban biztosított védelem szintjén, a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; továbbá |
| --- | --- |

c)

túlmutatnak a 2000/60/EK irányelv elfogadásakor már létező uniós joganyagban biztosított védelem szintjén, a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; továbbá

| c) | túlmutatnak a 2000/60/EK irányelv elfogadásakor már létező uniós jogszabályokban biztosított védelem szintjén, a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; továbbá |
| --- | --- |

c)

túlmutatnak a 2000/60/EK irányelv elfogadásakor már létező uniós jogszabályokban biztosított védelem szintjén, a 2000/60/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően; továbbá

| d) | olyan jelentős változtatásokat írnak elő a földhasználatban, és/vagy olyan jelentős korlátozásokat vezetnek be a gazdálkodási gyakorlatban, amelyek jelentős bevételkieséshez vezetnek. |
| --- | --- |

d)

olyan jelentős változtatásokat írnak elő a földhasználatban, és/vagy olyan jelentős korlátozásokat vezetnek be a gazdálkodási gyakorlatban, amelyek jelentős bevételkieséshez vezetnek.

| d) | olyan jelentős változtatásokat írnak elő a földhasználatban, és/vagy olyan jelentős korlátozásokat vezetnek be a gazdálkodási gyakorlatban, amelyek jelentős bevételkieséshez vezetnek. |
| --- | --- |

d)

olyan jelentős változtatásokat írnak elő a földhasználatban, és/vagy olyan jelentős korlátozásokat vezetnek be a gazdálkodási gyakorlatban, amelyek jelentős bevételkieséshez vezetnek.

(5)   A programban azonosítani kell a (3) és a (4) bekezdésben említett követelményeket.

(5)   A programban azonosítani kell a (3) és a (4) bekezdésben említett követelményeket.

(6)   A kifizetések a következő területek számára folyósíthatók:

(6)   A kifizetések a következő területek számára folyósíthatók:

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek;

| a) | a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek; |
| --- | --- |

a)

a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdasági és erdőterületek;

| b) | egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához. E területek aránya vidékfejlesztési programonként legfeljebb a program területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-a lehet; |
| --- | --- |

b)

egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához. E területek aránya vidékfejlesztési programonként legfeljebb a program területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 5 %-a lehet;

| b) | egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv
  IV. mellékletében meghatározott fajok állományának növekedéshez,
  10. cikkének végrehajtásához
  és a 2009/147/EK irányelv 1. cikkével összhangban valamennyi madárfaj védelméhez
  . E területek aránya vidékfejlesztési programonként legfeljebb a program területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 7 %-a lehet; |
| --- | --- |

b)

egyéb olyan körülhatárolt természetvédelmi területek, amelyeken a gazdálkodásra vagy az erdőkre alkalmazandó környezetvédelmi korlátozások vannak érvényben, és amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv
  IV. mellékletében meghatározott fajok állományának növekedéshez,
  10. cikkének végrehajtásához
  és a 2009/147/EK irányelv 1. cikkével összhangban valamennyi madárfaj védelméhez
  . E területek aránya vidékfejlesztési programonként legfeljebb a program területi hatálya alá tartozó, a Natura 2000 hálózathoz tartozóként kijelölt területek 7 %-a lehet;

| c) | a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek. |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek.

| c) | a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági és
  erdőterületek
  . |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági és
  erdőterületek
  .

(7)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

(7)   A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összegeket.

A tagállamok a finanszírozási tervükben a Natura 2000 mezőgazdasági területekhez, a Natura 2000 erdőterületekhez és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések vonatkozásában külön költségvetéseket szerepeltethetnek.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A hegyvidéki területek és más, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek mezőgazdasági termelőinek járó kifizetések évente, a HMT után hektáronként ítélhetők oda a mezőgazdasági termelők számára az érintett területen folyó mezőgazdasági termelést sújtó hátrányokkal összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem ellentételezése céljából. | (1)   A hegyvidéki területek és más, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek mezőgazdasági termelőinek járó kifizetések évente, a HMT után hektáronként ítélhetők oda a mezőgazdasági termelők számára az érintett területen folyó mezőgazdasági termelést sújtó hátrányokkal összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem ellentételezése céljából. |
| A többletköltségeket és az elmaradó jövedelmet a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján
  , a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti kifizetések figyelembevételével
  kell kiszámítani. | A többletköltségeket és az elmaradó jövedelmet a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel történő kombinálása következtében. |
| | A többletköltségek és az elmaradó jövedelem kiszámításakor a tagállamok – kellően indokolt esetekben – különbséget tehetnek az alábbiak figyelembevétele érdekében: |
| | — | a régiót jellemző helyzetet és fejlesztési célkitűzéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A hegyvidéki területek és más, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek mezőgazdasági termelőinek járó kifizetések évente, a HMT után hektáronként ítélhetők oda a mezőgazdasági termelők számára az érintett területen folyó mezőgazdasági termelést sújtó hátrányokkal összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem ellentételezése céljából.

(1)   A hegyvidéki területek és más, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek mezőgazdasági termelőinek járó kifizetések évente, a HMT után hektáronként ítélhetők oda a mezőgazdasági termelők számára az érintett területen folyó mezőgazdasági termelést sújtó hátrányokkal összefüggésben felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem ellentételezése céljából.

A többletköltségeket és az elmaradó jövedelmet a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján
  , a(z) DP/2012/EU rendelet III. címének 3. fejezete szerinti kifizetések figyelembevételével
  kell kiszámítani.

A többletköltségeket és az elmaradó jövedelmet a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal nem rendelkező területekkel való összevetés alapján kell kiszámítani.
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel történő kombinálása következtében.

A többletköltségek és az elmaradó jövedelem kiszámításakor a tagállamok – kellően indokolt esetekben – különbséget tehetnek az alábbiak figyelembevétele érdekében:

—

a régiót jellemző helyzetet és fejlesztési célkitűzéseket;

| — | a mezőgazdasági tevékenységet befolyásoló állandó jellegű természeti hátrányok súlyossága; |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági tevékenységet befolyásoló állandó jellegű természeti hátrányok súlyossága;

| — | a termelési ág és szükség esetén a mezőgazdasági üzem gazdasági struktúrája. |
| --- | --- |

—

a termelési ág és szükség esetén a mezőgazdasági üzem gazdasági struktúrája.

(2)   A kifizetések olyan mezőgazdasági termelőknek ítélhetők oda, akik vállalják, hogy folytatják mezőgazdasági tevékenységüket a 33. cikk alapján kijelölt területeken.

(2)   A kifizetések olyan mezőgazdasági termelőknek ítélhetők oda, akik vállalják, hogy folytatják mezőgazdasági tevékenységüket a 33. cikk alapján kijelölt területeken.

(3)   A kifizetések összegének az I. mellékletben megállapított minimális és maximális összeghatár közé kell esnie.

(3)   A kifizetések összegének az I. mellékletben megállapított minimális és maximális összeghatár közé kell esnie.

A tagállamok – kellően indokolt esetben – az I. mellékletben megállapított maximális összegen felül egyedi kifizetéseket ítélhetnek oda, azzal a feltétellel, hogy a maximális összeget a programozás szintjén általában véve tiszteletben tartják.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kifizetések összege a mezőgazdasági üzemek területére vonatkozóan a programban meghatározandó küszöbérték felett fokozatosan csökkenjen.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kifizetések összege a mezőgazdasági üzemek területére vonatkozóan a programban meghatározandó küszöbérték felett fokozatosan csökkenjen.

(5)   A tagállamok ezen intézkedés keretében
  2014 és 2017 között
  támogatást nyújthatnak az olyan területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek is, amelyek az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának ii. alpontja értelmében a 2007–2013-as programozási időszakban támogathatók voltak, de a 33. cikk (3) bekezdésében említett új területmeghatározás alapján már nem minősülnek támogathatónak. E kifizetések összege
  2014 és 2017 között
  fokozatosan
  a 2013-ban kapott összeg 80 %-áról annak 20 %-ára
  csökken.

(5)   A tagállamok ezen intézkedés keretében
  négyéves időtartamra
  támogatást nyújthatnak az olyan területeken gazdálkodó mezőgazdasági termelőknek is, amelyek az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának ii. alpontja értelmében a 2007–2013-as programozási időszakban támogathatók voltak, de a 33. cikk (3) bekezdésében említett új területmeghatározás alapján már nem minősülnek támogathatónak. E kifizetések összege fokozatosan csökken
  az első évben a 2007–2013-as programozási időszak során kapott összeg 80 %-áról a negyedik évben annak 20 %-ára
  .

(6)
     
  Azokban a tagállamokban, amelyekben a 33. cikk (3) bekezdésében említett területmeghatározás nem fejeződik be 2014. január 1-ig, az (5) bekezdést kell alkalmazni az olyan területeken támogatásban részesülő mezőgazdasági termelőkre, amelyek a 2007–2013-as időszakban támogathatók voltak ilyen kifizetésekkel. A területmeghatározás lezárultát követően a továbbra is támogathatónak minősülő területek mezőgazdasági termelői az ezen intézkedés szerinti teljes kifizetést megkapják. A többé már nem támogatható területeken a mezőgazdasági termelők a továbbiakban az (5) bekezdésben foglaltak szerint részesülnek kifizetésekben.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglaltak alapján az alábbi kategóriák szerint kijelölik a 32. cikkben előírt kifizetésekkel támogatható területeket: | (1)   A tagállamok a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglaltak alapján az alábbi kategóriák szerint kijelölik a 32. cikkben előírt kifizetésekkel támogatható területeket: |
| a) | hegyvidéki területek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglaltak alapján az alábbi kategóriák szerint kijelölik a 32. cikkben előírt kifizetésekkel támogatható területeket:

(1)   A tagállamok a (2), a (3) és a (4) bekezdésben foglaltak alapján az alábbi kategóriák szerint kijelölik a 32. cikkben előírt kifizetésekkel támogatható területeket:

a)

hegyvidéki területek;

| a) | hegyvidéki területek; |
| --- | --- |

a)

hegyvidéki területek;

| b) | a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területek; továbbá |
| --- | --- |

b)

a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területek; továbbá

| b) | a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területek; továbbá |
| --- | --- |

b)

a hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területek; továbbá

| c) | egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területek. |
| --- | --- |

c)

egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területek.

| c) | egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területek. |
| --- | --- |

c)

egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területek.

(2)   A 32. cikk szerinti kifizetésekkel azok a hegyvidéki területek támogathatóak, amelyeket a földhasználat lehetőségeinek jelentős mértékű korlátozottsága és a termelési költségek észrevehetően magasabb volta jellemez az alábbiak miatt:

(2)   A 32. cikk szerinti kifizetésekkel azok a hegyvidéki területek támogathatóak, amelyeket a földhasználat lehetőségeinek jelentős mértékű korlátozottsága és a termelési költségek észrevehetően magasabb volta jellemez az alábbiak miatt:

| a) | a tengerszint feletti magasság miatt nagyon kedvezőtlen éghajlati körülmények, amelyek következtében lényegesen lerövidül a tenyészidő; |
| --- | --- |

a)

a tengerszint feletti magasság miatt nagyon kedvezőtlen éghajlati körülmények, amelyek következtében lényegesen lerövidül a tenyészidő;

| a) | a tengerszint feletti magasság miatt nagyon kedvezőtlen éghajlati körülmények, amelyek következtében lényegesen lerövidül a tenyészidő; |
| --- | --- |

a)

a tengerszint feletti magasság miatt nagyon kedvezőtlen éghajlati körülmények, amelyek következtében lényegesen lerövidül a tenyészidő;

| b) | alacsonyabb tengerszint feletti magasságon a kérdéses terület nagyobb része a gépek használatához túl meredek, vagy nagyon költséges különleges berendezések használatát teszi szükségessé, vagy e két tényező kombinációja, mely esetben – noha az e tényezőkből eredő hátrányok külön-külön kevésbé súlyosak – a kettő kombinációja egyenértékű hátrányokat eredményez. |
| --- | --- |

b)

alacsonyabb tengerszint feletti magasságon a kérdéses terület nagyobb része a gépek használatához túl meredek, vagy nagyon költséges különleges berendezések használatát teszi szükségessé, vagy e két tényező kombinációja, mely esetben – noha az e tényezőkből eredő hátrányok külön-külön kevésbé súlyosak – a kettő kombinációja egyenértékű hátrányokat eredményez.

| b) | alacsonyabb tengerszint feletti magasságon a kérdéses terület nagyobb része a gépek használatához túl meredek, vagy nagyon költséges különleges berendezések használatát teszi szükségessé, vagy e két tényező kombinációja, mely esetben – noha az e tényezőkből eredő hátrányok külön-külön kevésbé súlyosak – a kettő kombinációja egyenértékű hátrányokat eredményez. |
| --- | --- |

b)

alacsonyabb tengerszint feletti magasságon a kérdéses terület nagyobb része a gépek használatához túl meredek, vagy nagyon költséges különleges berendezések használatát teszi szükségessé, vagy e két tényező kombinációja, mely esetben – noha az e tényezőkből eredő hátrányok külön-külön kevésbé súlyosak – a kettő kombinációja egyenértékű hátrányokat eredményez.

A 62. szélességi körtől északra lévő területek és egyes ezekkel szomszédos területek hegyvidéki területnek tekintendők.

A 62. szélességi körtől északra lévő területek és egyes ezekkel szomszédos területek hegyvidéki területnek tekintendők.

(3)   A hegyvidéki területeken kívüli területek
  akkor minősülnek
  jelentős természeti hátrányokkal rendelkező
  és ezáltal
  a 32. cikk szerinti kifizetésekkel támogatható
  területnek, ha a HMT legalább 66 %-a megfelel a II. mellékletben felsorolt kritériumok legalább egyikének azáltal, hogy eléri a feltüntetett küszöbértéket
  .
  E feltétel teljesülését a helyi közigazgatási egységek megfelelő szintjén (azaz a LAU 2-es szinten) kell biztosítani.

(3)
     A
  tagállamok kijelölik a
  hegyvidéki területeken kívüli, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező, a 32. cikk szerinti kifizetésekkel támogatható
  területeket
  .
  E területeket jelentős természeti hátrányok – például a talaj alacsony termőképessége vagy kedvezőtlen éghajlati körülmények – jellemzik, és a külterjes gazdálkodási tevékenység fenntartása fontos a termőföld-hasznosítás szempontjából.

Az e bekezdés által érintett területek meghatározása során a tagállamok objektív kritériumok alapján elvégzik a meghatározás finomhangolását abból a célból, hogy kizárják azokat a területeket, amelyeken megállapítást nyert az első albekezdés szerinti jelentős természeti hátrányok megléte, ám e hátrányokat sikerült beruházások vagy gazdasági tevékenységek révén felszámolni.

A Bizottság 2014. december 31-ig jogalkotási javaslatot terjeszt elő arra vonatkozóan, hogy a kötelező biofizikai kritériumokat és a hozzájuk tartozó határértékeket a jövőbeli területmeghatározás során alkalmazni kelljen, továbbá megfelelő szabályokat alkot a finomhangolás és az átmeneti rendelkezések tekintetében.

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említetteken kívüli területek abban az esetben támogathatók a 32. cikk szerinti kifizetésekkel, ha sajátos hátrányok sújtják őket, és ha a földgazdálkodást folytatni kell a környezet védelme vagy javítása, a táj megőrzése és a térség idegenforgalmi potenciáljának fenntartása, illetve a partvidék védelme érdekében.

(4)   A (2) és a (3) bekezdésben említetteken kívüli területek abban az esetben támogathatók a 32. cikk szerinti kifizetésekkel, ha sajátos hátrányok sújtják őket,
  többek között igen alacsony népsűrűség,
  és ha a földgazdálkodást folytatni kell a környezet védelme vagy javítása, a táj megőrzése és a térség idegenforgalmi potenciáljának fenntartása, illetve a partvidék védelme érdekében.

A sajátos hátrányokkal rendelkező területeknek a természetvédelmi feltételek szempontjából homogén mezőgazdasági területekből kell állniuk, és összterületük nem haladhatja meg az érintett tagállam területének 10 %-át.

A sajátos hátrányokkal rendelkező területeknek a természetvédelmi feltételek szempontjából homogén mezőgazdasági területekből kell állniuk, és összterületük nem haladhatja meg az érintett tagállam területének 10 %-át.

(5)   A tagállamok vidékfejlesztési programjaikhoz csatolják
  a következőket:

(5)   A tagállamok vidékfejlesztési programjaikhoz csatolják a meglévő vagy a módosított területmeghatározást a (2)
  , (3)
  és (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően.

| a) | a meglévő vagy a módosított területmeghatározás a (2) és a (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a meglévő vagy a módosított területmeghatározás a (2) és a (4) bekezdésben foglaltaknak megfelelően;

| b) | a (3) bekezdésben említett területek új meghatározása. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett területek új meghatározása.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az állatjóléti kifizetések csak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított vonatkozó kötelező előírásokon és a nemzeti jogszabályok által meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokra terjednek ki. A programban azonosítani kell ezeket a vonatkozó követelményeket. | (2)   Az állatjóléti kifizetések csak a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított vonatkozó kötelező előírásokon és a nemzeti jogszabályok által meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokra terjednek ki. A programban azonosítani kell ezeket a vonatkozó követelményeket. |
| A szóban forgó kötelezettségvállalások teljesítését
  egyéves
  időtartamra kell vállalni, mely időtartam meghosszabbítható. | A szóban forgó kötelezettségvállalások teljesítését
  egytől hét évig terjedő,

  meghosszabbítható időtartamra kell vállalni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az állatjóléti kifizetések csak a(z) HR/2012/EU rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított vonatkozó kötelező előírásokon és a nemzeti jogszabályok által meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokra terjednek ki. A programban azonosítani kell ezeket a vonatkozó követelményeket.

(2)   Az állatjóléti kifizetések csak a(z) .../2013/EU [HR] rendelet VI. címének I. fejezete alapján megállapított vonatkozó kötelező előírásokon és a nemzeti jogszabályok által meghatározott egyéb vonatkozó kötelező követelményeken túlmutató kötelezettségvállalásokra terjednek ki. A programban azonosítani kell ezeket a vonatkozó követelményeket.

A szóban forgó kötelezettségvállalások teljesítését
  egyéves
  időtartamra kell vállalni, mely időtartam meghosszabbítható.

A szóban forgó kötelezettségvállalások teljesítését
  egytől hét évig terjedő,

  meghosszabbítható időtartamra kell vállalni.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás erdőterület-hektáronként ítélhető oda azoknak az erdőbirtokosoknak, települési önkormányzatoknak és társulásaiknak, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak. Állami tulajdonú erdőkkel gazdálkodó szervek is részesülhetnek a támogatásból, feltéve, hogy függetlenek az állami költségvetéstől. | (1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás erdőterület-hektáronként ítélhető oda
  kizárólag
  azoknak az erdőbirtokosoknak, települési önkormányzatoknak és társulásaiknak, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak. Állami tulajdonú erdőkkel gazdálkodó szervek is részesülhetnek a támogatásból, feltéve, hogy függetlenek az állami költségvetéstől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás erdőterület-hektáronként ítélhető oda azoknak az erdőbirtokosoknak, települési önkormányzatoknak és társulásaiknak, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak. Állami tulajdonú erdőkkel gazdálkodó szervek is részesülhetnek a támogatásból, feltéve, hogy függetlenek az állami költségvetéstől.

(1)   Az ezen intézkedés keretében biztosított támogatás erdőterület-hektáronként ítélhető oda
  kizárólag
  azoknak az erdőbirtokosoknak, települési önkormányzatoknak és társulásaiknak, akik, illetve amelyek önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak. Állami tulajdonú erdőkkel gazdálkodó szervek is részesülhetnek a támogatásból, feltéve, hogy függetlenek az állami költségvetéstől.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a vidékfejlesztési programjaikban meghatározandó küszöbértéket, az (1) bekezdés szerinti támogatásnak feltétele a fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási terv vagy valamely azzal egyenértékű eszköz benyújtása. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Azon erdészeti üzemek esetében, amelyek mérete meghaladja a tagállamok által a vidékfejlesztési programjaikban meghatározandó küszöbértéket, az (1) bekezdés szerinti támogatásnak feltétele a fenntartható erdőgazdálkodással összhangban lévő erdőgazdálkodási terv vagy valamely azzal egyenértékű eszköz benyújtása.

törölve

Indokolás

Nemzeti szinten már megfelelő törvényi rendelkezések szabályozzák a progresszív fa- és erdőgazdálkodást, az érintett erdészeti üzem méretétől függetlenül. Az erdőtulajdonos számára erdőgazdálkodási terv készítésére vonatkozó kötelezettség előírása csak tovább növelné a bürokráciát.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A kifizetések ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget. | (3)   A kifizetések ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.
  Egyértelműen indokolt esetekben fák vagy faállományok felhasználását kizáró megállapodások számára egyszeri kifizetés vagyprojektenkénti átalányösszeg formájában támogatás nyújtható, amelyet a vonatkozó többletköltségek és elmaradó bevételek alapján számítanak ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A kifizetések ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.

(3)   A kifizetések ellentételezést biztosítanak a kedvezményezettek számára a vállalt kötelezettségek következtében felmerülő többletköltségek és elmaradó jövedelem egy része vagy egésze tekintetében. A kifizetések szükség esetén tranzakciós költségek fedezésére is fordíthatók az erdő-környezetvédelmi kötelezettségvállalásokra nyújtott támogatás legfeljebb 20 %-áig terjedő érték erejéig. A támogatás összege nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális összeget.
  Egyértelműen indokolt esetekben fák vagy faállományok felhasználását kizáró megállapodások számára egyszeri kifizetés vagyprojektenkénti átalányösszeg formájában támogatás nyújtható, amelyet a vonatkozó többletköltségek és elmaradó bevételek alapján számítanak ki.

Indokolás

Az erdei ökoszisztémák esetén gyakran eredményesebb, ha több projekten, s nem pedig méretalapú finanszírozáson keresztül nyújtanak támogatást. Egy egységes 200 EUR/ha átalányösszeg nem fedi le a valós költségeket, hiszen az erdők vegetációs időszaka hosszú.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás előmozdítja a legalább két szereplő részvételével megvalósuló együttműködés különböző formáit és különösen a következőket: | (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás előmozdítja a legalább két szereplő részvételével megvalósuló együttműködés különböző formáit és különösen a következőket: |
| a) | együttműködésre irányuló megközelítések az uniós mezőgazdaság, élelmiszerlánc és erdészeti ágazat különböző szereplői, valamint egyéb olyan szereplők – többek között szakmaközi szervezetek – között, akik, illetve amelyek hozzájárulnak a vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás előmozdítja a legalább két szereplő részvételével megvalósuló együttműködés különböző formáit és különösen a következőket:

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás előmozdítja a legalább két szereplő részvételével megvalósuló együttműködés különböző formáit és különösen a következőket:

a)

együttműködésre irányuló megközelítések az uniós mezőgazdaság, élelmiszerlánc és erdészeti ágazat különböző szereplői, valamint egyéb olyan szereplők – többek között szakmaközi szervezetek – között, akik, illetve amelyek hozzájárulnak a vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához;

| a) | együttműködésre irányuló megközelítések az uniós mezőgazdaság, élelmiszerlánc és erdészeti ágazat különböző szereplői, valamint egyéb olyan szereplők – többek között
  termelői csoportok, szövetkezetek és
  szakmaközi szervezetek – között, akik, illetve amelyek hozzájárulnak a vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

együttműködésre irányuló megközelítések az uniós mezőgazdaság, élelmiszerlánc és erdészeti ágazat különböző szereplői, valamint egyéb olyan szereplők – többek között
  termelői csoportok, szövetkezetek és
  szakmaközi szervezetek – között, akik, illetve amelyek hozzájárulnak a vidékfejlesztési politika célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához;

| b) | klaszterek és hálózatok kiépítése; |
| --- | --- |

b)

klaszterek és hálózatok kiépítése;

| b) | klaszterek, hálózatok
  és koordinációs pontok
  kiépítése; |
| --- | --- |

b)

klaszterek, hálózatok
  és koordinációs pontok
  kiépítése;

| c) | a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP 62. cikk szerinti operatív csoportjainak létrehozása és működtetése. |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP 62. cikk szerinti operatív csoportjainak létrehozása és működtetése.

| c) | a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP 62. cikk szerinti operatív csoportjainak létrehozása és működtetése. |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával foglalkozó EIP 62. cikk szerinti operatív csoportjainak létrehozása és működtetése.

| ca) | innováció és együttműködés az uniós és a harmadik országbeli hálózatok közötti partnerkapcsolatok kialakításán keresztül; |
| --- | --- |

ca)

innováció és együttműködés az uniós és a harmadik országbeli hálózatok közötti partnerkapcsolatok kialakításán keresztül;

(2)   Az (1) bekezdés alapján megvalósuló együttműködés különösen a következőkhöz kapcsolódik:

(2)   Az (1) bekezdés alapján megvalósuló együttműködés különösen a következőkhöz kapcsolódik:

| a) | kísérleti projektek; |
| --- | --- |

a)

kísérleti projektek;

| a) | kísérleti projektek
  , demonstrációs és kiemelt projektek
  ; |
| --- | --- |

a)

kísérleti projektek
  , demonstrációs és kiemelt projektek
  ;

| b) | új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban; |
| --- | --- |

b)

új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban;

| b) | új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban
  , ideértve a hulladékcsökkentésre irányulókat
  ; |
| --- | --- |

b)

új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszer-ipari és az erdészeti ágazatban
  , ideértve a hulladékcsökkentésre irányulókat
  ;

| c) | kis gazdasági szereplők között a közös munkafolyamatok megszervezése, illetve az eszközök és a források megosztása terén folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

c)

kis gazdasági szereplők között a közös munkafolyamatok megszervezése, illetve az eszközök és a források megosztása terén folytatott együttműködés;

| c) | kis gazdasági szereplők között a közös munkafolyamatok megszervezése, illetve az eszközök és a források megosztása terén folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

c)

kis gazdasági szereplők között a közös munkafolyamatok megszervezése, illetve az eszközök és a források megosztása terén folytatott együttműködés;

| d) | horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatására szolgáló logisztikai platformok létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

d)

horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között a rövid ellátási láncok és a helyi piacok támogatására szolgáló logisztikai platformok létrehozása érdekében;

| d) | horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között a rövid ellátási láncok és a helyi
  és regionális
  piacok támogatására szolgáló logisztikai platformok létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

d)

horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között a rövid ellátási láncok és a helyi
  és regionális
  piacok támogatására szolgáló logisztikai platformok létrehozása érdekében;

| e) | a rövid ellátási láncok és a helyi piacok fejlesztésével kapcsolatos, helyi kontextusban végrehajtott promóciós tevékenységek; |
| --- | --- |

e)

a rövid ellátási láncok és a helyi piacok fejlesztésével kapcsolatos, helyi kontextusban végrehajtott promóciós tevékenységek;

| e) | a rövid ellátási láncok és a helyi
  és regionális
  piacok fejlesztésével
  , valamint a minőségrendszerek alá tartozó termékekkel
  kapcsolatos, helyi kontextusban végrehajtott promóciós tevékenységek; |
| --- | --- |

e)

a rövid ellátási láncok és a helyi
  és regionális
  piacok fejlesztésével
  , valamint a minőségrendszerek alá tartozó termékekkel
  kapcsolatos, helyi kontextusban végrehajtott promóciós tevékenységek;

| f) | az éghajlatváltozás mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás céljából végrehajtott közös fellépések; |
| --- | --- |

f)

az éghajlatváltozás mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás céljából végrehajtott közös fellépések;

| f) | az éghajlatváltozás mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás céljából végrehajtott közös fellépések; |
| --- | --- |

f)

az éghajlatváltozás mérséklése vagy az ahhoz való alkalmazkodás céljából végrehajtott közös fellépések;

| g) | környezetvédelmi projektekre és alkalmazásban lévő környezetvédelmi gyakorlatokra irányuló kollektív megközelítések; |
| --- | --- |

g)

környezetvédelmi projektekre és alkalmazásban lévő környezetvédelmi gyakorlatokra irányuló kollektív megközelítések;

| g) | környezetvédelmi projektekre és alkalmazásban lévő környezetvédelmi gyakorlatokra irányuló
  összehangolt
  megközelítések
  , ideértve a hatékony vízgazdálkodást, a megújuló erőforrások alkalmazását és a mezőgazdasági táj megőrzését
  ; |
| --- | --- |

g)

környezetvédelmi projektekre és alkalmazásban lévő környezetvédelmi gyakorlatokra irányuló
  összehangolt
  megközelítések
  , ideértve a hatékony vízgazdálkodást, a megújuló erőforrások alkalmazását és a mezőgazdasági táj megőrzését
  ;

| h) | horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között az élelmiszer- és az energiatermelésben, valamint az ipari folyamatokban való felhasználásra szánt biomassza fenntartható termelése terén; |
| --- | --- |

h)

horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között az élelmiszer- és az energiatermelésben, valamint az ipari folyamatokban való felhasználásra szánt biomassza fenntartható termelése terén;

| h) | horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között az élelmiszer- és az energiatermelésben, valamint az ipari folyamatokban való felhasználásra szánt biomassza fenntartható termelése terén; |
| --- | --- |

h)

horizontális és vertikális együttműködés az ellátási lánc szereplői között az élelmiszer- és az energiatermelésben, valamint az ipari folyamatokban való felhasználásra szánt biomassza fenntartható termelése terén;

| i) | az egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását célzó helyi fejlesztési stratégiáknak a köz- és a magánszféra közötti, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaktól eltérő partnerségek által történő végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását célzó helyi fejlesztési stratégiáknak a köz- és a magánszféra közötti, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaktól eltérő partnerségek által történő végrehajtása;

| i) | az egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását célzó helyi fejlesztési stratégiáknak a köz- és a magánszféra közötti, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaktól eltérő partnerségek által történő végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az egy vagy több uniós vidékfejlesztési prioritás megvalósítását célzó helyi fejlesztési stratégiáknak a köz- és a magánszféra közötti, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottaktól eltérő partnerségek által történő végrehajtása;

| j) | erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozása. |
| --- | --- |

j)

erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozása.

| j) | erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozása. |
| --- | --- |

j)

erdőgazdálkodási tervek vagy azokkal egyenértékű eszközök kidolgozása.

| ja) | a vidéki turizmussal kapcsolatos turisztikai szolgáltatások fejlesztése, ideértve a marketingtevékenységet is; |
| --- | --- |

ja)

a vidéki turizmussal kapcsolatos turisztikai szolgáltatások fejlesztése, ideértve a marketingtevékenységet is;

| jb) | „szociális mezőgazdasági” projektek kidolgozása. |
| --- | --- |

jb)

„szociális mezőgazdasági” projektek kidolgozása.

(2a)
     
  A támogatás kiosztásakor kiemelten kezelhetők az elsődleges termelőket magában foglaló szervezetek közötti együttműködések.

(3)   
  Az (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás csak újonnan kiépített klaszterek és hálózatok számára, valamint olyan klaszterek és hálózatok számára ítélhető oda, amelyek számukra új tevékenységbe kezdenek.

A (2) bekezdés b) pontja szerinti műveletekhez nyújtott támogatás egyéni gazdasági szereplők számára is odaítélhető, amennyiben erre a vidékfejlesztési program lehetőséget biztosít.

(3)   A (2) bekezdés b) pontja szerinti műveletekhez nyújtott támogatás egyéni gazdasági szereplők számára is odaítélhető, amennyiben erre a vidékfejlesztési program lehetőséget biztosít.

(4)   A kísérleti projektek és a (2) bekezdés b) pontja szerinti, egyéni szereplők által végrehajtott műveletek eredményeit széles körben ismertetni kell.

(4)   A kísérleti projektek és a (2) bekezdés b) pontja szerinti, egyéni szereplők által végrehajtott műveletek eredményeit széles körben ismertetni kell.

(5)   Ezen intézkedés keretében az alábbi, az (1) bekezdésben említett együttműködési formákhoz kapcsolódó költségek támogathatók:

(5)   Ezen intézkedés keretében az alábbi, az (1) bekezdésben említett együttműködési formákhoz kapcsolódó költségek támogathatók:

| a) | az érintett területre vonatkozó tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, valamint az üzleti terv, az erdőgazdálkodási terv vagy az azzal egyenértékű eszköz, illetve a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia kidolgozásának költségei; |
| --- | --- |

a)

az érintett területre vonatkozó tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, valamint az üzleti terv, az erdőgazdálkodási terv vagy az azzal egyenértékű eszköz, illetve a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia kidolgozásának költségei;

| a) | az érintett területre vonatkozó tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, valamint az üzleti terv, az erdőgazdálkodási terv vagy az azzal egyenértékű eszköz, illetve a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia kidolgozásának költségei; |
| --- | --- |

a)

az érintett területre vonatkozó tanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok, valamint az üzleti terv, az erdőgazdálkodási terv vagy az azzal egyenértékű eszköz, illetve a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia kidolgozásának költségei;

| b) | az érintett területen folytatott szervezési tevékenységek valamely közös területi projekt megvalósíthatóvá tétele érdekében. A klaszterek esetében a szervezési tevékenységek képzések szervezésére, a tagok közötti hálózatépítésre és új tagok beszervezésére is irányulhatnak. |
| --- | --- |

b)

az érintett területen folytatott szervezési tevékenységek valamely közös területi projekt megvalósíthatóvá tétele érdekében. A klaszterek esetében a szervezési tevékenységek képzések szervezésére, a tagok közötti hálózatépítésre és új tagok beszervezésére is irányulhatnak.

| b) | az érintett területen folytatott szervezési tevékenységek valamely közös területi projekt megvalósíthatóvá tétele érdekében. A klaszterek esetében a szervezési tevékenységek képzések szervezésére, a tagok közötti hálózatépítésre és új tagok beszervezésére is irányulhatnak. |
| --- | --- |

b)

az érintett területen folytatott szervezési tevékenységek valamely közös területi projekt megvalósíthatóvá tétele érdekében. A klaszterek esetében a szervezési tevékenységek képzések szervezésére, a tagok közötti hálózatépítésre és új tagok beszervezésére is irányulhatnak.

| c) | az együttműködéshez kapcsolódó folyó kiadások; |
| --- | --- |

c)

az együttműködéshez kapcsolódó folyó kiadások;

| c) | az együttműködéshez kapcsolódó folyó kiadások; |
| --- | --- |

c)

az együttműködéshez kapcsolódó folyó kiadások;

| d) | az üzleti terv, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia vagy valamely innovációs célú fellépés végrehajtásához kapcsolódó egyedi projektek közvetlen költségei; |
| --- | --- |

d)

az üzleti terv, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia vagy valamely innovációs célú fellépés végrehajtásához kapcsolódó egyedi projektek közvetlen költségei;

| d) | az üzleti terv, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia vagy valamely innovációs célú fellépés végrehajtásához kapcsolódó egyedi projektek közvetlen költségei; |
| --- | --- |

d)

az üzleti terv, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 29. cikkében említettől eltérő helyi fejlesztési stratégia vagy valamely innovációs célú fellépés végrehajtásához kapcsolódó egyedi projektek közvetlen költségei;

| e) | promóciós tevékenységek költségei. |
| --- | --- |

e)

promóciós tevékenységek költségei.

| e) | promóciós tevékenységek költségei. |
| --- | --- |

e)

promóciós tevékenységek költségei.

(6)   Üzleti terv, erdőgazdálkodási terv vagy valamely azzal egyenértékű eszköz, illetve fejlesztési stratégia végrehajtása esetén a tagállamok a támogatást nyújthatják egy, az együttműködés költségeit és a végrehajtott projekt költségeit egyaránt magában foglaló keretösszeg formájában, vagy fedezhetik kizárólag az együttműködés költségeit, és a projekt végrehajtásának finanszírozásához más intézkedésekhez vagy más uniós alapokhoz tartozó pénzeszközöket használhatnak fel.

(6)   Üzleti terv, erdőgazdálkodási terv vagy valamely azzal egyenértékű eszköz, illetve fejlesztési stratégia végrehajtása esetén a tagállamok a támogatást nyújthatják egy, az együttműködés költségeit és a végrehajtott projekt költségeit egyaránt magában foglaló keretösszeg formájában, vagy fedezhetik kizárólag az együttműködés költségeit, és a projekt végrehajtásának finanszírozásához más intézkedésekhez vagy más uniós alapokhoz tartozó pénzeszközöket használhatnak fel.

(7)   A különböző régiókban vagy tagállamokban található szereplők közötti együttműködés szintén támogatható.

(7)   A különböző régiókban vagy tagállamokban található szereplők közötti
  , illetve a fejlődő országokban található szereplőkkel folytatott
  együttműködés szintén támogatható.

(8)   A támogatás időtartamát célszerű legfeljebb hét évre korlátozni; ezen rendelkezés alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a kollektív környezetvédelmi fellépések.

(8)   A támogatás időtartamát célszerű legfeljebb hét évre korlátozni; ezen rendelkezés alól – kellően indokolt esetekben – kivételt képezhetnek a kollektív környezetvédelmi fellépések.

(9)   Az ezen intézkedés keretében megvalósuló együttműködés kombinálható az ugyanazon a területen az EMVA-tól eltérő uniós alapok által támogatott projektekkel. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel történő kombinálása következtében.

(9)   Az ezen intézkedés keretében megvalósuló együttműködés kombinálható az ugyanazon a területen az EMVA-tól eltérő uniós alapok által támogatott projektekkel. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel történő kombinálása következtében.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható kísérleti projektek, klaszterek, hálózatok, rövid ellátási láncok és helyi piacok jellemzőinek részletesebb meghatározására vonatkozóan, valamint a (2) bekezdésben felsorolt
  művelettípusok
  támogatására vonatkozó feltételek tekintetében.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a támogatható kísérleti projektek, klaszterek, hálózatok, rövid ellátási láncok és helyi piacok jellemzőinek részletesebb meghatározására vonatkozóan, valamint a (2) bekezdésben felsorolt
  együttműködési formák
  támogatására vonatkozó feltételek tekintetében.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki: | (1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki: |
| a) | kedvezőtlen éghajlati jelenségek és állat- vagy növénybetegségek vagy kártevőfertőzés által okozott gazdasági veszteségek ellen kötött termény-, állat- és növénybiztosítás biztosítási díjaihoz nyújtott, közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek kifizetett pénzügyi hozzájárulások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki:

(1)   Az ezen intézkedés keretében nyújtott támogatás a következőkre terjed ki:

a)

kedvezőtlen éghajlati jelenségek és állat- vagy növénybetegségek vagy kártevőfertőzés által okozott gazdasági veszteségek ellen kötött termény-, állat- és növénybiztosítás biztosítási díjaihoz nyújtott, közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek kifizetett pénzügyi hozzájárulások;

| a) | kedvezőtlen éghajlati jelenségek és állat- vagy növénybetegségek vagy kártevőfertőzés által okozott gazdasági veszteségek ellen kötött termény-, állat- és növénybiztosítás biztosítási díjaihoz nyújtott, közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek
  vagy mezőgazdasági termelők csoportjainak
  kifizetett pénzügyi hozzájárulások; |
| --- | --- |

a)

kedvezőtlen éghajlati jelenségek és állat- vagy növénybetegségek vagy kártevőfertőzés által okozott gazdasági veszteségek ellen kötött termény-, állat- és növénybiztosítás biztosítási díjaihoz nyújtott, közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek
  vagy mezőgazdasági termelők csoportjainak
  kifizetett pénzügyi hozzájárulások;

| b) | kölcsönös kockázatkezelési alapok számára állat- vagy növénybetegség
  vagy
  környezeti esemény által okozott gazdasági veszteségek mezőgazdasági termelők számára történő ellentételezéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös kockázatkezelési alapok számára állat- vagy növénybetegség
  vagy
  környezeti esemény által okozott gazdasági veszteségek mezőgazdasági termelők számára történő ellentételezéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások;

| b) | kölcsönös kockázatkezelési alapok számára állat- vagy növénybetegség
  , károsító szervezetek jelenléte,
  környezeti esemény
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek – beleértve az aszályt –
  által okozott gazdasági veszteségek mezőgazdasági termelők számára történő ellentételezéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös kockázatkezelési alapok számára állat- vagy növénybetegség
  , károsító szervezetek jelenléte,
  környezeti esemény
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek – beleértve az aszályt –
  által okozott gazdasági veszteségek mezőgazdasági termelők számára történő ellentételezéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások;

| c) | kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulások formájában biztosított jövedelemstabilizáló eszköz, amelynek célja ellentételezés nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett. |
| --- | --- |

c)

kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulások formájában biztosított jövedelemstabilizáló eszköz, amelynek célja ellentételezés nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett.

| c) | kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulások
  vagy biztosítás
  formájában biztosított jövedelemstabilizáló eszköz, amelynek célja ellentételezés nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett
  , vagy közvetlenül a mezőgazdasági termelők számára a jövedelmük jelentős visszaesése kockázatának fedezésére szolgáló biztosítási díj kifizetéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások
  . |
| --- | --- |

c)

kölcsönös kockázatkezelési alapok számára nyújtott pénzügyi hozzájárulások
  vagy biztosítás
  formájában biztosított jövedelemstabilizáló eszköz, amelynek célja ellentételezés nyújtása azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett
  , vagy közvetlenül a mezőgazdasági termelők számára a jövedelmük jelentős visszaesése kockázatának fedezésére szolgáló biztosítási díj kifizetéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások
  .

(2)   Az (1) bekezdés b) és c) pontjának alkalmazásában a kölcsönös kockázatkezelési alap olyan, a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti jogával összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében kompenzációs kifizetésben részesülnek azok a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők, akik valamely állat- vagy növénybetegség
  vagy
  környezeti esemény következtében gazdasági veszteségeket szenvedtek el, illetve akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett.

(2)   Az (1) bekezdés b) és c) pontjának alkalmazásában a kölcsönös kockázatkezelési alap olyan, a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők biztosítása céljából a tagállam által a nemzeti jogával összhangban akkreditált rendszer, amelynek keretében kompenzációs kifizetésben részesülnek azok a tagsági viszonnyal rendelkező mezőgazdasági termelők, akik valamely állat- vagy növénybetegség
  , károsító szervezetek jelenlét,
  környezeti esemény
  vagy kedvezőtlen éghajlati jelenségek
  következtében gazdasági veszteségeket szenvedtek el, illetve akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel vagy magánbiztosítási rendszerekkel történő kombinálása következtében.
  A mezőgazdasági termelők jövedelemszintjének felmérésekor az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap36 keretében kapott közvetlen jövedelemtámogatásokat is figyelembe kell venni.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ne fordulhasson elő túlkompenzáció ezen intézkedés más, nemzeti vagy uniós támogatási eszközökkel vagy magánbiztosítási rendszerekkel történő kombinálása következtében.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 39. cikk (3) bekezdésének b) pontjában és a 40. cikk (4) bekezdésében említett, a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 39. cikk (3) bekezdésének b) pontjában és a 40. cikk (4) bekezdésében említett, a kölcsönös kockázatkezelési alapok számára piaci feltételekkel nyújtott kölcsönök minimális és maximális futamidejének meghatározására vonatkozóan.

A Bizottság a kockázatkezelési intézkedés végrehajtásáról félidős felülvizsgálatot végez, és ezt követően jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára. A jelentést szükség esetén a kockázatkezelési intézkedés végrehajtásának javítására irányuló, megfelelő jogalkotási javaslatok kísérik.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 37. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás kizárólag azon biztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek fedezik
  a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagában
  a mezőgazdasági termelő
  átlagos
  éves termésének több mint
  30 %-át elpusztító
  kedvezőtlen éghajlati jelenség, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés, illetve valamely, a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedés által okozott veszteségeket. | (1)   A 37. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás kizárólag azon biztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek fedezik a mezőgazdasági termelő éves termésének
  az átlagos éves terméshez képest
  több mint
  30 %-os csökkenését előidéző,
  kedvezőtlen éghajlati jelenség, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés, illetve valamely, a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedés által okozott veszteségeket.
  Az átlagos éves termés kiszámításához a megelőző három év számadatait, vagy a legmagasabb és a legalacsonyabb számadatok kizárásával a megelőző öt év számadatait, illetve megfelelően indokolt, kivételes esetekben a megelőző ötéves időszak valamelyik konkrét évének számadatait kell alapul venni. |
| | Az okozott kár mértékének felmérését a termékek egyes típusainak sajátos jellemzőihez lehet igazítani a következők alkalmazása révén: |
| | a) | az egyes gazdaságok szintjén, illetve helyi, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott biológiai mutatók (a biomassza-veszteség mennyisége) vagy a terméshozam csökkenésére vonatkozó egyenértékű mutatók, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 37. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás kizárólag azon biztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek fedezik
  a megelőző három évben vagy a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlagában
  a mezőgazdasági termelő
  átlagos
  éves termésének több mint
  30 %-át elpusztító
  kedvezőtlen éghajlati jelenség, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés, illetve valamely, a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedés által okozott veszteségeket.

(1)   A 37. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti támogatás kizárólag azon biztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek fedezik a mezőgazdasági termelő éves termésének
  az átlagos éves terméshez képest
  több mint
  30 %-os csökkenését előidéző,
  kedvezőtlen éghajlati jelenség, állat- vagy növénybetegség, kártevőfertőzés, illetve valamely, a növénybetegség vagy a kártevőfertőzés felszámolása vagy továbbterjedésének megakadályozása céljából a 2000/29/EK irányelv alapján elfogadott intézkedés által okozott veszteségeket.
  Az átlagos éves termés kiszámításához a megelőző három év számadatait, vagy a legmagasabb és a legalacsonyabb számadatok kizárásával a megelőző öt év számadatait, illetve megfelelően indokolt, kivételes esetekben a megelőző ötéves időszak valamelyik konkrét évének számadatait kell alapul venni.

Az okozott kár mértékének felmérését a termékek egyes típusainak sajátos jellemzőihez lehet igazítani a következők alkalmazása révén:

a)

az egyes gazdaságok szintjén, illetve helyi, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott biológiai mutatók (a biomassza-veszteség mennyisége) vagy a terméshozam csökkenésére vonatkozó egyenértékű mutatók, vagy

| b) | helyi, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott időjárási mutatók (például csapadékmennyiség és hőmérséklet stb.). |
| --- | --- |

b)

helyi, regionális vagy nemzeti szinten meghatározott időjárási mutatók (például csapadékmennyiség és hőmérséklet stb.).

(2)   A kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkeztét, illetve az állat- vagy növénybetegség vagy a kártevőfertőzés kitörését hivatalosan meg kell erősítenie az érintett tagállam illetékes hatóságának.

(2)   A kedvezőtlen éghajlati jelenség bekövetkeztét, illetve az állat- vagy növénybetegség vagy a kártevőfertőzés kitörését hivatalosan meg kell erősítenie az érintett tagállam illetékes hatóságának.

A tagállamok adott esetben előzetesen megállapíthatják azokat a kritériumokat, amelyek alapján e hivatalos megerősítést megadottnak kell tekinteni.

A tagállamok adott esetben előzetesen megállapíthatják azokat a kritériumokat, amelyek alapján e hivatalos megerősítést megadottnak kell tekinteni.

(3)   A kifizetett biztosítási összeg nem lehet magasabb, mint a 37. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett veszteségek pótlásának teljes költsége, és annak nyújtását nem szabad feltételként jövőbeli termelési tevékenység végzéséhez kötni, sem pedig azzal kapcsolatosan sajátos termelési módszereket vagy mennyiségeket kikötni.

(3)   A kifizetett biztosítási összeg nem lehet magasabb, mint a 37. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett veszteségek pótlásának teljes költsége, és annak nyújtását nem szabad feltételként jövőbeli termelési tevékenység végzéséhez kötni, sem pedig azzal kapcsolatosan sajátos termelési módszereket vagy mennyiségeket kikötni.

A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj támogatható összegét.

A tagállamok megfelelő felső határok alkalmazásával korlátozhatják a biztosítási díj támogatható összegét.

(4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális mértéket.

(4)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális mértéket.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 39. cikk | 39. cikk |
| Állat- és növénybetegségek, valamint környezeti események esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok | Állat- és növénybetegségek, károsító szervezetek, valamint környezeti események és kedvezőtlen éghajlati jelenségek esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok |
| (1)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek: | (1)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek: |
| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

39. cikk

39. cikk

Állat- és növénybetegségek, valamint környezeti események esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok

Állat- és növénybetegségek, károsító szervezetek, valamint környezeti események és kedvezőtlen éghajlati jelenségek esetére létrehozott kölcsönös kockázatkezelési alapok

(1)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

(1)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta;

| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében;

| c) | a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában.

| c) | a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában.

(2)   A tagállamok meghatározzák a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásának és irányításának szabályait, különösen a mezőgazdasági termelőknek válság esetén nyújtott kompenzációs kifizetések tekintetében, illetve az említett szabályok betartásának felügyelete és ellenőrzése vonatkozásában.

(2)   A tagállamok meghatározzák a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásának és irányításának szabályait, különösen a mezőgazdasági termelőknek válság esetén nyújtott kompenzációs kifizetések tekintetében, illetve az említett szabályok betartásának felügyelete és ellenőrzése vonatkozásában.
  A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kölcsönös kockázatkezelési alapokat biztosítási rendszerekkel egészítik ki.

A mezőgazdasági termelők csak akkor részesülhetnek kompenzációs kifizetésben, ha minden szükséges óvintézkedést megtettek a gazdaságuk környezetkárosodással, állat- és növénybetegségekkel, károsító szervezetekkel, valamint az éghajlat-változásból adódó eseményekkel szembeni ellenálló képességének növelése érdekében.

(3)   A 37. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások kizárólag a következőkhöz kapcsolódhatnak:

(3)   A 37. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások kizárólag a következőkhöz kapcsolódhatnak:

| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségekhez, legfeljebb három évre elosztva, fokozatosan csökkentve; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségekhez, legfeljebb három évre elosztva, fokozatosan csökkentve;

| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségekhez, legfeljebb három évre elosztva, fokozatosan csökkentve; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alap létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségekhez, legfeljebb három évre elosztva, fokozatosan csökkentve;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzbeni ellentételezésként kifizetett összegekhez. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is. |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzbeni ellentételezésként kifizetett összegekhez. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is.

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzbeni ellentételezésként kifizetett összegekhez. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is
  , illetve a kölcsönös kockázatkezelési alap által piaci feltételekkel kötött biztosítások biztosítási díjainak fedezésére
  . |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára pénzbeni ellentételezésként kifizetett összegekhez. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is
  , illetve a kölcsönös kockázatkezelési alap által piaci feltételekkel kötött biztosítások biztosítási díjainak fedezésére
  .

A kezdő tőkeállományhoz közpénzből nem nyújtható hozzájárulás.

A kezdő tőkeállományhoz közpénzből nem nyújtható hozzájárulás.

(4)   Az állatbetegségek esetében a 37. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás
  kizárólag
  a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal állatbetegségeket felsoroló jegyzékében vagy a 90/424/EGK határozat mellékletében szereplő betegségek tekintetében ítélhető oda.

(4)   Az állatbetegségek esetében a 37. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal állatbetegségeket felsoroló jegyzékében vagy a 90/424/EGK határozat mellékletében szereplő betegségek
  és a méhbetegségek
  tekintetében ítélhető oda.

(5)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket.

(5)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális támogatási mértéket.

A tagállamok korlátozhatják a támogatható költségeket a következők alkalmazásával:

A tagállamok korlátozhatják a támogatható költségeket a következők alkalmazásával:

| a) | alaponként meghatározott felső határok; |
| --- | --- |

a)

alaponként meghatározott felső határok;

| a) | alaponként meghatározott felső határok; |
| --- | --- |

a)

alaponként meghatározott felső határok;

| b) | megfelelő egységenkénti felső határok. |
| --- | --- |

b)

megfelelő egységenkénti felső határok.

| b) | megfelelő egységenkénti felső határok. |
| --- | --- |

b)

megfelelő egységenkénti felső határok.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 37. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni az inputköltségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alapok által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések legfeljebb a jövedelemveszteség 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést. | (1)   A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 37. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni az inputköltségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alapok
  vagy a biztosítások
  által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések legfeljebb a jövedelemveszteség 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést. |
| (2)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek: | (2)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek: |
| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 37. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni az inputköltségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alapok által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések legfeljebb a jövedelemveszteség 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést.

(1)   A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti támogatás csak abban az esetben ítélhető oda, ha az adott mezőgazdasági termelő esetében a jövedelem visszaesésének mértéke meghaladja a megelőző három év, illetve a megelőző ötéves időszaknak a legmagasabb és a legalacsonyabb érték kizárásával képzett hároméves átlaga alapján kiszámított átlagos éves jövedelem 30 %-át. A 37. cikk (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásában a jövedelem a mezőgazdasági termelő által a piacon szerzett bevételek összege, amelybe beleértendő minden közpénzből származó támogatás, és amelyből le kell vonni az inputköltségeket. A kölcsönös kockázatkezelési alapok
  vagy a biztosítások
  által a mezőgazdasági termelők javára teljesített kifizetések legfeljebb a jövedelemveszteség 70 %-ának erejéig nyújthatnak ellentételezést.

(2)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

(2)   Ahhoz, hogy támogatható legyen, az érintett kölcsönös kockázatkezelési alapnak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta;

| a) | a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta; |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös kockázatkezelési alapot az illetékes hatóság a nemzeti joggal összhangban akkreditálta;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében;

| b) | a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös kockázatkezelési alap átlátható politikát követ az alapba történő befizetések és az onnan történő kifizetések tekintetében;

| c) | a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában.

| c) | a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

a kölcsönös kockázatkezelési alap egyértelmű szabályok alapján állapítja meg a felelősséget bárminemű felmerülő tartozás vonatkozásában.

(3)   A tagállamok meghatározzák a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásának és irányításának szabályait, különösen a mezőgazdasági termelőknek válság esetén nyújtott kompenzációs kifizetések tekintetében, illetve az említett szabályok betartásának felügyelete és ellenőrzése vonatkozásában.

(3)   A tagállamok meghatározzák a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásának és irányításának szabályait, különösen a mezőgazdasági termelőknek válság esetén nyújtott kompenzációs kifizetések tekintetében, illetve az említett szabályok betartásának felügyelete és ellenőrzése vonatkozásában.

(4)   A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás kizárólag azokra az összegekre vonatkozhat, amelyeket a kölcsönös kockázatkezelési alap pénzbeni ellentételezésként fizet ki a mezőgazdasági termelőknek. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is.

A 37. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás
  csak olyan biztosításokkal kapcsolatban nyújtható, amelyek kiterjednek az (1) bekezdésben említett jövedelemcsökkenésre, illetve ennek alternatívájaként
  kizárólag azokra az összegekre vonatkozhat, amelyeket a kölcsönös kockázatkezelési alap pénzbeni ellentételezésként fizet ki a mezőgazdasági termelőknek. Ezenkívül a pénzügyi hozzájárulás kapcsolódhat a kölcsönös kockázatkezelési alap által a mezőgazdasági termelők számára válság esetén nyújtandó pénzbeni ellentételezés céljára, piaci feltételekkel felvett hitelek kamatainak fedezéséhez is.

A kezdő tőkeállományhoz közpénzből nem nyújtható hozzájárulás.

A kezdő tőkeállományhoz közpénzből nem nyújtható hozzájárulás.

(5)   Support shall be limited to the maximum rate laid down in Annex I.

(5)   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az I. mellékletben megállapított maximális mértéket.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

41 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az egyéb intézkedésektől való elhatárolás, az I. mellékletben használtaktól eltérő egységekre történő átváltás, a tranzakciós költségek kiszámítása és a kötelezettségvállalások átalakítása vagy kiigazítása a 29. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés, a 30. cikkben említett, az ökológiai termeléssel kapcsolatos intézkedés és a 35. cikkben említett, az erdő-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra és az erdővédelemre vonatkozó intézkedés tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

az egyéb intézkedésektől való elhatárolás, az I. mellékletben használtaktól eltérő egységekre történő átváltás, a tranzakciós költségek kiszámítása és a kötelezettségvállalások átalakítása vagy kiigazítása a 29. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés, a 30. cikkben említett, az ökológiai termeléssel kapcsolatos intézkedés és a 35. cikkben említett, az erdő-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra és az erdővédelemre vonatkozó intézkedés tekintetében;

| c) | az egyéb intézkedésektől való elhatárolás, az I. mellékletben használtaktól eltérő egységekre történő átváltás, a tranzakciós költségek kiszámítása és a kötelezettségvállalások átalakítása vagy kiigazítása a 29. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés, a 30. cikkben említett, az ökológiai termeléssel kapcsolatos intézkedés
  , a 34. cikkben említett állatjóléti intézkedés
  és a 35. cikkben említett, az erdő-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra és az erdővédelemre vonatkozó intézkedés tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az egyéb intézkedésektől való elhatárolás, az I. mellékletben használtaktól eltérő egységekre történő átváltás, a tranzakciós költségek kiszámítása és a kötelezettségvállalások átalakítása vagy kiigazítása a 29. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi intézkedés, a 30. cikkben említett, az ökológiai termeléssel kapcsolatos intézkedés
  , a 34. cikkben említett állatjóléti intézkedés
  és a 35. cikkben említett, az erdő-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos szolgáltatásokra és az erdővédelemre vonatkozó intézkedés tekintetében;

Indokolás

A 34. cikkben szintén esik szó tranzakciós költségekről, ezért a többi intézkedés tranzakciós költségei mellett ezeket is meg kell említeni ebben az összefüggésben.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A helyi akciócsoportok a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 30. cikkében említett feladatok mellett további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is
  elláthatnak. | (1)   A helyi akciócsoportok a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 30. cikkében említett feladatok mellett: |
| | a) | elláthatnak
  további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is
  , vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A helyi akciócsoportok a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 30. cikkében említett feladatok mellett további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is
  elláthatnak.

(1)   A helyi akciócsoportok a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 30. cikkében említett feladatok mellett:

a)

elláthatnak
  további, az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által rájuk átruházott feladatokat is
  , vagy

| b) | önállóan vagy partnerekkel együtt, helyi fejlesztési stratégia keretében széles területi dimenziójú műveleteket – ún. ernyőprojekteket – is végrehajthatnak. |
| --- | --- |

b)

önállóan vagy partnerekkel együtt, helyi fejlesztési stratégia keretében széles területi dimenziójú műveleteket – ún. ernyőprojekteket – is végrehajthatnak.

Indokolás

Javasoljuk, hogy a helyi akciócsoportok önállóan, a helyi fejlesztési stratégiához tartozó partnerek részvételével a helyi fejlesztési stratégia keretében széles területi dimenziójú műveleteket hajthassanak végre. A jelenlegi jogszabályok értelmében a helyi akciócsoportok csupán a pénzeszközök folyósításának közvetítői feladatait látják el, illetve kezdeményezői szerepet töltenek be. Úgy tűnik, jelentős hozzáadott értéket teremtene az, ha a vezérprojekteket egy stratégia keretein belül lehetne megvalósítani. Ezenkívül a lengyelországi tapasztalatok arra engednek következtetni, hogy hatalmas a kereslet a rövid időtartamú, kisebb projektek iránt. Sajnos számos kérelmező visszalép, ha a szokásos adminisztratív eljárást kell követnie. A javasolt módosításnak köszönhetően e partnerek csak a helyi akciócsoporttal állnának kapcsolatban, és nem kellene végigkövetniük a bonyolult adminisztratív eljárást.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | kapacitásépítés, képzés és hálózatépítés helyi fejlesztési stratégia kidolgozása és végrehajtása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

kapacitásépítés, képzés és hálózatépítés helyi fejlesztési stratégia kidolgozása és végrehajtása céljából.

| b) | kapacitásépítés, képzés és hálózatépítés
  közösség által irányított
  helyi fejlesztési stratégia kidolgozása és végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

b)

kapacitásépítés, képzés és hálózatépítés
  közösség által irányított
  helyi fejlesztési stratégia kidolgozása és végrehajtása céljából.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a meglévő helyi akciócsoportok rendelkezésére álló azon lehetőség, hogy a Leader programba foglalandó új területek pályázatához szükséges közösségi projektekkel kapcsolatban kutatást végezzenek és megtervezzék azokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a meglévő helyi akciócsoportok rendelkezésére álló azon lehetőség, hogy a Leader programba foglalandó új területek pályázatához szükséges közösségi projektekkel kapcsolatban kutatást végezzenek és megtervezzék azokat.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | területek közötti vagy transznacionális együttműködési projektek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

területek közötti vagy transznacionális együttműködési projektek;

| a) | területek közötti vagy transznacionális együttműködési projektek
  , ideértve a fejlődő országokkal folytatott együttműködési projekteket is
  ; |
| --- | --- |

a)

területek közötti vagy transznacionális együttműködési projektek
  , ideértve a fejlődő országokkal folytatott együttműködési projekteket is
  ;

Indokolás

A politikák fejlesztési célú koherenciája túlmegy a „ne árts” elven, és azt sejteti, hogy a belső uniós politikák és a fejlesztési célkitűzések közötti esetleges szinergiákat is fel kell tárni. A bizottsági közlemény és az élelmezésbiztonsági politikára vonatkozó tanácsi következtetések rávilágítanak annak szükségességére, hogy a közösségi fejlesztési csoportokhoz, a gazdálkodók szervezeteihez és a női szervezetekhez hasonló főbb érdekelt csoportokat be kell vonni a mezőgazdaság- és vidékfejlesztési szakpolitikák készítésébe. Ezt a LEADER-projektek keretében folyó nemzetközi csereprogramok révén is támogatni kell.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az e rendelet 5. cikkében lefektetett prioritásokkal összeegyeztethető fejlesztési célkitűzéseken dolgozó szervek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

az e rendelet 5. cikkében lefektetett prioritásokkal összeegyeztethető fejlesztési célkitűzéseken dolgozó szervek.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

45 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A(z) [CSF/2012]/EU rendelet 31. cikkének d) pontjában említett, az adott területen folytatandó szervezési tevékenységekhez kapcsolódó költségek a helyi fejlesztési stratégiáról
  való tájékoztatásra irányuló fellépések
  , valamint a
  projektfejlesztési feladatok
  költségei. | (2)   A(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 31. cikkének d) pontjában említett, az adott területen folytatandó szervezési tevékenységekhez kapcsolódó költségek
  az érdekelt felek közötti információcsere megkönnyítéséhez kapcsolódó költségek,
  a helyi fejlesztési stratégiáról
  nyújtott tájékoztatás és e stratégia népszerűsítésének költségei
  , valamint a
  potenciális kedvezményezettek számára a projektek kidolgozásához és pályázatok előkészítéséhez nyújtott támogatás
  költségei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A(z) [CSF/2012]/EU rendelet 31. cikkének d) pontjában említett, az adott területen folytatandó szervezési tevékenységekhez kapcsolódó költségek a helyi fejlesztési stratégiáról
  való tájékoztatásra irányuló fellépések
  , valamint a
  projektfejlesztési feladatok
  költségei.

(2)   A(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 31. cikkének d) pontjában említett, az adott területen folytatandó szervezési tevékenységekhez kapcsolódó költségek
  az érdekelt felek közötti információcsere megkönnyítéséhez kapcsolódó költségek,
  a helyi fejlesztési stratégiáról
  nyújtott tájékoztatás és e stratégia népszerűsítésének költségei
  , valamint a
  potenciális kedvezményezettek számára a projektek kidolgozásához és pályázatok előkészítéséhez nyújtott támogatás
  költségei.

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

46 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Ahhoz, hogy
  a beruházási műveletek az
  EMVA keretében támogathatók legyenek, az
  adott beruházástípusra vonatkozó jogszabályoknak

  megfelelően előzetesen értékelni kell a várható környezeti hatást, amennyiben a beruházás valószínűleg kedvezőtlen hatást gyakorol a környezetre. | (1)   
  A tagállamok
  a beruházási műveletek
  támogathatósága feltételeként előírhatják a várható környezeti hatásnak
  az adott beruházástípusra vonatkozó
  nemzeti és uniós

  jognak

  megfelelő előzetes értékelését. A tagállamok előnyben részesíthetik azokat a beruházásokat, amelyek: |
| | a) | jelentősen javítják a mezőgazdasági üzemek környezettel, éghajlattal és állatjóléttel kapcsolatos teljesítményét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Ahhoz, hogy
  a beruházási műveletek az
  EMVA keretében támogathatók legyenek, az
  adott beruházástípusra vonatkozó jogszabályoknak

  megfelelően előzetesen értékelni kell a várható környezeti hatást, amennyiben a beruházás valószínűleg kedvezőtlen hatást gyakorol a környezetre.

(1)   
  A tagállamok
  a beruházási műveletek
  támogathatósága feltételeként előírhatják a várható környezeti hatásnak
  az adott beruházástípusra vonatkozó
  nemzeti és uniós

  jognak

  megfelelő előzetes értékelését. A tagállamok előnyben részesíthetik azokat a beruházásokat, amelyek:

a)

jelentősen javítják a mezőgazdasági üzemek környezettel, éghajlattal és állatjóléttel kapcsolatos teljesítményét;

| b) | segítenek a mezőgazdasági termelők bevételi forrásainak diverzifikálásában; vagy |
| --- | --- |

b)

segítenek a mezőgazdasági termelők bevételi forrásainak diverzifikálásában; vagy

| c) | közös fellépésekből állnak. |
| --- | --- |

c)

közös fellépésekből állnak.

(2)   Kizárólag a következő kiadások támogathatók:

(2)   Kizárólag a következő kiadások támogathatók:

| a) | ingatlan építése, szerzése – a lízinget is beleértve – vagy fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

ingatlan építése, szerzése – a lízinget is beleértve – vagy fejlesztése;

| a) | ingatlan építése, szerzése – a lízinget is beleértve – vagy fejlesztése; |
| --- | --- |

a)

ingatlan építése, szerzése – a lízinget is beleértve – vagy fejlesztése;

| b) | új gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig; |
| --- | --- |

b)

új gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;

| b) | új gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig; |
| --- | --- |

b)

új gépek és berendezések – ideértve a számítógépes szoftvereket is – vásárlása vagy lízingelése, az adott eszköz piaci értékének erejéig;

| c) | az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, megvalósíthatósági
  tanulmányokhoz,
  szabadalmak és licencek megszerzéséhez kapcsolódó költségek. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak, megvalósíthatósági
  tanulmányokhoz,
  szabadalmak és licencek megszerzéséhez kapcsolódó költségek.

| c) | az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak,
  a környezeti és gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a
  megvalósíthatósági
  tanulmányokat, valamint a
  szabadalmak és licencek megszerzéséhez kapcsolódó költségek. |
| --- | --- |

c)

az a) és a b) pontban említett kiadásokhoz kapcsolódó általános költségek, például az építészek, mérnökök díjai, tanácsadási díjak,
  a környezeti és gazdasági fenntarthatóságra vonatkozó tanácsadással kapcsolatos díjak, ideértve a
  megvalósíthatósági
  tanulmányokat, valamint a
  szabadalmak és licencek megszerzéséhez kapcsolódó költségek.

(3)   Az öntözéssel kapcsolatos beruházások közül
  kizárólag azok
  minősülnek támogathatónak
  , amelyek a vízfelhasználás korábbi mértékének legalább 25 %-os csökkenését eredményezik. E rendelkezéstől eltérve, azokban a tagállamokban, amelyek 2004-ben vagy azt követően csatlakoztak
  az
  Unióhoz, támogatható kiadásoknak tekinthetők az
  új
  öntözőberendezések beszerzésére irányuló beruházások, amennyiben környezeti elemzés bizonyítja, hogy az érintett beruházás fenntartható és nem gyakorol kedvezőtlen hatást a környezetre
  .

(3)   Az öntözéssel kapcsolatos beruházások közül az új
  – köztük a már létező öntözőrendszerek vízfelhasználásának hatékonyságát és energiahatékonyságát növelő korszerűsítésre irányuló – beruházások
  minősülnek támogathatónak.
  Az olyan területeken, amelyek tekintetében a 2000/60/EK irányelv értelmében vízgyűjtő-gazdálkodási tervek és ezekhez kapcsolódóan végrehajtási programok készültek, e beruházások kizárólag akkor minősülnek támogatható kiadásnak, ha összhangban állnak az ilyen tervek környezetvédelmi célkitűzéseivel.

(4)   A mezőgazdasági beruházások esetében nem nyújtható beruházási támogatás mezőgazdasági termelői jogok, támogatási jogosultságok, állatok, egynyári növények megvásárlásához, valamint az említett növények telepítéséhez. A természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciálnak a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti helyreállítása esetében azonban az állatok vásárlására fordított kiadások is támogathatónak minősülhetnek.

(4)   A mezőgazdasági beruházások esetében nem nyújtható beruházási támogatás mezőgazdasági termelői jogok, támogatási jogosultságok, állatok, egynyári növények megvásárlásához, valamint az említett növények telepítéséhez. A természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciálnak a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti helyreállítása esetében azonban az állatok vásárlására fordított kiadások is támogathatónak minősülhetnek.

(5)   Amennyiben arra a vidékfejlesztési program lehetőséget biztosít, a beruházáshoz kapcsolódó támogatások kedvezményezettjei kérhetik az illetékes kifizető ügynökségtől a beruházáshoz kapcsolódó, közpénzből nyújtott támogatás legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleg kifizetését.

(5)   Amennyiben arra a vidékfejlesztési program lehetőséget biztosít, a beruházáshoz kapcsolódó támogatások kedvezményezettjei kérhetik az illetékes kifizető ügynökségtől a beruházáshoz kapcsolódó, közpénzből nyújtott támogatás legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleg kifizetését.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén egyéb, lízingszerződésekkel, használt berendezésekkel és egyszerű pótló beruházásokkal kapcsolatos költségek is támogatható kiadásoknak tekinthetők.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon feltételekre vonatkozóan, amelyek teljesülése esetén egyéb, lízingszerződésekkel, használt berendezésekkel és egyszerű pótló beruházásokkal kapcsolatos költségek is támogatható kiadásoknak tekinthetők.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A vidékfejlesztési program irányító hatósága a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi intézkedés tekintetében meghatározza az érintett intézkedés keretébe tartozó műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumokat.
  Törekedni
  kell arra, hogy a
  kiválasztási
  kritériumok biztosítsák a
  kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a
  pénzügyi erőforrások megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. A kiválasztási kritériumok meghatározásakor
  a kisebb támogatások vonatkozásában
  figyelembe kell venni az arányosság elvét. | (1)   A vidékfejlesztési program irányító hatósága a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi intézkedés tekintetében meghatározza az érintett intézkedés keretébe tartozó műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumokat.
  Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák, hogy a mezőgazdasági üzemekre vonatkozó intézkedéseket csak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet meghatározása szerinti „aktív mezőgazdasági termelőkre” alkalmazzák. Ezen kívül törekedni
  kell arra, hogy
  ezek
  a kritériumok biztosítsák a pénzügyi erőforrások megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. A kiválasztási kritériumok meghatározásakor
  és alkalmazásakor
  figyelembe kell venni az arányosság elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A vidékfejlesztési program irányító hatósága a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi intézkedés tekintetében meghatározza az érintett intézkedés keretébe tartozó műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumokat.
  Törekedni
  kell arra, hogy a
  kiválasztási
  kritériumok biztosítsák a
  kérelmezők közötti egyenlő bánásmódot, a
  pénzügyi erőforrások megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. A kiválasztási kritériumok meghatározásakor
  a kisebb támogatások vonatkozásában
  figyelembe kell venni az arányosság elvét.

(1)   A vidékfejlesztési program irányító hatósága a monitoringbizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi intézkedés tekintetében meghatározza az érintett intézkedés keretébe tartozó műveletekre vonatkozó kiválasztási kritériumokat.
  Törekedni kell arra, hogy a kiválasztási kritériumok biztosítsák, hogy a mezőgazdasági üzemekre vonatkozó intézkedéseket csak a(z) .../2013/EU [DP] rendelet meghatározása szerinti „aktív mezőgazdasági termelőkre” alkalmazzák. Ezen kívül törekedni
  kell arra, hogy
  ezek
  a kritériumok biztosítsák a pénzügyi erőforrások megfelelőbb felhasználását és az intézkedések céljainak az uniós vidékfejlesztési prioritásokkal összhangban történő meghatározását. A kiválasztási kritériumok meghatározásakor
  és alkalmazásakor
  figyelembe kell venni az arányosság elvét.

Indokolás

A mezőgazdasági üzemekre vonatkozó intézkedések révén nyújtott támogatásból csak a javasolt, a KAP közvetlen kifizetéseiről szóló rendelet meghatározása szerinti „aktív mezőgazdasági termelők” részesülhetnek. Ha teszünk ilyen megkülönböztetést az első pillér tekintetében, akkor ezt a második pillér esetében is meg kell tennünk.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alkalmazásában a vidéki térség fogalmát az irányító hatóság határozza meg a program szintjén. | E rendelet alkalmazásában a vidéki térség fogalmát az irányító hatóság határozza meg a program szintjén.
  Különböző konkrét területeket is kijelölhet egy adott intézkedésen belül, amennyiben ezt objektív okok indokolják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet alkalmazásában a vidéki térség fogalmát az irányító hatóság határozza meg a program szintjén.

E rendelet alkalmazásában a vidéki térség fogalmát az irányító hatóság határozza meg a program szintjén.
  Különböző konkrét területeket is kijelölhet egy adott intézkedésen belül, amennyiben ezt objektív okok indokolják.

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  Az (1) bekezdésben említett szétosztható pénzeszközökből 30 millió EUR-t ki kell vonni, és ezt az összeget az 56. cikkben említett, innovatív helyi együttműködési projektek számára odaítélhető díj finanszírozására kell fordítani. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett szétosztható pénzeszközökből 30 millió EUR-t ki kell vonni, és ezt az összeget az 56. cikkben említett, innovatív helyi együttműködési projektek számára odaítélhető díj finanszírozására kell fordítani.

törölve

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok kezdeményezésére az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének legfeljebb 4 %-a a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 52. cikkében említett feladatok, valamint a 33.
  cikk (3) bekezdésében
  említett, hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek meghatározásának előkészítő munkálataihoz kapcsolódó költségek fedezésére fordítható. | (3)   A tagállamok kezdeményezésére az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének legfeljebb 4 %-a a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 52. cikkében említett feladatok, valamint a 33.
  cikkben
  említett, hátrányos természeti adottságokkal
  vagy egyéb sajátos hátrányokkal
  rendelkező területek meghatározásának előkészítő munkálataihoz kapcsolódó költségek fedezésére fordítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok kezdeményezésére az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének legfeljebb 4 %-a a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 52. cikkében említett feladatok, valamint a 33.
  cikk (3) bekezdésében
  említett, hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek meghatározásának előkészítő munkálataihoz kapcsolódó költségek fedezésére fordítható.

(3)   A tagállamok kezdeményezésére az egyes vidékfejlesztési programok teljes összegének legfeljebb 4 %-a a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 52. cikkében említett feladatok, valamint a 33.
  cikkben
  említett, hátrányos természeti adottságokkal
  vagy egyéb sajátos hátrányokkal
  rendelkező területek meghatározásának előkészítő munkálataihoz kapcsolódó költségek fedezésére fordítható.

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az
  érdekelt felek fokozottabb bevonása a vidékfejlesztés végrehajtásába; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az
  érdekelt felek fokozottabb bevonása a vidékfejlesztés végrehajtásába;

| a) | a mezőgazdaságban, erdőgazdálkodásban és a vidéki térségben egyébként
  érdekelt felek fokozottabb bevonása a vidékfejlesztés végrehajtásába; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdaságban, erdőgazdálkodásban és a vidéki térségben egyébként
  érdekelt felek fokozottabb bevonása a vidékfejlesztés végrehajtásába;

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján meghatározza
  az európai vidékfejlesztési hálózat szervezeti
  felépítését
  és működési
  szabályait
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az európai vidékfejlesztési hálózat szervezeti
  felépítésére
  és működési
  szabályaira vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján meghatározza
  az európai vidékfejlesztési hálózat szervezeti
  felépítését
  és működési
  szabályait
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az európai vidékfejlesztési hálózat szervezeti
  felépítésére
  és működési
  szabályaira vonatkozóan
  .

Indokolás

Ez nem pusztán technikai jellegű döntés.

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

53 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az 51. cikk (1) bekezdésének megfelelően európai innovációs partnerségi hálózat jön létre a 61. cikkben említett, a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP támogatása céljából. A hálózat lehetővé teszi az operatív csoportok, tanácsadási szolgáltatások és kutatók közötti hálózatépítést. | (1)   Az 51. cikk (1) bekezdésének megfelelően európai innovációs partnerségi hálózat jön létre a 61. cikkben említett, a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági életképességgel és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP támogatása céljából. A hálózat lehetővé teszi az operatív csoportok, tanácsadási szolgáltatások és kutatók közötti hálózatépítést. |
| (2)   Az EIP hálózat a következő feladatokat látja el: | (2)   Az EIP hálózat a következő feladatokat látja el: |
| a) | technikai információs szolgálat (help desk) működtetése és az EIP-vel kapcsolatos információk nyújtása a legfontosabb szereplők számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az 51. cikk (1) bekezdésének megfelelően európai innovációs partnerségi hálózat jön létre a 61. cikkben említett, a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP támogatása céljából. A hálózat lehetővé teszi az operatív csoportok, tanácsadási szolgáltatások és kutatók közötti hálózatépítést.

(1)   Az 51. cikk (1) bekezdésének megfelelően európai innovációs partnerségi hálózat jön létre a 61. cikkben említett, a
  mezőgazdasági termeléssel, gazdasági életképességgel és fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP támogatása céljából. A hálózat lehetővé teszi az operatív csoportok, tanácsadási szolgáltatások és kutatók közötti hálózatépítést.

(2)   Az EIP hálózat a következő feladatokat látja el:

(2)   Az EIP hálózat a következő feladatokat látja el:

a)

technikai információs szolgálat (help desk) működtetése és az EIP-vel kapcsolatos információk nyújtása a legfontosabb szereplők számára;

| a) | technikai információs szolgálat (help desk) működtetése és az EIP-vel kapcsolatos információk nyújtása a legfontosabb szereplők
  , különösen az ellátói láncban előttük és utánuk találhatók
  számára; |
| --- | --- |

a)

technikai információs szolgálat (help desk) működtetése és az EIP-vel kapcsolatos információk nyújtása a legfontosabb szereplők
  , különösen az ellátói láncban előttük és utánuk találhatók
  számára;

| b) | eszmecserék kezdeményezése és lebonyolítása a program szintjén, az operatív csoportok létrehozására való ösztönzés céljából; |
| --- | --- |

b)

eszmecserék kezdeményezése és lebonyolítása a program szintjén, az operatív csoportok létrehozására való ösztönzés céljából;

| c) | az EIP szempontjából lényeges kutatási eredmények és ismeretek áttekintése, valamint jelentéstétel ezen eredményekről és ismeretekről; |
| --- | --- |

c)

az EIP szempontjából lényeges kutatási eredmények és ismeretek áttekintése, valamint jelentéstétel ezen eredményekről és ismeretekről;

| d) | az innovációval kapcsolatos
  bevált gyakorlatok
  összegyűjtése, egységes keretbe foglalása és terjesztése; |
| --- | --- |

d)

az innovációval kapcsolatos
  bevált gyakorlatok
  összegyűjtése, egységes keretbe foglalása és terjesztése;

| d) | az innovációval
  és a tudásmegosztással
  kapcsolatos
  kutatási eredmények és új technológiák
  összegyűjtése, egységes keretbe foglalása és terjesztése; |
| --- | --- |

d)

az innovációval
  és a tudásmegosztással
  kapcsolatos
  kutatási eredmények és új technológiák
  összegyűjtése, egységes keretbe foglalása és terjesztése;

| da) | párbeszéd indítása a mezőgazdasági termelők és a kutatói közösség között; |
| --- | --- |

da)

párbeszéd indítása a mezőgazdasági termelők és a kutatói közösség között;

| e) | konferenciák és workshopok szervezése, illetve információk terjesztése az EIP-hez kapcsolódó szakterületek vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

konferenciák és workshopok szervezése, illetve információk terjesztése az EIP-hez kapcsolódó szakterületek vonatkozásában.

(3)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján meghatározza
  az EIP hálózat szervezeti
  felépítését
  és működési
  szabályait
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az EIP-hálózat szervezeti
  felépítésére
  és működési
  szabályaira vonatkozóan
  .

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján meghatározza
  az európai vidékfejlesztési értékelési hálózat szervezeti
  felépítését
  és működési
  szabályait
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az európai vidékfejlesztési értékelési hálózat szervezeti
  felépítésére
  és működési
  szabályaira vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján meghatározza
  az európai vidékfejlesztési értékelési hálózat szervezeti
  felépítését
  és működési
  szabályait
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(3)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  az európai vidékfejlesztési értékelési hálózat szervezeti
  felépítésére
  és működési
  szabályaira vonatkozóan
  .

Indokolás

Ez nem pusztán technikai jellegű döntés.

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a szélesebb közvéleménynek és a potenciális kedvezményezetteknek a vidékfejlesztési politikáról való tájékoztatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a szélesebb közvéleménynek és a potenciális kedvezményezetteknek a vidékfejlesztési politikáról való tájékoztatása;

| c) | a szélesebb közvéleménynek és a potenciális kedvezményezetteknek a vidékfejlesztési politikáról
  és a finanszírozási lehetőségekről
  való tájékoztatása; |
| --- | --- |

c)

a szélesebb közvéleménynek és a potenciális kedvezményezetteknek a vidékfejlesztési politikáról
  és a finanszírozási lehetőségekről
  való tájékoztatása;

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban.

| d) | az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban
  és az erdőgazdaságban
  . |
| --- | --- |

d)

az innováció előmozdítása a mezőgazdaságban
  és az erdőgazdaságban
  .

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | legalább az alábbiakra kiterjedő
  cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

legalább az alábbiakra kiterjedő
  cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása:

| b) | cselekvési tervek kidolgozása és végrehajtása
  , melyek kiterjedhetnek az alábbiakra
  : |
| --- | --- |

b)

cselekvési tervek kidolgozása és végrehajtása
  , melyek kiterjedhetnek az alábbiakra
  :

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a nyomon követés támogatása, különösen a – főként a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 41. cikkében említett monitoringbizottságoktól származó – releváns visszajelzések, ajánlások és elemzések összegyűjtése és terjesztése révén. A nemzeti vidéki hálózat a helyi akciócsoportok számára is támogatást nyújt a helyi fejlesztési stratégiák nyomon követéséhez és értékeléséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

a nyomon követés támogatása, különösen a – főként a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 41. cikkében említett monitoringbizottságoktól származó – releváns visszajelzések, ajánlások és elemzések összegyűjtése és terjesztése révén. A nemzeti vidéki hálózat a helyi akciócsoportok számára is támogatást nyújt a helyi fejlesztési stratégiák nyomon követéséhez és értékeléséhez;

törölve

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – v alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v. | példaként szolgáló projektek gyűjteménye, amely a vidékfejlesztési programok valamennyi prioritását lefedi; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

v.

példaként szolgáló projektek gyűjteménye, amely a vidékfejlesztési programok valamennyi prioritását lefedi;

törölve

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – vi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | folyamatosan végzett tanulmányok és elemzés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

vi.

folyamatosan végzett tanulmányok és elemzés;

törölve

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – vii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vii. | hálózatépítési tevékenységek helyi akciócsoportok számára és különösen technikai segítségnyújtás területek közötti és transznacionális együttműködéshez, a helyi akciócsoportok közötti együttműködés és a partnerkeresés megkönnyítése a 36. cikkben említett intézkedésben való részvétel érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

vii.

hálózatépítési tevékenységek helyi akciócsoportok számára és különösen technikai segítségnyújtás területek közötti és transznacionális együttműködéshez, a helyi akciócsoportok közötti együttműködés és a partnerkeresés megkönnyítése a 36. cikkben említett intézkedésben való részvétel érdekében;

törölve

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – b pont – vii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | viia. | a helyi digitális vagy fizikai egyablakos ügyintézés kialakítására ösztönző terv, annak érdekében, hogy a vidékfejlesztési programokról és a közös stratégiai kerethez tartozó alapok egyéb programjairól szóló tájékoztatás helyben elérhető legyen a lehetséges kedvezményezettek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

viia.

a helyi digitális vagy fizikai egyablakos ügyintézés kialakítására ösztönző terv, annak érdekében, hogy a vidékfejlesztési programokról és a közös stratégiai kerethez tartozó alapok egyéb programjairól szóló tájékoztatás helyben elérhető legyen a lehetséges kedvezményezettek számára.

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az innovatív helyi együttműködés jutalmazására szolgáló, az 58. cikk (2) bekezdésében említett díj odaítélésével összefüggésben független szakértőkből álló előzsűri kijelölése és a pályázatok előzetes elbírálására irányuló folyamat kidolgozása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

az innovatív helyi együttműködés jutalmazására szolgáló, az 58. cikk (2) bekezdésében említett díj odaítélésével összefüggésben független szakértőkből álló előzsűri kijelölése és a pályázatok előzetes elbírálására irányuló folyamat kidolgozása.

törölve

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el a nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és működésére vonatkozóan.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el a nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és működésére vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el a nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és működésére vonatkozóan.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el a nemzeti vidéki hálózatok létrehozására és működésére vonatkozóan.

Indokolás

Ez nem pusztán technikai jellegű döntés.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 56. cikk | törölve |
| A vidéki térségekben megvalósuló innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj | |
| Az 51. cikk (2) bekezdésében említett pénzeszközöket a legalább két, különböző tagállamokban található szereplő részvételével innovatív, helyi koncepciót megvalósító együttműködési projektek számára odaítélt díj finanszírozására kell fordítani. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

56. cikk

törölve

A vidéki térségekben megvalósuló innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj

Az 51. cikk (2) bekezdésében említett pénzeszközöket a legalább két, különböző tagállamokban található szereplő részvételével innovatív, helyi koncepciót megvalósító együttműködési projektek számára odaítélt díj finanszírozására kell fordítani.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 57. cikk | törölve |
| Pályázati felhívás | |
| (1)
     
  A Bizottság legkésőbb 2015-ben, majd azt követően évente pályázati felhívást tesz közzé az 56. cikkben említett díj odaítélése céljából. Az utolsó pályázati felhívás közzétételére legkésőbb 2019-ben kerül sor. | |
| (2)
     
  A pályázati felhívás megjelöli a pályázat témáját, amelynek kapcsolódnia kell az uniós vidékfejlesztési prioritások valamelyikéhez. A témának ezenkívül alkalmasnak kell lennie a transznacionális szintű együttműködés keretében történő végrehajtásra. | |
| (3)
     
  A pályázati felhívásra helyi akciócsoportok és valamely konkrét projekt megvalósítása céljából együttműködő egyéni szereplők egyaránt jelentkezhetnek. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

57. cikk

törölve

Pályázati felhívás

(1)
     
  A Bizottság legkésőbb 2015-ben, majd azt követően évente pályázati felhívást tesz közzé az 56. cikkben említett díj odaítélése céljából. Az utolsó pályázati felhívás közzétételére legkésőbb 2019-ben kerül sor.

(2)
     
  A pályázati felhívás megjelöli a pályázat témáját, amelynek kapcsolódnia kell az uniós vidékfejlesztési prioritások valamelyikéhez. A témának ezenkívül alkalmasnak kell lennie a transznacionális szintű együttműködés keretében történő végrehajtásra.

(3)
     
  A pályázati felhívásra helyi akciócsoportok és valamely konkrét projekt megvalósítása céljából együttműködő egyéni szereplők egyaránt jelentkezhetnek.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 58. cikk | törölve |
| Kiválasztási eljárás | |
| (1)
     
  A díjra pályázók pályázataikat valamennyi tagállamban a nemzeti vidéki hálózatnak nyújtják be, amelynek feladata a pályázatok előzetes elbírálása. | |
| (2)
     
  A nemzeti vidéki hálózatok tagjaik közül független szakértőkből álló előzsűrit jelölnek ki a pályázatok előzetes elbírálása érdekében. A pályázatok előzetes elbírálása a pályázati felhívásban meghatározott kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján történik. Az egyes nemzeti vidéki hálózatok legfeljebb 10 pályázatot választanak ki, és továbbítják őket a Bizottságnak. | |
| (3)
     
  A Bizottság felelős az ötven nyertes projektnek a tagállamokban előzetesen kiválasztott pályázatok közül történő kiválasztásáért. A Bizottság független szakértőkből álló ad hoc irányítócsoportot hoz létre. Az irányítócsoport a pályázati felhívásban meghatározott kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján készíti elő a nyertes pályázatok kiválasztását. | |
| (4)
     
  A Bizottság végrehajtási aktus útján határoz azon projektek jegyzékéről, amelyek számára a díjat végrehajtási aktus útján odaítéli. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

58. cikk

törölve

Kiválasztási eljárás

(1)
     
  A díjra pályázók pályázataikat valamennyi tagállamban a nemzeti vidéki hálózatnak nyújtják be, amelynek feladata a pályázatok előzetes elbírálása.

(2)
     
  A nemzeti vidéki hálózatok tagjaik közül független szakértőkből álló előzsűrit jelölnek ki a pályázatok előzetes elbírálása érdekében. A pályázatok előzetes elbírálása a pályázati felhívásban meghatározott kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján történik. Az egyes nemzeti vidéki hálózatok legfeljebb 10 pályázatot választanak ki, és továbbítják őket a Bizottságnak.

(3)
     
  A Bizottság felelős az ötven nyertes projektnek a tagállamokban előzetesen kiválasztott pályázatok közül történő kiválasztásáért. A Bizottság független szakértőkből álló ad hoc irányítócsoportot hoz létre. Az irányítócsoport a pályázati felhívásban meghatározott kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján készíti elő a nyertes pályázatok kiválasztását.

(4)
     
  A Bizottság végrehajtási aktus útján határoz azon projektek jegyzékéről, amelyek számára a díjat végrehajtási aktus útján odaítéli.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 59. cikk | törölve |
| Pénzdíj – feltételek és kifizetés | |
| (1)
     
  Ahhoz, hogy a projektek számára folyósítani lehessen a pénzdíjat, a befejezésükhöz szükséges idő nem haladhatja meg a díj odaítéléséről szóló végrehajtási aktus elfogadásának időpontjától számított két évet. A pályázatban meg kell határozni a projekt megvalósításának időtartamát. | |
| (2)
     
  A pénzdíj folyósítására egyösszegű kifizetés formájában kerül sor. A kifizetés összegét a Bizottság határozza meg végrehajtási aktusok útján, a pályázati felhívásban meghatározott kritériumoknak megfelelően és a projekt megvalósításának a pályázatban feltüntetett becsült költségét is figyelembe véve. A pénzdíj projektenkénti maximális összege nem haladhatja meg a 100 000 eurót. | |
| (3)
     
  A tagállamok a pénzdíjat annak ellenőrzését követően fizetik ki a nyertes pályázóknak, hogy a projekt megvalósítása befejeződött. A kapcsolódó kiadásokat az Unió a(z) HR/2012/EU rendelet IV. címe II. fejezetének 4. szakaszában foglalt rendelkezéseknek megfelelően téríti meg a tagállamoknak. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a pénzdíj összegét vagy annak egy részét már a projekt befejezésének ellenőrzését megelőzően kifizetik a nyertes pályázóknak, de ebben az esetben ők viselik a felelősséget a kiadásokért mindaddig, amíg a projekt befejezésének ellenőrzése meg nem történik. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

59. cikk

törölve

Pénzdíj – feltételek és kifizetés

(1)
     
  Ahhoz, hogy a projektek számára folyósítani lehessen a pénzdíjat, a befejezésükhöz szükséges idő nem haladhatja meg a díj odaítéléséről szóló végrehajtási aktus elfogadásának időpontjától számított két évet. A pályázatban meg kell határozni a projekt megvalósításának időtartamát.

(2)
     
  A pénzdíj folyósítására egyösszegű kifizetés formájában kerül sor. A kifizetés összegét a Bizottság határozza meg végrehajtási aktusok útján, a pályázati felhívásban meghatározott kritériumoknak megfelelően és a projekt megvalósításának a pályázatban feltüntetett becsült költségét is figyelembe véve. A pénzdíj projektenkénti maximális összege nem haladhatja meg a 100 000 eurót.

(3)
     
  A tagállamok a pénzdíjat annak ellenőrzését követően fizetik ki a nyertes pályázóknak, hogy a projekt megvalósítása befejeződött. A kapcsolódó kiadásokat az Unió a(z) HR/2012/EU rendelet IV. címe II. fejezetének 4. szakaszában foglalt rendelkezéseknek megfelelően téríti meg a tagállamoknak. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a pénzdíj összegét vagy annak egy részét már a projekt befejezésének ellenőrzését megelőzően kifizetik a nyertes pályázóknak, de ebben az esetben ők viselik a felelősséget a kiadásokért mindaddig, amíg a projekt befejezésének ellenőrzése meg nem történik.

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 60. cikk | törölve |
| Az eljárásokra, az ütemezésre és az irányítócsoport létrehozására vonatkozó szabályok | |
| A Bizottság végrehajtási aktusok útján megállapítja a projektek kiválasztásához kapcsolódó eljárásra és határidőkre vonatkozó részletes rendelkezéseket, valamint az 58. cikk (3) bekezdésében említett, független szakértőkből álló irányítócsoport létrehozására vonatkozó szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

60. cikk

törölve

Az eljárásokra, az ütemezésre és az irányítócsoport létrehozására vonatkozó szabályok

A Bizottság végrehajtási aktusok útján megállapítja a projektek kiválasztásához kapcsolódó eljárásra és határidőkre vonatkozó részletes rendelkezéseket, valamint az 58. cikk (3) bekezdésében említett, független szakértőkből álló irányítócsoport létrehozására vonatkozó szabályokat. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 91. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

IV CÍM

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP | A
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP

A
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP: | (1)   A
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP: |
| a) | előmozdítja az erőforrás-hatékony, termelékeny, alacsony kibocsátású, éghajlatbarát és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni képes, a gazdálkodáshoz szükséges alapvető természeti erőforrásokkal összhangban működő mezőgazdasági ágazat megteremtését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP:

(1)   A
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP:

a)

előmozdítja az erőforrás-hatékony, termelékeny, alacsony kibocsátású, éghajlatbarát és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni képes, a gazdálkodáshoz szükséges alapvető természeti erőforrásokkal összhangban működő mezőgazdasági ágazat megteremtését;

| a) | előmozdítja az erőforrás-hatékony, termelékeny,
  versenyképesen
  alacsony kibocsátású, éghajlatbarát és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni képes, a gazdálkodáshoz
  és erdőgazdálkodáshoz
  szükséges alapvető természeti erőforrásokkal összhangban működő mezőgazdasági
  és erdőgazdálkodási
  ágazat megteremtését; |
| --- | --- |

a)

előmozdítja az erőforrás-hatékony, termelékeny,
  versenyképesen
  alacsony kibocsátású, éghajlatbarát és az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni képes, a gazdálkodáshoz
  és erdőgazdálkodáshoz
  szükséges alapvető természeti erőforrásokkal összhangban működő mezőgazdasági
  és erdőgazdálkodási
  ágazat megteremtését;

| b) | hozzájárul a folyamatos élelmiszer-, takarmány- és bioanyag-ellátás biztosításához, mind a meglévő, mind az új termékek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul a folyamatos élelmiszer-, takarmány- és bioanyag-ellátás biztosításához, mind a meglévő, mind az új termékek tekintetében;

| b) | hozzájárul
  az európai mezőgazdaság termelékenységének fenntartható növeléséhez és
  a folyamatos élelmiszer-, takarmány- és bioanyag-ellátás biztosításához, mind a meglévő, mind az új termékek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul
  az európai mezőgazdaság termelékenységének fenntartható növeléséhez és
  a folyamatos élelmiszer-, takarmány- és bioanyag-ellátás biztosításához, mind a meglévő, mind az új termékek tekintetében;

| c) | javítja a környezet megóvására, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló folyamatokat; |
| --- | --- |

c)

javítja a környezet megóvására, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló folyamatokat;

| c) | javítja a környezet megóvására, az
  agrár-ökológiai termelési rendszerek előmozdítására, az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló folyamatokat;
  továbbá |
| --- | --- |

c)

javítja a környezet megóvására, az
  agrár-ökológiai termelési rendszerek előmozdítására, az
  éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló folyamatokat;
  továbbá

| d) | kapcsolatokat teremt az élvonalbeli kutatás eredményeként rendelkezésre álló ismeretek és technológiák, valamint a mezőgazdasági termelők, a vállalkozások és a tanácsadási szolgáltatások között. |
| --- | --- |

d)

kapcsolatokat teremt az élvonalbeli kutatás eredményeként rendelkezésre álló ismeretek és technológiák, valamint a mezőgazdasági termelők, a vállalkozások és a tanácsadási szolgáltatások között.

| d) | kapcsolatokat teremt az élvonalbeli kutatás eredményeként rendelkezésre álló ismeretek és technológiák, valamint a mezőgazdasági termelők,
  erdőgazdálkodók,
  a
  vidéki közösségek, a
  vállalkozások
  , a nem kormányzati szervezetek
  és a tanácsadási szolgáltatások között. |
| --- | --- |

d)

kapcsolatokat teremt az élvonalbeli kutatás eredményeként rendelkezésre álló ismeretek és technológiák, valamint a mezőgazdasági termelők,
  erdőgazdálkodók,
  a
  vidéki közösségek, a
  vállalkozások
  , a nem kormányzati szervezetek
  és a tanácsadási szolgáltatások között.

| da) | a mezőgazdasági termelékenységre és a fenntarthatóságra vonatkozó kutatási eredmények, tudás és technológiák megosztásának elősegítése az Unió és a fejlődő országok között, külön figyelemmel a kisgazdák igényeire. |
| --- | --- |

da)

a mezőgazdasági termelékenységre és a fenntarthatóságra vonatkozó kutatási eredmények, tudás és technológiák megosztásának elősegítése az Unió és a fejlődő országok között, külön figyelemmel a kisgazdák igényeire.

(2)   A
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP a következő tevékenységeken keresztül törekszik céljai megvalósítására:

(2)   A
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP a következő tevékenységeken keresztül törekszik céljai megvalósítására:

| a) | hozzáadott érték teremtése a kutatás és a gazdálkodási gyakorlat közötti kapcsolat szorosabbá tétele, valamint a rendelkezésre álló innovációs
  intézkedések
  szélesebb körben történő felhasználásának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

a)

hozzáadott érték teremtése a kutatás és a gazdálkodási gyakorlat közötti kapcsolat szorosabbá tétele, valamint a rendelkezésre álló innovációs
  intézkedések
  szélesebb körben történő felhasználásának előmozdítása révén;

| a) | hozzáadott érték teremtése a kutatás és a gazdálkodási gyakorlat közötti kapcsolat szorosabbá tétele, valamint a rendelkezésre álló innovációs
  intézkedéseknek az érdekelt felek által, részvételen alapuló megközelítés révén
  szélesebb körben történő felhasználásának előmozdítása révén; |
| --- | --- |

a)

hozzáadott érték teremtése a kutatás és a gazdálkodási gyakorlat közötti kapcsolat szorosabbá tétele, valamint a rendelkezésre álló innovációs
  intézkedéseknek az érdekelt felek által, részvételen alapuló megközelítés révén
  szélesebb körben történő felhasználásának előmozdítása révén;

| b) | az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés;
  továbbá |
| --- | --- |

b)

az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés;
  továbbá

| b) | az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés; |
| --- | --- |

b)

az innovatív megoldások gyorsabban és szélesebb körben történő gyakorlati megvalósítására való ösztönzés;

| c) | a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről. |
| --- | --- |

c)

a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről.

| c) | a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről
  ; továbbá |
| --- | --- |

c)

a tudományos közösség tájékoztatása a gazdálkodási gyakorlathoz kapcsolódó kutatási igényekről
  ; továbbá

| ca) | együttműködés az érintett hálózatokkal és intézményekkel a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

ca)

együttműködés az érintett hálózatokkal és intézményekkel a fejlődő országokban.

| cb) | a szabályozás szűk keresztmetszeteinek azonosítása, amelyek akadályozzák az innovációt és a kutatási és fejlesztési beruházásokat, összhangban a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című és az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményben megállapított elvekkel. |
| --- | --- |

cb)

a szabályozás szűk keresztmetszeteinek azonosítása, amelyek akadályozzák az innovációt és a kutatási és fejlesztési beruházásokat, összhangban a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című és az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményben megállapított elvekkel.

(3)   Az EMVA a 36. cikkben foglaltaknak megfelelően, a 62. cikkben említett EIP operatív csoportok és az 53. cikkben említett EIP hálózat támogatása révén hozzájárul a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP céljainak eléréséhez.

(3)   Az EMVA a 36. cikkben foglaltaknak megfelelően, a 62. cikkben említett EIP operatív csoportok és az 53. cikkben említett EIP hálózat támogatása révén hozzájárul a
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP céljainak eléréséhez.

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

62 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EIP operatív csoportok részét képezik a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP-nek. A csoportokat érdekelt szereplők, például mezőgazdasági termelők, kutatók, tanácsadók, valamint a mezőgazdasági és az élelmiszer-ipari ágazatban működő vállalkozások hozzák létre. | (1)   Az EIP operatív csoportok részét képezik a
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP-nek. A csoportokat érdekelt szereplők, például mezőgazdasági termelők, kutatók, tanácsadók, valamint a mezőgazdasági és az élelmiszer-ipari ágazatban működő vállalkozások hozzák létre.
  Az operatív csoportok létrehozása a mezőgazdaság, vidékfejlesztés és kutatás területén az érdekek széles körét képviselő felek megegyezésén alapul. Nem hozható létre operatív csoport egyetlen érdekelt fél vagy csupán egyetlen érdeket képviselő felek által. Az operatív csoportok működhetnek a tagállamok határain belül, lehetnek tagjaik egynél több tagállamban és harmadik országokban. |
| (2)   Az EIP operatív csoportok olyan belső eljárásokat állapítanak meg, amelyek biztosítják a csoportok működésének átláthatóságát és megelőzik az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kialakulását. | (2)   Az EIP operatív csoportok olyan belső eljárásokat állapítanak meg, amelyek biztosítják a csoportok működésének átláthatóságát és megelőzik az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kialakulását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az EIP operatív csoportok részét képezik a
  mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával
  foglalkozó EIP-nek. A csoportokat érdekelt szereplők, például mezőgazdasági termelők, kutatók, tanácsadók, valamint a mezőgazdasági és az élelmiszer-ipari ágazatban működő vállalkozások hozzák létre.

(1)   Az EIP operatív csoportok részét képezik a
  mezőgazdasági termeléssel, a gazdasági életképességgel és a fenntarthatósággal
  foglalkozó EIP-nek. A csoportokat érdekelt szereplők, például mezőgazdasági termelők, kutatók, tanácsadók, valamint a mezőgazdasági és az élelmiszer-ipari ágazatban működő vállalkozások hozzák létre.
  Az operatív csoportok létrehozása a mezőgazdaság, vidékfejlesztés és kutatás területén az érdekek széles körét képviselő felek megegyezésén alapul. Nem hozható létre operatív csoport egyetlen érdekelt fél vagy csupán egyetlen érdeket képviselő felek által. Az operatív csoportok működhetnek a tagállamok határain belül, lehetnek tagjaik egynél több tagállamban és harmadik országokban.

(2)   Az EIP operatív csoportok olyan belső eljárásokat állapítanak meg, amelyek biztosítják a csoportok működésének átláthatóságát és megelőzik az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kialakulását.

(2)   Az EIP operatív csoportok olyan belső eljárásokat állapítanak meg, amelyek biztosítják a csoportok működésének átláthatóságát és megelőzik az összeférhetetlenséget előidéző helyzetek kialakulását.

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az EIP operatív csoportok tervet dolgoznak ki, amely magában foglalja a következőket: | (1)   Az EIP operatív csoportok tervet dolgoznak ki, amely magában foglalja a következőket: |
| a) | a kidolgozandó, tesztelendő, kiigazítandó vagy végrehajtandó innovatív projekt ismertetése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az EIP operatív csoportok tervet dolgoznak ki, amely magában foglalja a következőket:

(1)   Az EIP operatív csoportok tervet dolgoznak ki, amely magában foglalja a következőket:

a)

a kidolgozandó, tesztelendő, kiigazítandó vagy végrehajtandó innovatív projekt ismertetése;

| a) | a kidolgozandó, tesztelendő, kiigazítandó vagy végrehajtandó innovatív projekt ismertetése; |
| --- | --- |

a)

a kidolgozandó, tesztelendő, kiigazítandó vagy végrehajtandó innovatív projekt ismertetése;

| b) | a várt eredmények és az EIP-nek a termelékenység fokozásával és a fenntartható erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzéséhez való hozzájárulás ismertetése. |
| --- | --- |

b)

a várt eredmények és az EIP-nek a termelékenység fokozásával és a fenntartható erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzéséhez való hozzájárulás ismertetése.

| b) | a várt eredmények és az EIP-nek a termelékenység fokozásával és a fenntartható erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzéséhez való hozzájárulás ismertetése. |
| --- | --- |

b)

a várt eredmények és az EIP-nek a termelékenység fokozásával és a fenntartható erőforrás-gazdálkodással kapcsolatos célkitűzéséhez való hozzájárulás ismertetése.

(2)   Innovatív projektjeik végrehajtása során az operatív csoportok:

(2)   Innovatív projektjeik végrehajtása során az operatív csoportok:

| a) | innovatív fellépések kidolgozására és végrehajtására vonatkozó döntéseket hoznak; továbbá |
| --- | --- |

a)

innovatív fellépések kidolgozására és végrehajtására vonatkozó döntéseket hoznak; továbbá

| a) | innovatív fellépések kidolgozására és végrehajtására vonatkozó döntéseket hoznak; továbbá |
| --- | --- |

a)

innovatív fellépések kidolgozására és végrehajtására vonatkozó döntéseket hoznak; továbbá

| b) | innovatív fellépéseket hajtanak végre a vidékfejlesztési programok keretében finanszírozott intézkedéseken keresztül. |
| --- | --- |

b)

innovatív fellépéseket hajtanak végre a vidékfejlesztési programok keretében finanszírozott intézkedéseken keresztül.

| b) | innovatív fellépéseket hajtanak végre a vidékfejlesztési programok
  vagy a Horizont 2020 és egyéb olyan uniós kutatási programok
  keretében finanszírozott intézkedéseken keresztül
  , amelyek elősegítik a kutatási eredmények gyakorlatba történő átültetését a mezőgazdasági termelők számára
  . |
| --- | --- |

b)

innovatív fellépéseket hajtanak végre a vidékfejlesztési programok
  vagy a Horizont 2020 és egyéb olyan uniós kutatási programok
  keretében finanszírozott intézkedéseken keresztül
  , amelyek elősegítik a kutatási eredmények gyakorlatba történő átültetését a mezőgazdasági termelők számára
  .

(3)   Az operatív csoportok projektjeik eredményét – különösen az EIP hálózaton keresztül – széles körben megismertetik.

(3)   Az operatív csoportok projektjeik eredményét – különösen az EIP hálózaton keresztül – széles körben megismertetik.

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendelet alapján a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összegét, annak éves bontását és a kevésbé fejlett régiókban összpontosítani kívánt minimális összeget az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek és az ugyanerre az időszakra vonatkozó, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásnak megfelelően állapítja meg. | (1)   Az e rendelet alapján a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összegét, annak éves bontását és a kevésbé fejlett régiókban összpontosítani kívánt minimális összeget az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek és az ugyanerre az időszakra vonatkozó, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásnak megfelelően állapítja meg. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett források 0,25 %-át az 51. cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság számára biztosított technikai segítségnyújtásra kell fordítani. | (2)   Az (1) bekezdésben említett források 0,25 %-át az 51. cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság számára biztosított technikai segítségnyújtásra kell fordítani. |
| (3)   Programozásuk és ezt követően az Unió általános költségvetésében való szerepeltetésük céljából az (1) bekezdésben említett összegek évi 2 %-os szinten kerülnek indexálásra. | (3)   Programozásuk és ezt követően az Unió általános költségvetésében való szerepeltetésük céljából az (1) bekezdésben említett összegek évi 2 %-os szinten kerülnek indexálásra. |
| (4)   A
  Bizottság – a
  (2) bekezdésben említett összeg levonása után és a pénzeszközöknek a(z) DP/2012/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett átcsoportosítását is figyelembe véve
  – végrehajtási aktus útján meghatározza
  az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását
  . Az éves bontás meghatározása során a Bizottság figyelembe veszi a következőket: | (4)   A (2) bekezdésben említett összeg levonása után és a pénzeszközöknek a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett átcsoportosítását is figyelembe véve az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását
  az Ia. melléklet tartalmazza. |
| a) | a 4. cikkben említett célkitűzésekhez kapcsolódó objektív kritériumok; továbbá |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az e rendelet alapján a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összegét, annak éves bontását és a kevésbé fejlett régiókban összpontosítani kívánt minimális összeget az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek és az ugyanerre az időszakra vonatkozó, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásnak megfelelően állapítja meg.

(1)   Az e rendelet alapján a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban nyújtható uniós vidékfejlesztési támogatás teljes összegét, annak éves bontását és a kevésbé fejlett régiókban összpontosítani kívánt minimális összeget az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretnek és az ugyanerre az időszakra vonatkozó, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodásnak megfelelően állapítja meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett források 0,25 %-át az 51. cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság számára biztosított technikai segítségnyújtásra kell fordítani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett források 0,25 %-át az 51. cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság számára biztosított technikai segítségnyújtásra kell fordítani.

(3)   Programozásuk és ezt követően az Unió általános költségvetésében való szerepeltetésük céljából az (1) bekezdésben említett összegek évi 2 %-os szinten kerülnek indexálásra.

(3)   Programozásuk és ezt követően az Unió általános költségvetésében való szerepeltetésük céljából az (1) bekezdésben említett összegek évi 2 %-os szinten kerülnek indexálásra.

(4)   A
  Bizottság – a
  (2) bekezdésben említett összeg levonása után és a pénzeszközöknek a(z) DP/2012/EU rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett átcsoportosítását is figyelembe véve
  – végrehajtási aktus útján meghatározza
  az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását
  . Az éves bontás meghatározása során a Bizottság figyelembe veszi a következőket:

(4)   A (2) bekezdésben említett összeg levonása után és a pénzeszközöknek a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében említett átcsoportosítását is figyelembe véve az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását
  az Ia. melléklet tartalmazza.

a)

a 4. cikkben említett célkitűzésekhez kapcsolódó objektív kritériumok; továbbá

| b) | múltbeli teljesítmény. |
| --- | --- |

b)

múltbeli teljesítmény.

(4a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az Ia. melléklet szükség esetén történő módosítására annak érdekében, hogy az tartalmazza az EMVA-ba a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 7. cikke (2) bekezdésének és 14. cikkének alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközöket is.

(5)
     
  A (4) bekezdésben említett összegeken túl az ugyanazon bekezdésben említett végrehajtási aktus magában foglalja a [DP/2012/EU] rendelet 7. cikkének (2) bekezdése és 14. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendelet 10b. és 136. cikkének alkalmazásában a 2013. naptári év vonatkozásában az EMVA-ba átcsoportosított pénzeszközöket is.

(6)   
  A(z) [CSF/2012]/EU rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében említett eredményességi tartalék elosztása céljából a(z) HR/2012/EU rendelet 45. cikkének megfelelően az EMVA javára beszedett, rendelkezésre álló címzett bevételeket hozzá kell adni a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 18. cikkében említett összegekhez. E
  bevételeket a tagállamok számára az EMVA-ból származó támogatás teljes összegéből való részesedésük arányában kell kiosztani.

(6)   
  A(z) .../2013/EU [HR] rendelet 45. cikkének megfelelően az EMVA javára beszedett, rendelkezésre álló címzett
  bevételeket a tagállamok számára az EMVA-ból származó támogatás teljes összegéből való részesedésük arányában kell kiosztani.

(A 64. cikk (5) bekezdésében a bizottsági szöveget a COM(2012)0553 dokumentumból vett szöveg váltja fel)

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A vidékfejlesztési programot jóváhagyó határozat megállapítja az EMVA-ból az adott program számára biztosított hozzájárulás maximális mértékét. Szükség esetén a határozat egyértelműen azonosítja a kevésbé fejlett régiókhoz rendelt előirányzatokat. | (1)   A vidékfejlesztési programot jóváhagyó határozat megállapítja az EMVA-ból az adott program számára biztosított hozzájárulás maximális mértékét. Szükség esetén a határozat egyértelműen azonosítja a kevésbé fejlett régiókhoz rendelt előirányzatokat. |
| (2)   Az EMVA hozzájárulását a támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani. | (2)   Az EMVA hozzájárulását a támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani. |
| (3)   A vidékfejlesztési programok meghatározzák az EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét. Adott esetben külön EMVA-hozzájárulási mértéket kell meghatározni a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek tekintetében. Az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke: | (3)   A vidékfejlesztési programok meghatározzák az EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét. Adott esetben külön EMVA-hozzájárulási mértéket kell meghatározni a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek tekintetében. Az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke: |
| a) | a támogatható közkiadások 85 %-a a kevésbé fejlett régiókban, a legkülső régiókban és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A vidékfejlesztési programot jóváhagyó határozat megállapítja az EMVA-ból az adott program számára biztosított hozzájárulás maximális mértékét. Szükség esetén a határozat egyértelműen azonosítja a kevésbé fejlett régiókhoz rendelt előirányzatokat.

(1)   A vidékfejlesztési programot jóváhagyó határozat megállapítja az EMVA-ból az adott program számára biztosított hozzájárulás maximális mértékét. Szükség esetén a határozat egyértelműen azonosítja a kevésbé fejlett régiókhoz rendelt előirányzatokat.

(2)   Az EMVA hozzájárulását a támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani.

(2)   Az EMVA hozzájárulását a támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani.

(3)   A vidékfejlesztési programok meghatározzák az EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét. Adott esetben külön EMVA-hozzájárulási mértéket kell meghatározni a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek tekintetében. Az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke:

(3)   A vidékfejlesztési programok meghatározzák az EMVA hozzájárulásának egységes, valamennyi intézkedésre alkalmazandó mértékét. Adott esetben külön EMVA-hozzájárulási mértéket kell meghatározni a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek tekintetében. Az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke:

a)

a támogatható közkiadások 85 %-a a kevésbé fejlett régiókban, a legkülső régiókban és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken;

| a) | a támogatható közkiadások 85 %-a a kevésbé fejlett régiókban, a legkülső régiókban és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken; |
| --- | --- |

a)

a támogatható közkiadások 85 %-a a kevésbé fejlett régiókban, a legkülső régiókban és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken;

| b) | a támogatható közkiadások 50 %-a a többi régióban. |
| --- | --- |

b)

a támogatható közkiadások 50 %-a a többi régióban.

| b) | a támogatható közkiadások 50 %-a a többi régióban. |
| --- | --- |

b)

a támogatható közkiadások 50 %-a a többi régióban.

Az EMVA hozzájárulásának minimális mértéke 20 %.

Az EMVA hozzájárulásának minimális mértéke 20 %.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke:

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve az EMVA hozzájárulásának maximális mértéke:

| a) | 80 % a 15., a 28. és a 36. cikkben említett intézkedések, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 28. cikkében említett, a LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztés, valamint a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti műveletek esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a legkevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében; |
| --- | --- |

a)

80 % a 15., a 28. és a 36. cikkben említett intézkedések, a(z) [CSF/2012]/EU rendelet 28. cikkében említett, a LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztés, valamint a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti műveletek esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a legkevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében;

| a) | 80 % a 15., a 28. és a 36. cikkben említett intézkedések, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 28. cikkében említett, a LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztés, valamint a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti műveletek esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a legkevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében; |
| --- | --- |

a)

80 % a 15., a 28. és a 36. cikkben említett intézkedések, a(z) .../2013/EU [CSF] rendelet 28. cikkében említett, a LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztés, valamint a 20. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti műveletek esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a legkevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében;

| b) | 100 % a 66. cikk alapján támogatott műveletek esetében. |
| --- | --- |

b)

100 % a 66. cikk alapján támogatott műveletek esetében.

| c) | 55 % a 29. cikkben említett agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében. |
| --- | --- |

c)

55 % a 29. cikkben említett agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos intézkedések esetében. Ez a mérték 90 %-ra növelhető a kevésbé fejlett régiók, a legkülső régiók és a 2019/93/EGK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek programjainak esetében.

A (3) bekezdés b) pontjából eltérve az átmeneti régiókban a közös stratégiai kerethez tartozó egyéb alapok társfinanszírozási mértékével való összhang biztosítása érdekében a tagállamok növelhetik az EMVA-hozzájárulás maximális mértékét az átmeneti régiókban végrehajtott programok keretében a több alapból történő finanszírozással támogatott intézkedések tekintetében, a .../2013/EU [CSF] rendelet 82. cikkének (2) bekezdésében meghatározottakkal összhangban.

A (3) bekezdéstől eltérve a(z)... /2013/EU [DP] rendelet 14. cikkének alkalmazásában az EMVA-ba átcsoportosított pénzeszközökre 95 %-os EMVA-hozzájárulási arány vonatkozik, amennyiben a tagállam teljesíti a következő feltételek egyikét:

| i. | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet

   (4)

  értelmében uniós pénzügyi támogatás áll rendelkezésére; |
| --- | --- |

i.

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet

   (4)

  értelmében uniós pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;

| ii. | a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet

   (5)

  alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére; vagy |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet

   (5)

  alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére; vagy

| iii. | az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződéssel összhangban az európai stabilitási mechanizmusból kölcsön formájában nyújtott pénzügyi támogatás áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

iii.

az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződéssel összhangban az európai stabilitási mechanizmusból kölcsön formájában nyújtott pénzügyi támogatás áll rendelkezésre.

(4a)
     
  A(z) .../2013/EU [DP] rendelet 14. cikke (1a) bekezdésének alkalmazásából származó pénzeszközöket a 29. cikk szerinti intézkedésekre kell elkülöníteni.

(5)   Az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított hozzájárulásnak legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig legalább 2,5 %-át a LEADER céljaira kell elkülöníteni.

(5)   Az EMVA-ból a vidékfejlesztési program számára biztosított hozzájárulásnak legalább 5 %-át, Horvátország esetében pedig legalább 2,5 %-át a LEADER céljaira kell elkülöníteni.

(5a)
     
  Az EMVA-ból a vidékfejlesztési programok számára biztosított teljes hozzájárulás legalább 25 %-át a 29. és 30. cikk szerinti intézkedésekre kell elkülöníteni.

(6)   Az EMVA-ból társfinanszírozott kiadásokat a strukturális alapokból, a Kohéziós Alapból vagy más uniós pénzügyi eszközből származó hozzájárulással nem lehet társfinanszírozni.

(6)   Az EMVA-ból társfinanszírozott kiadásokat a strukturális alapokból, a Kohéziós Alapból vagy más uniós pénzügyi eszközből származó hozzájárulással nem lehet társfinanszírozni.
  Ez azonban nem korlátozza és nem akadályozza, hogy a programozás – következetes és integrált módon – ötvözze a közös stratégiai keretbe tartozó különböző alapokból történő támogatásokat, amelyekre szükség lehet a .../2013/EU [CSF] rendelet 9. cikkében említett tematikus célkitűzések megvalósításához.

(6a)
     
  A támogatható közkiadásokhoz nyújtott nemzeti hozzájárulás helyettesíthető a magánszféra nem üzleti célú hozzájárulásaival.

(7)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a vállalkozások támogatására fordított közkiadásoknak meg kell felelniük az állami támogatásra vonatkozóan meghatározott támogatási határértékeknek.

(7)   Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a vállalkozások támogatására fordított közkiadásoknak meg kell felelniük az állami támogatásra vonatkozóan meghatározott támogatási határértékeknek.

(A 65. cikk (5) bekezdésében a bizottsági szöveget a COM(2012)0553 dokumentumból vett szöveg váltja fel)

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 66. cikk | törölve |
| Az innovációhoz jelentős mértékben hozzájáruló műveletek támogatása | |
| Az EMVA-ba a(z) DP/2012/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközöket olyan műveletek céljaira kell elkülöníteni, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával kapcsolatos innovációhoz, az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos műveleteket is beleértve. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

66. cikk

törölve

Az innovációhoz jelentős mértékben hozzájáruló műveletek támogatása

Az EMVA-ba a(z) DP/2012/EU rendelet 7. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában átcsoportosított pénzeszközöket olyan műveletek céljaira kell elkülöníteni, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a mezőgazdaság termelékenységével és fenntarthatóságával kapcsolatos innovációhoz, az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos műveleteket is beleértve.

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kiadások csak abban az esetben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, ha a kérdéses programot irányító hatóság által vagy annak felelősségi körében, a 49. cikkben említett kiválasztási kritériumokkal összhangban meghatározott műveletek kapcsán merültek fel. | (2)   A kiadások csak abban az esetben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, ha a kérdéses programot irányító hatóság által vagy annak felelősségi körében, a 49. cikkben említett kiválasztási kritériumokkal összhangban meghatározott műveletek kapcsán merültek fel
  , kivéve, ha a két program közötti átmeneti időszak alatt előterjesztett javaslatról van szó, a beruházásokat akadályozó hiátus kiküszöbölése érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A kiadások csak abban az esetben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, ha a kérdéses programot irányító hatóság által vagy annak felelősségi körében, a 49. cikkben említett kiválasztási kritériumokkal összhangban meghatározott műveletek kapcsán merültek fel.

(2)   A kiadások csak abban az esetben támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással, ha a kérdéses programot irányító hatóság által vagy annak felelősségi körében, a 49. cikkben említett kiválasztási kritériumokkal összhangban meghatározott műveletek kapcsán merültek fel
  , kivéve, ha a két program közötti átmeneti időszak alatt előterjesztett javaslatról van szó, a beruházásokat akadályozó hiátus kiküszöbölése érdekében
  .

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

67 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A kiadások vonatkozásában támogathatók a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem visszaigényelhető héa-összegek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A kiadások vonatkozásában támogathatók a héára vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján nem visszaigényelhető héa-összegek.

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

69 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a támogatás odaítélésére az átalányköltségek, illetve a többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kerül sor, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vonatkozó számítások megfelelőek és pontosak legyenek, és hogy azok elvégzése előzetesen, tisztességes, igazságos és ellenőrizhető számítás alapján történjék. E célból egy, a számításokért felelős hatóságoktól független és megfelelő szakértelemmel rendelkező szerv tanúsítványt ad ki, amelyben megerősíti a számítások megfelelőségét és pontosságát. A tanúsítványnak a vidékfejlesztési program részét kell képeznie. | (2)   Amennyiben a támogatás odaítélésére az átalányköltségek, illetve a többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kerül sor, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vonatkozó számítások megfelelőek és pontosak legyenek, és hogy azok elvégzése előzetesen, tisztességes, igazságos és ellenőrizhető számítás alapján történjék. E célból egy, a számításokért felelős hatóságoktól független és megfelelő szakértelemmel rendelkező szerv tanúsítványt ad ki, amelyben megerősíti a számítások megfelelőségét és pontosságát. A tanúsítványnak a vidékfejlesztési program részét kell képeznie.
  A Bizottságnak a programok jóváhagyása előtt biztosítania kell, hogy minden releváns elem szerepeljen a számításokban, valamint hogy a fő feltevések ésszerűek, a fő paraméterek pedig helyesek legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben a támogatás odaítélésére az átalányköltségek, illetve a többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kerül sor, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vonatkozó számítások megfelelőek és pontosak legyenek, és hogy azok elvégzése előzetesen, tisztességes, igazságos és ellenőrizhető számítás alapján történjék. E célból egy, a számításokért felelős hatóságoktól független és megfelelő szakértelemmel rendelkező szerv tanúsítványt ad ki, amelyben megerősíti a számítások megfelelőségét és pontosságát. A tanúsítványnak a vidékfejlesztési program részét kell képeznie.

(2)   Amennyiben a támogatás odaítélésére az átalányköltségek, illetve a többletköltségek és az elmaradó jövedelem alapján kerül sor, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vonatkozó számítások megfelelőek és pontosak legyenek, és hogy azok elvégzése előzetesen, tisztességes, igazságos és ellenőrizhető számítás alapján történjék. E célból egy, a számításokért felelős hatóságoktól független és megfelelő szakértelemmel rendelkező szerv tanúsítványt ad ki, amelyben megerősíti a számítások megfelelőségét és pontosságát. A tanúsítványnak a vidékfejlesztési program részét kell képeznie.
  A Bizottságnak a programok jóváhagyása előtt biztosítania kell, hogy minden releváns elem szerepeljen a számításokban, valamint hogy a fő feltevések ésszerűek, a fő paraméterek pedig helyesek legyenek.

Indokolás

Ez a módosítás a Számvevőszék által a támogatási összegek kiszámításával kapcsolatban megállapított hiányosságokat tükrözi (a 7/2011. számú különjelentés 97. bekezdése).

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A támogatás kedvezményezettjei – köztük a helyi akciócsoportok – kérhetik a közpénzből nyújtott támogatás legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleg kifizetését, ha ez a lehetőség a vidékfejlesztési programban szerepel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  A támogatás kedvezményezettjei – köztük a helyi akciócsoportok – kérhetik a közpénzből nyújtott támogatás legfeljebb 50 %-ának megfelelő összegű előleg kifizetését, ha ez a lehetőség a vidékfejlesztési programban szerepel
  .

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a finanszírozásra kiválasztott műveletekre vonatkozó releváns mutatók
  negyedévenkénti
  közléséért a Bizottság felé, ideértve
  mind
  a
  kedvezményezett, mind a projekt kulcsfontosságú jellemzőinek közlését
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a finanszírozásra kiválasztott műveletekre vonatkozó releváns mutatók
  negyedévenkénti
  közléséért a Bizottság felé, ideértve
  mind
  a
  kedvezményezett, mind a projekt kulcsfontosságú jellemzőinek közlését
  ;

| b) | a finanszírozásra kiválasztott műveletekre vonatkozó releváns mutatók
  évenkénti
  közléséért a Bizottság felé, ideértve a
  teljesítménymutatókra és a pénzügyi mutatókra vonatkozó tájékoztatást
  ; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozásra kiválasztott műveletekre vonatkozó releváns mutatók
  évenkénti
  közléséért a Bizottság felé, ideértve a
  teljesítménymutatókra és a pénzügyi mutatókra vonatkozó tájékoztatást
  ;

Indokolás

A negyedévenkénti jelentéstétel rendkívüli módon megnöveli az adminisztrációt, ami ellentmond mindenféle egyszerűsítési törekvésnek.

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben valamely tagállamnak egynél több programja van, koordináló szervet jelölhet ki legalább a támogatások kezelésének koordinációjára, valamint a Bizottság és a nemzeti irányító hatóságok közötti kapcsolattartás biztosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben valamely tagállamnak egynél több programja van, koordináló szervet jelölhet ki legalább a támogatások kezelésének koordinációjára, valamint a Bizottság és a nemzeti irányító hatóságok közötti kapcsolattartás biztosítására.

Indokolás

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005 rendelet (5) preambulumbekezdésében javasoltak szerint fontos a koordináló szervek szükségességének elismerése.

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

75 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a vidékfejlesztési politika terén elért haladás és az eredmények
  bemutatása
  , valamint a vidékfejlesztési politikai beavatkozások hatásának, eredményességének, hatékonyságának, és relevanciájának értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a vidékfejlesztési politika terén elért haladás és az eredmények
  bemutatása
  , valamint a vidékfejlesztési politikai beavatkozások hatásának, eredményességének, hatékonyságának, és relevanciájának értékelése;

| a) | a vidékfejlesztési politika terén elért haladás és az eredmények
  kritikus és objektív értékelése
  , valamint a vidékfejlesztési politikai beavatkozások hatásának, eredményességének, hatékonyságának, és relevanciájának értékelése; |
| --- | --- |

a)

a vidékfejlesztési politika terén elért haladás és az eredmények
  kritikus és objektív értékelése
  , valamint a vidékfejlesztési politikai beavatkozások hatásának, eredményességének, hatékonyságának, és relevanciájának értékelése;

Indokolás

Az eredeti szövegezés túlságosan előíró jellegű.

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

76 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 74. cikkben előírt monitoring- és értékelési rendszerben meg kell határozni a programok kiinduló helyzetére, valamint pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire
  , hatásaira
  vonatkozó és valamennyi program esetében alkalmazandó közös mutatók jegyzékét annak érdekében, hogy az adatok uniós szintű összesítése megvalósulhasson. | (1)   A 74. cikkben előírt monitoring- és értékelési rendszerben meg kell határozni a programok kiinduló helyzetére, valamint pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire vonatkozó és valamennyi program esetében alkalmazandó közös mutatók jegyzékét annak érdekében, hogy az adatok uniós szintű összesítése megvalósulhasson. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 74. cikkben előírt monitoring- és értékelési rendszerben meg kell határozni a programok kiinduló helyzetére, valamint pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire
  , hatásaira
  vonatkozó és valamennyi program esetében alkalmazandó közös mutatók jegyzékét annak érdekében, hogy az adatok uniós szintű összesítése megvalósulhasson.

(1)   A 74. cikkben előírt monitoring- és értékelési rendszerben meg kell határozni a programok kiinduló helyzetére, valamint pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire vonatkozó és valamennyi program esetében alkalmazandó közös mutatók jegyzékét annak érdekében, hogy az adatok uniós szintű összesítése megvalósulhasson.

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A vidékfejlesztési intézkedések keretében nyújtott támogatások kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek az irányító hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság megbízásából eljáró szervek részére valamennyi olyan, különösen a részletes célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó információt eljuttatni, melyek szükségesek a programok nyomon követéséhez és értékeléséhez. | A vidékfejlesztési intézkedések keretében nyújtott támogatások kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek az irányító hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság megbízásából eljáró szervek részére valamennyi olyan, különösen a részletes célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó információt eljuttatni, melyek szükségesek a programok nyomon követéséhez és értékeléséhez
  , biztosítva az adatok bizalmas kezeléséhez és a személyes adatok védelméhez való, a nemzeti és az uniós jogszabályokban biztosított jog tiszteletben tartását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A vidékfejlesztési intézkedések keretében nyújtott támogatások kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek az irányító hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság megbízásából eljáró szervek részére valamennyi olyan, különösen a részletes célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó információt eljuttatni, melyek szükségesek a programok nyomon követéséhez és értékeléséhez.

A vidékfejlesztési intézkedések keretében nyújtott támogatások kedvezményezettjei és a helyi akciócsoportok kötelesek az irányító hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság megbízásából eljáró szervek részére valamennyi olyan, különösen a részletes célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó információt eljuttatni, melyek szükségesek a programok nyomon követéséhez és értékeléséhez
  , biztosítva az adatok bizalmas kezeléséhez és a személyes adatok védelméhez való, a nemzeti és az uniós jogszabályokban biztosított jog tiszteletben tartását
  .

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

81 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | megvizsgálja a program értékelési
  tervével kapcsolatos tevékenységeket és eredményeket
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

megvizsgálja a program értékelési
  tervével kapcsolatos tevékenységeket és eredményeket
  ;

| b) | megvizsgálja a program
  irányító hatóság által előterjesztett
  értékelési
  tervét és a végrehajtása terén elért előrehaladást
  ; |
| --- | --- |

b)

megvizsgálja a program
  irányító hatóság által előterjesztett
  értékelési
  tervét és a végrehajtása terén elért előrehaladást
  ;

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

82 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok 2016.
  május 31-ig
  , majd
  2023-mal
  bezárólag minden ezt követő év
  május 31-ig
  a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vidékfejlesztési program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014

  és 2015-ös
  naptári évekre vonatkozik. | (1)   A tagállamok 2016.
  június 30-ig
  , majd
  2022-vel
  bezárólag minden ezt követő év
  június 30-ig
  a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vidékfejlesztési program végrehajtásáról.
  A végleges végrehajtási jelentést a tagállamoknak 2023. december 31-ig kell benyújtaniuk.
   A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014. és 2015. naptári évekre vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok 2016.
  május 31-ig
  , majd
  2023-mal
  bezárólag minden ezt követő év
  május 31-ig
  a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vidékfejlesztési program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014

  és 2015-ös
  naptári évekre vonatkozik.

(1)   A tagállamok 2016.
  június 30-ig
  , majd
  2022-vel
  bezárólag minden ezt követő év
  június 30-ig
  a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vidékfejlesztési program végrehajtásáról.
  A végleges végrehajtási jelentést a tagállamoknak 2023. december 31-ig kell benyújtaniuk.
   A 2016-ban benyújtandó jelentés a 2014. és 2015. naptári évekre vonatkozik.

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

85 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2023-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezeket a jelentéseket legkésőbb 2023. december 31-ig
  benyújtják a Bizottsághoz
  . | 2023-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezeket a jelentéseket legkésőbb 2023. december 31-ig
  véglegesítik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2023-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezeket a jelentéseket legkésőbb 2023. december 31-ig
  benyújtják a Bizottsághoz
  .

2023-ban a tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek valamennyi általuk végrehajtott vidékfejlesztési program tekintetében. Ezeket a jelentéseket legkésőbb 2023. december 31-ig
  véglegesítik
  .

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

88 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke alkalmazandó, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon rendelkezésekre vonatkozóan, amelyek minden olyan, e rendelet szerinti intézkedést mentesítenek az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása alól, amely nem tartozik az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben az EUMSZ 107., 108. és 109. cikke alkalmazandó, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 90. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon rendelkezésekre vonatkozóan, amelyek minden olyan, e rendelet szerinti intézkedést mentesítenek az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazása alól, amely nem tartozik az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá.

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Kiegészítő nemzeti finanszírozás | Kiegészítő nemzeti finanszírozás
  és támogatás, amely nem tartozik az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Kiegészítő nemzeti finanszírozás

Kiegészítő nemzeti finanszírozás
  és támogatás, amely nem tartozik az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

89 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelettel összhangban, a 7. cikkben említett programozás részeként a tagállamok értesítést küldenek azon tagállami kifizetésekről, amelyek célja az, hogy kiegészítő nemzeti finanszírozást biztosítsanak uniós támogatásban részesített és a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési műveletek végrehajtásához, a Bizottság pedig jóváhagyja azt. A Bizottság a kifizetéseket a Szerződés 107. cikkének alkalmazása céljára meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazásával értékeli. Az érintett tagállam nem biztosít vidékfejlesztési műveletekhez nyújtható kiegészítő finanszírozást azok jóváhagyását megelőzően. | E rendelettel összhangban, a 7. cikkben említett programozás részeként a tagállamok értesítést küldenek azon tagállami kifizetésekről, amelyek célja az, hogy kiegészítő nemzeti finanszírozást biztosítsanak uniós támogatásban részesített és az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési műveletek végrehajtásához,
  valamint az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá nem tartozó műveletekkel kapcsolatos tagállami kifizetésekről,
  a Bizottság pedig jóváhagyja azt. A Bizottság a kifizetéseket az EUMSZ 107. cikkének alkalmazása céljára meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazásával értékeli. Az érintett tagállam nem biztosít vidékfejlesztési műveletekhez nyújtható kiegészítő finanszírozást azok jóváhagyását megelőzően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelettel összhangban, a 7. cikkben említett programozás részeként a tagállamok értesítést küldenek azon tagállami kifizetésekről, amelyek célja az, hogy kiegészítő nemzeti finanszírozást biztosítsanak uniós támogatásban részesített és a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési műveletek végrehajtásához, a Bizottság pedig jóváhagyja azt. A Bizottság a kifizetéseket a Szerződés 107. cikkének alkalmazása céljára meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazásával értékeli. Az érintett tagállam nem biztosít vidékfejlesztési műveletekhez nyújtható kiegészítő finanszírozást azok jóváhagyását megelőzően.

E rendelettel összhangban, a 7. cikkben említett programozás részeként a tagállamok értesítést küldenek azon tagállami kifizetésekről, amelyek célja az, hogy kiegészítő nemzeti finanszírozást biztosítsanak uniós támogatásban részesített és az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési műveletek végrehajtásához,
  valamint az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá nem tartozó műveletekkel kapcsolatos tagállami kifizetésekről,
  a Bizottság pedig jóváhagyja azt. A Bizottság a kifizetéseket az EUMSZ 107. cikkének alkalmazása céljára meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazásával értékeli. Az érintett tagállam nem biztosít vidékfejlesztési műveletekhez nyújtható kiegészítő finanszírozást azok jóváhagyását megelőzően.

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

90 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság e
  rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre felhatalmazást kap az e
  rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. | (2)   A Bizottság e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától öt évre szól
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt nem ellenzi a meghosszabbítást, a felhatalmazás a korábbival megegyező időtartamra hallgatólagosan meghosszabbodik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság e
  rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre felhatalmazást kap az e
  rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság e rendeletben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó felhatalmazása e rendelet hatálybalépésének időpontjától öt évre szól
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt nem ellenzi a meghosszabbítást, a felhatalmazás a korábbival megegyező időtartamra hallgatólagosan meghosszabbodik.

Indokolás

Az Európai Parlamentnek aktívan meg kell erősítenie a Bizottság felhatalmazását, és vitatható esetekben nem szabad előfordulnia, hogy harcolnia kelljen saját jogalkotási hatásköre visszaszerzéséért.

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

I MELLÉKLET – 18 cikk 3 bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg

| 18(3) | Beruházások tárgyi eszközökbe | | Mezőgazdasági ágazat |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 75 % | A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 65 % | A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 40 % | Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | | A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot: |
| | | | — | mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők |

18(3)

Beruházások tárgyi eszközökbe

Mezőgazdasági ágazat

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

65 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot:

—

mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők

| — | kollektív beruházások és integrált projektek |
| --- | --- |

—

kollektív beruházások és integrált projektek

| — | a 33. cikk szerinti hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek |
| --- | --- |

—

a 33. cikk szerinti hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek

| — | az EIP keretében támogatott műveletek |
| --- | --- |

—

az EIP keretében támogatott műveletek

A Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó termékek feldolgozása és értékesítése

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

65 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők az EIP keretében támogatott műveletek esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot

Módosítás

| 18(3) | Beruházások tárgyi eszközökbe | | Mezőgazdasági ágazat |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 50 % | A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 75 % | A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 75 % | A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 40 % | Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | | A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot: |
| | | | — | mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők |

18(3)

Beruházások tárgyi eszközökbe

Mezőgazdasági ágazat

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők a következők esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot:

—

mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő fiatal mezőgazdasági termelők

| — | kollektív beruházások és integrált projektek |
| --- | --- |

—

kollektív beruházások és integrált projektek

| — | a 33. cikk szerinti hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek |
| --- | --- |

—

a 33. cikk szerinti hátrányos természeti adottságokkal rendelkező területek

| — | az EIP keretében támogatott műveletek |
| --- | --- |

—

az EIP keretében támogatott műveletek

| — | biogazdálkodók |
| --- | --- |

—

biogazdálkodók

| — | a Natura 2000 és a víz-keretirányelv teljesítésére irányuló intézkedések |
| --- | --- |

—

a Natura 2000 és a víz-keretirányelv teljesítésére irányuló intézkedések

| — | agrár-környezetvédelmi rendszerek |
| --- | --- |

—

agrár-környezetvédelmi rendszerek

A Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó termékek feldolgozása és értékesítése

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

A fenti mértékek 20 %-kal növelhetők az EIP
  , kollektív beruházások és integrált projektek
  keretében támogatott műveletek esetében, feltéve, hogy a maximális kombinált támogatási mérték nem haladja meg a 90 %-ot

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

I MELLÉKLET – 24 cikk 3 bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg

| 24(3) | Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása | 80 % | Az agrár-erdészeti rendszerek létrehozására irányuló támogatható beruházások összegéből |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása

80 %

Az agrár-erdészeti rendszerek létrehozására irányuló támogatható beruházások összegéből

Módosítás

| 24(3) | Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása | 100 % | Az agrár-erdészeti rendszerek létrehozására irányuló támogatható beruházások összegéből |
| --- | --- | --- | --- |

24(3)

Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása

100 %

Az agrár-erdészeti rendszerek létrehozására irányuló támogatható beruházások összegéből

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

I MELLÉKLET – 27 cikk 5 bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg

| 27(5) | Új erdészeti technológiákra, valamint erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások | 50 % | A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 65 % | A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 40 % | Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |

27(5)

Új erdészeti technológiákra, valamint erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

65 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

Módosítás

| 27(5) | Új erdészeti technológiákra, valamint erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások | 50 % | A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 75 % | A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 75 % | A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből |
| | | 40 % | Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből |

27(5)

Új erdészeti technológiákra, valamint erdészeti termékek feldolgozására és értékesítésére irányuló beruházások

50 %

A kevésbé fejlett régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A legkülső régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

75 %

A kisebb égei-tengeri szigeteken végrehajtott támogatható beruházások összegéből

40 %

Az egyéb régiókban végrehajtott támogatható beruházások összegéből

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

I MELLÉKLET – 32 cikk 3 bekezdés

A Bizottság által javasolt szöveg

| Art. 32(3) | Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések | 25 | Hektáronkénti és évenkénti minimum |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Hektáronkénti és évenkénti maximum |
| | | 300
  (*) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében |

Art. 32(3)

Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

25

Hektáronkénti és évenkénti minimum

250(*)

Hektáronkénti és évenkénti maximum

300
  (*)

Hektáronkénti és évenkénti maximum a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében

Módosítás

| Art. 32(3) | Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések | 25 | Hektáronkénti és évenkénti minimum |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 250(*) | Hektáronkénti és évenkénti maximum |
| | | 450
  (*) | Hektáronkénti és évenkénti maximum a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében |

Art. 32(3)

Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

25

Hektáronkénti és évenkénti minimum

250(*)

Hektáronkénti és évenkénti maximum

450
  (*)

Hektáronkénti és évenkénti maximum a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott hegyvidéki területek esetében

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

I a melléklet

Módosítás

Ia. MELLÉKLET

Az 64. cikkben említett nemzeti keretek

| (millió euró) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| Belgium | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 | 73 838 |
| Bulgária | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 | 400 215 |
| Cseh Köztársaság | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 | 432 820 |
| Dánia | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 | 87 536 |
| Németország | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 | 1 355 922 |
| Észtország | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 | 109 623 |
| Írorzság | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 | 377 842 |
| Görögország | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 | 595 667 |
| Spanyolország | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 | 1 219 781 |
| Franciaország | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 | 1 148 806 |
| Olaszország | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 | 1 361 055 |
| Ciprus | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 | 24 926 |
| Lettország | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 | 159 703 |
| Litvánia | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 | 267 461 |
| Luxemburg | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 | 14 383 |
| Magyar-ország | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 | 584 679 |
| Málta | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 | 11 762 |
| Hollandia | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 | 89 850 |
| Ausztria | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 | 609 744 |
| Lengyel-ország | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 | 2 029 504 |
| Portugália | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 | 614 811 |
| Románia | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 | 1 435 645 |
| Szlovénia | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 | 138 743 |
| Szlovákia | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 | 302 467 |
| Finnország | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 | 326 416 |
| Svédország | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 | 291 736 |
| Egyesült Királyság | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 | 362 465 |

(millió euró)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Belgium

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

73 838

Bulgária

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

400 215

Cseh Köztársaság

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

432 820

Dánia

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

87 536

Németország

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

1 355 922

Észtország

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

109 623

Írorzság

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

377 842

Görögország

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

595 667

Spanyolország

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

1 219 781

Franciaország

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

1 148 806

Olaszország

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

1 361 055

Ciprus

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

24 926

Lettország

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

159 703

Litvánia

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

267 461

Luxemburg

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

14 383

Magyar-ország

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

584 679

Málta

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

11 762

Hollandia

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

89 850

Ausztria

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

609 744

Lengyel-ország

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

2 029 504

Portugália

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

614 811

Románia

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

1 435 645

Szlovénia

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

138 743

Szlovákia

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

302 467

Finnország

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

326 416

Svédország

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

291 736

Egyesült Királyság

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

362 465

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Melléklet törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Melléklet törölve

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 tematikus alprogram – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A köz- és a magánszféra közötti partnerségek, a nemzedékek közötti átmenet megkönnyítése érdekében |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

A köz- és a magánszféra közötti partnerségek, a nemzedékek közötti átmenet megkönnyítése érdekében

Indokolás

Amikor a fiatal gazdálkodók tevékenységbe kívánnak kezdeni, az egyik legjelentősebb problémát az idősebb generációk gazdálkodói tevékenységének átvételével járó költségek és adminisztratív akadályok jelentik. Ezek a tényezők megnehezítik a generációk közötti átmenetet, és ez az egyik oka annak, hogy az Unióban a gazdálkodók átlagéletkora 50 év felett van. A nemzedékek közötti átmenet köz- és a magánszféra közötti partnerségek révén történő megkönnyítését be kell illeszteni a tematikus alprogramok szempontjából különös jelentőséggel bíró intézkedések és műveletek indikatív jegyzékébe, hogy a vidékfejlesztési eszközök nemzeti szintű fejlesztése során figyelembe lehessen venni ezt a tényezőt.

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – 3 szakasz

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. cikk – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei | 17. cikk – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei |
| 32–33. cikk – A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések | 32–33. cikk – A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések |
| | 34. cikk – Állatjólét |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

17. cikk – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

17. cikk – A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

32–33. cikk – A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

32–33. cikk – A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések

34. cikk – Állatjólét

Indokolás

A megfelelő állatjóléti feltételeket biztosító gazdálkodók kielégítik a piaci igényeket, és kimagasló árat kaphatnak termékeikért, ami javítja versenyképességüket. Támogatni kell őket az e termelési rendszerekre való átállás érdekében.

---

(1)  

  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(2)  

  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.

(3)  

  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(4)  

  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

(5)  

  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

---

| 29.1.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 36/631 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 36/631

---

P7_TA(2013)0087

A közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése (határozat az intézményközi tárgyalások megnyitásáról)

Az Európai Parlament 2013. március 13-i határozata a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitása és a tárgyalási megbízatás tárgyában (COM(2011)0628/2 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD) – 2013/2531(RSP))

(2016/C 036/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 70. cikkének (2) bekezdésére és 70a. cikkére,

mivel a jogalkotási javaslatban meghatározott pénzügyi keretösszeg mindössze jelzésül szolgál a jogalkotó hatóság számára, és nem rögzíthető mindaddig, amíg a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendeletre irányuló javaslatról megállapodás nem születik;

határoz az intézményközi tárgyalások megnyitásáról a következő tárgyalási megbízatás alapján:

MEGBÍZATÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A KAP reformjának egyik fő célkitűzése és fő követelménye az adminisztratív terhek csökkentése. Reális tűréshatárokat és de minimis korlátozásokat kell bevezetni, valamint megfelelő egyensúlyt kell teremteni a bizalom és az ellenőrzés között annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő jövőbeni adminisztratív teher ésszerű szinten maradjon. Az adminisztratív terhek csökkentésének részeként kellően figyelembe kell venni az ellenőrzések adminisztratív és egyéb költségeit valamennyi szinten, továbbá jutalmazni kell a hatékony adminisztratív és ellenőrzési rendszerek használatát. A legfontosabb cél az adminisztratív költségek csökkentése és annak biztosítása, hogy a mezőgazdasági termelőkre és az igazgatási egységekre nehezedő adminisztratív teher ésszerű szintre térjen vissza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A KAP reformjának egyik fő célkitűzése és fő követelménye az adminisztratív terhek csökkentése. Reális tűréshatárokat és de minimis korlátozásokat kell bevezetni, valamint megfelelő egyensúlyt kell teremteni a bizalom és az ellenőrzés között annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamokra és a kedvezményezettekre nehezedő jövőbeni adminisztratív teher ésszerű szinten maradjon. Az adminisztratív terhek csökkentésének részeként kellően figyelembe kell venni az ellenőrzések adminisztratív és egyéb költségeit valamennyi szinten, továbbá jutalmazni kell a hatékony adminisztratív és ellenőrzési rendszerek használatát. A legfontosabb cél az adminisztratív költségek csökkentése és annak biztosítása, hogy a mezőgazdasági termelőkre és az igazgatási egységekre nehezedő adminisztratív teher ésszerű szintre térjen vissza.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálására, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tartalmára, az állami intervenció keretében uniós költségvetésből finanszírozott intézkedésekre, az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, a tagállamok részére történő visszatérítések csökkentéseire és felfüggesztésére, az alapok keretében a kiadások és bevételek kiegyenlítésére, az adósságok visszafizettetésére, a kedvezményezettekre a jogosultsági feltételek be nem tartása esetén alkalmazott szankciókra, a biztosítékokra vonatkozó szabályokra, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer működésére, az ügyletek vizsgálata köréből kizárt intézkedésekre, a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciókra, az állandó gyepterületek fenntartására vonatkozó szabályokra, az euróövezeten kívüli tagállamok által alkalmazandó meghatározó ügyleti tényre és átváltási árfolyamra vonatkozó szabályokra, valamint a KAP keretében elfogadott intézkedések közös értékelési keretének a tartalmára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell a kapcsolódó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálására, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tartalmára, az állami intervenció keretében uniós költségvetésből finanszírozott intézkedésekre, az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, a tagállamok részére történő visszatérítések csökkentéseire és felfüggesztésére, az alapok keretében a kiadások és bevételek kiegyenlítésére, az adósságok visszafizettetésére, a kedvezményezettekre a jogosultsági feltételek be nem tartása esetén alkalmazott szankciókra, a biztosítékokra vonatkozó szabályokra, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer működésére, az ügyletek vizsgálata köréből kizárt intézkedésekre, a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciókra, az állandó gyepterületek fenntartására vonatkozó szabályokra, az euróövezeten kívüli tagállamok által alkalmazandó meghatározó ügyleti tényre és átváltási árfolyamra vonatkozó szabályokra, valamint a KAP keretében elfogadott intézkedések közös értékelési keretének a tartalmára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell a kapcsolódó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.

| (3) | A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálására, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tartalmára, az állami intervenció keretében uniós költségvetésből finanszírozott intézkedésekre, az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, a tagállamok részére történő visszatérítések csökkentéseire és felfüggesztésére, az alapok keretében a kiadások és bevételek kiegyenlítésére, az adósságok visszafizettetésére, a kedvezményezettekre a jogosultsági feltételek be nem tartása esetén alkalmazott
  közigazgatási
  szankciókra, a biztosítékokra vonatkozó szabályokra, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer működésére, az ügyletek vizsgálata köréből kizárt intézkedésekre, a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciókra, az állandó gyepterületek
  és legelők
  fenntartására vonatkozó szabályokra, az euróövezeten kívüli tagállamok által alkalmazandó meghatározó ügyleti tényre és átváltási árfolyamra vonatkozó szabályokra, valamint a KAP keretében elfogadott intézkedések közös értékelési keretének a tartalmára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell a kapcsolódó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.
  Az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének értelmében az Európai Számvevőszék az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére véleményt terjeszthet elő a fent említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálására, a mezőgazdasági tanácsadó rendszer tartalmára, az állami intervenció keretében uniós költségvetésből finanszírozott intézkedésekre, az állami intervencióval kapcsolatos műveletek értékelésére, a tagállamok részére történő visszatérítések csökkentéseire és felfüggesztésére, az alapok keretében a kiadások és bevételek kiegyenlítésére, az adósságok visszafizettetésére, a kedvezményezettekre a jogosultsági feltételek be nem tartása esetén alkalmazott
  közigazgatási
  szankciókra, a biztosítékokra vonatkozó szabályokra, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer működésére, az ügyletek vizsgálata köréből kizárt intézkedésekre, a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciókra, az állandó gyepterületek
  és legelők
  fenntartására vonatkozó szabályokra, az euróövezeten kívüli tagállamok által alkalmazandó meghatározó ügyleti tényre és átváltási árfolyamra vonatkozó szabályokra, valamint a KAP keretében elfogadott intézkedések közös értékelési keretének a tartalmára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és kidolgozásakor a Bizottságnak gondoskodnia kell a kapcsolódó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.
  Az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének értelmében az Európai Számvevőszék az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére véleményt terjeszthet elő a fent említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról.

(A „szankciók”„közigazgatási szankciók”-ra, valamint az „állandó gyepterületek”„állandó gyepterületek és legelők”-re történő megváltoztatására irányuló két módosítás a teljes szövegre vonatkozik; ennek megfelelően elfogadásuk esetén a változtatásokat mindenütt át kell vezetni.)

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Vis maior és rendkívüli körülmények esetén a rendelet adott esetben felmentést adhat. A mezőgazdasági szabályozással kapcsolatban a vis maior fogalmát a Bíróság esetjogának megfelelően kell értelmezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Vis maior és rendkívüli körülmények esetén a rendelet adott esetben felmentést adhat. A mezőgazdasági szabályozással kapcsolatban a vis maior fogalmát a Bíróság esetjogának megfelelően kell értelmezni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A tanúsító szervekkel és a kifizető ügynökségekkel szemben támasztott követelmények szigorítása nem vonhatja maga után a tagállamokban a bürokratikus terhek további növekedését. E követelmények semmiképpen sem lehetnek szigorúbbak a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknál. A tanúsítási eljárás alkalmazási körét és tartalmát illetően meg kell őrizni a kiegyensúlyozott költség-hasznon arányt, és minden kiegészítő jelentéstételi kötelezettségnek egyértelmű hozzáadott értéket kell teremtenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A tanúsító szervekkel és a kifizető ügynökségekkel szemben támasztott követelmények szigorítása nem vonhatja maga után a tagállamokban a bürokratikus terhek további növekedését. E követelmények semmiképpen sem lehetnek szigorúbbak a nemzetközi könyvvizsgálati standardoknál. A tanúsítási eljárás alkalmazási körét és tartalmát illetően meg kell őrizni a kiegyensúlyozott költség-hasznon arányt, és minden kiegészítő jelentéstételi kötelezettségnek egyértelmű hozzáadott értéket kell teremtenie.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek jobban tudatában legyenek egyfelől a mezőgazdasági gyakorlatok
  és
  a gazdaságok irányítása közötti kapcsolatnak, másfelől a környezettel, az éghajlatváltozással, a földterület jó mezőgazdasági állapotával, az élelmiszer-biztonsággal, a közegészségüggyel, az állategészségüggyel, a növényegészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos előírásoknak, a tagállamoknak átfogó mezőgazdasági tanácsadó rendszert kell létrehozniuk, amely tanácsadást nyújt a kedvezményezettek részére. A mezőgazdasági tanácsadó rendszer semmilyen esetben sem befolyásolhatja a kedvezményezetteknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. Ezenfelül a tagállamoknak gondoskodniuk kell a tanácsadás és az ellenőrzés egyértelmű elkülönítéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek jobban tudatában legyenek egyfelől a mezőgazdasági gyakorlatok
  és
  a gazdaságok irányítása közötti kapcsolatnak, másfelől a környezettel, az éghajlatváltozással, a földterület jó mezőgazdasági állapotával, az élelmiszer-biztonsággal, a közegészségüggyel, az állategészségüggyel, a növényegészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos előírásoknak, a tagállamoknak átfogó mezőgazdasági tanácsadó rendszert kell létrehozniuk, amely tanácsadást nyújt a kedvezményezettek részére. A mezőgazdasági tanácsadó rendszer semmilyen esetben sem befolyásolhatja a kedvezményezetteknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. Ezenfelül a tagállamoknak gondoskodniuk kell a tanácsadás és az ellenőrzés egyértelmű elkülönítéséről.

| (10) | Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek jobban tudatában legyenek egyfelől a mezőgazdasági gyakorlatok, a gazdaságok irányítása
  és a kockázatkezelés
  közötti kapcsolatnak, másfelől a környezettel, az éghajlatváltozással, a földterület jó mezőgazdasági állapotával, az élelmiszer-biztonsággal, a közegészségüggyel, az állategészségüggyel, a növényegészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos előírásoknak, a tagállamoknak átfogó mezőgazdasági tanácsadó rendszert kell létrehozniuk, amely tanácsadást nyújt a kedvezményezettek részére. A mezőgazdasági tanácsadó rendszer semmilyen esetben sem befolyásolhatja a kedvezményezetteknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. Ezenfelül a tagállamoknak gondoskodniuk kell a tanácsadás és az ellenőrzés egyértelmű elkülönítéséről. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek jobban tudatában legyenek egyfelől a mezőgazdasági gyakorlatok, a gazdaságok irányítása
  és a kockázatkezelés
  közötti kapcsolatnak, másfelől a környezettel, az éghajlatváltozással, a földterület jó mezőgazdasági állapotával, az élelmiszer-biztonsággal, a közegészségüggyel, az állategészségüggyel, a növényegészségüggyel és az állatjóléttel kapcsolatos előírásoknak, a tagállamoknak átfogó mezőgazdasági tanácsadó rendszert kell létrehozniuk, amely tanácsadást nyújt a kedvezményezettek részére. A mezőgazdasági tanácsadó rendszer semmilyen esetben sem befolyásolhatja a kedvezményezetteknek az említett előírások betartására vonatkozó kötelezettségét és felelősségét. Ezenfelül a tagállamoknak gondoskodniuk kell a tanácsadás és az ellenőrzés egyértelmű elkülönítéséről.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek ki kell térnie legalább a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó követelményekre és előírásokra. Az említett rendszernek ki kell térnie azokra a – közvetlen kifizetésekre vonatkozó – követelményekre is, amelyek betartása az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatosan szükséges, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i DP/xxx/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott mezőgazdasági terület fenntartására.
  Végül ennek a
  rendszernek ki kell
  térnie
  az éghajlatváltozás mérséklésével és az
  éghajlatváltozáshoz
  való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval, valamint a
  kis
  mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődésével kapcsolatos egyes elemekre is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek ki kell térnie legalább a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó követelményekre és előírásokra. Az említett rendszernek ki kell térnie azokra a – közvetlen kifizetésekre vonatkozó – követelményekre is, amelyek betartása az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatosan szükséges, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i DP/xxx/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott mezőgazdasági terület fenntartására.
  Végül ennek a
  rendszernek ki kell
  térnie
  az éghajlatváltozás mérséklésével és az
  éghajlatváltozáshoz
  való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval, valamint a
  kis
  mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődésével kapcsolatos egyes elemekre is.

| (11) | A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek
  a mezőgazdasági üzem szintjén
  ki kell térnie legalább a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó követelményekre és előírásokra. Az említett rendszernek ki kell térnie azokra a – közvetlen kifizetésekre vonatkozó – követelményekre is, amelyek betartása az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatosan szükséges, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott mezőgazdasági terület fenntartására.
  Ezenfelül az említett
  rendszernek ki kell
  terjednie
  az éghajlatváltozás mérséklésével és az
  ahhoz
  való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval, valamint a mezőgazdasági üzemek
  környezeti teljesítményével és
  gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődésével kapcsolatos egyes elemekre is
  , ideértve az üzemi korszerűsítésre, a versenyképességre való törekvésre, az ellátási lánc integrációjára, az innovációra és a piaci orientációra irányuló tevékenységeket, valamint a számvitellel, a vállalkozással és a gazdasági források fenntartható kezelésével kapcsolatos elvek előmozdítását és végrehajtását
  .
  Végezetül a tagállamok számára lehetőséget kell adni arra, hogy rendszereikbe beillesszék a gazdaságok átalakulásának és gazdasági tevékenységeik sokszínűbbé tételének előmozdítását, hogy a természeti katasztrófák, valamint az állat- és növénybetegségek kezelését szolgáló, megfelelő megelőző intézkedéseket vezessenek be, valamint hogy az integrált növényvédelemmel és a nem vegyi alternatívák alkalmazásával kapcsolatban tanácsadó szolgáltatást nyújtsanak. |
| --- | --- |

(11)

A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek
  a mezőgazdasági üzem szintjén
  ki kell térnie legalább a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körébe tartozó követelményekre és előírásokra. Az említett rendszernek ki kell térnie azokra a – közvetlen kifizetésekre vonatkozó – követelményekre is, amelyek betartása az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokkal kapcsolatosan szükséges, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott mezőgazdasági terület fenntartására.
  Ezenfelül az említett
  rendszernek ki kell
  terjednie
  az éghajlatváltozás mérséklésével és az
  ahhoz
  való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval, valamint a mezőgazdasági üzemek
  környezeti teljesítményével és
  gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődésével kapcsolatos egyes elemekre is
  , ideértve az üzemi korszerűsítésre, a versenyképességre való törekvésre, az ellátási lánc integrációjára, az innovációra és a piaci orientációra irányuló tevékenységeket, valamint a számvitellel, a vállalkozással és a gazdasági források fenntartható kezelésével kapcsolatos elvek előmozdítását és végrehajtását
  .
  Végezetül a tagállamok számára lehetőséget kell adni arra, hogy rendszereikbe beillesszék a gazdaságok átalakulásának és gazdasági tevékenységeik sokszínűbbé tételének előmozdítását, hogy a természeti katasztrófák, valamint az állat- és növénybetegségek kezelését szolgáló, megfelelő megelőző intézkedéseket vezessenek be, valamint hogy az integrált növényvédelemmel és a nem vegyi alternatívák alkalmazásával kapcsolatban tanácsadó szolgáltatást nyújtsanak.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Önkéntes alapúvá kell tenni a kedvezményezettek számára a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való csatlakozást. Valamennyi kedvezményezett számára lehetővé kell tenni a rendszerben való részvételt, még akkor is, ha nem részesülnek a KAP keretében támogatásban. A
  tagállamok
  azonban
  elsőbbségi kritériumokat határozhatnak
  meg. A rendszer természetéből adódóan helyénvaló, hogy a tanácsadói tevékenység során szerzett információk kezelése bizalmasan történjen, kivéve az uniós vagy nemzeti jog súlyos megsértése esetén. A rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a tanácsadóknak megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük és rendszeresen képzésben kell részesülniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Önkéntes alapúvá kell tenni a kedvezményezettek számára a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való csatlakozást. Valamennyi kedvezményezett számára lehetővé kell tenni a rendszerben való részvételt, még akkor is, ha nem részesülnek a KAP keretében támogatásban. A
  tagállamok
  azonban
  elsőbbségi kritériumokat határozhatnak
  meg. A rendszer természetéből adódóan helyénvaló, hogy a tanácsadói tevékenység során szerzett információk kezelése bizalmasan történjen, kivéve az uniós vagy nemzeti jog súlyos megsértése esetén. A rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a tanácsadóknak megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük és rendszeresen képzésben kell részesülniük.

| (12) | Önkéntes alapúvá kell tenni a kedvezményezettek számára a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való csatlakozást. Valamennyi kedvezményezett számára lehetővé kell tenni a rendszerben való részvételt, még akkor is, ha nem részesülnek a KAP keretében támogatásban. A
  tagállamoknak módjában kell állnia azonban, hogy környezeti, gazdasági és szociális kritériumok alapján meghatározhassák a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés tekintetében
  . A rendszer természetéből adódóan helyénvaló, hogy a tanácsadói tevékenység során szerzett információk kezelése bizalmasan történjen, kivéve az uniós vagy nemzeti jog súlyos megsértése esetén. A rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a tanácsadóknak megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük és rendszeresen képzésben kell részesülniük. |
| --- | --- |

(12)

Önkéntes alapúvá kell tenni a kedvezményezettek számára a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való csatlakozást. Valamennyi kedvezményezett számára lehetővé kell tenni a rendszerben való részvételt, még akkor is, ha nem részesülnek a KAP keretében támogatásban. A
  tagállamoknak módjában kell állnia azonban, hogy környezeti, gazdasági és szociális kritériumok alapján meghatározhassák a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés tekintetében
  . A rendszer természetéből adódóan helyénvaló, hogy a tanácsadói tevékenység során szerzett információk kezelése bizalmasan történjen, kivéve az uniós vagy nemzeti jog súlyos megsértése esetén. A rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a tanácsadóknak megfelelő képesítéssel kell rendelkezniük és rendszeresen képzésben kell részesülniük.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az akkreditált kifizető ügynökségeknél az EMGA-val kapcsolatban felmerült kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat a Bizottságnak visszatérítés formájában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátania az ezen ügynökségeknél felmerült kiadások könyvelése alapján. Addig, amíg e visszatérítések havi kifizetések formájában meg nem történnek, a pénzügyi forrásokat a tagállamoknak kell mozgósítaniuk az akkreditált kifizető ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. A
  tagállamoknak
  és a KAP végrehajtásában érintett
  kedvezményezetteknek maguknak kell viselniük
  személyzeti és adminisztratív
  költségeiket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az akkreditált kifizető ügynökségeknél az EMGA-val kapcsolatban felmerült kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat a Bizottságnak visszatérítés formájában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátania az ezen ügynökségeknél felmerült kiadások könyvelése alapján. Addig, amíg e visszatérítések havi kifizetések formájában meg nem történnek, a pénzügyi forrásokat a tagállamoknak kell mozgósítaniuk az akkreditált kifizető ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. A
  tagállamoknak
  és a KAP végrehajtásában érintett
  kedvezményezetteknek maguknak kell viselniük
  személyzeti és adminisztratív
  költségeiket
  .

| (13) | Az akkreditált kifizető ügynökségeknél az EMGA-val kapcsolatban felmerült kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat a Bizottságnak visszatérítés formájában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátania az ezen ügynökségeknél felmerült kiadások könyvelése alapján. Addig, amíg e visszatérítések havi kifizetések formájában meg nem történnek, a pénzügyi forrásokat a tagállamoknak kell mozgósítaniuk az akkreditált kifizető ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. A
  kifizető ügynökségek működésének hatékonyabbá tétele érdekében a tagállamok
  és a KAP végrehajtásában érintett
  kedvezményezettek
  személyzeti és adminisztratív
  költségeit ugyanezen kifizető ügynökségeknek kell viselniük
  . |
| --- | --- |

(13)

Az akkreditált kifizető ügynökségeknél az EMGA-val kapcsolatban felmerült kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat a Bizottságnak visszatérítés formájában kell a tagállamok rendelkezésére bocsátania az ezen ügynökségeknél felmerült kiadások könyvelése alapján. Addig, amíg e visszatérítések havi kifizetések formájában meg nem történnek, a pénzügyi forrásokat a tagállamoknak kell mozgósítaniuk az akkreditált kifizető ügynökségeik szükségleteinek megfelelően. A
  kifizető ügynökségek működésének hatékonyabbá tétele érdekében a tagállamok
  és a KAP végrehajtásában érintett
  kedvezményezettek
  személyzeti és adminisztratív
  költségeit ugyanezen kifizető ügynökségeknek kell viselniük
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az agrometeorológiai rendszer használata, valamint a műholdas felvételek beszerzése és tökéletesítése
  ellátja
  a
  Bizottságot a
  mezőgazdasági
  piacok irányításához
  és a
  mezőgazdasági kiadások
  nyomon
  követésének megkönnyítéséhez szükséges eszközökkel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az agrometeorológiai rendszer használata, valamint a műholdas felvételek beszerzése és tökéletesítése
  ellátja
  a
  Bizottságot a
  mezőgazdasági
  piacok irányításához
  és a
  mezőgazdasági kiadások
  nyomon
  követésének megkönnyítéséhez szükséges eszközökkel
  .

| (14) | Az agrometeorológiai rendszer használata, valamint a műholdas felvételek beszerzése és tökéletesítése
  olyan eszközt jelent
  a
  Bizottság számára, amelynek segítségével kezelheti a
  mezőgazdasági
  piacokat, megkönnyítheti a mezőgazdasági kiadásoknak
  és a
  mezőgazdaság működéséhez elengedhetetlenül szükséges források felhasználásának
  nyomon
  követését (többek között az agrár-erdészeti rendszerek tekintetében is), továbbá természeti katasztrófák esetén értékelést végezhet és időben rendelkezésre bocsáthatja segítségét
  . |
| --- | --- |

(14)

Az agrometeorológiai rendszer használata, valamint a műholdas felvételek beszerzése és tökéletesítése
  olyan eszközt jelent
  a
  Bizottság számára, amelynek segítségével kezelheti a
  mezőgazdasági
  piacokat, megkönnyítheti a mezőgazdasági kiadásoknak
  és a
  mezőgazdaság működéséhez elengedhetetlenül szükséges források felhasználásának
  nyomon
  követését (többek között az agrár-erdészeti rendszerek tekintetében is), továbbá természeti katasztrófák esetén értékelést végezhet és időben rendelkezésre bocsáthatja segítségét
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A vidékfejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből éves részletekben meghatározott kötelezettségvállalások alapján történik. A tagállamoknak igénybe kell tudniuk venni az előirányzott uniós pénzeszközöket, amint beindítják a programokat. Következésképpen
  megfelelő módon
  korlátozott előfinanszírozási
  rendszerre van szükség
  , amely biztosítja a pénzeszközök rendszeres folyósítását azért, hogy a programok kedvezményezettjei kellő időben megkapják a kifizetéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A vidékfejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből éves részletekben meghatározott kötelezettségvállalások alapján történik. A tagállamoknak igénybe kell tudniuk venni az előirányzott uniós pénzeszközöket, amint beindítják a programokat. Következésképpen
  megfelelő módon
  korlátozott előfinanszírozási
  rendszerre van szükség
  , amely biztosítja a pénzeszközök rendszeres folyósítását azért, hogy a programok kedvezményezettjei kellő időben megkapják a kifizetéseket.

| (23) | A vidékfejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből éves részletekben meghatározott kötelezettségvállalások alapján történik. A tagállamoknak igénybe kell tudniuk venni az előirányzott uniós pénzeszközöket, amint beindítják a programokat. Következésképpen
  prioritást kell adni egy
  korlátozott előfinanszírozási
  rendszernek
  , amely biztosítja a pénzeszközök rendszeres folyósítását azért, hogy a programok kedvezményezettjei kellő időben megkapják a kifizetéseket. |
| --- | --- |

(23)

A vidékfejlesztési programok finanszírozása az uniós költségvetésből éves részletekben meghatározott kötelezettségvállalások alapján történik. A tagállamoknak igénybe kell tudniuk venni az előirányzott uniós pénzeszközöket, amint beindítják a programokat. Következésképpen
  prioritást kell adni egy
  korlátozott előfinanszírozási
  rendszernek
  , amely biztosítja a pénzeszközök rendszeres folyósítását azért, hogy a programok kedvezményezettjei kellő időben megkapják a kifizetéseket.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamoknak, hogy megadott határidőkön belül adjanak tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések számáról és eredményeiről. Ezek az ellenőrzési statisztikák a hibaszint tagállami szintű meghatározását és általánosabban véve az EMVA és az EMGA irányításának ellenőrzését szolgálják. A Bizottság számára fontos forrást jelentenek ahhoz, hogy meggyőződhessen az alapok helyes irányításáról, és az éves megbízhatósági nyilatkozat nélkülözhetetlen elemét képezik. Tekintettel e statisztikai információ alapvető fontosságára, és annak érdekében, hogy a tagállamok betartsák annak időben történő benyújtására vonatkozó kötelezettségüket, szükség van az adathiány mértékével arányos, az igényelt adatok késedelmes megadásától visszatartó eszközre. Ezért rendelkezéseket kell megállapítani, amelyek alapján a Bizottság felfüggesztheti azoknak a havi és időközi kifizetéseknek egy részét, amelyekre nem kapta meg időben a vonatkozó statisztikai információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamoknak, hogy megadott határidőkön belül adjanak tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések számáról és eredményeiről. Ezek az ellenőrzési statisztikák a hibaszint tagállami szintű meghatározását és általánosabban véve az EMVA és az EMGA irányításának ellenőrzését szolgálják. A Bizottság számára fontos forrást jelentenek ahhoz, hogy meggyőződhessen az alapok helyes irányításáról, és az éves megbízhatósági nyilatkozat nélkülözhetetlen elemét képezik. Tekintettel e statisztikai információ alapvető fontosságára, és annak érdekében, hogy a tagállamok betartsák annak időben történő benyújtására vonatkozó kötelezettségüket, szükség van az adathiány mértékével arányos, az igényelt adatok késedelmes megadásától visszatartó eszközre. Ezért rendelkezéseket kell megállapítani, amelyek alapján a Bizottság felfüggesztheti azoknak a havi és időközi kifizetéseknek egy részét, amelyekre nem kapta meg időben a vonatkozó statisztikai információkat.

| (27) | Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamoknak, hogy megadott határidőkön belül adjanak tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések számáról és eredményeiről. Ezek az ellenőrzési statisztikák a hibaszint tagállami szintű meghatározását és általánosabban véve az EMVA és az EMGA irányításának ellenőrzését szolgálják. A Bizottság számára fontos forrást jelentenek ahhoz, hogy meggyőződhessen az alapok helyes irányításáról, és az éves megbízhatósági nyilatkozat nélkülözhetetlen elemét képezik. Tekintettel e statisztikai információ alapvető fontosságára, és annak érdekében, hogy a tagállamok betartsák annak időben történő benyújtására vonatkozó kötelezettségüket, szükség van az adathiány mértékével arányos, az igényelt adatok késedelmes megadásától visszatartó
  arányos
  eszközre. Ezért rendelkezéseket kell megállapítani, amelyek alapján a Bizottság felfüggesztheti azoknak a havi és időközi kifizetéseknek egy részét, amelyekre nem kapta meg időben a vonatkozó statisztikai információkat.
  Ilyen felfüggesztés azonban az arányosság elvének megfelelően csak akkor alkalmazható, ha a késedelem veszélybe sodorná az éves költségvetési mentesítési mechanizmust. |
| --- | --- |

(27)

Az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamoknak, hogy megadott határidőkön belül adjanak tájékoztatást az elvégzett ellenőrzések számáról és eredményeiről. Ezek az ellenőrzési statisztikák a hibaszint tagállami szintű meghatározását és általánosabban véve az EMVA és az EMGA irányításának ellenőrzését szolgálják. A Bizottság számára fontos forrást jelentenek ahhoz, hogy meggyőződhessen az alapok helyes irányításáról, és az éves megbízhatósági nyilatkozat nélkülözhetetlen elemét képezik. Tekintettel e statisztikai információ alapvető fontosságára, és annak érdekében, hogy a tagállamok betartsák annak időben történő benyújtására vonatkozó kötelezettségüket, szükség van az adathiány mértékével arányos, az igényelt adatok késedelmes megadásától visszatartó
  arányos
  eszközre. Ezért rendelkezéseket kell megállapítani, amelyek alapján a Bizottság felfüggesztheti azoknak a havi és időközi kifizetéseknek egy részét, amelyekre nem kapta meg időben a vonatkozó statisztikai információkat.
  Ilyen felfüggesztés azonban az arányosság elvének megfelelően csak akkor alkalmazható, ha a késedelem veszélybe sodorná az éves költségvetési mentesítési mechanizmust.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A KAP intézkedéseinek és működésének finanszírozása részben megosztott irányítással történik. Az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében a Bizottságnak
  ellenőrzéseket
  kell végeznie a kifizetésért felelős tagállami hatóságoknál az alapok irányítására vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a Bizottság által
  elvégzendő ellenőrzések jellegét és a költségvetés végrehajtásával összefüggő feladatait
  , továbbá tisztázni a tagállamokat terhelő együttműködési kötelezettségeket.
  Azért, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni az uniós kiadások tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek meglétére és megfelelő működésére vonatkozó ellenőrzési kötelezettségének, rendelkezni kell a tagállamok által végrehajtott ellenőrzésektől független, a Bizottság részéről felhatalmazott személyek által végzett ellenőrzésekről, továbbá annak lehetőségéről, hogy e személyek a tagállamok segítségét kérjék munkájuk elvégzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A KAP intézkedéseinek és működésének finanszírozása részben megosztott irányítással történik. Az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében a Bizottságnak
  ellenőrzéseket
  kell végeznie a kifizetésért felelős tagállami hatóságoknál az alapok irányítására vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a Bizottság által
  elvégzendő ellenőrzések jellegét és a költségvetés végrehajtásával összefüggő feladatait
  , továbbá tisztázni a tagállamokat terhelő együttműködési kötelezettségeket.
  Azért, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni az uniós kiadások tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek meglétére és megfelelő működésére vonatkozó ellenőrzési kötelezettségének, rendelkezni kell a tagállamok által végrehajtott ellenőrzésektől független, a Bizottság részéről felhatalmazott személyek által végzett ellenőrzésekről, továbbá annak lehetőségéről, hogy e személyek a tagállamok segítségét kérjék munkájuk elvégzéséhez.

| (30) | A KAP intézkedéseinek és működésének finanszírozása részben megosztott irányítással történik. Az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében a Bizottságnak
  el
  kell végeznie a
  szükséges ellenőrzéseket a
  kifizetésért felelős tagállami hatóságoknál az alapok irányítására vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a
  bizottsági ellenőrzések során követett általános szabályokat és elveket, valamint az ellenőrzések természetét, pontosítani a költségvetés végrehajtása tekintetében a
  Bizottság által
  viselt felelősségre vonatkozó feltételeket
  , továbbá tisztázni a tagállamokat terhelő együttműködési kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(30)

A KAP intézkedéseinek és működésének finanszírozása részben megosztott irányítással történik. Az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében a Bizottságnak
  el
  kell végeznie a
  szükséges ellenőrzéseket a
  kifizetésért felelős tagállami hatóságoknál az alapok irányítására vonatkozóan. Helyénvaló meghatározni a
  bizottsági ellenőrzések során követett általános szabályokat és elveket, valamint az ellenőrzések természetét, pontosítani a költségvetés végrehajtása tekintetében a
  Bizottság által
  viselt felelősségre vonatkozó feltételeket
  , továbbá tisztázni a tagállamokat terhelő együttműködési kötelezettségeket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A Bizottság
  számára továbbítandó információk benyújtásának a lehető legnagyobb mértékben az információs technológia felhasználásával kell történnie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A Bizottság
  számára továbbítandó információk benyújtásának a lehető legnagyobb mértékben az információs technológia felhasználásával kell történnie
  .

| (31) | Azért, hogy
  a Bizottság
  eleget tudjon tenni az uniós kiadások tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek meglétére és megfelelő működésére vonatkozó ellenőrzési kötelezettségének, rendelkezni kell a Bizottság részéről felhatalmazott személyek által végzett ellenőrzésekről, továbbá annak lehetőségéről, hogy e személyek a tagállamok segítségét kérjék munkájuk elvégzéséhez
  .
  Az ilyen nemzeti rendelkezésben figyelembe kell venni az arányosság elvét, a nemzeti ellenőrzési és irányítási rendszerek megbízhatósága tekintetében már kialakult bizalmat, valamint a nemzeti ellenőrzések általános hatékonyságát a Bizottság által végzett ellenőrzések során. |
| --- | --- |

(31)

Azért, hogy
  a Bizottság
  eleget tudjon tenni az uniós kiadások tagállami irányítási és ellenőrzési rendszereinek meglétére és megfelelő működésére vonatkozó ellenőrzési kötelezettségének, rendelkezni kell a Bizottság részéről felhatalmazott személyek által végzett ellenőrzésekről, továbbá annak lehetőségéről, hogy e személyek a tagállamok segítségét kérjék munkájuk elvégzéséhez
  .
  Az ilyen nemzeti rendelkezésben figyelembe kell venni az arányosság elvét, a nemzeti ellenőrzési és irányítási rendszerek megbízhatósága tekintetében már kialakult bizalmat, valamint a nemzeti ellenőrzések általános hatékonyságát a Bizottság által végzett ellenőrzések során.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A tagállamok által használt visszafizettetési eljárások több évvel késleltethetik a visszafizetéseket, anélkül, hogy az eljárás eredményes befejezése biztosra vehető lenne. Emellett ezeknek az eljárásoknak a költségei aránytalanok is lehetnek a ténylegesen vagy várhatóan beszedhető összegekhez képest. Következésképpen lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok bizonyos esetekben leállítsák a visszafizettetési eljárásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A tagállamok által használt visszafizettetési eljárások több évvel késleltethetik a visszafizetéseket, anélkül, hogy az eljárás eredményes befejezése biztosra vehető lenne. Emellett ezeknek az eljárásoknak a költségei aránytalanok is lehetnek a ténylegesen vagy várhatóan beszedhető összegekhez képest. Következésképpen lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok bizonyos esetekben leállítsák a visszafizettetési eljárásokat.

| (36) | A tagállamok által használt visszafizettetési eljárások több évvel késleltethetik a visszafizetéseket, anélkül, hogy az eljárás eredményes befejezése biztosra vehető lenne. Emellett ezeknek az eljárásoknak a költségei aránytalanok is lehetnek a ténylegesen vagy várhatóan beszedhető összegekhez képest.
  A jogosulatlanul kifizetett – kamatokat is magukban foglaló – összegek visszafizettetésére vonatkozó küszöbértéket rendkívül alacsonyan állapították meg, és visszafizettetésre csak akkor kerülhet sor, ha ez költséghatékony módon megvalósítható.
  Következésképpen lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok bizonyos esetekben leállítsák a visszafizettetési eljárásokat. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamok által használt visszafizettetési eljárások több évvel késleltethetik a visszafizetéseket, anélkül, hogy az eljárás eredményes befejezése biztosra vehető lenne. Emellett ezeknek az eljárásoknak a költségei aránytalanok is lehetnek a ténylegesen vagy várhatóan beszedhető összegekhez képest.
  A jogosulatlanul kifizetett – kamatokat is magukban foglaló – összegek visszafizettetésére vonatkozó küszöbértéket rendkívül alacsonyan állapították meg, és visszafizettetésre csak akkor kerülhet sor, ha ez költséghatékony módon megvalósítható.
  Következésképpen lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok bizonyos esetekben leállítsák a visszafizettetési eljárásokat.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel meggyőződnek arról, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik. A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot és kötelezettségszegést. Ezért alkalmazni kell az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel meggyőződnek arról, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik. A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot és kötelezettségszegést. Ezért alkalmazni kell az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet.

| (37) | Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak
  arányos
  intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel meggyőződnek arról, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik. A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot és kötelezettségszegést. Ezért alkalmazni kell az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet.
  Az Unió politikai prioritásai és célkitűzései következetességének biztosítása érdekében a környezetre és a közegészségre gyakorolt kockázatokat fel kell venni az Európai Unió általános költségvetését érintő kockázatok közé, mivel az ezekkel összefüggő költségek a közfinanszírozás – többek között az uniós finanszírozás – más területein jelennek meg. Az egyéb területek kiadásainak minimalizálása pedig szintén fokozza a közfinanszírozás hatékonyságát. |
| --- | --- |

(37)

Az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek védelme céljából a tagállamoknak
  arányos
  intézkedéseket kell hozniuk, amelyekkel meggyőződnek arról, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott műveletek ténylegesen megvalósulnak, és végrehajtásuk megfelelő módon történik. A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, fel kell tárniuk, és hatékonyan kezelniük kell a kedvezményezettek által elkövetett minden szabálytalanságot és kötelezettségszegést. Ezért alkalmazni kell az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet.
  Az Unió politikai prioritásai és célkitűzései következetességének biztosítása érdekében a környezetre és a közegészségre gyakorolt kockázatokat fel kell venni az Európai Unió általános költségvetését érintő kockázatok közé, mivel az ezekkel összefüggő költségek a közfinanszírozás – többek között az uniós finanszírozás – más területein jelennek meg. Az egyéb területek kiadásainak minimalizálása pedig szintén fokozza a közfinanszírozás hatékonyságát.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet mintegy kiegészítéseként e rendeletben részletesebb előírásokat kell meghatározni a közös agrárpolitika területén elkövetett szabálytalanságokra vonatkozóan. A támogatásban részesülő, de a támogatás elnyeréséhez szükséges jogosultsági követelményeket vagy a vállalt kötelezettségeit nem teljesítő kedvezményezettet jogosulatlan előnyt élvező személynek kell tekinteni. A 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet 4. cikkének megfelelően ezt az előnyt vissza kell vonni. A kedvezményezettek által elkövetett mulasztás elkerülése céljából, különösen a tudatosan vagy hanyagságból okozott szabálytalan helyzetek esetében, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet 5. cikke szerint értelmezett közigazgatási szankciókat kell alkalmazni a támogatás csökkentése, vagy a támogatásból való kizárás formájában. A közigazgatási szankciók azokat a támogatásokat is érinthetik, amelyeknél a jogosultsági követelmények és a kötelezettségvállalások teljesültek. Fontos azonban, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. fejezetének III. címében rögzített szabálytalanságok esetében a visszavonások és a csökkentések teljes összege nem haladhatja meg a fenti fejezetben említett kifizetés összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet mintegy kiegészítéseként e rendeletben részletesebb előírásokat kell meghatározni a közös agrárpolitika területén elkövetett szabálytalanságokra vonatkozóan. A támogatásban részesülő, de a támogatás elnyeréséhez szükséges jogosultsági követelményeket vagy a vállalt kötelezettségeit nem teljesítő kedvezményezettet jogosulatlan előnyt élvező személynek kell tekinteni. A 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletet 4. cikkének megfelelően ezt az előnyt vissza kell vonni. A kedvezményezettek által elkövetett mulasztás elkerülése céljából, különösen a tudatosan vagy hanyagságból okozott szabálytalan helyzetek esetében, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet 5. cikke szerint értelmezett közigazgatási szankciókat kell alkalmazni a támogatás csökkentése, vagy a támogatásból való kizárás formájában. A közigazgatási szankciók azokat a támogatásokat is érinthetik, amelyeknél a jogosultsági követelmények és a kötelezettségvállalások teljesültek. Fontos azonban, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, xx-i .../2013/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. fejezetének III. címében rögzített szabálytalanságok esetében a visszavonások és a csökkentések teljes összege nem haladhatja meg a fenti fejezetben említett kifizetés összegét.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | Számos ágazati mezőgazdasági rendelet tartalmaz rendelkezéseket az ellenőrzésekre, visszavonásokra, csökkentésekre vagy a kifizetésekből való kizárásokra vonatkozó általános elvekkel, valamint
  a
  szankciók kivetésével kapcsolatban. Ezeket a szabályokat egyazon horizontális jogi keretbe kell foglalni. A keretnek ki kell térnie a tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségeire, valamint a támogatás visszafizettetésére, csökkentésére és kizárására vonatkozó szabályokra. Ezenfelül rögzíteni kell az azokra a kötelezettségekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat, amelyek nem szükségszerűen támogatás kifizetéséhez kapcsolódnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

Számos ágazati mezőgazdasági rendelet tartalmaz rendelkezéseket az ellenőrzésekre, visszavonásokra, csökkentésekre vagy a kifizetésekből való kizárásokra vonatkozó általános elvekkel, valamint
  a
  szankciók kivetésével kapcsolatban. Ezeket a szabályokat egyazon horizontális jogi keretbe kell foglalni. A keretnek ki kell térnie a tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségeire, valamint a támogatás visszafizettetésére, csökkentésére és kizárására vonatkozó szabályokra. Ezenfelül rögzíteni kell az azokra a kötelezettségekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat, amelyek nem szükségszerűen támogatás kifizetéséhez kapcsolódnak.

| (38) | Számos ágazati mezőgazdasági rendelet tartalmaz rendelkezéseket az ellenőrzésekre, visszavonásokra, csökkentésekre vagy a kifizetésekből való kizárásokra vonatkozó általános elvekkel, valamint
  az arányos adminisztratív
  szankciók kivetésével kapcsolatban. Ezeket a szabályokat egyazon horizontális jogi keretbe kell foglalni. A keretnek ki kell térnie a tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségeire
  – beleértve az általánosan alkalmazandó elveket és kritériumokat –
  , valamint a támogatás visszafizettetésére, csökkentésére és kizárására vonatkozó szabályokra. Ezenfelül rögzíteni kell az azokra a kötelezettségekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat, amelyek nem szükségszerűen támogatás kifizetéséhez kapcsolódnak.
  Határozottan arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy csökkentsék a helyszíni ellenőrzések számát azokban az esetekben, amikor a hibaarány elfogadható szintű, valamint az érintett tagállam vagy régió szokásos normái alapján rugalmasságnak kell helyt adni, amely lehetővé teszi az agronómiai, ökológiai vagy környezeti alapon indokolt kivételeket. |
| --- | --- |

(38)

Számos ágazati mezőgazdasági rendelet tartalmaz rendelkezéseket az ellenőrzésekre, visszavonásokra, csökkentésekre vagy a kifizetésekből való kizárásokra vonatkozó általános elvekkel, valamint
  az arányos adminisztratív
  szankciók kivetésével kapcsolatban. Ezeket a szabályokat egyazon horizontális jogi keretbe kell foglalni. A keretnek ki kell térnie a tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos kötelezettségeire
  – beleértve az általánosan alkalmazandó elveket és kritériumokat –
  , valamint a támogatás visszafizettetésére, csökkentésére és kizárására vonatkozó szabályokra. Ezenfelül rögzíteni kell az azokra a kötelezettségekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat, amelyek nem szükségszerűen támogatás kifizetéséhez kapcsolódnak.
  Határozottan arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy csökkentsék a helyszíni ellenőrzések számát azokban az esetekben, amikor a hibaarány elfogadható szintű, valamint az érintett tagállam vagy régió szokásos normái alapján rugalmasságnak kell helyt adni, amely lehetővé teszi az agronómiai, ökológiai vagy környezeti alapon indokolt kivételeket.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

38 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (38a) | A szabálytalanságokat elkövető mezőgazdasági termelőkkel szemben alkalmazandó igazságos büntetési rendszerből ki kell küszöbölni a kettős büntetéseket, valamint az e rendelet szerinti közigazgatási szankciók és a büntetőjog szerinti büntetőjogi szankciók párhuzamos alkalmazását, kivéve csalás esetén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38a)

A szabálytalanságokat elkövető mezőgazdasági termelőkkel szemben alkalmazandó igazságos büntetési rendszerből ki kell küszöbölni a kettős büntetéseket, valamint az e rendelet szerinti közigazgatási szankciók és a büntetőjog szerinti büntetőjogi szankciók párhuzamos alkalmazását, kivéve csalás esetén.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

38 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (38b) | A közigazgatási szankciókat, többek között a mezőgazdasági termelő által elnyert minden kifizetés visszatérítésének kötelezettségét nem szabad sem a mezőgazdasági termelőtől független körülmények, sem pedig előre nem látható események alapján kivetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38b)

A közigazgatási szankciókat, többek között a mezőgazdasági termelő által elnyert minden kifizetés visszatérítésének kötelezettségét nem szabad sem a mezőgazdasági termelőtől független körülmények, sem pedig előre nem látható események alapján kivetni.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | Fenn kell tartani az említett integrált rendszer fő elemeit, és különösen a számítógépes adatbázissal, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel, a támogatási vagy kifizetési kérelmekkel, valamint a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

Fenn kell tartani az említett integrált rendszer fő elemeit, és különösen a számítógépes adatbázissal, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel, a támogatási vagy kifizetési kérelmekkel, valamint a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseket.

| (41) | Fenn kell tartani az említett integrált rendszer fő elemeit, és különösen a számítógépes adatbázissal, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel, a támogatási vagy kifizetési kérelmekkel, valamint a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseket.
  A tagállamoknak az adminisztratív terhek csökkentése, valamint a hatékony és eredményes ellenőrzések biztosítása érdekében e rendszerek kialakításakor megfelelő módon használniuk kell a technológiát. |
| --- | --- |

(41)

Fenn kell tartani az említett integrált rendszer fő elemeit, és különösen a számítógépes adatbázissal, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerrel, a támogatási vagy kifizetési kérelmekkel, valamint a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszerrel kapcsolatos rendelkezéseket.
  A tagállamoknak az adminisztratív terhek csökkentése, valamint a hatékony és eredményes ellenőrzések biztosítása érdekében e rendszerek kialakításakor megfelelő módon használniuk kell a technológiát.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | A 485/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából és különösen azért, hogy ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott műveletek hitelességét és megfelelőségét. Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a megfelelő rendelkezéseket össze kell vonni egyazon jogi aktusba. Ezért a 485/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

A 485/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából és különösen azért, hogy ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott műveletek hitelességét és megfelelőségét. Az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a megfelelő rendelkezéseket össze kell vonni egyazon jogi aktusba. Ezért a 485/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (44) | A 485/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából és különösen azért, hogy ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott műveletek hitelességét és megfelelőségét. Az
  egyszerűség,
  áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a megfelelő rendelkezéseket össze kell vonni egyazon jogi aktusba. Ezért a 485/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(44)

A 485/2008/EK rendelet értelmében a tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az uniós költségvetés pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából és különösen azért, hogy ellenőrizzék az EMGA által finanszírozott műveletek hitelességét és megfelelőségét. Az
  egyszerűség,
  áttekinthetőség és ésszerűség érdekében a megfelelő rendelkezéseket össze kell vonni egyazon jogi aktusba. Ezért a 485/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, a 73/2009/EK rendelettel felváltott 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet létrehozta azt az elvet, mely szerint a KAP keretében nyújtott egyes támogatások kedvezményezettjei esetében a teljes kifizetést a földgazdálkodáshoz, a mezőgazdasági termeléshez és a mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó szabályoknak való megfeleléshez kell kötni. Később ez az elv megjelent az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben, valamint a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) is27. Ebben az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetési” rendszerben a tagállamoknak szankciókat kell kivetniük a KAP keretében nyújtott támogatás egészének vagy részének csökkentése vagy kizárása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, a 73/2009/EK rendelettel felváltott 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet létrehozta azt az elvet, mely szerint a KAP keretében nyújtott egyes támogatások kedvezményezettjei esetében a teljes kifizetést a földgazdálkodáshoz, a mezőgazdasági termeléshez és a mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó szabályoknak való megfeleléshez kell kötni. Később ez az elv megjelent az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben, valamint a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) is27. Ebben az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetési” rendszerben a tagállamoknak szankciókat kell kivetniük a KAP keretében nyújtott támogatás egészének vagy részének csökkentése vagy kizárása révén.

| (50) | A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, a 73/2009/EK rendelettel felváltott 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet létrehozta azt az elvet, mely szerint a KAP keretében nyújtott egyes támogatások kedvezményezettjei esetében a teljes kifizetést a földgazdálkodáshoz, a mezőgazdasági termeléshez és a mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó szabályoknak való megfeleléshez kell kötni. Később ez az elv megjelent az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben, valamint a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) is27. Ebben az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetési” rendszerben a tagállamoknak
  közigazgatási
  szankciókat kell kivetniük a KAP keretében nyújtott támogatás egészének vagy részének csökkentése vagy kizárása révén
  , összhangban az arányosság elvével, valamint figyelembe véve a szankciók súlyozásának e rendeletben meghatározott általános kritériumait
  . |
| --- | --- |

(50)

A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, a 73/2009/EK rendelettel felváltott 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet létrehozta azt az elvet, mely szerint a KAP keretében nyújtott egyes támogatások kedvezményezettjei esetében a teljes kifizetést a földgazdálkodáshoz, a mezőgazdasági termeléshez és a mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódó szabályoknak való megfeleléshez kell kötni. Később ez az elv megjelent az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletben, valamint a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) is27. Ebben az úgynevezett „kölcsönös megfeleltetési” rendszerben a tagállamoknak
  közigazgatási
  szankciókat kell kivetniük a KAP keretében nyújtott támogatás egészének vagy részének csökkentése vagy kizárása révén
  , összhangban az arányosság elvével, valamint figyelembe véve a szankciók súlyozásának e rendeletben meghatározott általános kritériumait
  .

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | A tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a gazdaságok szintjén való működőképesség elérése, valamint a mezőgazdasági termelők között biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

A tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a gazdaságok szintjén való működőképesség elérése, valamint a mezőgazdasági termelők között biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében.

| (53) | A tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a gazdaságok szintjén való működőképesség elérése, valamint a mezőgazdasági termelők között biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében.
  A Bizottságnak az állatok kölcsönös megfeleltetés céljából történő azonosítására és nyilvántartására vonatkozó szabályok értelmezése tekintetében iránymutatásokat kell kiadnia, amelyek adott esetben a gazdaságok szintjén biztosíthatják azt a rugalmasságot, amellyel be lehet állítani a szükséges egyensúlyt a törvény szellemének tiszteletben tartása és az arányos közigazgatási szankcióknak csak azokban az esetekben való alkalmazása között, amelyekben a jogszabályoknak való meg nem felelés közvetlenül és minden kétséget kizáróan a kedvezményezettek hibája, különösen az alkalmazott technológia ismétlődő meghibásodása kapcsán. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket a gazdaságok szintjén való működőképesség elérése, valamint a mezőgazdasági termelők között biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében.
  A Bizottságnak az állatok kölcsönös megfeleltetés céljából történő azonosítására és nyilvántartására vonatkozó szabályok értelmezése tekintetében iránymutatásokat kell kiadnia, amelyek adott esetben a gazdaságok szintjén biztosíthatják azt a rugalmasságot, amellyel be lehet állítani a szükséges egyensúlyt a törvény szellemének tiszteletben tartása és az arányos közigazgatási szankcióknak csak azokban az esetekben való alkalmazása között, amelyekben a jogszabályoknak való meg nem felelés közvetlenül és minden kétséget kizáróan a kedvezményezettek hibája, különösen az alkalmazott technológia ismétlődő meghibásodása kapcsán.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései csak akkor lesznek működőképesek a kölcsönös megfeleltetés keretében, ha azokat valamennyi tagállam teljes mértékben végrehajtja, méghozzá egyértelmű kötelezettségeket megfogalmazva a mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan. Az irányelv értelmében a követelményeket a gazdaságok szintjén legkésőbb 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései csak akkor lesznek működőképesek a kölcsönös megfeleltetés keretében, ha azokat valamennyi tagállam teljes mértékben végrehajtja, méghozzá egyértelmű kötelezettségeket megfogalmazva a mezőgazdasági termelőkre vonatkozóan. Az irányelv értelmében a követelményeket a gazdaságok szintjén legkésőbb 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

törölve

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

56 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (56) | A 2000/60/EK irányelv 22. cikke értelmében a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv 2013. december 23-án hatályát veszti. A felszín alatti vizek védelméhez kapcsolódó kölcsönös megfeleltetési szabályok fenntartása érdekében, a 2000/60/EK irányelvnek a kölcsönös megfeleltetés rendszerébe való bevonásáig helyénvaló a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körét kiigazítani és a 80/68/EGK irányelv 4. és 5. cikkében foglalt követelményeket felölelő előírást meghatározni a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(56)

A 2000/60/EK irányelv 22. cikke értelmében a felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv 2013. december 23-án hatályát veszti. A felszín alatti vizek védelméhez kapcsolódó kölcsönös megfeleltetési szabályok fenntartása érdekében, a 2000/60/EK irányelvnek a kölcsönös megfeleltetés rendszerébe való bevonásáig helyénvaló a kölcsönös megfeleltetés alkalmazási körét kiigazítani és a 80/68/EGK irányelv 4. és 5. cikkében foglalt követelményeket felölelő előírást meghatározni a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozóan.

törölve

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni, ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni. Az említett szankcióknak arányosaknak, hatékonyaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezek a szankciók nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. A következetesség érdekében helyénvaló a vonatkozó uniós rendelkezéseket egyetlen jogi eszköz alá vonni. A(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által elvárt erőfeszítések túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest, amely ezeknek a mezőgazdasági termelőknek a rendszerben tartásával jár. Egyszerűsítési okokból ezért ezeket a mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a kölcsönös megfeleltetés és főként annak ellenőrzési rendszere, illetve a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciók kockázata alól. Az említett mentesség azonban nem sértheti az ágazati jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek betartására vonatkozó kötelezettséget, valamint az e jogszabályok keretében végzett ellenőrzéseknek és szankcióknak való alávetés lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni, ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni. Az említett szankcióknak arányosaknak, hatékonyaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezek a szankciók nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. A következetesség érdekében helyénvaló a vonatkozó uniós rendelkezéseket egyetlen jogi eszköz alá vonni. A(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által elvárt erőfeszítések túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest, amely ezeknek a mezőgazdasági termelőknek a rendszerben tartásával jár. Egyszerűsítési okokból ezért ezeket a mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a kölcsönös megfeleltetés és főként annak ellenőrzési rendszere, illetve a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciók kockázata alól. Az említett mentesség azonban nem sértheti az ágazati jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek betartására vonatkozó kötelezettséget, valamint az e jogszabályok keretében végzett ellenőrzéseknek és szankcióknak való alávetés lehetőségét.

| (57) | A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni, ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni. Az említett szankcióknak arányosaknak, hatékonyaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezek a szankciók nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. A következetesség érdekében helyénvaló a vonatkozó uniós rendelkezéseket egyetlen jogi eszköz alá vonni. A(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által elvárt erőfeszítések túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest, amely ezeknek a mezőgazdasági termelőknek a rendszerben tartásával jár. Egyszerűsítési okokból ezért ezeket a mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a kölcsönös megfeleltetés és főként annak ellenőrzési rendszere, illetve a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciók kockázata alól. Az említett mentesség azonban nem sértheti az ágazati jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek betartására vonatkozó kötelezettséget, valamint az e jogszabályok keretében végzett ellenőrzéseknek és szankcióknak való alávetés lehetőségét.
  A megfeleltetési követelménnyel kapcsolatos kisebb, nem szándékos jogsértéseknek nem szabad szankciót vonniuk maguk után. Ehelyett figyelmeztetést kell kiadni, és a megfelelést egy későbbi vizsgálat során kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

(57)

A kölcsönös megfeleltetés rendszere bizonyos adminisztratív kötöttséget jelent a kedvezményezettek és a tagállami közigazgatási szervek számára, mivel nyilvántartásokat kell vezetni, ellenőrzéseket kell végezni és szükség esetén szankciókat kell kivetni. Az említett szankcióknak arányosaknak, hatékonyaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezek a szankciók nem sérthetik az uniós vagy nemzeti jog egyéb rendelkezéseiben megállapított más szankciókat. A következetesség érdekében helyénvaló a vonatkozó uniós rendelkezéseket egyetlen jogi eszköz alá vonni. A(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által elvárt erőfeszítések túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest, amely ezeknek a mezőgazdasági termelőknek a rendszerben tartásával jár. Egyszerűsítési okokból ezért ezeket a mezőgazdasági termelőket mentesíteni kell a kölcsönös megfeleltetés és főként annak ellenőrzési rendszere, illetve a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazott szankciók kockázata alól. Az említett mentesség azonban nem sértheti az ágazati jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseinek betartására vonatkozó kötelezettséget, valamint az e jogszabályok keretében végzett ellenőrzéseknek és szankcióknak való alávetés lehetőségét.
  A megfeleltetési követelménnyel kapcsolatos kisebb, nem szándékos jogsértéseknek nem szabad szankciót vonniuk maguk után. Ehelyett figyelmeztetést kell kiadni, és a megfelelést egy későbbi vizsgálat során kell ellenőrizni.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

60 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (60) | A kölcsönös megfeleltetés eredményes végrehajtása érdekében a kedvezményezettek szintjén ellenőrizni kell a kötelezettségek betartását. Ha egy tagállam úgy határoz, él a lehetőséggel és nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben az érintett összeg 100 EUR-nál kevesebb, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan ellenőriznie kell, hogy megtörtént-e az érintett meg nem felelés orvoslása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(60)

A kölcsönös megfeleltetés eredményes végrehajtása érdekében a kedvezményezettek szintjén ellenőrizni kell a kötelezettségek betartását. Ha egy tagállam úgy határoz, él a lehetőséggel és nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben az érintett összeg 100 EUR-nál kevesebb, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan ellenőriznie kell, hogy megtörtént-e az érintett meg nem felelés orvoslása.

| (60) | A kölcsönös megfeleltetés eredményes végrehajtása érdekében a kedvezményezettek szintjén ellenőrizni kell a kötelezettségek betartását. Ha egy tagállam úgy határoz, él a lehetőséggel és nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben az érintett összeg 100 EUR-nál kevesebb, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan ellenőriznie kell, hogy megtörtént-e az érintett meg nem felelés orvoslása.
  A tagállamok a szabályok első, nem súlyos megsértésére vonatkozó korai előrejelző rendszert is kialakíthatnak annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer elfogadottsága a gazdálkodó közösségekben jobb legyen, és hogy a termelőket jobban bevonják a követelmények végrehajtásába. E rendszernek figyelmeztető leveleket kell tartalmaznia, amelyek felszólítják az érintett kedvezményezettet az előírások megsértését orvosoló intézkedések megtételére, és a következő évben a tagállamnak ellenőriznie kell a megfelelőséget. |
| --- | --- |

(60)

A kölcsönös megfeleltetés eredményes végrehajtása érdekében a kedvezményezettek szintjén ellenőrizni kell a kötelezettségek betartását. Ha egy tagállam úgy határoz, él a lehetőséggel és nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben az érintett összeg 100 EUR-nál kevesebb, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan ellenőriznie kell, hogy megtörtént-e az érintett meg nem felelés orvoslása.
  A tagállamok a szabályok első, nem súlyos megsértésére vonatkozó korai előrejelző rendszert is kialakíthatnak annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer elfogadottsága a gazdálkodó közösségekben jobb legyen, és hogy a termelőket jobban bevonják a követelmények végrehajtásába. E rendszernek figyelmeztető leveleket kell tartalmaznia, amelyek felszólítják az érintett kedvezményezettet az előírások megsértését orvosoló intézkedések megtételére, és a következő évben a tagállamnak ellenőriznie kell a megfelelőséget.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

68 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (68) | Minőségének javítása és teljesítményének bemutatása érdekében a KAP keretébe tartozó minden intézkedést nyomon követésnek és értékelésnek kell alávetni. Ezzel összefüggésben meg kell határozni az indikátorok jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell a KAP hatását. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő, többek között a tagállamoktól származó adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a lehetséges adatforrások
  közötti adatigényeket és szinergiákat
  . Emellett „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény azt is kimondta, hogy a különböző szakpolitikákból származó hozzájárulások révén legalább 20 %-ra kell emelni az uniós költségvetés egészében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásokat. Ezért a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy értékelni tudja a KAP keretében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célkitűzésekre nyújtott uniós támogatás hatását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(68)

Minőségének javítása és teljesítményének bemutatása érdekében a KAP keretébe tartozó minden intézkedést nyomon követésnek és értékelésnek kell alávetni. Ezzel összefüggésben meg kell határozni az indikátorok jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell a KAP hatását. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő, többek között a tagállamoktól származó adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ennek során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a lehetséges adatforrások
  közötti adatigényeket és szinergiákat
  . Emellett „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény azt is kimondta, hogy a különböző szakpolitikákból származó hozzájárulások révén legalább 20 %-ra kell emelni az uniós költségvetés egészében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásokat. Ezért a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy értékelni tudja a KAP keretében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célkitűzésekre nyújtott uniós támogatás hatását.

| (68) | Minőségének javítása és teljesítményének bemutatása érdekében a KAP keretébe tartozó minden intézkedést nyomon követésnek és értékelésnek kell alávetni. Ezzel összefüggésben meg kell határozni az indikátorok jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell a KAP hatását. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő, többek között a tagállamoktól származó adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ennek során a Bizottságnak –
  lehetőleg már meglévő adatforrásokra építve –
  figyelembe kell vennie
  , hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak
  a
  különböző
  lehetséges adatforrások
  között
  .
  Ezen túlmenően, az ellenőrzési és értékelési keretnek figyelembe kell vennie és megfelelően tükröznie kell a KAP szerkezetét, mivel a második pillér ellenőrzési és értékelési kerete az első pillérre nem alkalmazható, elsősorban azért, mert az első pillér keretében az intézkedések viszonylag megegyező természetének köszönhetően mód van szinergiák megteremtésére. Ezt megfelelően figyelembe kell venni.
  Emellett „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény azt is kimondta, hogy a különböző szakpolitikákból származó hozzájárulások révén legalább 20 %-ra kell emelni az uniós költségvetés egészében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásokat. Ezért a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy értékelni tudja a KAP keretében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célkitűzésekre nyújtott uniós támogatás hatását. |
| --- | --- |

(68)

Minőségének javítása és teljesítményének bemutatása érdekében a KAP keretébe tartozó minden intézkedést nyomon követésnek és értékelésnek kell alávetni. Ezzel összefüggésben meg kell határozni az indikátorok jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan értékelnie kell a KAP hatását. A Bizottságnak létre kell hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt is biztosítja, hogy a megfelelő, többek között a tagállamoktól származó adatok kellő időben rendelkezésre álljanak. Ennek során a Bizottságnak –
  lehetőleg már meglévő adatforrásokra építve –
  figyelembe kell vennie
  , hogy milyen adatokra van szükség, és milyen szinergiák vannak
  a
  különböző
  lehetséges adatforrások
  között
  .
  Ezen túlmenően, az ellenőrzési és értékelési keretnek figyelembe kell vennie és megfelelően tükröznie kell a KAP szerkezetét, mivel a második pillér ellenőrzési és értékelési kerete az első pillérre nem alkalmazható, elsősorban azért, mert az első pillér keretében az intézkedések viszonylag megegyező természetének köszönhetően mód van szinergiák megteremtésére. Ezt megfelelően figyelembe kell venni.
  Emellett „Az Európa 2020 stratégia költségvetése – II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény azt is kimondta, hogy a különböző szakpolitikákból származó hozzájárulások révén legalább 20 %-ra kell emelni az uniós költségvetés egészében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadásokat. Ezért a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy értékelni tudja a KAP keretében az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó célkitűzésekre nyújtott uniós támogatás hatását.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

70 c preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70c) | Ítéletében
  a Bíróság nem vitatta azon célkitűzés jogosságát, hogy meg kell erősíteni az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök nyilvános ellenőrzését.
  Ezt a célkitűzést a 2014. január 1-jétől alkalmazandó új pénzügyi irányítási és ellenőrzési kerettel összefüggésben kell megvizsgálni. Ezen kereteken belül ugyanis a tagállami közigazgatási szervek által végzett ellenőrzések nem lehetnek teljes körűek, és csaknem az összes rendszerre igaz, hogy a populáció csupán kis hányadánál kerül sor helyszíni ellenőrzésre. A minimális ellenőrzési arányoknak a jelenlegihez képesti növelése a jelenlegi helyzetben további pénzügyi és adminisztratív terhekkel járna a tagállami közigazgatási szervek számára, és nem is volna költséghatékony. Az új keret ráadásul arról is rendelkezik, hogy a tagállamok bizonyos feltételek mellett csökkenthetik a helyszíni ellenőrzések számát. Ilyen feltételek mellett a mezőgazdasági alapok kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzététele fokozza a szóban forgó alapokból származó pénzeszközök nyilvános ellenőrzését, és hatékonyan egészíti ki az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő szintű védelmét szolgáló meglévő pénzügyi irányítási és ellenőrzési keretet. Fontos, hogy a tagállami hatóságok az uniós alapok végrehajtására vonatkozó adminisztratív folyamat egyszerűsítését és az adminisztrációs költségek csökkentését lehetővé tévő új szabályok alkalmazásakor támaszkodni tudjanak a nyilvánosság általi ellenőrzésre: ez elsősorban azáltal valósulhat meg, hogy a nyilvánosság általi ellenőrzés az egyéni kedvezményezetteket visszatartja a szabályok megszegésétől, és ily módon megelőző hatást és visszatartó erőt fejt ki a csalás és a közpénzekkel való visszaélés tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70c)

Ítéletében
  a Bíróság nem vitatta azon célkitűzés jogosságát, hogy meg kell erősíteni az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök nyilvános ellenőrzését.
  Ezt a célkitűzést a 2014. január 1-jétől alkalmazandó új pénzügyi irányítási és ellenőrzési kerettel összefüggésben kell megvizsgálni. Ezen kereteken belül ugyanis a tagállami közigazgatási szervek által végzett ellenőrzések nem lehetnek teljes körűek, és csaknem az összes rendszerre igaz, hogy a populáció csupán kis hányadánál kerül sor helyszíni ellenőrzésre. A minimális ellenőrzési arányoknak a jelenlegihez képesti növelése a jelenlegi helyzetben további pénzügyi és adminisztratív terhekkel járna a tagállami közigazgatási szervek számára, és nem is volna költséghatékony. Az új keret ráadásul arról is rendelkezik, hogy a tagállamok bizonyos feltételek mellett csökkenthetik a helyszíni ellenőrzések számát. Ilyen feltételek mellett a mezőgazdasági alapok kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzététele fokozza a szóban forgó alapokból származó pénzeszközök nyilvános ellenőrzését, és hatékonyan egészíti ki az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő szintű védelmét szolgáló meglévő pénzügyi irányítási és ellenőrzési keretet. Fontos, hogy a tagállami hatóságok az uniós alapok végrehajtására vonatkozó adminisztratív folyamat egyszerűsítését és az adminisztrációs költségek csökkentését lehetővé tévő új szabályok alkalmazásakor támaszkodni tudjanak a nyilvánosság általi ellenőrzésre: ez elsősorban azáltal valósulhat meg, hogy a nyilvánosság általi ellenőrzés az egyéni kedvezményezetteket visszatartja a szabályok megszegésétől, és ily módon megelőző hatást és visszatartó erőt fejt ki a csalás és a közpénzekkel való visszaélés tekintetében.

| (70c) | A Bíróság
  az ítéletében
  nem vitatta azon célkitűzés jogosságát, hogy meg kell erősíteni az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök
  felhasználásának
  nyilvános ellenőrzését. |
| --- | --- |

(70c)

A Bíróság
  az ítéletében
  nem vitatta azon célkitűzés jogosságát, hogy meg kell erősíteni az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök
  felhasználásának
  nyilvános ellenőrzését.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

70 d preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70d) | Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználása csak akkor tehető nyilvánosan ellenőrizhetővé a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén, ha rögzítésre kerül, hogy az információk bizonyos körét kötelező a nyilvánosság tudomására hozni. Ide tartozik
  a kedvezményezett neve, a számára
  odaítélt összeg,
  az, hogy az összeg melyik alapból származik,
  valamint az érintett intézkedés célja és jellege.
  Az információkat úgy kell közzétenni
  , hogy az a
  lehető legkisebb mértékben érintse
  a kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő – az Európai Unió alapjogi chartájának 7. és 8. cikkében elismert – jogát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70d)

Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználása csak akkor tehető nyilvánosan ellenőrizhetővé a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén, ha rögzítésre kerül, hogy az információk bizonyos körét kötelező a nyilvánosság tudomására hozni. Ide tartozik
  a kedvezményezett neve, a számára
  odaítélt összeg,
  az, hogy az összeg melyik alapból származik,
  valamint az érintett intézkedés célja és jellege.
  Az információkat úgy kell közzétenni
  , hogy az a
  lehető legkisebb mértékben érintse
  a kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő – az Európai Unió alapjogi chartájának 7. és 8. cikkében elismert – jogát.

| (70d) | Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználása csak akkor tehető nyilvánosan ellenőrizhetővé a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén, ha rögzítésre kerül, hogy az információk bizonyos körét kötelező a nyilvánosság tudomására hozni. Ide tartozik
  az egyes alapokból
  odaítélt összeg, valamint az érintett intézkedés célja és jellege.
  Annak érdekében
  , hogy
  pontos képet lehessen adni a KAP keretében nyújtott támogatás területi megoszlásáról, rendelkezésre kell bocsátani
  az
  azon mezőgazdasági üzemek helyére vonatkozó információkat is, amelyekre
  a
  szóban forgó intézkedések alkalmazandók.
   A kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő – az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében elismert – jogát
  tiszteletben kell tartani
  . |
| --- | --- |

(70d)

Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználása csak akkor tehető nyilvánosan ellenőrizhetővé a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén, ha rögzítésre kerül, hogy az információk bizonyos körét kötelező a nyilvánosság tudomására hozni. Ide tartozik
  az egyes alapokból
  odaítélt összeg, valamint az érintett intézkedés célja és jellege.
  Annak érdekében
  , hogy
  pontos képet lehessen adni a KAP keretében nyújtott támogatás területi megoszlásáról, rendelkezésre kell bocsátani
  az
  azon mezőgazdasági üzemek helyére vonatkozó információkat is, amelyekre
  a
  szóban forgó intézkedések alkalmazandók.
   A kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő – az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében elismert – jogát
  tiszteletben kell tartani
  .

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

70 f preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70f) | Annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt lehessen biztosítani egyrészről az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználásának a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén való nyilvános ellenőrzésének célja, másrészről a kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő jogának tiszteletben tartása között, figyelembe kell venni a támogatás jelentőségét. Széles körű elemzések és az érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján célszerűnek látszik, hogy a közzététel hatékonyságának fokozása, valamint a kedvezményezettek jogaiba való minél csekélyebb beavatkozás érdekében küszöbérték kerüljön meghatározásra, és az annál kisebb összegű támogatások kedvezményezettjeinek adatai ne kerüljenek nyilvánosságra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70f)

Annak érdekében, hogy megfelelő egyensúlyt lehessen biztosítani egyrészről az EMGA-ból és az EMVA-ból származó pénzeszközök felhasználásának a kedvezményezettek nyilvánosságra hozatala révén való nyilvános ellenőrzésének célja, másrészről a kedvezményezetteknek általában a magánélet tiszteletben tartásához és különösen a személyes adatok védelméhez fűződő jogának tiszteletben tartása között, figyelembe kell venni a támogatás jelentőségét. Széles körű elemzések és az érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján célszerűnek látszik, hogy a közzététel hatékonyságának fokozása, valamint a kedvezményezettek jogaiba való minél csekélyebb beavatkozás érdekében küszöbérték kerüljön meghatározásra, és az annál kisebb összegű támogatások kedvezményezettjeinek adatai ne kerüljenek nyilvánosságra.

törölve

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

70 g preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70 g) | A küszöbértéknek tükröznie kell a KAP keretében létrehozott támogatási programokból származó összegek szintjét, és azt ezek alapján kell meghatározni. Mivel az egyes tagállamok mezőgazdaságának szerkezete nagyon különböző, és jelentős mértékben eltérhet a gazdaságoknak az Unióban tapasztalt átlagos szerkezetétől, a tagállamok számára célszerű lehetővé tenni, hogy egyedi helyzetüket tükröző alsó küszöbértéket alkalmazzanak. A(z) xxx/xxx rendelet [a közvetlen kifizetésekre vonatkozó rendelet] a mezőgazdasági kistermelőkre szabott egyszerűsített támogatási rendszert hoz létre. A szóban forgó rendelet 49. cikke rögzíti a támogatás kiszámításának kritériumait. Az egységesség érdekében ugyanezeket a kritériumokat célszerű alkalmazni a kedvezményezettek nevének közzétételére vonatkozó tagállamonkénti konkrét küszöbértékek meghatározásához is. Az ezen küszöbértéket el nem érő támogatások esetében a név kivételével minden más lényeges információt közzé kell tenni, amely alapján az adófizetők pontos képet kaphatnak a KAP-ról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70 g)

A küszöbértéknek tükröznie kell a KAP keretében létrehozott támogatási programokból származó összegek szintjét, és azt ezek alapján kell meghatározni. Mivel az egyes tagállamok mezőgazdaságának szerkezete nagyon különböző, és jelentős mértékben eltérhet a gazdaságoknak az Unióban tapasztalt átlagos szerkezetétől, a tagállamok számára célszerű lehetővé tenni, hogy egyedi helyzetüket tükröző alsó küszöbértéket alkalmazzanak. A(z) xxx/xxx rendelet [a közvetlen kifizetésekre vonatkozó rendelet] a mezőgazdasági kistermelőkre szabott egyszerűsített támogatási rendszert hoz létre. A szóban forgó rendelet 49. cikke rögzíti a támogatás kiszámításának kritériumait. Az egységesség érdekében ugyanezeket a kritériumokat célszerű alkalmazni a kedvezményezettek nevének közzétételére vonatkozó tagállamonkénti konkrét küszöbértékek meghatározásához is. Az ezen küszöbértéket el nem érő támogatások esetében a név kivételével minden más lényeges információt közzé kell tenni, amely alapján az adófizetők pontos képet kaphatnak a KAP-ról.

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

70 h preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70h) | A szóban forgó információk közzététele emellett átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a mezőgazdasági politika láthatóságához és jobb megértéséhez. Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, valamint megnő a közigazgatás legitimitása, hatékonysága és nyilvános elszámoltathatósága. Emellett helyi szinten lehetővé válik, hogy a polgárok konkrét példákat lássanak a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra”, valamint alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát. Az intézkedés továbbá fokozza a mezőgazdasági termelők személyes felelősségérzetét a kapott közpénzek felhasználása tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70h)

A szóban forgó információk közzététele emellett átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a mezőgazdasági politika láthatóságához és jobb megértéséhez. Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, valamint megnő a közigazgatás legitimitása, hatékonysága és nyilvános elszámoltathatósága. Emellett helyi szinten lehetővé válik, hogy a polgárok konkrét példákat lássanak a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra”, valamint alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát. Az intézkedés továbbá fokozza a mezőgazdasági termelők személyes felelősségérzetét a kapott közpénzek felhasználása tekintetében.

| (70h) | A szóban forgó információk közzététele emellett átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a mezőgazdasági politika láthatóságához és jobb megértéséhez.
  Annak érdekében, hogy ez az Unió egyéb szakpolitikai területein is megvalósuljon, a többi uniós alap (ERFA, ESZA és EHA) kedvezményezettjei tekintetében is hasonló szabályokat kell alkalmazni.
  Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, valamint megnő a közigazgatás legitimitása, hatékonysága és nyilvános elszámoltathatósága. Emellett helyi szinten lehetővé válik, hogy a polgárok konkrét példákat lássanak a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra”, valamint alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát. Az intézkedés továbbá fokozza a mezőgazdasági termelők személyes felelősségérzetét a kapott közpénzek felhasználása tekintetében. |
| --- | --- |

(70h)

A szóban forgó információk közzététele emellett átláthatóbbá teszi az uniós finanszírozásoknak a KAP keretében való felhasználását, és ezáltal hozzájárul a mezőgazdasági politika láthatóságához és jobb megértéséhez.
  Annak érdekében, hogy ez az Unió egyéb szakpolitikai területein is megvalósuljon, a többi uniós alap (ERFA, ESZA és EHA) kedvezményezettjei tekintetében is hasonló szabályokat kell alkalmazni.
  Ezáltal közvetlenebbé válik a polgárok részvétele a döntéshozatali eljárásban, valamint megnő a közigazgatás legitimitása, hatékonysága és nyilvános elszámoltathatósága. Emellett helyi szinten lehetővé válik, hogy a polgárok konkrét példákat lássanak a mezőgazdaság által biztosított „közjavakra”, valamint alátámasztja a mezőgazdasági ágazatban nyújtott állami támogatások létjogosultságát. Az intézkedés továbbá fokozza a mezőgazdasági termelők személyes felelősségérzetét a kapott közpénzek felhasználása tekintetében.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Amennyiben
  e rendelet
  másképpen nem rendelkezik, e rendelet
  alkalmazásában a „mezőgazdasági termelő”, a „mezőgazdasági tevékenység”, a „mezőgazdasági terület”
  és a „mezőgazdasági üzem”
  tekintetében a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások irányadók. | (1)   E rendelet alkalmazásában a „mezőgazdasági termelő”, a „mezőgazdasági tevékenység”,
  és
  a „mezőgazdasági terület” tekintetében a .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások irányadók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Amennyiben
  e rendelet
  másképpen nem rendelkezik, e rendelet
  alkalmazásában a „mezőgazdasági termelő”, a „mezőgazdasági tevékenység”, a „mezőgazdasági terület”
  és a „mezőgazdasági üzem”
  tekintetében a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások irányadók.

(1)   E rendelet alkalmazásában a „mezőgazdasági termelő”, a „mezőgazdasági tevékenység”,
  és
  a „mezőgazdasági terület” tekintetében a .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében megállapított fogalommeghatározások irányadók.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A VI. cím alkalmazásának kivételével, e rendelet használatában a „mezőgazdasági üzem”-nek a .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében szereplő meghatározás a mérvadó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A VI. cím alkalmazásának kivételével, e rendelet használatában a „mezőgazdasági üzem”-nek a .../2013/EU [DP] rendelet 4. cikkében szereplő meghatározás a mérvadó.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet alkalmazásában „ágazati mezőgazdasági jogszabályok” lehetnek az EUMSZ 43. cikke alapján a közös agrárpolitika keretében elfogadott jogi aktusok, valamint, adott esetben, a fenti aktusok alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási aktusok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet alkalmazásában „ágazati mezőgazdasági jogszabályok” lehetnek az EUMSZ 43. cikke alapján a közös agrárpolitika keretében elfogadott jogi aktusok, valamint, adott esetben, a fenti aktusok alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási aktusok.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a kedvezményezett növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos növénybetegség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a kedvezményezett növényállományának egy részét vagy egészét érintő járványos növénybetegség;

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a mezőgazdasági üzem
  jelentős
  részének kisajátítása, amennyiben ez a kérelem benyújtásának időpontjában nem volt előrelátható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a mezőgazdasági üzem
  jelentős
  részének kisajátítása, amennyiben ez a kérelem benyújtásának időpontjában nem volt előrelátható.

| f) | a mezőgazdasági üzem
  egészének vagy egy
  részének kisajátítása, amennyiben ez a kérelem benyújtásának időpontjában nem volt előrelátható
  , vagy a földterület tulajdonos általi újbóli birtokba vétele
  . |
| --- | --- |

f)

a mezőgazdasági üzem
  egészének vagy egy
  részének kisajátítása, amennyiben ez a kérelem benyújtásának időpontjában nem volt előrelátható
  , vagy a földterület tulajdonos általi újbóli birtokba vétele
  .

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok
  olyan külön erre a célra szánt
  szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett
  kiadásokkal
  való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért. | (1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok szervezeti egységei vagy szervei, amelyek
  közösen
  felelnek a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett
  valamennyi kiadással
  való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok
  olyan külön erre a célra szánt
  szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett
  kiadásokkal
  való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért.

(1)   A kifizető ügynökségek a tagállamok szervezeti egységei vagy szervei, amelyek
  közösen
  felelnek a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikkben említett
  valamennyi kiadással
  való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság kockázati alapon felülvizsgálja a tagállamok által a 102. cikknek megfelelően benyújtott igazoló dokumentumokat és értékeli a rendszerek működését annak érdekében, hogy megerősítse, hogy az irányítási és ellenőrző szervek megfelelnek a nemzeti akkreditációs feltételeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság kockázati alapon felülvizsgálja a tagállamok által a 102. cikknek megfelelően benyújtott igazoló dokumentumokat és értékeli a rendszerek működését annak érdekében, hogy megerősítse, hogy az irányítási és ellenőrző szervek megfelelnek a nemzeti akkreditációs feltételeknek.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | vezetői megbízhatósági nyilatkozat a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  a
  belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  , továbbá a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartására
  vonatkozóan; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

vezetői megbízhatósági nyilatkozat a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  a
  belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  , továbbá a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartására
  vonatkozóan;

| b) | vezetői megbízhatósági nyilatkozat a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  mérhető teljesítménykövetelményeken alapuló
  belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

vezetői megbízhatósági nyilatkozat a számlák teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  mérhető teljesítménykövetelményeken alapuló
  belső ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozóan;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az
  elvégzett és rendelkezésre álló összes audit és ellenőrzés eredményeinek
  összefoglalója
  , kiegészítve a rendszeres és ismétlődő hiányosságok elemzésével és a meghozott vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

az
  elvégzett és rendelkezésre álló összes audit és ellenőrzés eredményeinek
  összefoglalója
  , kiegészítve a rendszeres és ismétlődő hiányosságok elemzésével és a meghozott vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel.

| c) | az
  alábbiak
  összefoglalója: |
| --- | --- |

c)

az
  alábbiak
  összefoglalója:

| | i. | az elvégzett és rendelkezésre álló összes audit és ellenőrzés eredményei, kiegészítve a rendszeres és ismétlődő hiányosságok elemzésével és a meghozott vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel, |
| --- | --- | --- |

i.

az elvégzett és rendelkezésre álló összes audit és ellenőrzés eredményei, kiegészítve a rendszeres és ismétlődő hiányosságok elemzésével és a meghozott vagy tervezett korrekciós intézkedésekkel,

| | ii. | a 102. cikk (1) bekezdésének c) és v) pontjával összhangban megküldött ellenőrzési statisztikák, és; |
| --- | --- | --- |

ii.

a 102. cikk (1) bekezdésének c) és v) pontjával összhangban megküldött ellenőrzési statisztikák, és;

| | iii. | egyéb releváns ellenőrzések. |
| --- | --- | --- |

iii.

egyéb releváns ellenőrzések.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben
  a
  tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál,
  kijelöl
  egy szervet (a továbbiakban: koordináló szerv), amely a következő feladatok ellátásáért felelős: | (4)   Amennyiben
  egy
  tagállam
  alkotmányos rendelkezéseiből következően
  egynél több kifizető ügynökséget akkreditál,
  a tagállamok kiválasztanak
  egy szervet (a továbbiakban: koordináló szerv), amely a következő feladatok ellátásáért felelős: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Amennyiben
  a
  tagállam egynél több kifizető ügynökséget akkreditál,
  kijelöl
  egy szervet (a továbbiakban: koordináló szerv), amely a következő feladatok ellátásáért felelős:

(4)   Amennyiben
  egy
  tagállam
  alkotmányos rendelkezéseiből következően
  egynél több kifizető ügynökséget akkreditál,
  a tagállamok kiválasztanak
  egy szervet (a továbbiakban: koordináló szerv), amely a következő feladatok ellátásáért felelős:

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség nem teljesít egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs
  feltételt
  , a tagállamnak vissza kell vonnia az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség a probléma súlyosságának arányában megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat. | (5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség nem teljesít egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs
  kritériumot
  , a tagállamnak
  (saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére)
  vissza kell vonnia az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség a probléma súlyosságának arányában megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség nem teljesít egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs
  feltételt
  , a tagállamnak vissza kell vonnia az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség a probléma súlyosságának arányában megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat.

(5)   Amennyiben egy akkreditált kifizető ügynökség nem teljesít egy vagy több, a (2) bekezdésben említett akkreditációs
  kritériumot
  , a tagállamnak
  (saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére)
  vissza kell vonnia az akkreditációt, hacsak a kifizető ügynökség a probléma súlyosságának arányában megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a kifizető ügynökségek vezetői megbízhatósági nyilatkozatának hatályára és az alapul szolgáló munkára vonatkozó szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a kifizető ügynökségek vezetői megbízhatósági nyilatkozatának hatályára és az alapul szolgáló munkára vonatkozó szabályok;

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a kifizető ügynökségek állami beavatkozással kapcsolatos kötelezettségei, valamint irányítási és ellenőrzési feladataik tartalma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a kifizető ügynökségek állami beavatkozással kapcsolatos kötelezettségei, valamint irányítási és ellenőrzési feladataik tartalma;

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint irányítási és ellenőrzési feladataik tartalma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei, valamint irányítási és ellenőrzési feladataik tartalma;

törölve

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tanúsító szerv
  a tagállam által kijelölt
  köz- vagy magánjogi auditáló szerv,
  amely
  véleményt ad a kifizető ügynökség éves számláinak teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  belső ellenőrzési rendszerének megfelelő működésére és
  a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  vonatkozó
  vezetői megbízhatósági
  nyilatkozatról, továbbá a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartásáról
  . | (1)   A tanúsító szerv köz- vagy magánjogi auditáló szerv
  . Amennyiben ez magánjogi auditáló szerv
  ,
  úgy a tagállam közbeszerzési eljárással választja ki. A tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott ellenőrzési szabványok alapján
  véleményt ad a kifizető ügynökség éves számláinak teljességére, pontosságára és valódiságára
  és a bevezetett ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére
  , valamint a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  vonatkozóan. Ennek a véleménynek többek között ki kell mondania, hogy felmerült-e kétség a vizsgálat során a 7. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett
  vezetői megbízhatósági
  nyilatkozat állításaival kapcsolatban
  . |
| A tanúsító szervnek szervezetileg az érintett kifizető ügynökségtől és az ügynökséget akkreditáló hatóságtól függetlenül kell működnie. | A tanúsító szervnek szervezetileg az érintett kifizető ügynökségtől és az ügynökséget akkreditáló hatóságtól függetlenül kell működnie. |
| (2)   A
  Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határoz meg
  a tanúsító szervek
  státusza, az általuk elvégzendő
  konkrét
  feladatok
  , többek között az
  ellenőrzések, valamint az ezek a szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (2)   A
  Bizottság jogában áll, hogy
  a
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  tanúsító szervek
  státuszára és
  konkrét
  feladataira
  , többek között az
  ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeket a leghatékonyabb módon kell felépíteni, a mezőgazdasági termelőkre és a tagállamokra háruló adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében a lehető legnagyobb mértékben integrált mintákat véve alapul
  . |
| | A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek szabályokat határoznak meg a tanúsító szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tanúsító szerv
  a tagállam által kijelölt
  köz- vagy magánjogi auditáló szerv,
  amely
  véleményt ad a kifizető ügynökség éves számláinak teljességére, pontosságára és valódiságára, valamint
  belső ellenőrzési rendszerének megfelelő működésére és
  a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  vonatkozó
  vezetői megbízhatósági
  nyilatkozatról, továbbá a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartásáról
  .

(1)   A tanúsító szerv köz- vagy magánjogi auditáló szerv
  . Amennyiben ez magánjogi auditáló szerv
  ,
  úgy a tagállam közbeszerzési eljárással választja ki. A tanúsító szerv nemzetközileg elfogadott ellenőrzési szabványok alapján
  véleményt ad a kifizető ügynökség éves számláinak teljességére, pontosságára és valódiságára
  és a bevezetett ellenőrzési rendszerek megfelelő működésére
  , valamint a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
  vonatkozóan. Ennek a véleménynek többek között ki kell mondania, hogy felmerült-e kétség a vizsgálat során a 7. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett
  vezetői megbízhatósági
  nyilatkozat állításaival kapcsolatban
  .

A tanúsító szervnek szervezetileg az érintett kifizető ügynökségtől és az ügynökséget akkreditáló hatóságtól függetlenül kell működnie.

A tanúsító szervnek szervezetileg az érintett kifizető ügynökségtől és az ügynökséget akkreditáló hatóságtól függetlenül kell működnie.

(2)   A
  Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határoz meg
  a tanúsító szervek
  státusza, az általuk elvégzendő
  konkrét
  feladatok
  , többek között az
  ellenőrzések, valamint az ezek a szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   A
  Bizottság jogában áll, hogy
  a
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  tanúsító szervek
  státuszára és
  konkrét
  feladataira
  , többek között az
  ellenőrzésekre vonatkozóan, amelyeket a leghatékonyabb módon kell felépíteni, a mezőgazdasági termelőkre és a tagállamokra háruló adminisztratív terhek minimálisra csökkentése érdekében a lehető legnagyobb mértékben integrált mintákat véve alapul
  .

A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek szabályokat határoznak meg a tanúsító szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amelynek keretében tanácsadást nyújtanak a kedvezményezetteknek a földgazdálkodással
  és
  a gazdaságban folytatott gazdálkodással
  kapcsolatban (a továbbiakban:
  mezőgazdasági tanácsadó rendszer), és
  amelynek működtetését
  egy vagy több
  kijelölt
  szerv
  látja el
  . A
  kijelölt
  szervek egyaránt lehetnek köz-
  és
  magánjogi szervek. | (1)   A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amelynek keretében tanácsadást nyújtanak a kedvezményezetteknek a földgazdálkodással, a gazdaságban folytatott gazdálkodással
  és kockázatkezeléssel (
  mezőgazdasági tanácsadó rendszer), és
  amelyet
  egy vagy több
  kiválasztott
  szerv
  működtet
  . A
  kiválasztott
  szervek egyaránt lehetnek köz-
  és/vagy
  magánjogi szervek. |
| (2)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer
  kitér
  legalább az alábbiakra: | (2)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer
  kiterjed
  legalább az alábbiakra: |
| a) | a jogszabályban foglalt gazdálkodási
  követelmények
  és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó
  előírások
  a VI. cím I. fejezete szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amelynek keretében tanácsadást nyújtanak a kedvezményezetteknek a földgazdálkodással
  és
  a gazdaságban folytatott gazdálkodással
  kapcsolatban (a továbbiakban:
  mezőgazdasági tanácsadó rendszer), és
  amelynek működtetését
  egy vagy több
  kijelölt
  szerv
  látja el
  . A
  kijelölt
  szervek egyaránt lehetnek köz-
  és
  magánjogi szervek.

(1)   A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amelynek keretében tanácsadást nyújtanak a kedvezményezetteknek a földgazdálkodással, a gazdaságban folytatott gazdálkodással
  és kockázatkezeléssel (
  mezőgazdasági tanácsadó rendszer), és
  amelyet
  egy vagy több
  kiválasztott
  szerv
  működtet
  . A
  kiválasztott
  szervek egyaránt lehetnek köz-
  és/vagy
  magánjogi szervek.

(2)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer
  kitér
  legalább az alábbiakra:

(2)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer
  kiterjed
  legalább az alábbiakra:

a)

a jogszabályban foglalt gazdálkodási
  követelmények
  és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó
  előírások
  a VI. cím I. fejezete szerint;

| a) | követelmények
  a
  gazdaságok szintjén a
  jogszabályban foglalt gazdálkodási
  követelményekből
  és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó
  előírásokból adódóan
  a VI. cím I. fejezete szerint; |
| --- | --- |

a)

követelmények
  a
  gazdaságok szintjén a
  jogszabályban foglalt gazdálkodási
  követelményekből
  és a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó
  előírásokból adódóan
  a VI. cím I. fejezete szerint;

| b) | az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete szerint, valamint a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti mezőgazdasági terület fenntartása; |
| --- | --- |

b)

az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete szerint, valamint a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti mezőgazdasági terület fenntartása;

| b) | az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete szerint, valamint a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti mezőgazdasági terület fenntartása; |
| --- | --- |

b)

az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok a(z) .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezete szerint, valamint a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti mezőgazdasági terület fenntartása;

| c) | az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos követelmények és tevékenységek, legalább az e rendelet I. mellékletében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

c)

az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos követelmények és tevékenységek, legalább az e rendelet I. mellékletében foglaltak szerint;

| c) | az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos követelmények és tevékenységek, legalább az e rendelet I. mellékletében foglaltak szerint; |
| --- | --- |

c)

az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a biológiai sokféleséggel, a vízvédelemmel, az állat- és növénybetegségek bejelentésével és az innovációval kapcsolatos követelmények és tevékenységek, legalább az e rendelet I. mellékletében foglaltak szerint;

| ca) | a mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése a vidékfejlesztési programokban meghatározott intézkedésekkel összhangban, ideértve az üzemi korszerűsítésre, a versenyképességre való törekvésre, az ellátási lánc integrációjára, az innovációra és a piaci orientációra vonatkozóakat, valamint a számvitellel, a vállalkozással és a gazdasági források fenntartható kezelésével kapcsolatos elvek előmozdítását és végrehajtását; |
| --- | --- |

ca)

a mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése a vidékfejlesztési programokban meghatározott intézkedésekkel összhangban, ideértve az üzemi korszerűsítésre, a versenyképességre való törekvésre, az ellátási lánc integrációjára, az innovációra és a piaci orientációra vonatkozóakat, valamint a számvitellel, a vállalkozással és a gazdasági források fenntartható kezelésével kapcsolatos elvek előmozdítását és végrehajtását;

| d) | a tagállamok meghatározása szerinti
  kis
  mezőgazdasági üzemek
  gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése és legalább
  a(z) xxx/xxx/EU
  [DP]
  rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  gazdaságok
  . |
| --- | --- |

d)

a tagállamok meghatározása szerinti
  kis
  mezőgazdasági üzemek
  gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése és legalább
  a(z) xxx/xxx/EU
  [DP]
  rendelet V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  gazdaságok
  .

| d) | a tagállamok meghatározása szerinti mezőgazdasági üzemek
  , kiemelten pedig
  a(z) .../2013/EU [DP] rendelet
  [a közvetlen kifizetésekről szóló rendelet]
   V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  mezőgazdasági üzemek környezeti teljesítménye és gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése
  . |
| --- | --- |

d)

a tagállamok meghatározása szerinti mezőgazdasági üzemek
  , kiemelten pedig
  a(z) .../2013/EU [DP] rendelet
  [a közvetlen kifizetésekről szóló rendelet]
   V. címében említett mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő
  mezőgazdasági üzemek környezeti teljesítménye és gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése
  .

(3)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer emellett
  kitérhet különösen
  az alábbiakra:

(3)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer emellett
  kiterjedhet egyebek közt
  az alábbiakra:

| a) | a (2) bekezdés d) pontjában említettektől eltérő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése; |
| --- | --- |

a)

a (2) bekezdés d) pontjában említettektől eltérő mezőgazdasági üzemek gazdasági tevékenységének fenntartható fejlődése;

| aa) | a gazdaságok átalakulásának és gazdasági tevékenységeik sokszínűbbé tételének előmozdítása; |
| --- | --- |

aa)

a gazdaságok átalakulásának és gazdasági tevékenységeik sokszínűbbé tételének előmozdítása;

| ab) | kockázatkezelés és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények, valamint állat- és növénybetegségek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

ab)

kockázatkezelés és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése a természeti katasztrófák, katasztrófaesemények, valamint állat- és növénybetegségek kezelése érdekében;

| ac) | az integrált növényvédelemmel és a nem vegyi alternatívák alkalmazásával kapcsolatos tanácsadás. |
| --- | --- |

ac)

az integrált növényvédelemmel és a nem vegyi alternatívák alkalmazásával kapcsolatos tanácsadás.

| b) | a(z) xxx/xxx/EU
  [RD]
  rendelet 29.
  cikke (3) bekezdésében
  és 30.
  cikke (2) bekezdésében
  említett, a nemzeti jogszabályok által megállapított
  minimumkövetelmények
  . |
| --- | --- |

b)

a(z) xxx/xxx/EU
  [RD]
  rendelet 29.
  cikke (3) bekezdésében
  és 30.
  cikke (2) bekezdésében
  említett, a nemzeti jogszabályok által megállapított
  minimumkövetelmények
  .

| b) | a(z) .../2013/EU [DP] rendelet
  [a vidékfejlesztésről szóló rendelet]
  29. és 30.
  cikkében
  említett, a nemzeti jogszabályok által megállapított
  követelmények
  . |
| --- | --- |

b)

a(z) .../2013/EU [DP] rendelet
  [a vidékfejlesztésről szóló rendelet]
  29. és 30.
  cikkében
  említett, a nemzeti jogszabályok által megállapított
  követelmények
  .

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben közreműködő tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres
  képzésben
  részesüljenek. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben közreműködő tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres
  továbbképzésben
  részesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben közreműködő tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres
  képzésben
  részesüljenek.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a mezőgazdasági tanácsadó rendszerben közreműködő tanácsadók megfelelő képesítéssel rendelkezzenek és rendszeres
  továbbképzésben
  részesüljenek.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az illetékes
  tagállami hatóság
  , adott esetben
  elektronikus úton
  , ellátja
  a kedvezményezettet a
  kijelölt
  hatóságok megfelelő jegyzékével. | (3)   
  A
  tagállami hatóság
  elsősorban
  elektronikus úton
  látja el
  a
  potenciális
  kedvezményezettet a
  kiválasztott
  hatóságok megfelelő jegyzékével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   
  Az illetékes
  tagállami hatóság
  , adott esetben
  elektronikus úton
  , ellátja
  a kedvezményezettet a
  kijelölt
  hatóságok megfelelő jegyzékével.

(3)   
  A
  tagállami hatóság
  elsősorban
  elektronikus úton
  látja el
  a
  potenciális
  kedvezményezettet a
  kiválasztott
  hatóságok megfelelő jegyzékével.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kedvezményezettek – függetlenül attól, hogy támogatásban részesülnek-e a közös agrárpolitika, illetve a vidékfejlesztés keretében – önkéntes alapon használhatják a mezőgazdasági tanácsadó rendszert. | A kedvezményezettek – függetlenül attól, hogy támogatásban részesülnek-e a közös agrárpolitika, illetve a vidékfejlesztés keretében – önkéntes alapon használhatják a mezőgazdasági tanácsadó rendszert. |
| A tagállamok azonban
  objektív
  kritériumok alapján meghatározhatják a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés terén
  . A tagállamok azonban gondoskodnak arról is, hogy elsőbbséget élvezzenek azok a mezőgazdasági termelők, amelyek a legkevésbé férnek hozzá egyéb, a mezőgazdasági tanácsadó rendszeren kívüli tanácsadási szolgáltatáshoz. | A tagállamok azonban
  környezeti, gazdasági és szociális
  kritériumok alapján meghatározhatják a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés terén
  , és amelyek egyebek közt a következők lehetnek: |
| | a) | azok a mezőgazdasági termelők, akik a legkevésbé férnek hozzá egyéb, a mezőgazdasági tanácsadó rendszeren kívüli tanácsadási szolgáltatáshoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A kedvezményezettek – függetlenül attól, hogy támogatásban részesülnek-e a közös agrárpolitika, illetve a vidékfejlesztés keretében – önkéntes alapon használhatják a mezőgazdasági tanácsadó rendszert.

A kedvezményezettek – függetlenül attól, hogy támogatásban részesülnek-e a közös agrárpolitika, illetve a vidékfejlesztés keretében – önkéntes alapon használhatják a mezőgazdasági tanácsadó rendszert.

A tagállamok azonban
  objektív
  kritériumok alapján meghatározhatják a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés terén
  . A tagállamok azonban gondoskodnak arról is, hogy elsőbbséget élvezzenek azok a mezőgazdasági termelők, amelyek a legkevésbé férnek hozzá egyéb, a mezőgazdasági tanácsadó rendszeren kívüli tanácsadási szolgáltatáshoz.

A tagállamok azonban
  környezeti, gazdasági és szociális
  kritériumok alapján meghatározhatják a kedvezményezettek azon kategóriáit, amelyek elsőbbséget élveznek a mezőgazdasági tanácsadó rendszerhez való hozzáférés terén
  , és amelyek egyebek közt a következők lehetnek:

a)

azok a mezőgazdasági termelők, akik a legkevésbé férnek hozzá egyéb, a mezőgazdasági tanácsadó rendszeren kívüli tanácsadási szolgáltatáshoz;

| b) | azok a mezőgazdasági termelők, amelyek részt vesznek a .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezetében ismertetett, a szén-dioxid-, tápanyag- és/vagy energiahatékonyságot szolgáló intézkedésekben; |
| --- | --- |

b)

azok a mezőgazdasági termelők, amelyek részt vesznek a .../2013/EU [DP] rendelet III. címének 2. fejezetében ismertetett, a szén-dioxid-, tápanyag- és/vagy energiahatékonyságot szolgáló intézkedésekben;

| c) | a .../2013/EU [RD] rendelet 53., 61. és 62. cikke értelmében korlátozott erőforrásokkal működő hálózatok. |
| --- | --- |

c)

a .../2013/EU [RD] rendelet 53., 61. és 62. cikke értelmében korlátozott erőforrásokkal működő hálózatok.

A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek biztosítania kell, hogy a kedvezményezettek mezőgazdasági üzemük sajátos helyzetére alkalmazható tanácsadásban részesülhessenek.

A mezőgazdasági tanácsadó rendszernek biztosítania kell, hogy a kedvezményezettek mezőgazdasági üzemük sajátos helyzetére alkalmazható tanácsadásban részesülhessenek.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer egységes végrehajtása céljából. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer egységes végrehajtása céljából. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

törölve

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Abban az esetben, ha az uniós jogszabályok az (1) bekezdésben említett összeget csökkentő összegekről rendelkeznek, a Bizottság az
  érintett
  jogszabályban említett adatok alapján
  , végrehajtási aktusok révén megállapítja
  az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget. | (2)   Abban az esetben, ha az uniós jogszabályok az (1) bekezdésben említett összeget csökkentő összegekről rendelkeznek, a Bizottság
  jogában áll, hogy
  az
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a
  jogszabályban említett adatok alapján
  megállapítva
  az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Abban az esetben, ha az uniós jogszabályok az (1) bekezdésben említett összeget csökkentő összegekről rendelkeznek, a Bizottság az
  érintett
  jogszabályban említett adatok alapján
  , végrehajtási aktusok révén megállapítja
  az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget.

(2)   Abban az esetben, ha az uniós jogszabályok az (1) bekezdésben említett összeget csökkentő összegekről rendelkeznek, a Bizottság
  jogában áll, hogy
  az
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, a
  jogszabályban említett adatok alapján
  megállapítva
  az EMGA-kiadásokra rendelkezésre álló nettó egyenleget.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az uniós mezőgazdasági piacok globális összefüggésben történő irányítását, a mezőgazdasági földterület és a termés állapotának agroökonómiai nyomon követését és ezáltal
  – különösen a terméshozamra
  és a mezőgazdasági
  termelésre vonatkozó becslések készítését
  , az ezekhez a becslésekhez való hozzáférés nemzetközi környezetben
  – például
  az ENSZ szervezetei vagy más nemzetközi ügynökségek által koordinált kezdeményezések keretében – való
  megosztását
  , valamint a világpiacok átláthatóságához való
  hozzájárulást
  és az agrometeorológiai rendszer technológiai nyomon
  követését
  . | A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az uniós mezőgazdasági piacok globális összefüggésben történő irányítását, a mezőgazdasági
  és az erdészeti
  földterület és a
  mezőgazdasági erőforrások és a
  termés állapotának agroökonómiai
  és agro-ökológiai
  nyomon követését és ezáltal
  becslések készítését; például a terméshozam, a forráshatékonyság
  és a
  hosszú távú
  mezőgazdasági
  termelés tekintetében
  , az ezekhez a becslésekhez való hozzáférés nemzetközi környezetben
  , többek között
  az ENSZ szervezetei vagy más nemzetközi ügynökségek által koordinált kezdeményezések keretében való
  megosztása
  , valamint a világpiacok átláthatóságához való
  hozzájárulás
  és az agrometeorológiai rendszer technológiai nyomon
  követésének biztosítása érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az uniós mezőgazdasági piacok globális összefüggésben történő irányítását, a mezőgazdasági földterület és a termés állapotának agroökonómiai nyomon követését és ezáltal
  – különösen a terméshozamra
  és a mezőgazdasági
  termelésre vonatkozó becslések készítését
  , az ezekhez a becslésekhez való hozzáférés nemzetközi környezetben
  – például
  az ENSZ szervezetei vagy más nemzetközi ügynökségek által koordinált kezdeményezések keretében – való
  megosztását
  , valamint a világpiacok átláthatóságához való
  hozzájárulást
  és az agrometeorológiai rendszer technológiai nyomon
  követését
  .

A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések célja az, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára az uniós mezőgazdasági piacok globális összefüggésben történő irányítását, a mezőgazdasági
  és az erdészeti
  földterület és a
  mezőgazdasági erőforrások és a
  termés állapotának agroökonómiai
  és agro-ökológiai
  nyomon követését és ezáltal
  becslések készítését; például a terméshozam, a forráshatékonyság
  és a
  hosszú távú
  mezőgazdasági
  termelés tekintetében
  , az ezekhez a becslésekhez való hozzáférés nemzetközi környezetben
  , többek között
  az ENSZ szervezetei vagy más nemzetközi ügynökségek által koordinált kezdeményezések keretében való
  megosztása
  , valamint a világpiacok átláthatóságához való
  hozzájárulás
  és az agrometeorológiai rendszer technológiai nyomon
  követésének biztosítása érdekében
  .

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges adatok – köztük a műholdas és meteorológiai adatok – gyűjtésére, illetve beszerzésére, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozására, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó, meghatározott tanulmányok készítésére, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a tagállami laboratóriumokkal és szervekkel együttműködésben kell megvalósítani. | A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges adatok – köztük a műholdas és meteorológiai adatok – gyűjtésére, illetve beszerzésére, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozására, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó, meghatározott tanulmányok készítésére,
  a talajegészség és -működés ellenőrzésére,
  valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a tagállami laboratóriumokkal és szervekkel együttműködésben kell megvalósítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges adatok – köztük a műholdas és meteorológiai adatok – gyűjtésére, illetve beszerzésére, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozására, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó, meghatározott tanulmányok készítésére, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a tagállami laboratóriumokkal és szervekkel együttműködésben kell megvalósítani.

A 6. cikk c) pontja alapján finanszírozott intézkedések a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges adatok – köztük a műholdas és meteorológiai adatok – gyűjtésére, illetve beszerzésére, téradat-infrastruktúra és honlap létrehozására, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó, meghatározott tanulmányok készítésére,
  a talajegészség és -működés ellenőrzésére,
  valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak. Szükség esetén ezeket az intézkedéseket a tagállami laboratóriumokkal és szervekkel együttműködésben kell megvalósítani.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Tanács, a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazítást alkalmazni kell, meghatározza ezt a kiigazítást, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig. | (2)   
  Az Európai Parlament és
  a Tanács, a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazítást alkalmazni kell, meghatározza ezt a kiigazítást, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Tanács, a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazítást alkalmazni kell, meghatározza ezt a kiigazítást, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig.

(2)   
  Az Európai Parlament és
  a Tanács, a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazítást alkalmazni kell, meghatározza ezt a kiigazítást, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben egy adott évben június 30-ig nem kerül sor a kiigazítási arány megállapítására, a Bizottság végrehajtási aktus révén azt meghatározza, és erről a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatja. Ezt a végrehajtási aktust a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (3)   Amennyiben egy adott évben június 30-ig nem kerül sor a kiigazítási arány megállapítására, a Bizottság végrehajtási aktus révén azt meghatározza, és erről
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatja. Ezt a végrehajtási aktust a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Amennyiben egy adott évben június 30-ig nem kerül sor a kiigazítási arány megállapítására, a Bizottság végrehajtási aktus révén azt meghatározza, és erről a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatja. Ezt a végrehajtási aktust a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   Amennyiben egy adott évben június 30-ig nem kerül sor a kiigazítási arány megállapítására, a Bizottság végrehajtási aktus révén azt meghatározza, és erről
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot haladéktalanul tájékoztatja. Ezt a végrehajtási aktust a 112. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A
  Tanács a rendelkezésre álló új
  információk alapján, a
  Bizottság javaslatára december 1-jéig módosíthatja
  a közvetlen kifizetéseknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban meghatározott kiigazítási arányát. | (4)   
  Ha
  a
  (2) és (3) bekezdésben említett határozat meghozatalát követően új, lényeges információkra derül fény, akkor a Bizottság december 1-jéig ezen
  információk alapján,
  végrehajtási aktusokat fogadhat el
  a
  112. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazása nélkül, módosítva
  a közvetlen kifizetéseknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban meghatározott kiigazítási arányát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A
  Tanács a rendelkezésre álló új
  információk alapján, a
  Bizottság javaslatára december 1-jéig módosíthatja
  a közvetlen kifizetéseknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban meghatározott kiigazítási arányát.

(4)   
  Ha
  a
  (2) és (3) bekezdésben említett határozat meghozatalát követően új, lényeges információkra derül fény, akkor a Bizottság december 1-jéig ezen
  információk alapján,
  végrehajtási aktusokat fogadhat el
  a
  112. cikk (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazása nélkül, módosítva
  a közvetlen kifizetéseknek a (2) vagy (3) bekezdéssel összhangban meghatározott kiigazítási arányát.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   
  E cikk alkalmazása előtt először figyelembe kell venni
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 14. pontjában említett, mezőgazdasági válságokra képzett tartalék
  számára a költségvetési hatóság által engedélyezett összeget
  . | (6)   
  A Bizottság a (2) bekezdésben megfogalmazott javaslat előterjesztése előtt megvizsgálja, hogy teljesültek-e
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 14. pontjában említett, mezőgazdasági válságokra képzett tartalék
  felhasználásának feltételei, és ha igen, akkora Bizottság erre vonatkozó javaslatot nyújt be
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   
  E cikk alkalmazása előtt először figyelembe kell venni
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 14. pontjában említett, mezőgazdasági válságokra képzett tartalék
  számára a költségvetési hatóság által engedélyezett összeget
  .

(6)   
  A Bizottság a (2) bekezdésben megfogalmazott javaslat előterjesztése előtt megvizsgálja, hogy teljesültek-e
  az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás 14. pontjában említett, mezőgazdasági válságokra képzett tartalék
  felhasználásának feltételei, és ha igen, akkora Bizottság erre vonatkozó javaslatot nyújt be
  .

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet kidolgozásakor fennáll annak a kockázata, hogy az n. pénzügyi évre vonatkozó, a 16. cikkben említett összeg túllépésre kerül, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , illetőleg a Tanácsnak
  az említett összeg betartása érdekében szükséges intézkedésekre. | (2)   Amennyiben az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet kidolgozásakor fennáll annak a kockázata, hogy az n. pénzügyi évre vonatkozó, a 16. cikkben említett összeg túllépésre kerül, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett összeg betartása érdekében szükséges intézkedésekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet kidolgozásakor fennáll annak a kockázata, hogy az n. pénzügyi évre vonatkozó, a 16. cikkben említett összeg túllépésre kerül, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , illetőleg a Tanácsnak
  az említett összeg betartása érdekében szükséges intézkedésekre.

(2)   Amennyiben az n. pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet kidolgozásakor fennáll annak a kockázata, hogy az n. pénzügyi évre vonatkozó, a 16. cikkben említett összeg túllépésre kerül, a Bizottság javaslatot tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az említett összeg betartása érdekében szükséges intézkedésekre.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy fennáll a 16. cikkben említett összeg túllépésének kockázata, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló intézkedésekre tesz javaslatot. Ezeket az intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (
  3) bekezdése alapján a Tanács, illetőleg a Szerződés 43. cikkének (
  2) bekezdése alapján az Európai Parlament és a Tanács fogadja el. | (3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy fennáll a 16. cikkben említett összeg túllépésének kockázata, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló intézkedésekre tesz javaslatot. Ezeket az intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Parlament és a Tanács fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy fennáll a 16. cikkben említett összeg túllépésének kockázata, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló intézkedésekre tesz javaslatot. Ezeket az intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (
  3) bekezdése alapján a Tanács, illetőleg a Szerződés 43. cikkének (
  2) bekezdése alapján az Európai Parlament és a Tanács fogadja el.

(3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy fennáll a 16. cikkben említett összeg túllépésének kockázata, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló intézkedésekre tesz javaslatot. Ezeket az intézkedéseket a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése alapján az Európai Parlament és a Tanács fogadja el.

Módosítás 195 és 202

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A(z) RD/xxx/EU rendelet 30. cikke (2) bekezdése szerinti, támogatásra való jogosultság sérelme nélkül az
  EMVA keretében finanszírozott kiadások az Unió költségvetéséből semmilyen más finanszírozásban nem részesülhetnek. | Az
  EMVA keretében finanszírozott kiadások az Unió költségvetéséből semmilyen más finanszírozásban nem részesülhetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A(z) RD/xxx/EU rendelet 30. cikke (2) bekezdése szerinti, támogatásra való jogosultság sérelme nélkül az
  EMVA keretében finanszírozott kiadások az Unió költségvetéséből semmilyen más finanszírozásban nem részesülhetnek.

Az
  EMVA keretében finanszírozott kiadások az Unió költségvetéséből semmilyen más finanszírozásban nem részesülhetnek.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a program jóváhagyására vonatkozó határozat elfogadását követően a teljes programozási időszakra vonatkozóan egy kezdeti előfinanszírozási összeget folyósít a tagállamnak. Ez a kezdeti előfinanszírozási összeg az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás
  4 %-át
  jelenti. A költségvetési lehetőségektől függően az összeg folyósítását legfeljebb három részletben lehet teljesíteni. Az első részlet az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 2 %-át jelenti. | (1)   A Bizottság a
  vidékfejlesztési
  program jóváhagyására vonatkozó határozat elfogadását követően a teljes programozási időszakra vonatkozóan egy kezdeti előfinanszírozási összeget folyósít a tagállamnak. Ez a kezdeti előfinanszírozási összeg az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás
  7 %-át
  jelenti. A költségvetési lehetőségektől függően az összeg folyósítását legfeljebb három részletben lehet teljesíteni. Az első részlet az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 2 %-át jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság a program jóváhagyására vonatkozó határozat elfogadását követően a teljes programozási időszakra vonatkozóan egy kezdeti előfinanszírozási összeget folyósít a tagállamnak. Ez a kezdeti előfinanszírozási összeg az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás
  4 %-át
  jelenti. A költségvetési lehetőségektől függően az összeg folyósítását legfeljebb három részletben lehet teljesíteni. Az első részlet az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 2 %-át jelenti.

(1)   A Bizottság a
  vidékfejlesztési
  program jóváhagyására vonatkozó határozat elfogadását követően a teljes programozási időszakra vonatkozóan egy kezdeti előfinanszírozási összeget folyósít a tagállamnak. Ez a kezdeti előfinanszírozási összeg az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás
  7 %-át
  jelenti. A költségvetési lehetőségektől függően az összeg folyósítását legfeljebb három részletben lehet teljesíteni. Az első részlet az érintett programhoz nyújtott EMVA-hozzájárulás 2 %-át jelenti.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az egyes vidékfejlesztési programokhoz kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Kiszámításuk az egyes intézkedések társfinanszírozási arányának az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik. | (1)   Az egyes vidékfejlesztési programokhoz kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Kiszámításuk az egyes intézkedések társfinanszírozási arányának az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra
  , vagy az összes támogatható kiadásra – beleértve a köz-, és magánkiadásokat –
  való alkalmazásával történik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az egyes vidékfejlesztési programokhoz kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Kiszámításuk az egyes intézkedések társfinanszírozási arányának az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra való alkalmazásával történik.

(1)   Az egyes vidékfejlesztési programokhoz kapcsolódóan időközi kifizetéseket kell teljesíteni. Kiszámításuk az egyes intézkedések társfinanszírozási arányának az adott intézkedés címén felmerült közkiadásokra
  , vagy az összes támogatható kiadásra – beleértve a köz-, és magánkiadásokat –
  való alkalmazásával történik.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban;

| a) | az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt
  havi
  kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban; |
| --- | --- |

a)

az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt
  havi
  kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban;

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást
  az adott vidékfejlesztési programra
  vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 35. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. | (1)   A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást
  egy tagállamra
  vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 35. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást
  az adott vidékfejlesztési programra
  vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 35. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

(1)   A Bizottság automatikusan visszavonja a kötelezettségvállalást
  egy tagállamra
  vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 35. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Azok a tagállamok, amelyek szövetségi berendezkedésük miatt több vidékfejlesztési programot nyújtanak be, a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig fel nem használt, egy vagy több vidékfejlesztési programból származó összeget elszámolhatják egyéb vidékfejlesztési programban adott határidőn túl elköltött összegekkel. Ha az elszámolást követően marad visszavonandó összeg, az az alulköltekező vidékfejlesztési programot arányosan terheli. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Azok a tagállamok, amelyek szövetségi berendezkedésük miatt több vidékfejlesztési programot nyújtanak be, a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig fel nem használt, egy vagy több vidékfejlesztési programból származó összeget elszámolhatják egyéb vidékfejlesztési programban adott határidőn túl elköltött összegekkel. Ha az elszámolást követően marad visszavonandó összeg, az az alulköltekező vidékfejlesztési programot arányosan terheli.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a költségvetési kötelezettségvállalásoknak a .../2013/EU [RD] rendelet 37. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében nyújtott támogatást érintő része, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a költségvetési kötelezettségvállalásoknak a .../2013/EU [RD] rendelet 37. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében nyújtott támogatást érintő része,

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38 cikk | törölve |
| Költségvetési kötelezettségvállalások | |
| Az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjban részesülő, a(z) RD/xxx/EU rendelet 58. cikkének (4) bekezdésében említett projektek jegyzékét jóváhagyó bizottsági határozat a(z) FR/xxx/EU rendelet [75. cikke (2) bekezdésének] értelmében vett finanszírozási határozatot képez. | |
| Az első bekezdésben említett határozat elfogadását követően a Bizottság tagállamonként költségvetési kötelezettséget vállal az adott tagállam projektjei tekintetében odaítélt díjak teljes összegére a(z) RD/xxx/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében megállapított határon belül. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

38 cikk

törölve

Költségvetési kötelezettségvállalások

Az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjban részesülő, a(z) RD/xxx/EU rendelet 58. cikkének (4) bekezdésében említett projektek jegyzékét jóváhagyó bizottsági határozat a(z) FR/xxx/EU rendelet [75. cikke (2) bekezdésének] értelmében vett finanszírozási határozatot képez.

Az első bekezdésben említett határozat elfogadását követően a Bizottság tagállamonként költségvetési kötelezettséget vállal az adott tagállam projektjei tekintetében odaítélt díjak teljes összegére a(z) RD/xxx/EU rendelet 51. cikkének (2) bekezdésében megállapított határon belül.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 39 cikk | törölve |
| A tagállamok számára teljesített kifizetések | |
| (1)
     
  A 35. cikkben említett időközi kifizetések keretében a Bizottság kifizetéseket teljesít az akkreditált kifizető ügynökségeknél az ebben a szakaszban említett díjak odaítélésével összefüggésben felmerült kiadások visszatérítése céljából, az érintett tagállamok számára rendelkezésre álló költségvetési kötelezettségvállalások határán belül. | |
| (2)
     
  Az egyes kifizetések feltétele az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban. | |
| (3)
     
  Az akkreditált kifizető ügynökségek a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok révén a Bizottság által megállapított időközönként kiadásigazoló nyilatkozatokat állítanak ki az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjhoz kapcsolódóan, és azokat továbbítják a Bizottság részére közvetlenül vagy – ha ilyet kijelöltek – a koordináló szerven keresztül. | |
| A kiadásigazoló nyilatkozatok azokra a kiadásokra vonatkoznak, amelyek a kifizető ügynökségeknél az egyes időszakokon belül felmerültek. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

39 cikk

törölve

A tagállamok számára teljesített kifizetések

(1)
     
  A 35. cikkben említett időközi kifizetések keretében a Bizottság kifizetéseket teljesít az akkreditált kifizető ügynökségeknél az ebben a szakaszban említett díjak odaítélésével összefüggésben felmerült kiadások visszatérítése céljából, az érintett tagállamok számára rendelkezésre álló költségvetési kötelezettségvállalások határán belül.

(2)
     
  Az egyes kifizetések feltétele az akkreditált kifizető ügynökség által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottság felé a 102. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban.

(3)
     
  Az akkreditált kifizető ügynökségek a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok révén a Bizottság által megállapított időközönként kiadásigazoló nyilatkozatokat állítanak ki az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díjhoz kapcsolódóan, és azokat továbbítják a Bizottság részére közvetlenül vagy – ha ilyet kijelöltek – a koordináló szerven keresztül.

A kiadásigazoló nyilatkozatok azokra a kiadásokra vonatkoznak, amelyek a kifizető ügynökségeknél az egyes időszakokon belül felmerültek.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 40 cikk | törölve |
| A kötelezettségvállalás automatikus visszavonása az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj esetében | |
| A Bizottság automatikusan visszavonja a 38. cikk második bekezdésében szereplő olyan összegeket, amelyek nem kerültek felhasználásra a 39. cikkel összhangban tagállamnak szóló visszatérítés címén, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozatot sem nyújtottak be, amely eleget tenne az említett cikkben meghatározott követelményeknek. | |
| A 37. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

40 cikk

törölve

A kötelezettségvállalás automatikus visszavonása az innovatív helyi együttműködésre odaítélt díj esetében

A Bizottság automatikusan visszavonja a 38. cikk második bekezdésében szereplő olyan összegeket, amelyek nem kerültek felhasználásra a 39. cikkel összhangban tagállamnak szóló visszatérítés címén, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló nyilatkozatot sem nyújtottak be, amely eleget tenne az említett cikkben meghatározott követelményeknek.

A 37. cikk (3), (4) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

42 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a tagállam nem tartja be a kifizetés legkésőbbi lehetséges határidejét,
  a nemzeti költségvetés által viselt
  késedelmi kamatot fizet a kedvezményezettnek. | (2)   Amennyiben a tagállam nem tartja be a kifizetés legkésőbbi lehetséges határidejét, késedelmi kamatot fizet a kedvezményezettnek.
  Ez a bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a kifizetés nem az érintett tagállam hibájából késik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Amennyiben a tagállam nem tartja be a kifizetés legkésőbbi lehetséges határidejét,
  a nemzeti költségvetés által viselt
  késedelmi kamatot fizet a kedvezményezettnek.

(2)   Amennyiben a tagállam nem tartja be a kifizetés legkésőbbi lehetséges határidejét, késedelmi kamatot fizet a kedvezményezettnek.
  Ez a bekezdés nem alkalmazandó azokban az esetekben, amikor a kifizetés nem az érintett tagállam hibájából késik.

Módosítás 196, 197, 198 és 199

Rendeletre irányuló javaslat

43 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállam részére nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben az alábbi
  összes feltétel
  teljesül: | (2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállam részére nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben
  a szóban forgó tagállami ellenőrzési rendszer kulcsfontosságú elemeiből hiányzik egy vagy több, vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossága, illetve tartóssága következtében nem hatékonyak, avagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetése nem megfelelő gondossággal történik, és amennyiben
  az alábbi
  feltételek egyike
  teljesül: |
| a) | a szóban forgó tagállami ellenőrzési rendszer kulcsfontosságú elemeiből hiányzik egy vagy több, vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossága, illetve állandósága következtében nem hatékonyak, avagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetése nem megfelelő gondossággal történik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállam részére nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben az alábbi
  összes feltétel
  teljesül:

(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkentheti vagy felfüggesztheti a tagállam részére nyújtandó havi vagy időközi kifizetéseket, amennyiben
  a szóban forgó tagállami ellenőrzési rendszer kulcsfontosságú elemeiből hiányzik egy vagy több, vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossága, illetve tartóssága következtében nem hatékonyak, avagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetése nem megfelelő gondossággal történik, és amennyiben
  az alábbi
  feltételek egyike
  teljesül:

a)

a szóban forgó tagállami ellenőrzési rendszer kulcsfontosságú elemeiből hiányzik egy vagy több, vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossága, illetve állandósága következtében nem hatékonyak, avagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetése nem megfelelő gondossággal történik;

törölve

| b) | az a) pontban
  említett hiányosságok állandó jellegűek, és az 54. cikk értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek;
  továbbá |
| --- | --- |

b)

az a) pontban
  említett hiányosságok állandó jellegűek, és az 54. cikk értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek;
  továbbá

| b) | vagy a fent
  említett hiányosságok állandó jellegűek, és az 54. cikk értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek;
  vagy |
| --- | --- |

b)

vagy a fent
  említett hiányosságok állandó jellegűek, és az 54. cikk értelmében hozott legalább kettő, az érintett tagállam kiadásait az uniós finanszírozásból kizáró végrehajtási aktust eredményeztek;
  vagy

| c) | a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam nem tudja megtenni a helyzet
  közeljövőben történő
  orvoslásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam nem tudja megtenni a helyzet
  közeljövőben történő
  orvoslásához szükséges intézkedéseket.

| c) | a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam
  a közeljövőben
  nem tudja
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott, egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó cselekvési tervvel összhangban
  megtenni a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam
  a közeljövőben
  nem tudja
  a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott, egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó cselekvési tervvel összhangban
  megtenni a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

44 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy egy meghatározott határidőn belül adjanak tájékoztatást
  az
  elvégzett ellenőrzések számáról és azok eredményéről, és a tagállamok
  nem tartják be ezt a
  határidőt, a Bizottság felfüggesztheti azon, a 18. cikkben említett havi vagy a 35. cikkben említett időközi kifizetéseket, amelyekre vonatkozóan nem nyújtották be időben a megfelelő statisztikai információkat. | Amennyiben az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy egy meghatározott határidőn belül adjanak tájékoztatást
  a 61. cikk szerint
  elvégzett ellenőrzések számáról és azok eredményéről, és
  amennyiben
  a tagállamok
  túllépik e
  határidőt, a Bizottság felfüggesztheti azon, a 18. cikkben említett havi vagy a 35. cikkben említett időközi kifizetéseket, amelyekre vonatkozóan nem nyújtották be időben a megfelelő statisztikai információkat
  , feltéve, hogy a Bizottság a referencia-időszak kezdete előtt kellő időben a tagállamok rendelkezésére bocsátott az adott statisztika elkészítéséhez szükséges minden információt, formanyomtatványt és magyarázatot
  .
  Ennek során a Bizottság az arányosság elvével és az általa a 48. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott részletes szabályokkal összhangban jár el, figyelembe véve a késedelem mértékét. A Bizottság egyértelműen különbséget tesz aközött a két helyzet között, hogy az információk késedelmes benyújtása veszélyezteti-e az éves költségvetési mentesítési mechanizmust vagy nem. A havi kifizetések felfüggesztése előtt a Bizottság írásban értesíti az érintett tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy egy meghatározott határidőn belül adjanak tájékoztatást
  az
  elvégzett ellenőrzések számáról és azok eredményéről, és a tagállamok
  nem tartják be ezt a
  határidőt, a Bizottság felfüggesztheti azon, a 18. cikkben említett havi vagy a 35. cikkben említett időközi kifizetéseket, amelyekre vonatkozóan nem nyújtották be időben a megfelelő statisztikai információkat.

Amennyiben az ágazati mezőgazdasági jogszabályok előírják a tagállamok számára, hogy egy meghatározott határidőn belül adjanak tájékoztatást
  a 61. cikk szerint
  elvégzett ellenőrzések számáról és azok eredményéről, és
  amennyiben
  a tagállamok
  túllépik e
  határidőt, a Bizottság felfüggesztheti azon, a 18. cikkben említett havi vagy a 35. cikkben említett időközi kifizetéseket, amelyekre vonatkozóan nem nyújtották be időben a megfelelő statisztikai információkat
  , feltéve, hogy a Bizottság a referencia-időszak kezdete előtt kellő időben a tagállamok rendelkezésére bocsátott az adott statisztika elkészítéséhez szükséges minden információt, formanyomtatványt és magyarázatot
  .
  Ennek során a Bizottság az arányosság elvével és az általa a 48. cikk (5) bekezdése alapján elfogadott részletes szabályokkal összhangban jár el, figyelembe véve a késedelem mértékét. A Bizottság egyértelműen különbséget tesz aközött a két helyzet között, hogy az információk késedelmes benyújtása veszélyezteti-e az éves költségvetési mentesítési mechanizmust vagy nem. A havi kifizetések felfüggesztése előtt a Bizottság írásban értesíti az érintett tagállamot.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezek az intézkedések
  következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást
  nyújtanak
  az Unión belül és kívül annak érdekében, hogy átfogó kép alakuljon ki az adott szakpolitikáról. | Ezen intézkedéseknek
  következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást
  kell nyújtaniuk
  az Unión belül és kívül annak érdekében, hogy
  valós
  átfogó kép alakuljon ki az adott szakpolitikáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezek az intézkedések
  következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást
  nyújtanak
  az Unión belül és kívül annak érdekében, hogy átfogó kép alakuljon ki az adott szakpolitikáról.

Ezen intézkedéseknek
  következetes, tárgyilagos és széles körű tájékoztatást
  kell nyújtaniuk
  az Unión belül és kívül annak érdekében, hogy
  valós
  átfogó kép alakuljon ki az adott szakpolitikáról.

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A
  Bizottság végrehajtási aktusok útján további részleteket határozhat meg
  a 46. cikkben megállapított kötelezettségre, valamint a kifizető ügynökségek könyvelésébe bevezetendő információkra alkalmazandó egyedi feltételekre vonatkozóan.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (6)   A
  Bizottság jogában áll, hogy
  a
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  46. cikkben megállapított kötelezettségre, valamint a kifizető ügynökségek könyvelésébe bevezetendő információkra alkalmazandó egyedi feltételekre
  irányuló további részletek szabályozására
  vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A
  Bizottság végrehajtási aktusok útján további részleteket határozhat meg
  a 46. cikkben megállapított kötelezettségre, valamint a kifizető ügynökségek könyvelésébe bevezetendő információkra alkalmazandó egyedi feltételekre vonatkozóan.
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(6)   A
  Bizottság jogában áll, hogy
  a
  111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  46. cikkben megállapított kötelezettségre, valamint a kifizető ügynökségek könyvelésébe bevezetendő információkra alkalmazandó egyedi feltételekre
  irányuló további részletek szabályozására
  vonatkozóan.

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  A Bizottság jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok által a kedvezményezettek részére a 42. cikk (2) bekezdése alapján teljesítendő késedelmi kamatok kifizetésére vonatkozó szabályok elfogadására vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)
     
  A Bizottság jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok által a kedvezményezettek részére a 42. cikk (2) bekezdése alapján teljesítendő késedelmi kamatok kifizetésére vonatkozó szabályok elfogadására vonatkozóan.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

48 cikk – 7 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a tagállamok által a kedvezményezettek részére a 42. cikk (2) bekezdése alapján teljesítendő késedelmi kamatok kifizetésére vonatkozó szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a tagállamok által a kedvezményezettek részére a 42. cikk (2) bekezdése alapján teljesítendő késedelmi kamatok kifizetésére vonatkozó szabályok.

törölve

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 7. cikk (2) bekezdésben említett akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 7. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

annak megállapítása, hogy a kifizető ügynökség teljesíti-e a 7. cikk (2) bekezdésben említett akkreditációs kritériumokat, és hogy a tagállam megfelelően alkalmazza-e a 7. cikk (5) bekezdésének rendelkezéseit.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | a tanúsító szervek által a 9. cikk értelmében elvégzendő feladatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

a tanúsító szervek által a 9. cikk értelmében elvégzendő feladatok.

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | az 56. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítése |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cc)

az 56. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségek teljesítése

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a helyszíni ellenőrzésről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül. Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben. | (2)   A Bizottság a helyszíni ellenőrzésről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül
  , és az ellenőrzéseket összehangolja annak érdekében, hogy a kifizető ügynökségeket kevesebb negatív hatás érje
  . Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság a helyszíni ellenőrzésről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül. Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

(2)   A Bizottság a helyszíni ellenőrzésről kellő időben, előzetesen értesíti az érintett tagállamot vagy azt a tagállamot, amelynek területén az ellenőrzésre sor kerül
  , és az ellenőrzéseket összehangolja annak érdekében, hogy a kifizető ügynökségeket kevesebb negatív hatás érje
  . Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az ellenőrzésekben.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

50 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden információt a szabálytalanságokra
  és a feltárt csalási ügyekre
  , valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet III. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre vonatkozóan. | (3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden információt a szabálytalanságokra, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet III. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden információt a szabálytalanságokra
  és a feltárt csalási ügyekre
  , valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet III. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre vonatkozóan.

(3)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak minden információt a szabálytalanságokra, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek az e fejezet III. szakasza értelmében történő visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre vonatkozóan.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az akkreditált kifizető ügynökségeknek rendelkezniük kell a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására vonatkozó dokumentumokkal, és ezeket a dokumentumokat és információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk. | Az akkreditált kifizető ügynökségeknek rendelkezniük kell a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására vonatkozó dokumentumokkal, és ezeket a dokumentumokat és információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.
  Az igazoló dokumentumok elektronikus formában való tárolása megengedett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az akkreditált kifizető ügynökségeknek rendelkezniük kell a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására vonatkozó dokumentumokkal, és ezeket a dokumentumokat és információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

Az akkreditált kifizető ügynökségeknek rendelkezniük kell a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására vonatkozó dokumentumokkal, és ezeket a dokumentumokat és információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.
  Az igazoló dokumentumok elektronikus formában való tárolása megengedett.

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  végrehajtási aktusok
  révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában: | A Bizottság
  jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek
  révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság
  végrehajtási aktusok
  révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában:

A Bizottság
  jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek
  révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában:

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az 51. cikk első albekezdésében említett támogató dokumentumok elektronikus tárolásának feltételei, beleértve annak formáját és időtartamát is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

az 51. cikk első albekezdésében említett támogató dokumentumok elektronikus tárolásának feltételei, beleértve annak formáját és időtartamát is.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

52 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első bekezdésben meghatározott végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első bekezdésben meghatározott végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a meg nem felelés súlyossága alapján megállapítja a kizárásra kerülő összegeket. A Bizottság figyelembe veszi a jogsértés jellegét és
  súlyosságát, továbbá az Unió által elszenvedett pénzügyi veszteséget
  . | (2)   A Bizottság a meg nem felelés súlyossága alapján megállapítja a kizárásra kerülő összegeket. A Bizottság figyelembe veszi a jogsértés jellegét, és
  a kizárásra kerülő összegeket a mezőgazdasági alapok jogsértésből fakadó kockázatainak alapján állapítja meg
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság a meg nem felelés súlyossága alapján megállapítja a kizárásra kerülő összegeket. A Bizottság figyelembe veszi a jogsértés jellegét és
  súlyosságát, továbbá az Unió által elszenvedett pénzügyi veszteséget
  .

(2)   A Bizottság a meg nem felelés súlyossága alapján megállapítja a kizárásra kerülő összegeket. A Bizottság figyelembe veszi a jogsértés jellegét, és
  a kizárásra kerülő összegeket a mezőgazdasági alapok jogsértésből fakadó kockázatainak alapján állapítja meg
  .

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság a pénzügyi korrekciókat az azonosított szabálytalanságok egyedi esetei alapján határozza meg, és az átalány- vagy extrapolált korrekció alkalmazásának eldöntésekor figyelembe veszi a szabálytalanság rendszerből adódó természetét. |
| | Átalánykorrekciókat akkor kell alkalmazni, amikor az ügy természetéből adódóan nem lehet megállapítani a feltárt szabálytalanság mértékét és összegét, vagy nem lehet kikövetkeztetni a korrigálandó összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság a pénzügyi korrekciókat az azonosított szabálytalanságok egyedi esetei alapján határozza meg, és az átalány- vagy extrapolált korrekció alkalmazásának eldöntésekor figyelembe veszi a szabálytalanság rendszerből adódó természetét.

Átalánykorrekciókat akkor kell alkalmazni, amikor az ügy természetéből adódóan nem lehet megállapítani a feltárt szabálytalanság mértékét és összegét, vagy nem lehet kikövetkeztetni a korrigálandó összeget.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A finanszírozás elutasítására vonatkozó bármilyen határozat elfogadása előtt a Bizottság írásban értesíti a tagállamot vizsgálatainak eredményeiről, és a tagállam írásban megadja válaszát, majd ezt követően mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően. | (3)   A finanszírozás elutasítására vonatkozó bármilyen határozat elfogadása előtt a Bizottság írásban értesíti a tagállamot vizsgálatainak eredményeiről, és a tagállam írásban megadja válaszát, majd ezt követően mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően.
  Ebben az összefüggésben a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk – az érintett dokumentumok átvizsgálása révén – annak bizonyítására, hogy a szabálytalanság tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésénél. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A finanszírozás elutasítására vonatkozó bármilyen határozat elfogadása előtt a Bizottság írásban értesíti a tagállamot vizsgálatainak eredményeiről, és a tagállam írásban megadja válaszát, majd ezt követően mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően.

(3)   A finanszírozás elutasítására vonatkozó bármilyen határozat elfogadása előtt a Bizottság írásban értesíti a tagállamot vizsgálatainak eredményeiről, és a tagállam írásban megadja válaszát, majd ezt követően mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően.
  Ebben az összefüggésben a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk – az érintett dokumentumok átvizsgálása révén – annak bizonyítására, hogy a szabálytalanság tényleges mértéke kisebb a Bizottság értékelésénél.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben nem születik megállapodás, a tagállam négy hónapon belül békéltető eljárás indítását kérheti a felek álláspontjainak összehangolása érdekében. A Bizottság az eljárás eredményéről jelentést kap,
  amelyet megvizsgál
  , mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene. | Amennyiben nem születik megállapodás, a tagállam négy hónapon belül békéltető eljárás indítását kérheti a felek álláspontjainak összehangolása érdekében. A Bizottság az eljárás eredményéről jelentést kap,
  amelynek ajánlásait figyelembe veszi
  , mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene.
  A Bizottság megindokolja, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben nem születik megállapodás, a tagállam négy hónapon belül békéltető eljárás indítását kérheti a felek álláspontjainak összehangolása érdekében. A Bizottság az eljárás eredményéről jelentést kap,
  amelyet megvizsgál
  , mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene.

Amennyiben nem születik megállapodás, a tagállam négy hónapon belül békéltető eljárás indítását kérheti a felek álláspontjainak összehangolása érdekében. A Bizottság az eljárás eredményéről jelentést kap,
  amelynek ajánlásait figyelembe veszi
  , mielőtt a finanszírozás elutasítása mellett döntene.
  A Bizottság megindokolja, ha úgy dönt, hogy nem követi a jelentés ajánlásait.

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

54 cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | azok az állami támogatások vagy jogsértések, amelyekre vonatkozóan
  megindult a 108. cikkben vagy a Szerződés
  258.
  cikkében megállapított eljárás
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

azok az állami támogatások vagy jogsértések, amelyekre vonatkozóan
  megindult a 108. cikkben vagy a Szerződés
  258.
  cikkében megállapított eljárás
  ;

| b) | azok az állami támogatások
  , amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást,
  vagy
  azok a
  jogsértések, amelyekre vonatkozóan
  a Bizottság az EUMSZ
  258.
  cikkével összhangban hivatalos értesítést küldött meg az érintett tagállam számára
  ; |
| --- | --- |

b)

azok az állami támogatások
  , amelyekre vonatkozóan a Bizottság megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást,
  vagy
  azok a
  jogsértések, amelyekre vonatkozóan
  a Bizottság az EUMSZ
  258.
  cikkével összhangban hivatalos értesítést küldött meg az érintett tagállam számára
  ;

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  végrehajtási aktusok
  révén szabályokat
  határoz meg a következők végrehajtására vonatkozóan
  : | A Bizottság
  jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek
  révén
  meghatározza a számlaelszámolási eljárás különböző szakaszainak céljait, a különböző érintett felek szerepét és felelősségeit, valamint a következőkre vonatkozó
  szabályokat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság
  végrehajtási aktusok
  révén szabályokat
  határoz meg a következők végrehajtására vonatkozóan
  :

A Bizottság
  jogában áll, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek
  révén
  meghatározza a számlaelszámolási eljárás különböző szakaszainak céljait, a különböző érintett felek szerepét és felelősségeit, valamint a következőkre vonatkozó
  szabályokat:

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az 54. cikkben foglalt megfelelőségi vizsgálat, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők, valamint az említett cikkben meghatározott békéltetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan a békéltető testület létrehozása, feladatai, összetétele és munkamegosztása vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

az 54. cikkben foglalt megfelelőségi vizsgálat, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere és a betartandó határidők, valamint az említett cikkben meghatározott békéltetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan a békéltető testület létrehozása, feladatai, összetétele és munkamegosztása vonatkozásában.

| b) | az 54. cikkben foglalt megfelelőségi vizsgálat, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere
  , a tárfinanszírozás tekintetében alkalmazandó korrekciók mértéke
  és a betartandó határidők, valamint az említett cikkben meghatározott békéltetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan a békéltető testület létrehozása, feladatai, összetétele és munkamegosztása vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

az 54. cikkben foglalt megfelelőségi vizsgálat, a határozat elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedések, többek között a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere
  , a tárfinanszírozás tekintetében alkalmazandó korrekciók mértéke
  és a betartandó határidők, valamint az említett cikkben meghatározott békéltetési eljárás, és ahhoz kapcsolódóan a békéltető testület létrehozása, feladatai, összetétele és munkamegosztása vonatkozásában.

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

55 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első bekezdésben meghatározott végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első bekezdésben meghatározott végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

törölve

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a szabálytalanság és gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának
  első jelzését
  követő egy éven belül
  , és a
  vonatkozó összegeket bevezetik a kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba. | (1)   A tagállamok a szabálytalanság vagy gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának
  tényét közlő ellenőrzési jelentés vagy hasonló dokumentum jóváhagyását, valamint adott esetben a kifizető ügynökség vagy a visszafizettetésért felelős szerv általi kézhezvételét
  követő egy éven belül
  . A
  vonatkozó összegeket
  a visszafizetésre való felhívással egyidejűleg
  bevezetik a kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a szabálytalanság és gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának
  első jelzését
  követő egy éven belül
  , és a
  vonatkozó összegeket bevezetik a kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba.

(1)   A tagállamok a szabálytalanság vagy gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának
  tényét közlő ellenőrzési jelentés vagy hasonló dokumentum jóváhagyását, valamint adott esetben a kifizető ügynökség vagy a visszafizettetésért felelős szerv általi kézhezvételét
  követő egy éven belül
  . A
  vonatkozó összegeket
  a visszafizetésre való felhívással egyidejűleg
  bevezetik a kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba.

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 2 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha azonban az érintett tagállamon kívül álló okok következtében a visszafizettetésre nem kerülhet sor az első albekezdésben megjelölt határidőn belül, és amennyiben a visszafizetendő összeg meghaladja az 1 millió eurót, a Bizottság, a tagállam kérésére, a határidőt az eredeti időkeret legfeljebb felével meghosszabbíthatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ha azonban az érintett tagállamon kívül álló okok következtében a visszafizettetésre nem kerülhet sor az első albekezdésben megjelölt határidőn belül, és amennyiben a visszafizetendő összeg meghaladja az 1 millió eurót, a Bizottság, a tagállam kérésére, a határidőt az eredeti időkeret legfeljebb felével meghosszabbíthatja.

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

56 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizettetendő összeget, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizettetendő összeget, vagy

| a) | ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizettetendő összeget
  ; ez a feltétel teljesítettnek minősül, amennyiben a kedvezményezett által egy egyszeri kifizetéssel összefüggésben visszafizetendő összeg nem haladja meg a 300 eurót;
  vagy |
| --- | --- |

a)

ha a már felmerült és a várhatóan felmerülő költségek összege meghaladja a visszafizettetendő összeget
  ; ez a feltétel teljesítettnek minősül, amennyiben a kedvezményezett által egy egyszeri kifizetéssel összefüggésben visszafizetendő összeg nem haladja meg a 300 eurót;
  vagy

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

57 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amikor az első bekezdésben említett módon jóváírásra kerülnek az uniós költségvetés számára az összegek, a tagállam a megfelelő összegek
  10 %-át
  a visszafizettetés költségeinek átalányban történő visszatérítése címén megtarthatja, kivéve akkor, ha a szabálytalanság vagy gondatlanság a tagállam közigazgatási hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható. | Amikor az első bekezdésben említett módon jóváírásra kerülnek az uniós költségvetés számára az összegek, a tagállam a megfelelő összegek
  20 %-át
  a visszafizettetés költségeinek átalányban történő visszatérítése címén megtarthatja, kivéve akkor, ha a szabálytalanság vagy gondatlanság a tagállam közigazgatási hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amikor az első bekezdésben említett módon jóváírásra kerülnek az uniós költségvetés számára az összegek, a tagállam a megfelelő összegek
  10 %-át
  a visszafizettetés költségeinek átalányban történő visszatérítése címén megtarthatja, kivéve akkor, ha a szabálytalanság vagy gondatlanság a tagállam közigazgatási hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható.

Amikor az első bekezdésben említett módon jóváírásra kerülnek az uniós költségvetés számára az összegek, a tagállam a megfelelő összegek
  20 %-át
  a visszafizettetés költségeinek átalányban történő visszatérítése címén megtarthatja, kivéve akkor, ha a szabálytalanság vagy gondatlanság a tagállam közigazgatási hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

59 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e szakaszban megállapított
  visszafizettetésre
  vonatkozó rendelkezések szabályszerű és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el tagállamok által teljesítendő egyedi kötelezettségekre vonatkozóan. | Az
  adósságok és a rájuk érvényes késedelmi kamatok visszafizettetésére
  e szakaszban megállapított
  feltételekre és eljárásokra
  vonatkozó rendelkezések szabályszerű és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el tagállamok által teljesítendő egyedi kötelezettségekre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az e szakaszban megállapított
  visszafizettetésre
  vonatkozó rendelkezések szabályszerű és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el tagállamok által teljesítendő egyedi kötelezettségekre vonatkozóan.

Az
  adósságok és a rájuk érvényes késedelmi kamatok visszafizettetésére
  e szakaszban megállapított
  feltételekre és eljárásokra
  vonatkozó rendelkezések szabályszerű és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el tagállamok által teljesítendő egyedi kötelezettségekre vonatkozóan.

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a csalás hatékony megelőzése, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, és elrettentő hatás biztosítása, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a csalás hatékony megelőzése, különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, és elrettentő hatás biztosítása, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett;

| b) | a csalás hatékony és visszatartó erejű

  megelőzésének biztosítása
  , különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

b)

a csalás hatékony és visszatartó erejű

  megelőzésének biztosítása
  , különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának figyelembevétele mellett;

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a szükségtelen környezeti és közegészségügyi költségek megelőzése, és különösen olyan tevékenységek KAP által történő finanszírozásának elkerülése, amelyek az Európai Unió általános költségvetésének más területein – különösen a környezet és a közegészség területén – többletköltséget generálnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a szükségtelen környezeti és közegészségügyi költségek megelőzése, és különösen olyan tevékenységek KAP által történő finanszírozásának elkerülése, amelyek az Európai Unió általános költségvetésének más területein – különösen a környezet és a közegészség területén – többletköltséget generálnak.

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok hatékony irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre az uniós támogatási programokat irányító jogszabályok betartásának biztosítása érdekében. | (2)   A tagállamok hatékony
  , arányos és kockázatalapú
  irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre az uniós támogatási programokat irányító jogszabályok betartásának biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok hatékony irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre az uniós támogatási programokat irányító jogszabályok betartásának biztosítása érdekében.

(2)   A tagállamok hatékony
  , arányos és kockázatalapú
  irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre az uniós támogatási programokat irányító jogszabályok betartásának biztosítása érdekében.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  El kell kerülni olyan új kifizetési rendszerek bevezetését, amelyek a „kizöldítéssel” kapcsolatos új ellenőrzési rendszerek és szankciók bevezetését tennék szükségessé, mivel ez még több bonyolult igazgatási eljárást tenne szükségessé, és fokozná a bürokráciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  El kell kerülni olyan új kifizetési rendszerek bevezetését, amelyek a „kizöldítéssel” kapcsolatos új ellenőrzési rendszerek és szankciók bevezetését tennék szükségessé, mivel ez még több bonyolult igazgatási eljárást tenne szükségessé, és fokozná a bürokráciát.

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján
  e cikk (1) és (2)
  bekezdésének egységes alkalmazására irányuló szabályokat fogadhat el
  . | (4)   
  Az
  e cikk (1) és (2)
  bekezdésében foglalt célkitűzések helyes és hatékony teljesítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák a tagállamok egyedi kötelezettségeit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján
  e cikk (1) és (2)
  bekezdésének egységes alkalmazására irányuló szabályokat fogadhat el
  .

(4)   
  Az
  e cikk (1) és (2)
  bekezdésében foglalt célkitűzések helyes és hatékony teljesítése érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák a tagállamok egyedi kötelezettségeit
  .

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

60 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

törölve

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

61 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony és arányos kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjére vonatkozó szabályok tekintetében. Ezek a szabályok meghatározzák azokat a körülményeket, amelyek esetében a tagállamoknak az eredendő kockázat szintjétől függően módosítaniuk kell a helyszíni ellenőrzések számát, és előírják annak lehetőségét, hogy az ellenőrzések számát csökkentsék, amennyiben a hibaarányok elfogadható szintűek, és amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek. |
| (1)   A tagállamok által a 60. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott rendszer – egyéb rendelkezés hiányában – magában foglalja valamennyi támogatási kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzését, amelyet helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni. | (1)   A tagállamok által a 60. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott rendszer – egyéb rendelkezés hiányában – magában foglalja valamennyi támogatási
  és kifizetési
  kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzését, és ezt helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni
  , amelyek célja a támogatási rendszerek előírásainak való megfelelés és az eredendő kockázati szint nyomon követése, és amelyek számát e célhoz igazodva kell meghatározni
  . |
| (2)   A helyszíni ellenőrzéseket illetően a felelős hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a minta adott esetben véletlenszerűen, valamint kockázatelemzés alapján kiválasztott részből áll, annak érdekében, hogy reprezentatív ráta legyen megállapítható, összpontosítva a
  legmagasabb hibaarányokra
  is. | (2)   A helyszíni ellenőrzéseket illetően a felelős hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a minta adott esetben véletlenszerűen, valamint kockázatelemzés alapján kiválasztott részből áll, annak érdekében, hogy reprezentatív ráta legyen megállapítható, összpontosítva
  azokra
  a
  területekre
  is
  , ahol magasabb a hibák kockázata
  . |
| | Az arányosság elvére tekintettel az ellenőrzések során számos összetevőt figyelembe kell venni, így például: |
| | — | az érintett összegek nagyságát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony és arányos kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjére vonatkozó szabályok tekintetében. Ezek a szabályok meghatározzák azokat a körülményeket, amelyek esetében a tagállamoknak az eredendő kockázat szintjétől függően módosítaniuk kell a helyszíni ellenőrzések számát, és előírják annak lehetőségét, hogy az ellenőrzések számát csökkentsék, amennyiben a hibaarányok elfogadható szintűek, és amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek.

(1)   A tagállamok által a 60. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott rendszer – egyéb rendelkezés hiányában – magában foglalja valamennyi támogatási kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzését, amelyet helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni.

(1)   A tagállamok által a 60. cikk (2) bekezdésének megfelelően létrehozott rendszer – egyéb rendelkezés hiányában – magában foglalja valamennyi támogatási
  és kifizetési
  kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzését, és ezt helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni
  , amelyek célja a támogatási rendszerek előírásainak való megfelelés és az eredendő kockázati szint nyomon követése, és amelyek számát e célhoz igazodva kell meghatározni
  .

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket illetően a felelős hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a minta adott esetben véletlenszerűen, valamint kockázatelemzés alapján kiválasztott részből áll, annak érdekében, hogy reprezentatív ráta legyen megállapítható, összpontosítva a
  legmagasabb hibaarányokra
  is.

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket illetően a felelős hatóság az ellenőrizendő mintát a kérelmezők teljes köréből választja ki, és a minta adott esetben véletlenszerűen, valamint kockázatelemzés alapján kiválasztott részből áll, annak érdekében, hogy reprezentatív ráta legyen megállapítható, összpontosítva
  azokra
  a
  területekre
  is
  , ahol magasabb a hibák kockázata
  .

Az arányosság elvére tekintettel az ellenőrzések során számos összetevőt figyelembe kell venni, így például:

—

az érintett összegek nagyságát;

| — | az ellenőrzési és kontrollrendszerek korábbi auditjainak eredményét; |
| --- | --- |

—

az ellenőrzési és kontrollrendszerek korábbi auditjainak eredményét;

| — | a nemzetközileg elismert normák alapján hitelesített irányítási rendszerekben való önkéntes részvételt. |
| --- | --- |

—

a nemzetközileg elismert normák alapján hitelesített irányítási rendszerekben való önkéntes részvételt.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ellenőrzések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében és azért, hogy a jogosultsági feltételek ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  azokra
  a
  helyzetekre
  vonatkozóan
  , ha a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák az ellenőrzések elvégzését. | (1)   Az ellenőrzések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében és azért, hogy a jogosultsági feltételek ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  , különösen
  a
  következőkre
  vonatkozóan: |
| (2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak: | |
| | -a) | azon helyzeteket érintő szabályok, amelyekben a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák az ellenőrzések lefolytatását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az ellenőrzések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében és azért, hogy a jogosultsági feltételek ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  azokra
  a
  helyzetekre
  vonatkozóan
  , ha a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák az ellenőrzések elvégzését.

(1)   Az ellenőrzések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében és azért, hogy a jogosultsági feltételek ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  , különösen
  a
  következőkre
  vonatkozóan:

(2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges szabályokat. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak:

-a)

azon helyzeteket érintő szabályok, amelyekben a kedvezményezettek vagy képviselőik megakadályozzák az ellenőrzések lefolytatását;

| a) | az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő kötelezettségek, kötelezettségvállalások és jogosultsági feltételek teljesítésére vonatkozóan a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő kötelezettségek, kötelezettségvállalások és jogosultsági feltételek teljesítésére vonatkozóan a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok;

| a) | az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő kötelezettségek, kötelezettségvállalások és jogosultsági feltételek teljesítésére vonatkozóan a tagállamok által elvégzendő
  , arányos és kockázatalapú megközelítéssel összhangban álló
  adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

az uniós jogszabályok alkalmazásából eredő kötelezettségek, kötelezettségvállalások és jogosultsági feltételek teljesítésére vonatkozóan a tagállamok által elvégzendő
  , arányos és kockázatalapú megközelítéssel összhangban álló
  adminisztratív és helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok;

| b) | a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjére vonatkozó szabályok, valamint azok a feltételek, amelyek fennállása esetén a tagállamoknak növelniük kell az említett ellenőrzések számát, vagy csökkenthetik azt, amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek és a hibaarányok elfogadható szinten vannak; |
| --- | --- |

b)

a helyszíni ellenőrzéseknek a hatékony kockázatkezeléshez szükséges minimális szintjére vonatkozó szabályok, valamint azok a feltételek, amelyek fennállása esetén a tagállamoknak növelniük kell az említett ellenőrzések számát, vagy csökkenthetik azt, amennyiben az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelően működnek és a hibaarányok elfogadható szinten vannak;

| c) | a végrehajtott ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek; |
| --- | --- |

c)

a végrehajtott ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek;

| c) | a végrehajtott ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek; |
| --- | --- |

c)

a végrehajtott ellenőrzésekre és vizsgálatokra, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek;

| d) | a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni; |
| --- | --- |

d)

a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni;

| d) | a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős
  hatóságok kinevezésére
  , az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni; |
| --- | --- |

d)

a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős
  hatóságok kinevezésére
  , az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó szabályok elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni;

| e) | amennyiben a rendszer megfelelő
  irányításához kapcsolódó sajátos igények
  azt szükségessé
  teszik
  , a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a rendszer megfelelő
  irányításához kapcsolódó sajátos igények
  azt szükségessé
  teszik
  , a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint;

| e) | amennyiben a rendszer megfelelő
  irányítása
  azt szükségessé
  teszi
  , a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

amennyiben a rendszer megfelelő
  irányítása
  azt szükségessé
  teszi
  , a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglaltak szerint;

| f) | a kendert illetően a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 38. cikkével összefüggésben a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrokannabinol-szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok; |
| --- | --- |

f)

a kendert illetően a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 38. cikkével összefüggésben a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrokannabinol-szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok;

| f) | a kendert illetően a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 38. cikkével összefüggésben a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrokannabinol-szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok; |
| --- | --- |

f)

a kendert illetően a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 38. cikkével összefüggésben a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrokannabinol-szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok;

| g) | a gyapot tekintetében a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 42. cikkével összefüggésben az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere; |
| --- | --- |

g)

a gyapot tekintetében a(z) xxx/xxx/EU rendelet [DP] 42. cikkével összefüggésben az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere;

| g) | a gyapot tekintetében a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 42. cikkével összefüggésben az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere; |
| --- | --- |

g)

a gyapot tekintetében a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 42. cikkével összefüggésben az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere;

| h) | a bor tekintetében a(z) xxx/xxx/EU rendeletben [sCMO] említetteknek megfelelően a földterületek mérésére és az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, továbbá az ellenőrzések tökéletesítését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárások szabályai; |
| --- | --- |

h)

a bor tekintetében a(z) xxx/xxx/EU rendeletben [sCMO] említetteknek megfelelően a földterületek mérésére és az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, továbbá az ellenőrzések tökéletesítését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárások szabályai;

| h) | a bor tekintetében a(z) .../2013/EU [sCMO] rendeletben említetteknek megfelelően a földterületek mérésére és az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, továbbá az ellenőrzések tökéletesítését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárások szabályai; |
| --- | --- |

h)

a bor tekintetében a(z) .../2013/EU [sCMO] rendeletben említetteknek megfelelően a földterületek mérésére és az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, továbbá az ellenőrzések tökéletesítését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárások szabályai;

| i) | a termékek állami intervencióra és magántárolásra való jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek, valamint a pályáztatás alkalmazása
  az állami intervenció és a magántárolás
  kapcsán. |
| --- | --- |

i)

a termékek állami intervencióra és magántárolásra való jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek, valamint a pályáztatás alkalmazása
  az állami intervenció és a magántárolás
  kapcsán.

| i) | a termékek állami intervencióra és magántárolásra való jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek, valamint a pályáztatás alkalmazása
  mindkettő
  kapcsán. |
| --- | --- |

i)

a termékek állami intervencióra és magántárolásra való jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek, valamint a pályáztatás alkalmazása
  mindkettő
  kapcsán.

(1a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el azon határidők meghatározására, amelyeken belül a Bizottságnak reagálnia kell arra a jelzésre, hogy a tagállam csökkenteni kívánja helyszíni ellenőrzéseinek számát.

Az első albekezdésben előírt végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) xxx/xxx/EU [DP], a(z) xxx/xxx/EU [RD], illetve a(z) xxx/xxx/EU [sCMO] rendelet megfelelő cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Az első albekezdésben előírt végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében, vagy a(z) .../2013/EU [DP], a(z) .../2013/EU [RD], illetve a(z) .../2013/EU [sCMO] rendelet megfelelő cikkében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem felel meg
  a jogosultsági kritériumoknak vagy a támogatás odaítélésére
  vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
  feltételekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásoknak
  , a
  támogatást
  teljes egészében
  vagy részben
  vissza kell vonni. | (1)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett
  teljesen vagy részben
  nem felel meg
  egy adott támogatási rendszerre
  vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
  jogosultsági kritériumoknak
  , a
  támogatás megfelelő részét
  teljes egészében vissza kell vonni. |
| | A megszámlálható egységekre – pl. hektárban kifejezett földterületekre vagy állatok számára – vonatkozó jogosultsági feltételek nem teljesülése esetén a támogatást teljes egészében vissza kell vonni azon egységek vonatkozásában, amelyekre a jogosultsági feltételek nem teljesülnek. |
| | (1a)
     
  Amennyiben a támogatás sajátos kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódik és megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem teljesíti e kötelezettségvállalásokat, a megfelelő támogatást teljes egészében vagy részben vissza kell vonni. |
| (2)   Ha
  az uniós jog
  úgy rendelkezik, a tagállamok emellett szankciót is kivetnek, az odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének csökkentése vagy a támogatás köréből való kizárása
  révén
  , amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek vagy kötelezettségvállalások teljesültek. | (2)   Ha
  a Szerződés 289. cikke (3) bekezdésének megfelelő – adott esetben felhatalmazáson alapuló aktusokban tovább részletezendő – jogalkotási aktus
  úgy rendelkezik, a tagállamok emellett
  közigazgatási
  szankciót is kiszabnak, az odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének csökkentése vagy a támogatás köréből való kizárása
  formájában
  , amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek vagy kötelezettségvállalások teljesültek. |
| A
  támogatáscsökkentés
  összege a megállapított szabálytalanság súlyosságától, mértékétől, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegétől függően változik, és az érintett kedvezményezett egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből. | Az (1) bekezdésben említett visszavonás és a (2) bekezdésben említett közigazgatási szankciók
  összege a megállapított szabálytalanság
  jellegétől,
  súlyosságától, mértékétől, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegétől függően változik, és az érintett kedvezményezett egy vagy több naptári évre akár ki is zárható
  a meg nem felelés tárgyát képező
  egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből. |
| | (2a)
     
  A szankciók súlyozása az alábbi általános kritériumokon alapul: |
| | — | a meg nem felelés „súlyossága” elsősorban a meg nem felelés következményeinek jelentőségétől, különösen pedig az általa az érintett uniós pénzeszközökre jelentett kockázattól függ, illetve következetesen tekintetbe véve a szóban forgó követelmény vagy előírás célját; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem felel meg
  a jogosultsági kritériumoknak vagy a támogatás odaítélésére
  vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
  feltételekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásoknak
  , a
  támogatást
  teljes egészében
  vagy részben
  vissza kell vonni.

(1)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett
  teljesen vagy részben
  nem felel meg
  egy adott támogatási rendszerre
  vonatkozóan az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban előírt
  jogosultsági kritériumoknak
  , a
  támogatás megfelelő részét
  teljes egészében vissza kell vonni.

A megszámlálható egységekre – pl. hektárban kifejezett földterületekre vagy állatok számára – vonatkozó jogosultsági feltételek nem teljesülése esetén a támogatást teljes egészében vissza kell vonni azon egységek vonatkozásában, amelyekre a jogosultsági feltételek nem teljesülnek.

(1a)
     
  Amennyiben a támogatás sajátos kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódik és megállapítást nyer, hogy a kedvezményezett nem teljesíti e kötelezettségvállalásokat, a megfelelő támogatást teljes egészében vagy részben vissza kell vonni.

(2)   Ha
  az uniós jog
  úgy rendelkezik, a tagállamok emellett szankciót is kivetnek, az odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének csökkentése vagy a támogatás köréből való kizárása
  révén
  , amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek vagy kötelezettségvállalások teljesültek.

(2)   Ha
  a Szerződés 289. cikke (3) bekezdésének megfelelő – adott esetben felhatalmazáson alapuló aktusokban tovább részletezendő – jogalkotási aktus
  úgy rendelkezik, a tagállamok emellett
  közigazgatási
  szankciót is kiszabnak, az odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének csökkentése vagy a támogatás köréből való kizárása
  formájában
  , amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek vagy kötelezettségvállalások teljesültek.

A
  támogatáscsökkentés
  összege a megállapított szabálytalanság súlyosságától, mértékétől, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegétől függően változik, és az érintett kedvezményezett egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből.

Az (1) bekezdésben említett visszavonás és a (2) bekezdésben említett közigazgatási szankciók
  összege a megállapított szabálytalanság
  jellegétől,
  súlyosságától, mértékétől, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegétől függően változik, és az érintett kedvezményezett egy vagy több naptári évre akár ki is zárható
  a meg nem felelés tárgyát képező
  egy vagy több támogatási rendszerből vagy támogatási intézkedésből.

(2a)
     
  A szankciók súlyozása az alábbi általános kritériumokon alapul:

—

a meg nem felelés „súlyossága” elsősorban a meg nem felelés következményeinek jelentőségétől, különösen pedig az általa az érintett uniós pénzeszközökre jelentett kockázattól függ, illetve következetesen tekintetbe véve a szóban forgó követelmény vagy előírás célját;

| — | a meg nem felelés „mértékét” különösen annak figyelembevételével kell megállapítani, hogy a meg nem felelés kiterjedt hatással rendelkezik-e, vagy hatása magára a mezőgazdasági üzemre korlátozódik; |
| --- | --- |

—

a meg nem felelés „mértékét” különösen annak figyelembevételével kell megállapítani, hogy a meg nem felelés kiterjedt hatással rendelkezik-e, vagy hatása magára a mezőgazdasági üzemre korlátozódik;

| — | a meg nem felelés időtartamát az illetékes hatóság különösen annak figyelembevételével állapítja meg, hogy a kiváltott hatás vélhetően mennyi ideig lesz érezhető, illetve hogy e hatás ésszerű módon megszüntethető-e; |
| --- | --- |

—

a meg nem felelés időtartamát az illetékes hatóság különösen annak figyelembevételével állapítja meg, hogy a kiváltott hatás vélhetően mennyi ideig lesz érezhető, illetve hogy e hatás ésszerű módon megszüntethető-e;

| — | az „ismételt” meg nem felelés ugyanazon követelmény, előírás vagy kötelezettség három egymást követő éven belül több mint egy alkalommal megállapított megsértését jelenti, feltéve hogy a kedvezményezettet értesítették a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket az előző meg nem felelés megszüntetésére; |
| --- | --- |

—

az „ismételt” meg nem felelés ugyanazon követelmény, előírás vagy kötelezettség három egymást követő éven belül több mint egy alkalommal megállapított megsértését jelenti, feltéve hogy a kedvezményezettet értesítették a korábbi meg nem felelésről, és adott esetben lehetősége volt megtenni a szükséges intézkedéseket az előző meg nem felelés megszüntetésére;

(3)   Azokat az összegeket, amelyekre az
  (1) bekezdésben
  említett visszavonás
  , illetve a (2) bekezdésben említett
  szankciók vonatkoznak, teljes egészében vissza kell fizettetni.

(3)   Azokat az összegeket, amelyekre az
  előző bekezdésekben
  említett visszavonás
  és közigazgatási
  szankciók vonatkoznak, teljes egészében vissza kell fizettetni.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

65 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 65a. cikk |
| | Az éghajlat és a környezet szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatokra irányuló kifizetések visszavonása és csökkentése |
| | A 65. cikk ellenére a .../2013/EU [DP] rendelet 2. fejezetének III. címében rögzített kötelezettségek nem teljesítése esetében az említett cikknek megfelelően alkalmazott visszavonások és csökkentések összege nem haladhatja meg a fenti fejezetben említett kifizetés összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

65a. cikk

Az éghajlat és a környezet szempontjából kedvező mezőgazdasági gyakorlatokra irányuló kifizetések visszavonása és csökkentése

A 65. cikk ellenére a .../2013/EU [DP] rendelet 2. fejezetének III. címében rögzített kötelezettségek nem teljesítése esetében az említett cikknek megfelelően alkalmazott visszavonások és csökkentések összege nem haladhatja meg a fenti fejezetben említett kifizetés összegét.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a támogatási rendszerben való részvételi jog felfüggesztése, a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a visszatérítések csökkentési mértéke

  , illetve bármely más szankció, különösen
  abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a támogatási rendszerben való részvételi jog felfüggesztése, a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a visszatérítések csökkentési mértéke

  , illetve bármely más szankció, különösen
  abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor;

| a) | a támogatási rendszerben való részvételi jog felfüggesztése, a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, kifizetések vagy visszatérítések mértékének csökkentése abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor; |
| --- | --- |

a)

a támogatási rendszerben való részvételi jog felfüggesztése, a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, kifizetések vagy visszatérítések mértékének csökkentése abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor;

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése
  , különösen
  abban az esetben, ha az adott gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése
  , különösen
  abban az esetben, ha az adott gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is;

| g) | a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése abban az esetben, ha az adott gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is; |
| --- | --- |

g)

a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése abban az esetben, ha az adott gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is;

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia) | az a)–i) pontokban említett intézkedésekhez és szankciókhoz kapcsolódó eljárások és technikai kritériumok arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ia)

az a)–i) pontokban említett intézkedésekhez és szankciókhoz kapcsolódó eljárások és technikai kritériumok arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték;

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1) bekezdésben említett intézkedésekhez és szankciókhoz kapcsolódó eljárások és technikai kritériumok arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az (1) bekezdésben említett intézkedésekhez és szankciókhoz kapcsolódó eljárások és technikai kritériumok arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték;

törölve

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó
  szabályok és
  eljárások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó
  szabályok és
  eljárások.

| b) | a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó eljárások. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó jogszabály alkalmazásából eredő jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó eljárások.

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

68 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden tagállam létrehoz egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer), és gondoskodik annak működtetéséről. | (1)   Minden tagállam létrehoz egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer), és gondoskodik annak működtetéséről. |
| (2)   Az integrált rendszert a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerekre, valamint a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 29–32. cikkével, 34. és 35. cikkével, valamint adott esetben a(z) CR/xxx/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott támogatásra kell alkalmazni. | (2)   Az integrált rendszert a(z) .../2013/EU [DP] rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerekre, valamint a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 29–32. cikkével, 34. és 35. cikkével, valamint adott esetben a(z) .../2013/EU [CR] rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott támogatásra kell alkalmazni. |
| A létesítési költséget illetően azonban ez a fejezet nem alkalmazandó a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikkének (9) bekezdésében, valamint ugyanezen rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett intézkedésekre. | A létesítési költséget illetően azonban ez a fejezet nem alkalmazandó a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 29. cikkének (9) bekezdésében, valamint ugyanezen rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett intézkedésekre. |
| (3)   Az integrált rendszer a szükséges mértékben alkalmazandó a VI. címben meghatározott kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére is. | (3)   Az integrált rendszer a szükséges mértékben alkalmazandó a VI. címben meghatározott kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére is. |
| | (3a)
     
  A tagállamok integrált rendszerük létrehozásakor megfelelően igénybe veszik a rendelkezésre álló technológiákat az igazgatási terhek csökkentése, valamint az ellenőrzések hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Minden tagállam létrehoz egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer), és gondoskodik annak működtetéséről.

(1)   Minden tagállam létrehoz egy integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert (a továbbiakban: integrált rendszer), és gondoskodik annak működtetéséről.

(2)   Az integrált rendszert a(z) xxx/xxx/EU [DP] rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerekre, valamint a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 29–32. cikkével, 34. és 35. cikkével, valamint adott esetben a(z) CR/xxx/EU rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott támogatásra kell alkalmazni.

(2)   Az integrált rendszert a(z) .../2013/EU [DP] rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerekre, valamint a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjával, 29–32. cikkével, 34. és 35. cikkével, valamint adott esetben a(z) .../2013/EU [CR] rendelet 28. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott támogatásra kell alkalmazni.

A létesítési költséget illetően azonban ez a fejezet nem alkalmazandó a(z) xxx/xxx/EU [RD] rendelet 29. cikkének (9) bekezdésében, valamint ugyanezen rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett intézkedésekre.

A létesítési költséget illetően azonban ez a fejezet nem alkalmazandó a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 29. cikkének (9) bekezdésében, valamint ugyanezen rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett intézkedésekre.

(3)   Az integrált rendszer a szükséges mértékben alkalmazandó a VI. címben meghatározott kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére is.

(3)   Az integrált rendszer a szükséges mértékben alkalmazandó a VI. címben meghatározott kölcsönös megfeleltetés ellenőrzésére is.

(3a)
     
  A tagállamok integrált rendszerük létrehozásakor megfelelően igénybe veszik a rendelkezésre álló technológiákat az igazgatási terhek csökkentése, valamint az ellenőrzések hatékony és eredményes végrehajtásának biztosítása érdekében.

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

70 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen adatbázis az érintett tagállam illetékes hatóságán keresztül lehetővé teszi különösen – a 2000. évvel kezdődően – a naptári és/vagy gazdasági évekre vonatkozó adatokba való betekintést. Az adatbázis emellett közvetlen és azonnali betekintést tesz lehetővé a megelőző legalább öt egymást követő naptári év adataiba. | Ezen adatbázis az érintett tagállam illetékes hatóságán keresztül lehetővé teszi különösen – a 2000. évvel kezdődően – a naptári és/vagy gazdasági évekre vonatkozó adatokba való betekintést.
  Azoknak a tagállamoknak azonban, amelyek 2004-ben csatlakoztak, elegendő csak 2004-től biztosítaniuk az adatokba történő betekintést.
  Az adatbázis emellett közvetlen és azonnali betekintést tesz lehetővé a megelőző legalább öt egymást követő naptári év adataiba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen adatbázis az érintett tagállam illetékes hatóságán keresztül lehetővé teszi különösen – a 2000. évvel kezdődően – a naptári és/vagy gazdasági évekre vonatkozó adatokba való betekintést. Az adatbázis emellett közvetlen és azonnali betekintést tesz lehetővé a megelőző legalább öt egymást követő naptári év adataiba.

Ezen adatbázis az érintett tagállam illetékes hatóságán keresztül lehetővé teszi különösen – a 2000. évvel kezdődően – a naptári és/vagy gazdasági évekre vonatkozó adatokba való betekintést.
  Azoknak a tagállamoknak azonban, amelyek 2004-ben csatlakoztak, elegendő csak 2004-től biztosítaniuk az adatokba történő betekintést.
  Az adatbázis emellett közvetlen és azonnali betekintést tesz lehetővé a megelőző legalább öt egymást követő naptári év adataiba.

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

73 cikk – 2 és 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok előre kitöltött formanyomtatványokat biztosítanak – többek között elektronikus eszközök felhasználásával – az előző évben meghatározott területek alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett területek földrajzi elhelyezkedését. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. A(z) DP/xxx/EU rendelet V. címében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert illetően azonban ezt a lehetőséget valamennyi érintett mezőgazdasági termelőnek meg kell adni. | (2)   A tagállamok előre kitöltött formanyomtatványokat biztosítanak – többek között elektronikus eszközök felhasználásával – az előző évben meghatározott területek alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett területek földrajzi elhelyezkedését. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. A(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert illetően azonban ezt a lehetőséget valamennyi érintett mezőgazdasági termelőnek meg kell adni. |
| | (2a)
     
  A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az (1) bekezdésben megállapított követelményeknek megfelelő támogatási vagy kifizetési kérelem érvényessége évekig megmarad, feltéve, hogy az érintett kedvezményezettek az általuk először benyújtott információban bekövetkezett változásokat kötelezően bejelentik. A kérelem többéves érvényessége azonban a kedvezményezett általi évenkénti megerősítés feltételéhez kötött. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok előre kitöltött formanyomtatványokat biztosítanak – többek között elektronikus eszközök felhasználásával – az előző évben meghatározott területek alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett területek földrajzi elhelyezkedését. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. A(z) DP/xxx/EU rendelet V. címében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert illetően azonban ezt a lehetőséget valamennyi érintett mezőgazdasági termelőnek meg kell adni.

(2)   A tagállamok előre kitöltött formanyomtatványokat biztosítanak – többek között elektronikus eszközök felhasználásával – az előző évben meghatározott területek alapján, továbbá grafikus anyagokat, amelyeken feltüntetik az érintett területek földrajzi elhelyezkedését. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a támogatási kérelemben csak az előző évben benyújtott támogatási kérelemhez képest megváltozott adatoknak kell szerepelniük. A(z) .../2013/EU [DP] rendelet V. címében előírt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert illetően azonban ezt a lehetőséget valamennyi érintett mezőgazdasági termelőnek meg kell adni.

(2a)
     
  A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az (1) bekezdésben megállapított követelményeknek megfelelő támogatási vagy kifizetési kérelem érvényessége évekig megmarad, feltéve, hogy az érintett kedvezményezettek az általuk először benyújtott információban bekövetkezett változásokat kötelezően bejelentik. A kérelem többéves érvényessége azonban a kedvezményezett általi évenkénti megerősítés feltételéhez kötött.

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

75 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 61. cikknek megfelelően a tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni. | (1)   A 61. cikknek megfelelően a tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni
  , amelyek célja a támogatási rendszerek előírásainak való megfelelés és az eredendő kockázati szint nyomon követése
  . |
| (2)   A helyszíni ellenőrzések céljából a tagállamok mintavételi tervet készítenek a
  mezőgazdasági üzemekre és/vagy
  kedvezményezettekre vonatkozóan. | (2)   A helyszíni ellenőrzések céljából a tagállamok mintavételi tervet készítenek a kedvezményezettekre vonatkozóan
  , amely egyaránt tartalmaz véletlenszerű mintavételt a reprezentatív hibaarány kiszámítása céljából, és kockázatalapú mintavételt, amely lehetővé teszi a magas kockázatú kérelmek kiemelt kezelését
  . |
| (3)   A tagállamok távérzékelési eljárásokat és a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) épülő technikákat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni ellenőrzésének módszeréül. | (3)   A tagállamok távérzékelési eljárásokat és a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) épülő technikákat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni ellenőrzésének módszeréül. |
| (4)   A jogosultsági feltételek megsértése esetén a 65. cikk rendelkezései alkalmazandók. | (4)   A jogosultsági feltételek megsértése esetén a 65. cikk rendelkezései alkalmazandók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 61. cikknek megfelelően a tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni.

(1)   A 61. cikknek megfelelően a tagállamok – a kifizető ügynökségek vagy az általuk felhatalmazott szervek útján – végrehajtják a támogatási kérelmek adminisztratív ellenőrzését a jogosultsági feltételek teljesítésének ellenőrzése céljából. Az említett ellenőrzéseket helyszíni ellenőrzésekkel kell kiegészíteni
  , amelyek célja a támogatási rendszerek előírásainak való megfelelés és az eredendő kockázati szint nyomon követése
  .

(2)   A helyszíni ellenőrzések céljából a tagállamok mintavételi tervet készítenek a
  mezőgazdasági üzemekre és/vagy
  kedvezményezettekre vonatkozóan.

(2)   A helyszíni ellenőrzések céljából a tagállamok mintavételi tervet készítenek a kedvezményezettekre vonatkozóan
  , amely egyaránt tartalmaz véletlenszerű mintavételt a reprezentatív hibaarány kiszámítása céljából, és kockázatalapú mintavételt, amely lehetővé teszi a magas kockázatú kérelmek kiemelt kezelését
  .

(3)   A tagállamok távérzékelési eljárásokat és a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) épülő technikákat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni ellenőrzésének módszeréül.

(3)   A tagállamok távérzékelési eljárásokat és a globális navigációs műholdrendszerre (GNSS) épülő technikákat is alkalmazhatnak a mezőgazdasági parcellák helyszíni ellenőrzésének módszeréül.

(4)   A jogosultsági feltételek megsértése esetén a 65. cikk rendelkezései alkalmazandók.

(4)   A jogosultsági feltételek megsértése esetén a 65. cikk rendelkezései alkalmazandók.

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

76 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 68. cikk (2) bekezdésében említett támogatási rendszerek és intézkedések keretében történő kifizetésekre a december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik. | (1)   A 68. cikk (2) bekezdésében említett támogatási rendszerek és intézkedések keretében történő kifizetésekre a december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik. |
| A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik. | A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik. |
| Mindazonáltal a 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatásokra vonatkozóan a tagállamok október 16-a és december 1-je között előleget fizethetnek, melynek mértéke legfeljebb 50 % a közvetlen kifizetések, és legfeljebb 75 % a vidékfejlesztési támogatások esetében. | Mindazonáltal a 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatásokra vonatkozóan a tagállamok október 16-a és december 1-je között előleget fizethetnek, melynek mértéke legfeljebb 50 % a közvetlen kifizetések, és legfeljebb 75 % a vidékfejlesztési támogatások esetében. |
| | A harmadik albekezdés alkalmazásának sérelme nélkül, a Bizottság végrehajtási aktusok révén engedélyezheti a tagállamoknak, hogy azokban a régiókban, ahol a mezőgazdasági termelők kivételes körülmények miatt komoly pénzügyi nehézségekkel szembesülnek, az előlegek százalékos értékét 80 %-ra emeljék. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett kifizetésekre csak azt követően kerülhet sor, hogy lezárult a jogosultsági feltételek teljesítésének a tagállamok által a 75. cikk értelmében elvégzendő ellenőrzése. | (2)   Az (1) bekezdésben említett kifizetésekre csak azt követően kerülhet sor, hogy lezárult a jogosultsági feltételek teljesítésének a tagállamok által a 75. cikk értelmében elvégzendő ellenőrzése. |
| | (2a)
     
  A 61. cikk (1) bekezdése szerinti adminisztratív ellenőrzések befejezését követően a tagállamok, e cikk (2) bekezdésétől eltérve, a túlfizetési kockázat figyelembevételével dönthetnek úgy, hogy a .../2013/EU [DP] rendelet III. címében szereplő, alkalmazandó kifizetés legfeljebb 50 %-áig, illetve a 68. cikk (2) bekezdésében említett vidékfejlesztési támogatás legfeljebb 75 %-áig kifizetést eszközölnek. Az intézkedés vagy műveletcsomag valamennyi kedvezményezettje esetében a kifizetésnek ugyanazt a százalékos arányát kell alkalmazni. |
| | (2b)
     
  A Bizottság egy vagy több tagállam kérése alapján kivételes esetekben, továbbá ha azt a költségvetési helyzet lehetővé teszi, október 16. előtt is engedélyezheti előlegek kifizetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 68. cikk (2) bekezdésében említett támogatási rendszerek és intézkedések keretében történő kifizetésekre a december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik.

(1)   A 68. cikk (2) bekezdésében említett támogatási rendszerek és intézkedések keretében történő kifizetésekre a december 1-je és a következő naptári év június 30-a közötti időszakban kerül sor. A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik.

A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik.

A támogatások kifizetése ebben az időszakban legfeljebb két részletben történik.

Mindazonáltal a 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatásokra vonatkozóan a tagállamok október 16-a és december 1-je között előleget fizethetnek, melynek mértéke legfeljebb 50 % a közvetlen kifizetések, és legfeljebb 75 % a vidékfejlesztési támogatások esetében.

Mindazonáltal a 68. cikk (2) bekezdése szerinti támogatásokra vonatkozóan a tagállamok október 16-a és december 1-je között előleget fizethetnek, melynek mértéke legfeljebb 50 % a közvetlen kifizetések, és legfeljebb 75 % a vidékfejlesztési támogatások esetében.

A harmadik albekezdés alkalmazásának sérelme nélkül, a Bizottság végrehajtási aktusok révén engedélyezheti a tagállamoknak, hogy azokban a régiókban, ahol a mezőgazdasági termelők kivételes körülmények miatt komoly pénzügyi nehézségekkel szembesülnek, az előlegek százalékos értékét 80 %-ra emeljék. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kifizetésekre csak azt követően kerülhet sor, hogy lezárult a jogosultsági feltételek teljesítésének a tagállamok által a 75. cikk értelmében elvégzendő ellenőrzése.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kifizetésekre csak azt követően kerülhet sor, hogy lezárult a jogosultsági feltételek teljesítésének a tagállamok által a 75. cikk értelmében elvégzendő ellenőrzése.

(2a)
     
  A 61. cikk (1) bekezdése szerinti adminisztratív ellenőrzések befejezését követően a tagállamok, e cikk (2) bekezdésétől eltérve, a túlfizetési kockázat figyelembevételével dönthetnek úgy, hogy a .../2013/EU [DP] rendelet III. címében szereplő, alkalmazandó kifizetés legfeljebb 50 %-áig, illetve a 68. cikk (2) bekezdésében említett vidékfejlesztési támogatás legfeljebb 75 %-áig kifizetést eszközölnek. Az intézkedés vagy műveletcsomag valamennyi kedvezményezettje esetében a kifizetésnek ugyanazt a százalékos arányát kell alkalmazni.

(2b)
     
  A Bizottság egy vagy több tagállam kérése alapján kivételes esetekben, továbbá ha azt a költségvetési helyzet lehetővé teszi, október 16. előtt is engedélyezheti előlegek kifizetését.

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a technológiának az integrált rendszer kialakításakor – annak optimalizálása érdekében – történő használatára vonatkozó szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

a technológiának az integrált rendszer kialakításakor – annak optimalizálása érdekében – történő használatára vonatkozó szabályok;

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 70. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 70. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 71. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer, valamint a 74. cikkben előírt kedvezményezett-azonosítás alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

a 71. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer, valamint a 74. cikkben előírt kedvezményezett-azonosítás alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – b c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | a 72. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bc)

a 72. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – b d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bd) | a 73. cikk szerinti támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint a támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, ezen belül a kérelmek benyújtásának végső határideje és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiség, a támogatási kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a támogatási kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy a nyilvánvaló hibák javítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bd)

a 73. cikk szerinti támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint a támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, ezen belül a kérelmek benyújtásának végső határideje és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiség, a támogatási kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a támogatási kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy a nyilvánvaló hibák javítását;

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 1 bekezdés – b e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | be) | a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási vagy kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

be)

a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási vagy kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok;

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók;

| b) | a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók;
  a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 9. cikkének sérelme nélkül biztosítani kell a támogathatóságra vonatkozó szabályok összhangját az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése jelentette kihívások leküzdésével, és ennek megfelelően azt, hogy e szabályok ne büntessék a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást vagy a legeltetésre épülő agrár-erdészeti rendszereket, továbbá ne eredményezhessék a környezet minőségének romlását; agronómiai vagy ökológiai szempontból indokolt esetekben az érintett tagállam vagy régió szokásos normái alapján engedélyezhető rugalmasság; |
| --- | --- |

b)

a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók;
  a(z) .../2013/EU [DP] rendelet 9. cikkének sérelme nélkül biztosítani kell a támogathatóságra vonatkozó szabályok összhangját az éghajlatváltozás és a biodiverzitás csökkenése jelentette kihívások leküzdésével, és ennek megfelelően azt, hogy e szabályok ne büntessék a jelentős természeti értéket képviselő gazdálkodást vagy a legeltetésre épülő agrár-erdészeti rendszereket, továbbá ne eredményezhessék a környezet minőségének romlását; agronómiai vagy ökológiai szempontból indokolt esetekben az érintett tagállam vagy régió szokásos normái alapján engedélyezhető rugalmasság;

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

77 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  szándékos magatartás következtében előálló
  szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a
  szándékos magatartás következtében előálló
  szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések;

| b) | a
  súlyos
  szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések; |
| --- | --- |

b)

a
  súlyos
  szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések;

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 70. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a 70. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

törölve

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 71. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer, valamint a 74. cikkben előírt kedvezményezett-azonosítás alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a 71. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer, valamint a 74. cikkben előírt kedvezményezett-azonosítás alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

törölve

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 72. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a 72. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

törölve

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a 73. cikk szerinti támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek benyújtásának végső határidejére és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a támogatási kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a támogatási kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák javítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a 73. cikk szerinti támogatási kérelmekre és kifizetési kérelmekre, valamint támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek benyújtásának végső határidejére és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a támogatási kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a támogatási kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák javítását;

törölve

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben vagy a kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben vagy a kifizetési kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok;

törölve

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

78 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | az e fejezet egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

az e fejezet egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások;

törölve

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

88 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság szükség esetén végrehajtási aktusok révén elfogadja az e
  rendeletnek az Unióban történő
  egységes alkalmazására irányuló rendelkezéseket, különösen a következőkkel kapcsolatban: | (2)   A Bizottság szükség esetén végrehajtási aktusok révén elfogadja az e
  fejezet
  egységes alkalmazására irányuló rendelkezéseket, különösen a következőkkel kapcsolatban: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság szükség esetén végrehajtási aktusok révén elfogadja az e
  rendeletnek az Unióban történő
  egységes alkalmazására irányuló rendelkezéseket, különösen a következőkkel kapcsolatban:

(2)   A Bizottság szükség esetén végrehajtási aktusok révén elfogadja az e
  fejezet
  egységes alkalmazására irányuló rendelkezéseket, különösen a következőkkel kapcsolatban:

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

90 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan: |
| | a) | a tagállamok által az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogszerűtlen használatának megakadályozása érdekében végrehajtandó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:

a)

a tagállamok által az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogszerűtlen használatának megakadályozása érdekében végrehajtandó intézkedések;

| b) | a tagállamok által elvégzendő megfelelő ellenőrzések és vizsgálatok, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által elvégzendő megfelelő ellenőrzések és vizsgálatok, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

90 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a tagállamok által az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogszerűtlen használatának megakadályozása érdekében végrehajtandó intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a tagállamok által az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogszerűtlen használatának megakadályozása érdekében végrehajtandó intézkedések;

törölve

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

90 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.

törölve

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a szabályok megsértése a szóban forgó kedvezményezettnek
  közvetlenül
  tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás következménye; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a szabályok megsértése a szóban forgó kedvezményezettnek
  közvetlenül
  tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás következménye;

| a) | a szabályok megsértése a
  közvetlenül és minden tévedést kizárva a
  szóban forgó kedvezményezettnek tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás következménye; |
| --- | --- |

a)

a szabályok megsértése a
  közvetlenül és minden tévedést kizárva a
  szóban forgó kedvezményezettnek tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás következménye;

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

91 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a szabályok megsértése a kedvezményezett mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódik;
  továbbá |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a szabályok megsértése a kedvezményezett mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódik;
  továbbá

| b) | a szabályok megsértése a kedvezményezett mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódik;
  vagy |
| --- | --- |

b)

a szabályok megsértése a kedvezményezett mezőgazdasági tevékenységéhez kapcsolódik;
  vagy

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv a II. melléklet részét képezi, miután valamennyi tagállam végrehajtotta az irányelvet, és megállapításra kerültek a mezőgazdasági termelőkre közvetlenül alkalmazandó kötelezettségek. Az említett elemek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítása céljából, attól az időponttól számított 12 hónapon belül, amikor az utolsó tagállam is értesítette a Bizottságot az irányelv végrehajtásáról. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv a II. melléklet részét képezi, miután valamennyi tagállam végrehajtotta az irányelvet, és megállapításra kerültek a mezőgazdasági termelőkre közvetlenül alkalmazandó kötelezettségek. Az említett elemek figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II. melléklet módosítása céljából, attól az időponttól számított 12 hónapon belül, amikor az utolsó tagállam is értesítette a Bizottságot az irányelv végrehajtásáról.

törölve

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Emellett a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2014. és a 2015. év tekintetében tartalmazniuk kell az állandó gyepterület fenntartását is. Azok a tagállamok, amelyek 2004. január
  1-jén
  az Unió tagállamai voltak, biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Azok a tagállamok, amelyek 2004-ben
  váltak
  az
  Unió tagállamává
  , biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Bulgária és Románia biztosítja, hogy a 2007. január 1-jén állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. | Emellett a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2014. és a 2015. év tekintetében tartalmazniuk kell az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  fenntartását is. Azok a tagállamok, amelyek
  már
  2004. január
  1.


  előtt
  az Unió tagállamai voltak, biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak. Azok a tagállamok, amelyek 2004-ben
  csatlakoztak
  az
  Unióhoz
  , biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak. Bulgária és Románia biztosítja, hogy a 2007. január 1-jén állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak. |
| | Ugyanakkor kellően indokolt esetben bármely tagállam eltérhet az első bekezdéstől, feltéve, hogy intézkedéseket hoz állandó gyepterületei és állandó legelői összterülete számottevő csökkenésének megakadályozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Emellett a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2014. és a 2015. év tekintetében tartalmazniuk kell az állandó gyepterület fenntartását is. Azok a tagállamok, amelyek 2004. január
  1-jén
  az Unió tagállamai voltak, biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Azok a tagállamok, amelyek 2004-ben
  váltak
  az
  Unió tagállamává
  , biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak. Bulgária és Románia biztosítja, hogy a 2007. január 1-jén állandó gyepterületként hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek maradjanak.

Emellett a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak a 2014. és a 2015. év tekintetében tartalmazniuk kell az állandó gyepterület
  és állandó legelő
  fenntartását is. Azok a tagállamok, amelyek
  már
  2004. január
  1.


  előtt
  az Unió tagállamai voltak, biztosítják, hogy a 2003. évre vonatkozó területalapú támogatás iránti kérelem benyújtására előírt időpontban állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak. Azok a tagállamok, amelyek 2004-ben
  csatlakoztak
  az
  Unióhoz
  , biztosítják, hogy a 2004. május 1-jén állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak. Bulgária és Románia biztosítja, hogy a 2007. január 1-jén állandó gyepterületként
  és állandó legelőként
  hasznosított földterületek – meghatározott korlátok között – továbbra is állandó gyepterületek
  és állandó legelők
  maradjanak.

Ugyanakkor kellően indokolt esetben bármely tagállam eltérhet az első bekezdéstől, feltéve, hogy intézkedéseket hoz állandó gyepterületei és állandó legelői összterülete számottevő csökkenésének megakadályozására.

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

93 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Emellett a
  Bizottság
  végrehajtási aktusok útján elfogadja
  a fenntartandó állandó gyepterület és a mezőgazdasági földterület arányának meghatározására vonatkozó

  módszereket
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | A
  Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a fenntartandó állandó gyepterület és mezőgazdasági földterület arányának meghatározására szolgáló

  módszerek megállapítása céljából
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Emellett a
  Bizottság
  végrehajtási aktusok útján elfogadja
  a fenntartandó állandó gyepterület és a mezőgazdasági földterület arányának meghatározására vonatkozó

  módszereket
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A
  Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a fenntartandó állandó gyepterület és mezőgazdasági földterület arányának meghatározására szolgáló

  módszerek megállapítása céljából
  .

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

94 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület
  , többek között a termelésből kivont termőterületek
  jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok a II. melléklet alapján meghatározzák a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan a kedvezményezettek által betartandó, nemzeti vagy regionális szintű minimális előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a gazdaságok szerkezete. A tagállamok nem határozhatnak meg olyan minimumkövetelményeket, amelyek nem szerepelnek a II. mellékletben. | A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok a II. melléklet alapján meghatározzák a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan a kedvezményezettek által betartandó, nemzeti vagy regionális szintű minimális előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a gazdaságok szerkezete. A tagállamok nem határozhatnak meg olyan minimumkövetelményeket, amelyek nem szerepelnek a II. mellékletben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület
  , többek között a termelésből kivont termőterületek
  jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok a II. melléklet alapján meghatározzák a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan a kedvezményezettek által betartandó, nemzeti vagy regionális szintű minimális előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a gazdaságok szerkezete. A tagállamok nem határozhatnak meg olyan minimumkövetelményeket, amelyek nem szerepelnek a II. mellékletben.

A tagállamok biztosítják valamennyi mezőgazdasági terület jó mezőgazdasági és környezeti állapotának fenntartását. A tagállamok a II. melléklet alapján meghatározzák a földterület jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozóan a kedvezményezettek által betartandó, nemzeti vagy regionális szintű minimális előírásokat, figyelembe véve az érintett területek olyan egyedi sajátosságait, mint a talaj- és az éghajlati viszonyok, a meglévő gazdálkodási rendszerek, a földhasználat, a vetésforgó, a gazdálkodási gyakorlat és a gazdaságok szerkezete. A tagállamok nem határozhatnak meg olyan minimumkövetelményeket, amelyek nem szerepelnek a II. mellékletben.

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket a kölcsönös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából. | A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket a kölcsönös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából
  , és meghatározzák a gazdaságok szintjén alkalmazandó, ellenőrizhető követelményeket és normákat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket a kölcsönös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából.

A tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és ellenőrzési rendszereiket a kölcsönös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából
  , és meghatározzák a gazdaságok szintjén alkalmazandó, ellenőrizhető követelményeket és normákat
  .

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A követelmények, előírások, jogi aktusok és kölcsönös megfeleltetési területek ellenőrzése az alábbi tényezőket veheti figyelembe: |
| | — | a mezőgazdasági termelők részvétele a rendelet III. mellékletében meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszerben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A követelmények, előírások, jogi aktusok és kölcsönös megfeleltetési területek ellenőrzése az alábbi tényezőket veheti figyelembe:

—

a mezőgazdasági termelők részvétele a rendelet III. mellékletében meghatározott mezőgazdasági tanácsadó rendszerben;

| — | a mezőgazdasági termelők részvétele egy tanúsítási rendszerben, amennyiben az magában foglalja az érintett követelményeket és előírásokat. |
| --- | --- |

—

a mezőgazdasági termelők részvétele egy tanúsítási rendszerben, amennyiben az magában foglalja az érintett követelményeket és előírásokat.

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes kedvezményezettek betartják-e az e címben meghatározott kötelezettségeket. | (3)   A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes kedvezményezettek betartják-e az e címben meghatározott kötelezettségeket.
  Az arányosság elvének megfelelően a tagállamok az ellenőrzések során elsősorban a legnagyobb kockázatú kérelmekre összpontosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes kedvezményezettek betartják-e az e címben meghatározott kötelezettségeket.

(3)   A tagállamok helyszíni ellenőrzést folytatnak annak ellenőrzésére, hogy az egyes kedvezményezettek betartják-e az e címben meghatározott kötelezettségeket.
  Az arányosság elvének megfelelően a tagállamok az ellenőrzések során elsősorban a legnagyobb kockázatú kérelmekre összpontosítanak.

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el az e címben említett kötelezettségek betartásának vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására
  vonatkozóan
  . | (4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az e címben említett kötelezettségek betartásának vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására
  vonatkozó szabályok megállapítása céljából
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad
  el az e címben említett kötelezettségek betartásának vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására
  vonatkozóan
  .

(4)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az e címben említett kötelezettségek betartásának vizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására
  vonatkozó szabályok megállapítása céljából
  .

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

96 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

törölve

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 91. cikkben előírt szankció akkor alkalmazandó, ha egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) bármikor nem teljesülnek a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok, és az előírások ezen megsértése az érintett naptári évben támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek róható fel. | (1)   A 91. cikkben előírt szankció akkor alkalmazandó, ha egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) bármikor nem teljesülnek a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok, és az előírások ezen megsértése
  közvetlenül és minden tévedést kizárva
  az érintett naptári évben támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek róható fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 91. cikkben előírt szankció akkor alkalmazandó, ha egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) bármikor nem teljesülnek a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok, és az előírások ezen megsértése az érintett naptári évben támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek róható fel.

(1)   A 91. cikkben előírt szankció akkor alkalmazandó, ha egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) bármikor nem teljesülnek a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok, és az előírások ezen megsértése
  közvetlenül és minden tévedést kizárva
  az érintett naptári évben támogatási kérelmet vagy kifizetési kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek róható fel.

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

97 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi az első albekezdésben meghatározott lehetőséget, akkor az illetékes hatóság a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket, hogy megtörtént-e az előírások megsértésének a kedvezményezett általi orvoslása. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi az első albekezdésben meghatározott lehetőséget, akkor az illetékes hatóság a következő évben a kedvezményezettek egy mintájára vonatkozóan megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket, hogy megtörtént-e az előírások megsértésének a kedvezményezett általi orvoslása. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet.

törölve

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

99 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 91. cikkben előírt szankciót az említett kedvezményezettnek az érintett naptári évben vagy években nyújtott vagy nyújtandó, 92. cikk szerinti kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén kell alkalmazni. | (1)   A 91. cikkben előírt szankciót az említett kedvezményezettnek az érintett naptári évben vagy években nyújtott vagy nyújtandó, 92. cikk szerinti kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén kell alkalmazni. |
| A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat. | A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során
  arányosan
  figyelembe kell venni az előírások megsértésének
  jellegét,
  súlyosságát, mértékét, fennállásának időtartamát, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat. |
| (2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot, az előírások ismételt megsértése esetén pedig a 15 %-ot. | (2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot, az előírások ismételt megsértése esetén pedig
  nem haladhatja meg
  a 15 %-ot. |
| Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem
  alkalmaznak csökkentést
  , amennyiben az előírások megsértése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek
  minősül
  . Az előírások megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.
  A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet. | Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem
  alkalmazandó csökkentés
  , amennyiben az előírások megsértése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek
  minősítendő
  . Az előírások megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek. |
| | A tagállamok ezenfelül a szabályok első, súlyosnak nem tekinthető megsértésére vonatkozó, korai előrejelző rendszert alakíthatnak ki. Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy él ezzel a lehetőséggel, az illetékes hatóság előzetes figyelmeztetést küld a kedvezményezettnek, amelyben értesíti a szabálytalanságról, és arról, hogy köteles orvosolni a helyzetet. E rendszer hatása arra korlátozódik, hogy megállapítja a kedvezményezett felelősségét a nem teljesítésért. A figyelmeztetést a következő éven belül megfelelő ellenőrzések követik, annak megállapítására, hogy az előírások megsértését orvosolták-e. Amennyiben orvosolták, nem alkalmaznak csökkentést. Ha nem orvosolták, az első albekezdés szerinti csökkentést visszamenőlegesen alkalmazzák. Mindig súlyosnak tekintik azonban az előírások megsértésének azon eseteit, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából. |
| (3)   Az előírások
  szándékos
  megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke elvben nem lehet kisebb 20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből. | (3)   Az előírások
  súlyos gondatlanságból eredő súlyos
  megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke elvben nem lehet kisebb 20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből. |
| (4)   Mindenesetre a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg az (1) bekezdés első albekezdésében említett teljes összeget. | (4)   Mindenesetre a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg az (1) bekezdés első albekezdésében említett teljes összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A 91. cikkben előírt szankciót az említett kedvezményezettnek az érintett naptári évben vagy években nyújtott vagy nyújtandó, 92. cikk szerinti kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén kell alkalmazni.

(1)   A 91. cikkben előírt szankciót az említett kedvezményezettnek az érintett naptári évben vagy években nyújtott vagy nyújtandó, 92. cikk szerinti kifizetések teljes összegének csökkentése vagy a támogatásból való kizárása révén kell alkalmazni.

A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyosságát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat.

A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során
  arányosan
  figyelembe kell venni az előírások megsértésének
  jellegét,
  súlyosságát, mértékét, fennállásának időtartamát, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat.

(2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot, az előírások ismételt megsértése esetén pedig a 15 %-ot.

(2)   Az előírások gondatlanságból eredő megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhatja meg az 5 %-ot, az előírások ismételt megsértése esetén pedig
  nem haladhatja meg
  a 15 %-ot.

Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem
  alkalmaznak csökkentést
  , amennyiben az előírások megsértése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek
  minősül
  . Az előírások megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.
  A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet.

Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem
  alkalmazandó csökkentés
  , amennyiben az előírások megsértése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek
  minősítendő
  . Az előírások megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.

A tagállamok ezenfelül a szabályok első, súlyosnak nem tekinthető megsértésére vonatkozó, korai előrejelző rendszert alakíthatnak ki. Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy él ezzel a lehetőséggel, az illetékes hatóság előzetes figyelmeztetést küld a kedvezményezettnek, amelyben értesíti a szabálytalanságról, és arról, hogy köteles orvosolni a helyzetet. E rendszer hatása arra korlátozódik, hogy megállapítja a kedvezményezett felelősségét a nem teljesítésért. A figyelmeztetést a következő éven belül megfelelő ellenőrzések követik, annak megállapítására, hogy az előírások megsértését orvosolták-e. Amennyiben orvosolták, nem alkalmaznak csökkentést. Ha nem orvosolták, az első albekezdés szerinti csökkentést visszamenőlegesen alkalmazzák. Mindig súlyosnak tekintik azonban az előírások megsértésének azon eseteit, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy állategészségügy szempontjából.

(3)   Az előírások
  szándékos
  megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke elvben nem lehet kisebb 20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből.

(3)   Az előírások
  súlyos gondatlanságból eredő súlyos
  megsértése esetén a támogatáscsökkentés mértéke elvben nem lehet kisebb 20 %-nál, és az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy több naptári év tekintetében akár ki is zárható egy vagy több támogatási rendszer köréből.

(4)   Mindenesetre a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg az (1) bekezdés első albekezdésében említett teljes összeget.

(4)   Mindenesetre a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás teljes összege egy adott naptári évre vonatkozóan nem haladhatja meg az (1) bekezdés első albekezdésében említett teljes összeget.

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

101 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzösszegek jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti szankciók kiszámításához szükséges egységes alap megállapításához, a költségvetési fegyelem miatt alkalmazott csökkentés figyelembevételével. | (1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzösszegek jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti szankciók kiszámításához szükséges egységes alap megállapításához, a költségvetési fegyelem miatt alkalmazott csökkentés figyelembevételével. |
| (2)   Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan. | (2)   Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony,
  kockázatalapú és arányos,
  következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan.
  Az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok különösen olyan esetekre vonatkozóan tartalmaznak szabályokat, amelyek tekintetében nem alkalmazandók közigazgatási szankciók az előírások olyan megsértésére, amely a II. mellékletben SMR 7 és SMR 8 alatt említett, az állatok azonosítását és nyilvántartását szolgáló rendszerek műszaki hibája miatt következett be, és nem a szóban forgó kedvezményezettnek közvetlenül tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás eredménye. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzösszegek jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti szankciók kiszámításához szükséges egységes alap megállapításához, a költségvetési fegyelem miatt alkalmazott csökkentés figyelembevételével.

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a pénzösszegek jogosult kedvezményezettek közötti felosztása szabályos legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti szankciók kiszámításához szükséges egységes alap megállapításához, a költségvetési fegyelem miatt alkalmazott csökkentés figyelembevételével.

(2)   Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan.

(2)   Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony,
  kockázatalapú és arányos,
  következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szankciók kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan.
  Az említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok különösen olyan esetekre vonatkozóan tartalmaznak szabályokat, amelyek tekintetében nem alkalmazandók közigazgatási szankciók az előírások olyan megsértésére, amely a II. mellékletben SMR 7 és SMR 8 alatt említett, az állatok azonosítását és nyilvántartását szolgáló rendszerek műszaki hibája miatt következett be, és nem a szóban forgó kedvezményezettnek közvetlenül tulajdonítható cselekmény vagy mulasztás eredménye.

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont – v pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v) | az ütemtervvel és az ágazatspecifikus jogszabályokban meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban elvégzett összes audit és ellenőrzés eredményének összefoglalója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

v)

az ütemtervvel és az ágazatspecifikus jogszabályokban meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban elvégzett összes audit és ellenőrzés eredményének összefoglalója.

| v) | az ütemtervvel és az ágazatspecifikus jogszabályokban meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban elvégzett összes audit és ellenőrzés eredményének
  éves
  összefoglalója
  , az EMGA és az EMVA kiadási kimutatásaival együtt
  . |
| --- | --- |

v)

az ütemtervvel és az ágazatspecifikus jogszabályokban meghatározott részletes rendelkezésekkel összhangban elvégzett összes audit és ellenőrzés eredményének
  éves
  összefoglalója
  , az EMGA és az EMVA kiadási kimutatásaival együtt
  .

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

102 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben az e cikkben foglalt kötelezettségeik teljesítése érdekében a tagállamoknak statisztikai elemzéseket kell végezniük, a Bizottság az összes szükséges információt kellő időben a rendelkezésükre bocsátja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben az e cikkben foglalt kötelezettségeik teljesítése érdekében a tagállamoknak statisztikai elemzéseket kell végezniük, a Bizottság az összes szükséges információt kellő időben a rendelkezésükre bocsátja.

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

106 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben egy, a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetést az eurótól eltérő pénznemben folyósítanak a kedvezményezett részére, a tagállamok a támogatás euróban kifejezett összegét az Európai Központi Bank által azon év október 1-jét megelőzően megállapított utolsó
  árfolyamon
  váltják át nemzeti valutára, amely évre a támogatást megítélték. | (3)   Amennyiben egy, a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetést az eurótól eltérő pénznemben folyósítanak a kedvezményezett részére, a tagállamok a támogatás euróban kifejezett összegét az Európai Központi Bank által azon év október 1-jét megelőzően megállapított utolsó
  havi átlagárfolyamon
  váltják át nemzeti valutára, amely évre a támogatást megítélték. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Amennyiben egy, a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetést az eurótól eltérő pénznemben folyósítanak a kedvezményezett részére, a tagállamok a támogatás euróban kifejezett összegét az Európai Központi Bank által azon év október 1-jét megelőzően megállapított utolsó
  árfolyamon
  váltják át nemzeti valutára, amely évre a támogatást megítélték.

(3)   Amennyiben egy, a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetést az eurótól eltérő pénznemben folyósítanak a kedvezményezett részére, a tagállamok a támogatás euróban kifejezett összegét az Európai Központi Bank által azon év október 1-jét megelőzően megállapított utolsó
  havi átlagárfolyamon
  váltják át nemzeti valutára, amely évre a támogatást megítélték.

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

107 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok révén intézkedéseket fogadhat
  el az uniós jogszabályok alkalmazásának védelme érdekében, ha a nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi gyakorlat veszélyeztetheti azt. Ezek az intézkedések szükség esetén eltérhetnek a hatályos rendelkezésektől. | (1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az uniós jogszabályok alkalmazásának védelme érdekében
  hozandó intézkedések megállapítása céljából
  , ha a nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi gyakorlat veszélyeztetheti azt. Ezek az intézkedések szükség esetén eltérhetnek a hatályos rendelkezésektől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság
  végrehajtási aktusok révén intézkedéseket fogadhat
  el az uniós jogszabályok alkalmazásának védelme érdekében, ha a nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi gyakorlat veszélyeztetheti azt. Ezek az intézkedések szükség esetén eltérhetnek a hatályos rendelkezésektől.

(1)   A Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
  el az uniós jogszabályok alkalmazásának védelme érdekében
  hozandó intézkedések megállapítása céljából
  , ha a nemzeti valutával kapcsolatos kivételes pénzügyi gyakorlat veszélyeztetheti azt. Ezek az intézkedések szükség esetén eltérhetnek a hatályos rendelkezésektől.

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

110 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Közös monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni a közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából
  . A keret magában foglalja a közös agrárpolitikai intézkedések – és különösen
  a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetések, a(z) CMO/xxx/EU rendeletben előírt piaci intézkedések, a(z) RD/xxx rendeletben előírt vidékfejlesztési intézkedések és az ebben a rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés alkalmazása
  – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó valamennyi eszközt
  . | (1)   Közös monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni a közös agrárpolitika
  és különösen a következők
  teljesítményének mérése céljából: |
| | a) | a(z) .../2013/EU [DP] rendeletben előírt közvetlen kifizetések, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Közös monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni a közös agrárpolitika teljesítményének mérése céljából
  . A keret magában foglalja a közös agrárpolitikai intézkedések – és különösen
  a(z) DP/xxx/EU rendeletben előírt közvetlen kifizetések, a(z) CMO/xxx/EU rendeletben előírt piaci intézkedések, a(z) RD/xxx rendeletben előírt vidékfejlesztési intézkedések és az ebben a rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés alkalmazása
  – nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó valamennyi eszközt
  .

(1)   Közös monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni a közös agrárpolitika
  és különösen a következők
  teljesítményének mérése céljából:

a)

a(z) .../2013/EU [DP] rendeletben előírt közvetlen kifizetések,

| b) | a(z) .../2013/EU [sCMO] rendeletben előírt piaci intézkedések, |
| --- | --- |

b)

a(z) .../2013/EU [sCMO] rendeletben előírt piaci intézkedések,

| c) | a(z) .../2013/EU [RD] rendeletben előírt vidékfejlesztési intézkedések, és |
| --- | --- |

c)

a(z) .../2013/EU [RD] rendeletben előírt vidékfejlesztési intézkedések, és

| d) | az ebben a rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés alkalmazása. |
| --- | --- |

d)

az ebben a rendeletben előírt kölcsönös megfeleltetés alkalmazása.

A
  hatékony teljesítménymérés biztosítása érdekében a
  Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a 111. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett keret tartalmára és kialakítására vonatkozóan
  .

A Bizottság
  nyomon követi e szakpolitikai intézkedéseket az e rendeletben foglalt szabályokkal összhangban benyújtott tagállami jelentések alapján
  .
  A Bizottság többéves értékelési tervet hoz létre, amelynek értelmében el kell végezni az egyedi intézkedések időszakos értékelését.

(2)   Az (1) bekezdésben említett közös agrárpolitikai intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben kell mérni:

(2)   Az (1) bekezdésben említett közös agrárpolitikai intézkedések hatását a következő célkitűzésekkel összefüggésben kell mérni:

| a) | fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással; |
| --- | --- |

a)

fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdaság termelékenységével és az árstabilitással;

| a) | fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban
  a beszerzési árakkal,
  a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdasági termelékenységgel és az árstabilitással; |
| --- | --- |

a)

fenntartható élelmiszer-termelés, középpontban
  a beszerzési árakkal,
  a mezőgazdasági termelők jövedelmével, a mezőgazdasági termelékenységgel és az árstabilitással;

| b) | a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással; |
| --- | --- |

b)

a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással;

| b) | a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással; |
| --- | --- |

b)

a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlatváltozással összefüggő fellépések, középpontban az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásával, a biológiai sokféleséggel, a talaj- és vízgazdálkodással;

| c) | kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. |
| --- | --- |

c)

kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken.

| c) | kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken. |
| --- | --- |

c)

kiegyensúlyozott területi fejlődés, középpontban a vidéki foglalkoztatással, a növekedés előmozdításával és a szegénység visszaszorításával a vidéki területeken.

A
  Bizottság
  végrehajtási aktusok révén meghatározza az első albekezdésben említett célkitűzésekhez kapcsolódó konkrét mutatókat
  .
  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak
  megfelelően
  kell elfogadni
  .

E bekezdés hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a
  Bizottság
  felhatalmazást kap arra, hogy a monitoring- és értékelési keret tartalmára és felépítésére vonatkozóan, ideértve a mutatókat és azok számítási módszereit is, a 111. cikknek
  megfelelően
  felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el
  .

(3)   A tagállamok megadnak minden olyan információt a Bizottságnak, amely az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges. A Bizottság adott esetben figyelembe veszi a lehetséges adatforrások közötti adatigényeket és szinergiákat, különösen statisztikai célú felhasználhatóságukat.

(3)   A tagállamok megadnak minden olyan információt a Bizottságnak, amely az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges.
  Amennyire lehetséges, ezek az információk megbízható adatforrásokból – pl. a mezőgazdasági számviteli információs hálózatból vagy az Eurostattól – származnak.
   A Bizottság adott esetben figyelembe veszi a lehetséges adatforrások közötti adatigényeket és szinergiákat, különösen statisztikai célú felhasználhatóságukat.

A Bizottság végrehajtási
  aktusok révén
  szabályokat fogad el a tagállamok által nyújtandó információkra, valamint a lehetséges adatforrások közötti adatigényekre és szinergiákra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

A Bizottság végrehajtási
  aktusokban
  szabályokat fogad el a tagállamok által nyújtandó információkra
  vonatkozóan – anélkül, hogy indokolatlan adminisztratív terhet róna rájuk –
  , valamint a lehetséges adatforrások közötti adatigényekre és szinergiákra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 112. cikk (3) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(4)   A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére négyévente jelentést készít e cikk végrehajtásáról. Az első jelentést legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészíteni.

(4)   A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére négyévente jelentést készít e cikk végrehajtásáról. Az első jelentést legkésőbb 2017. december 31-ig kell elkészíteni.

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

110 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 110a. cikk | 110a. cikk |
| A kedvezményezettek közzététele | Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek utólagos közzététele |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek. A közzétételnek tartalmaznia kell | (1)
     
  A tagállamok biztosítják az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek évente történő, utólagos közzétételét. Ennek során értelemszerűen alkalmazzák az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i, 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 21. cikkét. |
| a) | az e rendelet 110b. cikke első bekezdésének sérelme nélkül a kedvezményezett nevét, az alábbiak szerin |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

110a. cikk

110a. cikk

A kedvezményezettek közzététele

Az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek utólagos közzététele

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek adatai évente utólag közzétételre kerüljenek. A közzétételnek tartalmaznia kell

(1)
     
  A tagállamok biztosítják az EMGA-ból és az EMVA-ból származó támogatások kedvezményezettjeinek évente történő, utólagos közzétételét. Ennek során értelemszerűen alkalmazzák az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i, 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 21. cikkét.

a)

az e rendelet 110b. cikke első bekezdésének sérelme nélkül a kedvezményezett nevét, az alábbiak szerin

| | i. | a családi nevet és az utónevet, amennyiben a kedvezményezett természetes személy; |
| --- | --- | --- |

i.

a családi nevet és az utónevet, amennyiben a kedvezményezett természetes személy;

| | ii. | a bejegyzés szerinti teljes hivatalos nevet, amennyiben a kedvezményezett jogi személy, és az érintett tagállam jogi szabályozása szerint önálló jogi személyiséggel rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

ii.

a bejegyzés szerinti teljes hivatalos nevet, amennyiben a kedvezményezett jogi személy, és az érintett tagállam jogi szabályozása szerint önálló jogi személyiséggel rendelkezik;

| | iii. | a társulás bejegyzés szerinti, illetve egyéb, hivatalosan elismert teljes nevét, amennyiben a kedvezményezett önálló jogi személyiséggel nem rendelkező társulás; |
| --- | --- | --- |

iii.

a társulás bejegyzés szerinti, illetve egyéb, hivatalosan elismert teljes nevét, amennyiben a kedvezményezett önálló jogi személyiséggel nem rendelkező társulás;

| b) | a kedvezményezett lakóhelye vagy bejegyzési helye szerinti település, és – adott esetben – a postai irányítószám, illetve annak a települést azonosító része; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett lakóhelye vagy bejegyzési helye szerinti település, és – adott esetben – a postai irányítószám, illetve annak a települést azonosító része;

| c) | az adott pénzügyi évben az egyes kedvezményezettek által kapott összegek, az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott intézkedések mindegyike tekintetében; |
| --- | --- |

c)

az adott pénzügyi évben az egyes kedvezményezettek által kapott összegek, az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott intézkedések mindegyike tekintetében;

| d) | az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott, a c) pont szerinti kifizetés alapjául szolgáló intézkedések jellege és leírása. |
| --- | --- |

d)

az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott, a c) pont szerinti kifizetés alapjául szolgáló intézkedések jellege és leírása.

Az első albekezdésben említett információkat tagállamonként egyetlen weboldalon kell közzétenni. Az információknak az eredeti közzététel időpontjától számítva két évig kell elérhetőknek lenniük.

(2)
     
  Az EMVA-ból finanszírozott – az (1) bekezdés első albekezdésének c) pontjában említett – intézkedésekhez kapcsolódó kifizetések esetében a közpénzből származó teljes finanszírozási összeget – vagyis mind az uniós, mind a tagállami hozzájárulást – közzé kell tenni.

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

110 b cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| cikk Küszöbérték | törölve |
| Abban az esetben, ha a kedvezményezett által egy adott évben kapott támogatás összege nem haladja meg a tagállam által a közvetlen kifizetésekre vonatkozó xxx/EU rendelet 49. cikkével összhangban meghatározott összeget, a tagállam – e rendelet 110a. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja értelmében – nem teszi közzé a kedvezményezett nevét. | |
| A tagállam által a közvetlen kifizetésekre vonatkozó xxx/EU rendelet 49. cikkével összhangban meghatározott, és a Bizottsághoz ugyanazon rendelettel összhangban bejelentett összegeket a Bizottság a 110d. cikk értelmében elfogadott szabályokkal összhangban közzéteszi. | |
| E cikk első bekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok közzéteszik a 110a. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b), c) és d) pontjában említett információkat, a kedvezményezettet pedig kóddal azonosítják. A kód formátumáról a tagállamok döntenek. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cikk Küszöbérték

törölve

Abban az esetben, ha a kedvezményezett által egy adott évben kapott támogatás összege nem haladja meg a tagállam által a közvetlen kifizetésekre vonatkozó xxx/EU rendelet 49. cikkével összhangban meghatározott összeget, a tagállam – e rendelet 110a. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja értelmében – nem teszi közzé a kedvezményezett nevét.

A tagállam által a közvetlen kifizetésekre vonatkozó xxx/EU rendelet 49. cikkével összhangban meghatározott, és a Bizottsághoz ugyanazon rendelettel összhangban bejelentett összegeket a Bizottság a 110d. cikk értelmében elfogadott szabályokkal összhangban közzéteszi.

E cikk első bekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok közzéteszik a 110a. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b), c) és d) pontjában említett információkat, a kedvezményezettet pedig kóddal azonosítják. A kód formátumáról a tagállamok döntenek.

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  e rendeletben
  említett felhatalmazása
  ezen rendelet hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre
  szól. | (2)   A Bizottság
  ... cikkekben
  említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó
  felhatalmazása
  ötéves időtartamra
  szól
  ...

   (1)

  -tól/-től kezdődő hatállyal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság
  e rendeletben
  említett felhatalmazása
  ezen rendelet hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre
  szól.

(2)   A Bizottság
  ... cikkekben
  említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó
  felhatalmazása
  ötéves időtartamra
  szól
  ...

   (1)

  -tól/-től kezdődő hatállyal
  .

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

111 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos időtartamra meghosszabbodik, ha az Európai Parlament és a Tanács legkésőbb az egyes időszakok lejárta előtt három hónappal jóváhagyja e hosszabbítást. Ennek érdekében az Európai Parlament tagjainak többségével, a Tanács pedig minősített többséggel hoz határozatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás azonos időtartamra meghosszabbodik, ha az Európai Parlament és a Tanács legkésőbb az egyes időszakok lejárta előtt három hónappal jóváhagyja e hosszabbítást. Ennek érdekében az Európai Parlament tagjainak többségével, a Tanács pedig minősített többséggel hoz határozatot.

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 1 albekezdés – 1 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Információk, amelyek segítik a mezőgazdasági termelőket annak megtervezésében, hogy hogyan fektethetnek be a legjobban a gazdaságuk „éghajlatbiztossá” tételébe, illetve hogy ehhez mely uniós pénzeszközöket vehetik igénybe; ezek az információk különösen a mezőgazdasági területeknek az éghajlati ingadozásokhoz és hosszabb távú változásokhoz való alkalmazkodására, illetve arra vonatkoznak, hogy milyen gyakorlati agronómiai intézkedések meghozatalával lehet növelni a mezőgazdasági rendszerek áradásokkal és aszályokkal szembeni ellenálló képességét, valamint javítani és optimalizálni a talaj szénkészletét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Információk, amelyek segítik a mezőgazdasági termelőket annak megtervezésében, hogy hogyan fektethetnek be a legjobban a gazdaságuk „éghajlatbiztossá” tételébe, illetve hogy ehhez mely uniós pénzeszközöket vehetik igénybe; ezek az információk különösen a mezőgazdasági területeknek az éghajlati ingadozásokhoz és hosszabb távú változásokhoz való alkalmazkodására, illetve arra vonatkoznak, hogy milyen gyakorlati agronómiai intézkedések meghozatalával lehet növelni a mezőgazdasági rendszerek áradásokkal és aszályokkal szembeni ellenálló képességét, valamint javítani és optimalizálni a talaj szénkészletét.

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 2 albekezdés – 7 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Információk a biológia sokféleség, illetve az agrár-ökoszisztémák ellenálló képessége és a kockázatok eloszlása közötti pozitív korrelációra, valamint a monokultúrák és a termés kártevők és szélsőséges időjárási jelenségek miatti megsemmisülésének/károsodásának való kitettsége közötti összefüggésre vonatkozóan |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Információk a biológia sokféleség, illetve az agrár-ökoszisztémák ellenálló képessége és a kockázatok eloszlása közötti pozitív korrelációra, valamint a monokultúrák és a termés kártevők és szélsőséges időjárási jelenségek miatti megsemmisülésének/károsodásának való kitettsége közötti összefüggésre vonatkozóan

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 2 albekezdés – 8 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Információ arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet megelőzni az invazív idegen fajok elterjedését, és hogy ez miért fontos az ökoszisztéma hatékony működése és éghajlat-változással szembeni ellenálló képessége szempontjából, beleértve a felszámolási programok finanszírozásához való hozzáférésre vonatkozó információkat, amennyiben ez többletköltségekkel jár |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Információ arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet megelőzni az invazív idegen fajok elterjedését, és hogy ez miért fontos az ökoszisztéma hatékony működése és éghajlat-változással szembeni ellenálló képessége szempontjából, beleértve a felszámolási programok finanszírozásához való hozzáférésre vonatkozó információkat, amennyiben ez többletköltségekkel jár

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 3 albekezdés – 5 b francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Információk a fenntartható, alacsony volumenű öntözési rendszerekről, illetve az esővízzel táplált rendszerek optimalizálásának módjáról, a hatékony vízhasználat előmozdítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Információk a fenntartható, alacsony volumenű öntözési rendszerekről, illetve az esővízzel táplált rendszerek optimalizálásának módjáról, a hatékony vízhasználat előmozdítása érdekében.

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 3 albekezdés – 5 c francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | A mezőgazdasági célú vízhasználat csökkentésére vonatkozó információk – beleértve a növényfaj megválasztását –, a talaj humusztartalmának a vízmegtartó képesség javítása érdekében történő javítására vonatkozó információk, és az öntözési szükségletek csökkentésére vonatkozó információk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

A mezőgazdasági célú vízhasználat csökkentésére vonatkozó információk – beleértve a növényfaj megválasztását –, a talaj humusztartalmának a vízmegtartó képesség javítása érdekében történő javítására vonatkozó információk, és az öntözési szükségletek csökkentésére vonatkozó információk.

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 5 albekezdés – 1 francia bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Tájékoztatás
  az innovációra irányuló tevékenységekhez kapcsolódóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Tájékoztatás
  az innovációra irányuló tevékenységekhez kapcsolódóan
  .

| — | Tájékoztatás
  a mezőgazdasági termelékenységgel és fenntarthatósággal kapcsolatos európai innovációs partnerség céljairól, a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 61. cikkében foglaltak szerint
  . |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás
  a mezőgazdasági termelékenységgel és fenntarthatósággal kapcsolatos európai innovációs partnerség céljairól, a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 61. cikkében foglaltak szerint
  .

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 5 albekezdés – 1 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Tájékoztatás a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 62. cikke értelmében létrehozott, már meglévő operatív csoportokról, azon belül feladataikról, valamint adott esetben a velük folytatott párbeszéd és együttműködés előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Tájékoztatás a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 62. cikke értelmében létrehozott, már meglévő operatív csoportokról, azon belül feladataikról, valamint adott esetben a velük folytatott párbeszéd és együttműködés előmozdítása.

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 5 albekezdés – 3 a francia bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | Tájékoztatás a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a mezőgazdaságban a tudásátadásra és az innováció előmozdítására vonatkozó prioritások teljesítésére irányuló vidékfejlesztési programokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

—

Tájékoztatás a(z) .../2013/EU [RD] rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a mezőgazdaságban a tudásátadásra és az innováció előmozdítására vonatkozó prioritások teljesítésére irányuló vidékfejlesztési programokról.

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – 1 bekezdés – 5 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A bevált gyakorlatok cseréje, képzés és kapacitásépítés (a fent említett valamennyi témakörre vonatkozik) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A bevált gyakorlatok cseréje, képzés és kapacitásépítés (a fent említett valamennyi témakörre vonatkozik)

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Víz” – fenntartható erőforrrás-gazdálkodás 1 – utolsó oszlop

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. és 5. cikk | A cselekvési programnak, valamint a veszélyeztetett területeken található gazdaságok esetében a helyes gyakorlatra vonatkozó szabályoknak való megfelelés |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4. és 5. cikk

A cselekvési programnak, valamint a veszélyeztetett területeken található gazdaságok esetében a helyes gyakorlatra vonatkozó szabályoknak való megfelelés

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Talaj és szénkészlet” – jó mezőgazdasági és ökológiai állapot 6

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása, beleértve a tarlóégetés tilalmát | A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása
  megfelelő gyakorlatok révén
  , beleértve a tarlóégetés tilalmát
  , kivéve növény-egészségügyi okokból és maradványanyagok eltávolítása céljából |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása, beleértve a tarlóégetés tilalmát

A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása
  megfelelő gyakorlatok révén
  , beleértve a tarlóégetés tilalmát
  , kivéve növény-egészségügyi okokból és maradványanyagok eltávolítása céljából

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Talaj és szénkészlet” – jó mezőgazdasági és ökológiai állapot 7

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A vizes élőhelyek és a jelentős kötöttszénkészletekkel rendelkező talajok védelme, beleértve az első szántás tilalmát | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A vizes élőhelyek és a jelentős kötöttszénkészletekkel rendelkező talajok védelme, beleértve az első szántás tilalmát

törölve

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „A táj jellegzetessége, a megőrzés minimális szintje” – jó mezőgazdasági és ökológiai állapot 8

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A táj jellegzetességeinek megtartása, beleértve adott esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a madarak költési és fiókanevelési időszakában történő kivágásának tilalmát
  , és az invazív fajok és kártevők elkerülésére irányuló lehetséges intézkedéseket | A táj jellegzetességeinek megőrzése, beleértve adott esetben
  a féltermészetes élőhelyeket,
  a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a madarak költési és fiókanevelési időszakában történő kivágásának tilalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A táj jellegzetességeinek megtartása, beleértve adott esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a madarak költési és fiókanevelési időszakában történő kivágásának tilalmát
  , és az invazív fajok és kártevők elkerülésére irányuló lehetséges intézkedéseket

A táj jellegzetességeinek megőrzése, beleértve adott esetben
  a féltermészetes élőhelyeket,
  a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a madarak költési és fiókanevelési időszakában történő kivágásának tilalmát.

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló fellépések” (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló fellépések |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló fellépések

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló fellépések” (új) – jó mezőgazdasági és környezeti állapot 8c (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság cselekvési terve az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok megakadályozására (COM(2011)0748, 2011.11.15.). Az élelmiszer-termelési céllal tenyésztett állatok esetében: A fertőzések megelőzését célzó helyes gazdálkodási gyakorlatok, ideértve az állománysűrűség határértékeit, a kezelések – többek között a megelőző kezelések – dokumentációját, a döntő fontosságú antimikrobás szerek mellőzését |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság cselekvési terve az antimikrobiális rezisztenciából származó növekvő kockázatok megakadályozására (COM(2011)0748, 2011.11.15.). Az élelmiszer-termelési céllal tenyésztett állatok esetében: A fertőzések megelőzését célzó helyes gazdálkodási gyakorlatok, ideértve az állománysűrűség határértékeit, a kezelések – többek között a megelőző kezelések – dokumentációját, a döntő fontosságú antimikrobás szerek mellőzését

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – Fő téma „Növényvédő szerek” – fenntartható erőforrrás-gazdálkodás 10 – utolsó oszlop

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 55. cikk első és második mondat | A növényvédő szerek megfelelő alkalmazása; kizárólag engedélyezett termékek használata, az ajánlott mennyiségben és a címkén szereplő ajánlásoknak megfelelően. Nyilvántartás vezetése, mely tartalmazza az alkalmazott termék nevét, képletét, alkalmazásának dátumát, az alkalmazás helyszínét (az érintett parcellát), az alkalmazó személy nevét és képesítésének szintjét, az alkalmazott mennyiséget, valamint az alkalmazás módját |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

55. cikk első és második mondat

A növényvédő szerek megfelelő alkalmazása; kizárólag engedélyezett termékek használata, az ajánlott mennyiségben és a címkén szereplő ajánlásoknak megfelelően. Nyilvántartás vezetése, mely tartalmazza az alkalmazott termék nevét, képletét, alkalmazásának dátumát, az alkalmazás helyszínét (az érintett parcellát), az alkalmazó személy nevét és képesítésének szintjét, az alkalmazott mennyiséget, valamint az alkalmazás módját

---

(1)  
  E rendelet hatálybalépésének napja.

---