# Den Europæiske Unions L 125/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 125 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang26. april 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 125

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang26. april 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2014/228/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 25. november 2013 om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine | 1 |
| | | Samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine | 3 |
| | | 2014/229/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 27. oktober 2009 om undertegnelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde | 16 |
| | | Rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde | 17 |
| | | 2014/230/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde, bortset fra tilbagetagelsesspørgsmål | 44 |
| | | 2014/231/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for så vidt angår tilbagetagelsesspørgsmål | 46 |
| | | 2014/232/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik | 48 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 424/2014 af 22. april 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prekmurska šunka (BGB)) | 51 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 425/2014 af 22. april 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Tørrfisk fra Lofoten (BGB)) | 53 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 426/2014 af 25. april 2014 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus | 55 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 427/2014 af 25. april 2014 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 (
  1
  ) | 57 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 428/2014 af 25. april 2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Litauen og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Polen | 64 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 429/2014 af 25. april 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 68 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 430/2014 af 25. april 2014 om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden april 2014 | 70 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/233/EU |
| | * | Rådets afgørelse af 14. april 2014 om ændring af afgørelse 2013/488/EU om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer | 72 |
| | | 2014/234/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 23. april 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal | 75 |
| | | 2014/235/EU |
| | * | Rådets gennemførelsesafgørelse af 23. april 2014 om godkendelse af opdateringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram for Portugal | 84 |
| | | 2014/236/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. april 2014 om EU-tilskud til overvågning og andre aktioner af hastende karakter i Estland, Letland, Litauen og Polen over for afrikansk svinepest
  (meddelt under nummer C(2014) 2551) | 86 |
| | | 2014/237/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. april 2014 om foranstaltninger til at forhindre indslæbning i og spredning inden for Unionen af skadegørere for så vidt angår visse frugter og grøntsager med oprindelse i Indien
  (meddelt under nummer C(2014) 2601) | 93 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

2014/228/EU

*

Rådets afgørelse af 25. november 2013 om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine

1

Samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine

3

2014/229/EU

*

Rådets afgørelse af 27. oktober 2009 om undertegnelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde

16

Rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde

17

2014/230/EU

*

Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde, bortset fra tilbagetagelsesspørgsmål

44

2014/231/EU

*

Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for så vidt angår tilbagetagelsesspørgsmål

46

2014/232/EU

*

Rådets afgørelse af 14. april 2014 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik

48

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 424/2014 af 22. april 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prekmurska šunka (BGB))

51

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 425/2014 af 22. april 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Tørrfisk fra Lofoten (BGB))

53

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 426/2014 af 25. april 2014 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus

55

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 427/2014 af 25. april 2014 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 (
  1
  )

2

1

57

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 428/2014 af 25. april 2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Litauen og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Polen

64

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 429/2014 af 25. april 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

68

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 430/2014 af 25. april 2014 om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden april 2014

70

AFGØRELSER

2014/233/EU

*

Rådets afgørelse af 14. april 2014 om ændring af afgørelse 2013/488/EU om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer

72

2014/234/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 23. april 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal

75

2014/235/EU

*

Rådets gennemførelsesafgørelse af 23. april 2014 om godkendelse af opdateringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram for Portugal

84

2014/236/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. april 2014 om EU-tilskud til overvågning og andre aktioner af hastende karakter i Estland, Letland, Litauen og Polen over for afrikansk svinepest
  (meddelt under nummer C(2014) 2551)

(meddelt under nummer C(2014) 2551)

86

2014/237/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. april 2014 om foranstaltninger til at forhindre indslæbning i og spredning inden for Unionen af skadegørere for så vidt angår visse frugter og grøntsager med oprindelse i Indien
  (meddelt under nummer C(2014) 2601)

(meddelt under nummer C(2014) 2601)

93

| | | Meddelelse til læserne |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se side 95) | 95 |

Meddelelse til læserne

*

Meddelelse til læserne (se side 95)

(se side 95)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. november 2013

om undertegnelse af samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine

(2014/228/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet bemyndigede den 8. oktober 2004 Kommissionen til at indlede forhandlinger med Ukraine om en samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS). |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigede den 8. oktober 2004 Kommissionen til at indlede forhandlinger med Ukraine om en samarbejdsaftale om et civilt globalt satellitbaseret navigationssystem (GNSS).

| (2) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 15. november 2005 blev samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (»aftalen«) undertegnet den 1. december 2005. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 15. november 2005 blev samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (»aftalen«) undertegnet den 1. december 2005.

| (3) | Aftalen giver mulighed for et tættere samarbejde med Ukraine på området satellitnavigation. Aftalen vil implementere en række elementer i de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer. |
| --- | --- |

(3)

Aftalen giver mulighed for et tættere samarbejde med Ukraine på området satellitnavigation. Aftalen vil implementere en række elementer i de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer.

| (4) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Samarbejdsaftalen om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine (»aftalen«) godkendes hermed på Den Europæiske Unions vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 17, stk. 1, (1) og meddeler følgende:

»Som følge af Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 er Den Europæiske Union trådt i stedet for og har efterfulgt Det Europæiske Fællesskab og udøver fra nævnte dato alle Det Europæiske Fællesskabs rettigheder og påtager sig alle dets forpligtelser. Henvisninger i aftalen til »Det Europæiske Fællesskab« eller til »Fællesskabet« gælder som henvisninger til »Den Europæiske Union« eller til »Unionen«.«

Artikel 3

Den holdning, som Den Europæiske Union skal indtage i styringsudvalget for GNSS og de fælles tekniske arbejdsgrupper, der er omhandlet i artikel 14 i aftalen, fastlægges af Rådet på forslag af Kommissionen.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.

På Rådets vegne

D. PAVALKIS

Formand

---

(1)  Datoen for aftalens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

1

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/3

---

SAMARBEJDSAFTALE

om et civilt globalt satellitnavigationssystem (GNSS) mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater og Ukraine

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

samt

KONGERIGET BELGIEN,

DEN TJEKKISKE REPUBLIK,

KONGERIGET DANMARK,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ESTLAND,

DEN HELLENSKE REPUBLIK,

KONGERIGET SPANIEN,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

IRLAND,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN CYPERN,

REPUBLIKKEN LETLAND,

REPUBLIKKEN LITAUEN,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

REPUBLIKKEN UNGARN,

REPUBLIKKEN MALTA,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

REPUBLIKKEN POLEN,

DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

DEN SLOVAKISKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN FINLAND,

KONGERIGET SVERIGE,

DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

kontraherende parter i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt »medlemsstater«,

på den ene side, og

UKRAINE

på den anden side

under ét i det følgende benævnt »parterne«,

SOM TAGER HENSYN TIL den fælles interesse i at udvikle et globalt navigationssatellitsystem til civil brug,

SOM ANERKENDER betydningen af Galileo som et bidrag til navigations- og informationsinfrastrukturen i Det Europæiske Fællesskab og Ukraine,

SOM ANERKENDER, at Ukraines arbejde med satellitbaseret navigation har nået et fremskredent stade,

SOM TAGER HENSYN TIL den stigende udvikling af GNSS-anvendelser i Ukraine, Det Europæiske Fællesskab og andre dele af verden,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Aftalens formål

Aftalen har til formål at fremme, lette og intensivere samarbejdet mellem parterne om civil global satellitnavigation.

Artikel 2

Definitioner

I denne aftale forstås ved:

| | »Forstærkning«: Regionale eller lokale mekanismer som f.eks. Egnos (European Geostationary Navigation Overlay System). Sådanne mekanismer giver brugerne øget udbytte af hovedkonstellationerne i form af bl.a. øget nøjagtighed, disponibilitet, integritet og pålidelighed. |
| --- | --- |

»Forstærkning«: Regionale eller lokale mekanismer som f.eks. Egnos (European Geostationary Navigation Overlay System). Sådanne mekanismer giver brugerne øget udbytte af hovedkonstellationerne i form af bl.a. øget nøjagtighed, disponibilitet, integritet og pålidelighed.

| | »Galileo«: Et selvstændigt europæisk system for global satellitbaseret navigation og tidsbestemmelse, som er under civil kontrol, og som skal levere GNSS-tjenester, der konstrueres og udvikles af Fællesskabet og dets medlemsstater. Driften af Galileo kan overlades til en privat part.
  Galileo skal efter planen omfatte en eller flere tjenester med forskellige formål: alment tilgængelige (»åbne«) tjenester, forretningsmæssige tjenester, livskritiske tjenester og eftersøgnings- og redningstjenester samt den beskyttede statsregulerede tjeneste til brug for offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

»Galileo«: Et selvstændigt europæisk system for global satellitbaseret navigation og tidsbestemmelse, som er under civil kontrol, og som skal levere GNSS-tjenester, der konstrueres og udvikles af Fællesskabet og dets medlemsstater. Driften af Galileo kan overlades til en privat part.

Galileo skal efter planen omfatte en eller flere tjenester med forskellige formål: alment tilgængelige (»åbne«) tjenester, forretningsmæssige tjenester, livskritiske tjenester og eftersøgnings- og redningstjenester samt den beskyttede statsregulerede tjeneste til brug for offentlige myndigheder.

| | »Åben Galileo-tjeneste« (GALILEO Open Service): En tjeneste, der er frit tilgængelig og gratis at anvende for offentligheden. |
| --- | --- |

»Åben Galileo-tjeneste« (GALILEO Open Service): En tjeneste, der er frit tilgængelig og gratis at anvende for offentligheden.

| | »Livskritisk Galileo-tjeneste« (GALILEO Safety of Life Service): En tjeneste, der er baseret på den åbne tjeneste, og som yderligere tilbyder integritetsoplysninger, signalautentificering, driftsgarantier og andre faciliteter, der er nødvendige til livskritiske anvendelser inden for luft- og søfart. |
| --- | --- |

»Livskritisk Galileo-tjeneste« (GALILEO Safety of Life Service): En tjeneste, der er baseret på den åbne tjeneste, og som yderligere tilbyder integritetsoplysninger, signalautentificering, driftsgarantier og andre faciliteter, der er nødvendige til livskritiske anvendelser inden for luft- og søfart.

| | »Forretningsmæssig Galileo-tjeneste« (GALILEO Commercial Service): En tjeneste, der letter udvikling af professionelle anvendelser, og som giver ekstra fordele sammenlignet med den åbne tjeneste, navnlig i form af højere datahastighed, driftsgarantier og større nøjagtighed. |
| --- | --- |

»Forretningsmæssig Galileo-tjeneste« (GALILEO Commercial Service): En tjeneste, der letter udvikling af professionelle anvendelser, og som giver ekstra fordele sammenlignet med den åbne tjeneste, navnlig i form af højere datahastighed, driftsgarantier og større nøjagtighed.

| | »Galileo-tjeneste til eftersøgnings- og redningsoperationer« (GALILEO Search and Rescue Service): En tjeneste, der forbedrer eftersøgnings- og redningsoperationer ved at sikre en hurtigere og mere nøjagtig lokalisering af nødradiosendere og give mulighed for besvarelse af nødsignaler. |
| --- | --- |

»Galileo-tjeneste til eftersøgnings- og redningsoperationer« (GALILEO Search and Rescue Service): En tjeneste, der forbedrer eftersøgnings- og redningsoperationer ved at sikre en hurtigere og mere nøjagtig lokalisering af nødradiosendere og give mulighed for besvarelse af nødsignaler.

| | »Statsreguleret Galileo-tjeneste« (GALILEO Public Regulated Service): En beskyttet positions- og tidsbestemmelsestjeneste med begrænset adgang, der er konstrueret med det særlige formål at tjene autoriserede brugere i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

»Statsreguleret Galileo-tjeneste« (GALILEO Public Regulated Service): En beskyttet positions- og tidsbestemmelsestjeneste med begrænset adgang, der er konstrueret med det særlige formål at tjene autoriserede brugere i den offentlige sektor.

| | »Lokale Galileo-elementer«: Lokale mekanismer, der giver brugerne af Galileos satellitbaserede navigations- og tidssignaler inputdata, som supplerer dem, der fås fra den benyttede hovedkonstellation. Lokale elementer kan etableres for at opnå større ydeevne omkring lufthavne, søhavne og i byområder eller andre geografisk problematiske miljøer. Galileo vil omfatte en generel strategi for udvikling af lokale elementer for at støtte markedsudviklingen og lette standardisering. |
| --- | --- |

»Lokale Galileo-elementer«: Lokale mekanismer, der giver brugerne af Galileos satellitbaserede navigations- og tidssignaler inputdata, som supplerer dem, der fås fra den benyttede hovedkonstellation. Lokale elementer kan etableres for at opnå større ydeevne omkring lufthavne, søhavne og i byområder eller andre geografisk problematiske miljøer. Galileo vil omfatte en generel strategi for udvikling af lokale elementer for at støtte markedsudviklingen og lette standardisering.

| | »Udstyr til global navigation samt steds- og tidsbestemmelse«: Alt civilt slutbrugerudstyr, der er konstrueret til at transmittere, modtage eller behandle satellitbaserede navigations- eller tidssignaler med henblik på levering af en tjeneste eller for at fungere med regional forstærkning. |
| --- | --- |

»Udstyr til global navigation samt steds- og tidsbestemmelse«: Alt civilt slutbrugerudstyr, der er konstrueret til at transmittere, modtage eller behandle satellitbaserede navigations- eller tidssignaler med henblik på levering af en tjeneste eller for at fungere med regional forstærkning.

| | »Regulerende foranstaltning«: Enhver lov, administrativ forskrift, procedure, beslutning eller tilsvarende administrativ foranstaltning truffet af en part. |
| --- | --- |

»Regulerende foranstaltning«: Enhver lov, administrativ forskrift, procedure, beslutning eller tilsvarende administrativ foranstaltning truffet af en part.

| | »Interoperabilitet«: En situation på brugerniveau, hvor en modtager for to systemer kan udnytte signaler fra to systemer, som tilsammen giver præstationer, der er ligeværdige med eller bedre end præstationerne fra et af systemerne alene. Interoperabilitet mellem globale og regionale satellitnavigationssystemer øger kvaliteten af de tjenester, der er til rådighed for brugerne. |
| --- | --- |

»Interoperabilitet«: En situation på brugerniveau, hvor en modtager for to systemer kan udnytte signaler fra to systemer, som tilsammen giver præstationer, der er ligeværdige med eller bedre end præstationerne fra et af systemerne alene. Interoperabilitet mellem globale og regionale satellitnavigationssystemer øger kvaliteten af de tjenester, der er til rådighed for brugerne.

| | »Intellektuel ejendom«: Defineres på samme måde som »intellektuel ejendomsret« i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967. |
| --- | --- |

»Intellektuel ejendom«: Defineres på samme måde som »intellektuel ejendomsret« i artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, udfærdiget i Stockholm den 14. juli 1967.

| | »Erstatningsansvar«: Det forhold, at en fysisk eller juridisk person efter bestemte retsprincipper og regler kan drages til økonomisk ansvar for skader, der påføres en anden fysisk eller juridisk person. Erstatningspligten kan være fastlagt i en aftale (kontraktligt ansvar) eller i en retsnorm (ikke-kontraktligt ansvar). |
| --- | --- |

»Erstatningsansvar«: Det forhold, at en fysisk eller juridisk person efter bestemte retsprincipper og regler kan drages til økonomisk ansvar for skader, der påføres en anden fysisk eller juridisk person. Erstatningspligten kan være fastlagt i en aftale (kontraktligt ansvar) eller i en retsnorm (ikke-kontraktligt ansvar).

| | »Fortrolige oplysninger«: Enhver form for oplysninger, der skal beskyttes mod uautoriseret videregivelse, som i forskellig grad kan skade parternes eller enkelte medlemsstaters væsentlige interesser, herunder national sikkerhed. Deres klassificering anføres med et klassificeringsmærke. Sådanne oplysninger klassificeres af parterne i overensstemmelse med deres gældende love og forskrifter og beskyttes mod ethvert tab af fortrolighed, integritet og disponibilitet. |
| --- | --- |

»Fortrolige oplysninger«: Enhver form for oplysninger, der skal beskyttes mod uautoriseret videregivelse, som i forskellig grad kan skade parternes eller enkelte medlemsstaters væsentlige interesser, herunder national sikkerhed. Deres klassificering anføres med et klassificeringsmærke. Sådanne oplysninger klassificeres af parterne i overensstemmelse med deres gældende love og forskrifter og beskyttes mod ethvert tab af fortrolighed, integritet og disponibilitet.

Artikel 3

Principperne for samarbejdet

Parterne er enige om at anvende følgende principper for det samarbejde, der er omfattet af denne aftale:

| 1. | Gensidigt udbytte på grundlag af en overordnet ligevægt mellem rettigheder og forpligtelser. |
| --- | --- |

1.

Gensidigt udbytte på grundlag af en overordnet ligevægt mellem rettigheder og forpligtelser.

| 2. | Partnerskab i Galileo-programmet efter de procedurer og regler, der er fastlagt for forvaltningen af det. |
| --- | --- |

2.

Partnerskab i Galileo-programmet efter de procedurer og regler, der er fastlagt for forvaltningen af det.

| 3. | Gensidige muligheder for at medvirke i samarbejdsaktiviteter i Det Europæiske Fællesskabs og Ukraines GNSS-projekter til civil brug. |
| --- | --- |

3.

Gensidige muligheder for at medvirke i samarbejdsaktiviteter i Det Europæiske Fællesskabs og Ukraines GNSS-projekter til civil brug.

| 4. | Rettidig udveksling af informationer, der kan have betydning for samarbejdet. |
| --- | --- |

4.

Rettidig udveksling af informationer, der kan have betydning for samarbejdet.

| 5. | Rimelig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, jf. artikel 8, stk. 2. |
| --- | --- |

5.

Rimelig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, jf. artikel 8, stk. 2.

Artikel 4

Samarbejdsområder

1.   Samarbejdet inden for satellitbaseret navigation og tidsbestemmelse omfatter følgende områder: radiofrekvenser, videnskabelig forskning og uddannelse, industrisamarbejde, handel og markedsudvikling, standarder, certificering og forskrifter, udvikling af globale og regionale jordbaserede GNSS-forstærkningssystemer, sikkerhed, erstatningsansvar og dækning af omkostninger. Parterne kan ændre denne liste ved fælles overenskomst.

2.   Hvis begge parter ønsker det, kan samarbejdet udvides til at omfatte:

| 2.1. | følsomme Galileo-teknologier og varer underlagt eksportkontrolforskrifter i EU, EU's og ESA's medlemsstater, ordningen om kontrol af missilteknologi og Wassenaar-arrangementet, samt kryptografi og væsentlige informationssikkerhedsteknologier og -varer, |
| --- | --- |

2.1.

følsomme Galileo-teknologier og varer underlagt eksportkontrolforskrifter i EU, EU's og ESA's medlemsstater, ordningen om kontrol af missilteknologi og Wassenaar-arrangementet, samt kryptografi og væsentlige informationssikkerhedsteknologier og -varer,

| 2.2. | Galileo-systemets sikkerhedsarkitektur (rum-, jord- og brugersegmenterne), |
| --- | --- |

2.2.

Galileo-systemets sikkerhedsarkitektur (rum-, jord- og brugersegmenterne),

| 2.3. | sikkerhedskontrolfunktioner i Galileos globale segmenter, |
| --- | --- |

2.3.

sikkerhedskontrolfunktioner i Galileos globale segmenter,

| 2.4. | statsregulerede tjenester i forbindelse med disses definition, udvikling, implementering, afprøvning, evaluering og drift (forvaltning og brug), samt |
| --- | --- |

2.4.

statsregulerede tjenester i forbindelse med disses definition, udvikling, implementering, afprøvning, evaluering og drift (forvaltning og brug), samt

| 2.5. | udveksling af fortrolige oplysninger om satellitnavigation og Galileo. |
| --- | --- |

2.5.

udveksling af fortrolige oplysninger om satellitnavigation og Galileo.

En sådan udvidelse af samarbejdet kræver, at parterne indgår en særaftale herom.

3.   Denne aftale berører ikke den institutionelle struktur, der er etableret ved Fællesskabets lovgivning med henblik på driften af Galileo-programmet. Aftalen berører endvidere ikke gældende love, forskrifter eller foranstaltninger til gennemførelse af ikke-spredningsforpligtelser, eksportkontrol for varer med dobbelt anvendelsesformål eller nationale indenlandske foranstaltninger med henblik på sikkerhed og kontrol med immaterielle teknologioverførsler.

Artikel 5

Samarbejdsformer

1.   Parterne fremmer inden for rammerne af gældende forskrifter i størst muligt omfang samarbejdet i henhold til denne aftale med det formål at yde sammenlignelige muligheder for deltagelse i deres aktiviteter inden for de områder, der er opført i artikel 4.

2.   Parterne er enige om at gennemføre samarbejdsaktiviteter som nævnt i artikel 6 til 13.

Artikel 6

Radiofrekvenser

1.   Parterne er enige om at bygge videre på tidligere succeser inden for rammerne af Den Internationale Telekommunikationsunion og fortsætte samarbejdet og den gensidige støtte i spørgsmål om radiofrekvenser.

2.   I den forbindelse fremmer parterne passende frekvenstildelinger til Galileo for at sikre, at Galileo-tjenester kan stilles til rådighed for brugere i hele verden, særlig i Ukraine og Fællesskabet.

3.   Endvidere anerkender parterne betydningen af at beskytte radionavigationsspektret mod afbrydelse og interferens. Til dette formål vil de søge at indkredse kilder til interferens og søge gensidigt acceptable løsninger til bekæmpelse af denne interferens.

4.   Intet i denne aftale må fortolkes på en sådan måde, at det er i modstrid med Den Internationale Telekommunikationsunions gældende bestemmelser, herunder ITU's radioreglement.

Artikel 7

Videnskabelig forskning og uddannelse

Parterne fremmer fælles forsknings- og uddannelsesaktiviteter inden for GNSS gennem europæiske og ukrainske forskningsprogrammer, herunder Det Europæiske Fællesskabs rammeprogram for forskning og udvikling, forskningsprogrammerne under Den Europæiske Rumorganisation og andre relevante programmer, som forvaltes af Fællesskabet eller de ukrainske myndigheder.

De fælles forskningsaktiviteter bør bidrage til planlægningen af den fremtidige udvikling af et GNSS til civil brug.

Parterne er enige om at fastlægge en mekanisme, der kan sikre effektive kontakter og deltagelse i forsknings- og uddannelsesprogrammerne.

Artikel 8

Industrisamarbejde

1.   Parterne tilskynder til og støtter samarbejde mellem industrier fra de to parter, bl.a. ved joint ventures og gensidig deltagelse i relevante industrisammenslutninger med det formål at etablere Galileo-systemet og at fremme udnyttelse og udvikling af Galileos applikationer og tjenester.

2.   For at lette industrisamarbejdet sørger parterne for en passende og effektiv beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder på områder og i sektorer af relevans for udviklingen og driften af Galileo/Egnos i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, herunder effektive midler til at håndhæve disse standarder.

3.   Ukraines eksport til tredjelande af følsomme produkter, som specifikt er udviklet og finansieret via Galileo-programmet, skal forelægges til forhåndsgodkendelse i Galileos kompetente sikkerhedsmyndighed, hvis denne myndighed har henstillet til, at disse varer gøres til genstand for eksportgodkendelse i overensstemmelse med de gældende forskrifter. I forbindelse med enhver særaftale, jf. artikel 4, stk. 2, skal der også opstilles en egnet ordning, efter hvilken Ukraine kan henstille til, at varer gøres til genstand for eksportgodkendelse.

4.   Parterne tilskynder til, at forbindelserne mellem Galileo-programmets forskellige interesseparter i Ukraine og Fællesskabet styrkes som led i industrisamarbejdet.

Artikel 9

Handel og markedsudvikling

1.   Parterne tilskynder til handel med og investering i satellitnavigationsinfrastruktur og -udstyr samt lokale Galileo-elementer og Galileo-applikationer i Fællesskabet og Ukraine.

2.   Til dette formål udbreder parterne kendskabet til Galileos satellitbaserede navigationsaktiviteter blandt offentligheden, indkredser mulige hindringer for vækst i GNSS-applikationer og træffer passende foranstaltninger for at lette denne vækst.

3.   Med det formål at indkredse og effektivt reagere på brugerbehov overvejer Fællesskabet og Ukraine at oprette et åbent GNSS-brugerforum.

Artikel 10

Standarder, certificering og forskrifter

1.   Parterne anerkender værdien af at samordne fremgangsmåderne inden for internationale standardiserings- og certificeringsorganer for globale satellitnavigationstjenester. Parterne vil navnlig i fællesskab støtte udviklingen af Galileos standarder, fremme deres anvendelse i Ukraine og i resten af verden og lægge vægt på interoperabilitet med andre GNSS-systemer.

Et af formålene med samordningsindsatsen er at fremme en udbredt og innovativ anvendelse af Galileos åbne og forretningsmæssige tjenester samt dets livskritiske tjenester som en verdensomspændende standard for navigation og tidsbestemmelse.

Parterne er enige om at skabe gunstige vilkår for udvikling af Galileo-applikationer.

2.   Parterne samarbejder derfor med det formål at fremme og gennemføre målene for denne aftale om alle de sager vedrørende GNSS, der tages op navnlig i Organisationen for International Civil Luftfart, Eurocontrol, Den Internationale Søfartsorganisation og Den Internationale Telekommunikationsunion.

3.   På bilateralt plan sikrer parterne, at foranstaltninger vedrørende driftsmæssige og tekniske standarder, certificering samt licensvilkår og procedurer vedrørende GNSS ikke udgør unødige handelshindringer. Indenlandske krav skal bygge på objektive, ikke-diskriminerende, forud fastsatte og gennemskuelige kriterier.

Artikel 11

Udvikling af globale og regionale jordbaserede GNSS-forstærkningssystemer

1.   Parterne samarbejder om at definere og implementere systemarkitekturer til jordsegmentet, der giver optimal sikkerhed for Galileos/Egnos' integritet og Galileo- og Egnos-tjenesternes kontinuitet samt interoperabilitet med andre GNSS-systemer.

2.   Til dette formål samarbejder parterne på regionalt plan om at implementere et jordbaseret regionalt forstærkningssystem i Ukraine på grundlag af Galileo-systemet. Hensigten med et sådant regionalt system er at yde regionale integritets- og højpræcisionstjenester i tillæg til dem, Galileo-systemet leverer på globalt plan. Som forløber forestiller parterne sig en udvidelse af Egnos i Ukraine-området ved hjælp af jordbaseret infrastruktur, der omfatter ukrainske stationer til afstandsbestemmelse og integritetsovervågning.

3.   På lokalt plan letter parterne udviklingen af lokale Galileo-elementer.

Artikel 12

Sikkerhed

1.   Parterne er overbevist om nødvendigheden af at beskytte globale satellitnavigationssystemer mod misbrug, interferens, afbrydelse og fjendtlige handlinger.

2.   Parterne alle tager realistiske skridt for at varetage hensynet til kvalitet, kontinuitet og sikkerhed for de satellitbaserede navigationstjenester og den dertil knyttede infrastruktur på deres områder.

3.   Parterne anerkender, at samarbejdet om at opretholde Galileo-systemets og dets tjenesters sikkerhed er et vigtig fælles mål.

4.   Derfor overvejer parterne at etablere en egnet kommunikationskanal for sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med GNSS. De praktiske ordninger og procedurer fastlægges af parternes kompetente sikkerhedsmyndigheder i fællesskab i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2.

Artikel 13

Erstatningsansvar og dækning af omkostninger

Parterne samarbejder i nødvendigt omfang om at fastlægge og gennemføre en ordning for erstatningsansvar og omkostningsdækning, navnlig inden for rammerne af internationale og regionale organisationer, for at lette tilrådighedsstillelsen af civile GNSS-tjenester.

Artikel 14

Samarbejdsmekanisme og udveksling af oplysninger

1.   Arbejdet med at samordne og lette samarbejdet i henhold til denne aftale udføres på Ukraines vegne af Ukraines regering og på Fællesskabets og dets medlemsstaters vegne af Europa-Kommissionen.

2.   I overensstemmelse med det i artikel 1 anførte mål nedsætter disse to organer, inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Ukraine, et styringsudvalg for GNSS, herefter benævnt »udvalget«, til at forvalte aftalen. Udvalget vil bestå af officielle repræsentanter for hver part, og det fastsætter sin egen forretningsorden.

Styringsudvalget har bl.a. følgende opgaver:

| 2.1. | at fremme, fremsætte henstillinger vedrørende og føre tilsyn med de forskellige samarbejdsaktiviteter, der er anført i artikel 4 til 13 |
| --- | --- |

2.1.

at fremme, fremsætte henstillinger vedrørende og føre tilsyn med de forskellige samarbejdsaktiviteter, der er anført i artikel 4 til 13

| 2.2. | at rådgive parterne om, hvordan de kan udbygge og forbedre samarbejdet efter aftalens principper |
| --- | --- |

2.2.

at rådgive parterne om, hvordan de kan udbygge og forbedre samarbejdet efter aftalens principper

| 2.3. | at påse, at aftalen fungerer og gennemføres effektivt. |
| --- | --- |

2.3.

at påse, at aftalen fungerer og gennemføres effektivt.

3.   Udvalget mødes som hovedregel en gang om året. Møderne holdes skiftevis i Fællesskabet og Ukraine. Der kan holdes yderligere møder, når en af parterne anmoder om det.

Udvalgets udgifter og udgifter, der opstår i udvalgets navn, bæres af den part, som de berørte medlemmer officielt repræsenterer. Andre udgifter end rejse- og opholdsudgifter, der er direkte forbundet med udvalgsmøderne, bæres af værtsparten. Udvalget kan nedsætte fælles tekniske arbejdsgrupper om særlige emner, når parterne anser det for hensigtsmæssigt.

4.   Relevante ukrainske foretagender har mulighed for at deltage i fællesforetagendet Galileo eller i Den Europæiske GNSS-Tilsynsmyndighed i overensstemmelse med gældende lovgivning og procedurer.

5.   Parterne tilskynder til yderligere informationsudveksling om satellitbaseret navigation mellem deres institutioner og virksomheder.

Artikel 15

Finansiering

1.   Bidragsbeløbet og ordningerne for, hvordan Ukraine yder dette til Galileo-programmet gennem fællesforetagendet Galileo, fastlægges ved særskilt aftale og i overensstemmelse med de institutionelle ordninger i den gældende lovgivning.

2.   Inden for rammerne af gældende love og bestemmelser tager hver part alle rimelige skridt og gør sit bedste for, at personer, kapital, materiel, data og udstyr, som har tilknytning til eller anvendes ved samarbejdsaktiviteter i henhold til denne aftale, uhindret kan få adgang til, opholde sig på og forlade dens område.

3.   Hvis særlige samarbejdsordninger hos en part medfører, at der ydes finansiel støtte til deltagere fra den anden part, skal sådanne tilskud og finansieringsbidrag fra den ene part til den anden parts deltagere til støtte for samarbejdsaktiviteterne fritages for told, skat og andre afgifter efter de love og bestemmelser, der gælder på hver parts område, jf. dog stk. 2.

Artikel 16

Konsultationer og tvistbilæggelse

1.   Så snart en part anmoder om det, konsulterer parterne hinanden om ethvert spørgsmål om fortolkning eller anvendelse af denne aftale. Enhver tvist om fortolkning eller anvendelse af denne aftale løses ved venskabelige drøftelser mellem parterne.

2.   Stk. 1 hindrer ikke, at parterne søger en tvist løst i henhold til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Ukraine.

Artikel 17

Ikrafttræden og opsigelse

1.   Denne aftale træder i kraft den første dag i måneden efter den dag, hvor parterne skriftligt har meddelt hinanden, at de har afsluttet de procedurer, som er nødvendige i denne forbindelse. Meddelelsen sendes til Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union, som er depositar for aftalen.

2.   Hvis aftalen udløber eller opsiges, får dette ingen virkning for gyldigheden eller varigheden af eventuelle ordninger, der er etableret i henhold til aftalen, eller for eventuelle specifikke rettigheder og forpligtelser, der er opstået på området intellektuelle ejendomsrettigheder.

3.   Aftalen kan ændres ved indbyrdes skriftlig aftale mellem parterne. Ændringen træder i kraft den første dag i måneden efter den dag, hvor parterne har meddelt depositaren, at de har afsluttet de procedurer, som er nødvendige i denne forbindelse.

4.   Denne aftale forbliver i kraft i fem år og kan efter fælles overenskomst mellem parterne forlænges med yderligere fem år ad gangen. Hver af parterne kan opsige aftalen med tre måneders skriftligt varsel til den anden part.

Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og ukrainsk, idet alle teksterne har samme gyldighed.

Hecho en Kiev, el uno de diciembre del dos mil cinco.

V Kyjevě dne prvního prosince dva tisíce pět.

Udfærdiget i Kyiv den første december to tusind og fem.

Geschehen zu Kiew am ersten Dezember zweitausendfünf.

Kahe tuhande viienda aasta detsembrikuu esimesel päeval Kiievis.

Έγινε στο Κίεβο, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες πέντε.

Done at Kiev on the first day of December in the year two thousand and five.

Fait à Kiev, le premier décembre deux mille cinq.

Fatto a Kiev, addi' primo dicembre duemilacinque.

Kijevā, divtūkstoš piektā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai penktų metų gruodžio pirmą dieną Kijeve.

Kelt Kievben, a kettőezerötödik év december első napján.

Magħmul f' Kiev, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u ħamsa.

Gedaan te Kiev, de eerste december tweeduizend vijf.

Sporządzono w Kijowie dnia pierwszego grudnia roku dwutysięcznego piątego.

Feito em Kiev, em um de Dezembro de dois mil e cinco.

V Kyjeve dňa prvého decembra dvetisícpäť.

V Kijevu, prvega decembra leta dva tisoč pet.

Tehty Kiovassa ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisi.

Som skedde i Kiev den första december tjugohundrafem.

Вчинено в Києві першого грудня дві тисячі п’ятого року

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћar-Repubblika ta' Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

За Украïнy

Image

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/16

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 27. oktober 2009

om undertegnelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde

(2014/229/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 og 181 sammenholdt med artikel 300, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet bemyndigede den 25. november 2004 Kommissionen til at føre forhandlinger med Republikken Indonesien om en rammeaftale om partnerskab og samarbejde, i det følgende benævnt »aftalen«. |
| --- | --- |

(1)

Rådet bemyndigede den 25. november 2004 Kommissionen til at føre forhandlinger med Republikken Indonesien om en rammeaftale om partnerskab og samarbejde, i det følgende benævnt »aftalen«.

| (2) | Aftalen bør undertegnes med forbehold af senere indgåelse — |
| --- | --- |

(2)

Aftalen bør undertegnes med forbehold af senere indgåelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde godkendes hermed på Fællesskabets vegne med forbehold af Rådets afgørelse om dens indgåelse.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de(n) person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen på Fællesskabets vegne.

Udfærdiget i Luxembourg, den 27. oktober 2009.

På Rådets vegne

C. BILDT

Formand

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/17

---

RAMMEAFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,

i det følgende benævnt »Fællesskabet«, og

KONGERIGET BELGIEN,

REPUBLIKKEN BULGARIEN,

DEN TJEKKISKE REPUBLIK,

KONGERIGET DANMARK,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ESTLAND,

IRLAND,

DEN HELLENSKE REPUBLIK,

KONGERIGET SPANIEN,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN CYPERN,

REPUBLIKKEN LETLAND,

REPUBLIKKEN LITAUEN,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

REPUBLIKKEN UNGARN,

MALTA,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

REPUBLIKKEN POLEN,

DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,

RUMÆNIEN,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKKEN SLOVAKIET,

REPUBLIKKEN FINLAND,

KONGERIGET SVERIGE,

DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

kontraherende parter i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om Den Europæiske Union, i det følgende benævnt »medlemsstaterne«,

på den ene side, og

REGERINGEN FOR REPUBLIKKEN INDONESIEN,

på den anden side,

under ét i det følgende benævnt »parterne«,

SOM HENVISER TIL de traditionelle venskabsforbindelser mellem Republikken Indonesien og Fællesskabet og de nære historiske, politiske og økonomiske bånd, som knytter dem sammen,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne lægger særlig vægt på, at deres indbyrdes forhold er af omfattende karakter,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres tilslutning til respekt for de principper, der er nedfældet i De Forenede Nationers pagt,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres tilslutning til respekt for, fremme og beskyttelse af de demokratiske principper og grundlæggende menneskerettigheder, retsstaten, fred og international retfærdighed som omhandlet bl.a. i De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettighederne, Romstatutten og andre internationale instrumenter på menneskerettighedsområdet, når disse gælder for begge parter,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER respekten for Republikken Indonesiens suverænitet, territoriale integritet og nationale enhed,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER deres tilslutning til retsstatsprincippet og princippet om god regeringsførelse og deres ønske om at fremme økonomisk og social fremgang for deres befolkninger under hensyntagen til princippet om bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelseskravene,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER, at de alvorligste forbrydelser, som berører verdenssamfundet, ikke må forblive ustraffede, og at de, som anklages herfor, skal stilles for retten og, i fald de kendes skyldige, straffes på behørig måde, samt at retsforfølgelsen skal ske på basis af foranstaltninger på nationalt plan og et bedre verdensomspændende samarbejde,

SOM GIVER UDTRYK FOR deres fulde tilslutning til bekæmpelse af alle former for transnational organiseret kriminalitet og terrorisme i overensstemmelse med folkeretten, herunder menneskerettighedsretten, de humanitære principper om migrations- og flygtningespørgsmål og den humanitære folkeret og til et effektivt internationalt samarbejde sammen med effektive redskaber til at udrydde dem,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at parterne erkender, at de relevante internationale konventioner og andre relevante resolutioner vedtaget af FN's Sikkerhedsråd, herunder dets resolution 1540, danner grundlag for hele verdenssamfundets pligt til at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben,

SOM ERKENDER behovet for at stramme forpligtelserne i henhold til folkeretten til såvel nedrustning som ikke-spredning, bl.a. for at eliminere den fare, som masseødelæggelsesvåben udgør,

SOM ERKENDER betydningen af samarbejdsaftalen af 7. marts 1980 mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore og Thailand — medlemmer af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) og senere tiltrædelsesprotokoller,

SOM ERKENDER betydningen af en styrkelse at de eksisterende forbindelser mellem parterne med sigte på at udvide deres indbyrdes samarbejde og af deres fælles vilje til at befæste, uddybe og diversificere deres forbindelser på områder af fælles interesse på grundlag af lighed, ikke-forskelsbehandling, respekt for naturmiljøet og gensidig fordel,

SOM BEKRÆFTER, at de under hensyntagen til aktiviteterne i regionalt regi ønsker at forbedre samarbejdet mellem Fællesskabet og Republikken Indonesien på grundlag af fælles værdier og gensidig fordel,

SOM HENVISER til deres respektive love og administrative bestemmelser,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

AFSNIT I

ART OG ANVENDELSESOMRÅDE

Artikel 1

Almindelige principper

1.   Respekten for de demokratiske principper og de grundlæggende menneskerettigheder som omhandlet i verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre internationale instrumenter vedrørende menneskerettighederne, som gælder for begge parter, ligger til grund for begge parters interne og internationale politikker og udgør et væsentligt element i denne aftale.

2.   Parterne bekræfter deres fælles værdier, som de kommer til udtryk i De Forenede Nationers pagt.

3.   Parterne bekræfter deres tilslutning til fremme af bæredygtig udvikling, til samarbejde om at løse klimaændringsproblemer og bidrage til at nå millenniumsudviklingsmålene.

4.   Parterne bekræfter på ny deres tilslutning til Pariserklæringen af 2005 om bistandseffektivitet og er enige om at styrke deres samarbejde med henblik på yderligere at forbedre udviklingsindsatsen.

5.   Parterne bekræfter på ny deres tilslutning til princippet om god regeringsførelse, retsstaten, herunder domstolenes uafhængighed, og bekæmpelse af korruption.

6.   Partnerskabs- og samarbejdsaftalen gennemføres på basis af princippet om lighed og gensidig fordel.

Artikel 2

Samarbejdsmål

Parterne forpligter sig til med henblik på at styrke deres bilaterale forbindelser at føre en omfattende dialog og fremme et yderligere indbyrdes samarbejde om alle emner af gensidig interesse. Indsatsen rettes navnlig mod:

| a) | et bilateralt samarbejde i alle relevante regionale og internationale fora og organisationer |
| --- | --- |

a)

et bilateralt samarbejde i alle relevante regionale og internationale fora og organisationer

| b) | udvikling af handel og investeringer mellem parterne til gensidig fordel |
| --- | --- |

b)

udvikling af handel og investeringer mellem parterne til gensidig fordel

| c) | et samarbejde på alle handels- og investeringsrelaterede områder af gensidig interesse med henblik på at lette handels- og investeringsstrømmene og forhindre og fjerne hindringer for handel og investeringer, også i givet fald hvor det gælder igangværende og fremtidige EF/ASEAN-initiativer |
| --- | --- |

c)

et samarbejde på alle handels- og investeringsrelaterede områder af gensidig interesse med henblik på at lette handels- og investeringsstrømmene og forhindre og fjerne hindringer for handel og investeringer, også i givet fald hvor det gælder igangværende og fremtidige EF/ASEAN-initiativer

| d) | et samarbejde på andre områder af gensidig interesse, navnlig turisme, finansielle tjenesteydelser, beskatning og told, makroøkonomiske politikker, industripolitik og SMV'er, informationssamfundet, videnskab og teknologi, energi, transport og transportsikkerhed, uddannelse og kultur, menneskerettigheder, miljø og naturressourcer, herunder havmiljøet, skovbrug, landbrug og udvikling af landdistrikter, havpolitik og fiskeri, sundhed, fødevaresikkerhed, dyresundhed, statistikker, beskyttelse af personoplysninger, modernisering af staten og den offentlige forvaltning og intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

d)

et samarbejde på andre områder af gensidig interesse, navnlig turisme, finansielle tjenesteydelser, beskatning og told, makroøkonomiske politikker, industripolitik og SMV'er, informationssamfundet, videnskab og teknologi, energi, transport og transportsikkerhed, uddannelse og kultur, menneskerettigheder, miljø og naturressourcer, herunder havmiljøet, skovbrug, landbrug og udvikling af landdistrikter, havpolitik og fiskeri, sundhed, fødevaresikkerhed, dyresundhed, statistikker, beskyttelse af personoplysninger, modernisering af staten og den offentlige forvaltning og intellektuel ejendomsret

| e) | et samarbejde om migrationsspørgsmål, herunder lovlig og ulovlig indvandring, menneskesmugling og menneskehandel |
| --- | --- |

e)

et samarbejde om migrationsspørgsmål, herunder lovlig og ulovlig indvandring, menneskesmugling og menneskehandel

| f) | et samarbejde om menneskerettigheder og retlige anliggender |
| --- | --- |

f)

et samarbejde om menneskerettigheder og retlige anliggender

| g) | et samarbejde om at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben |
| --- | --- |

g)

et samarbejde om at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben

| h) | et samarbejde om bekæmpelse af terrorisme og transnational kriminalitet som f.eks. fremstilling og handel med ulovlig narkotika og prækursorer dertil samt hvidvaskning af penge |
| --- | --- |

h)

et samarbejde om bekæmpelse af terrorisme og transnational kriminalitet som f.eks. fremstilling og handel med ulovlig narkotika og prækursorer dertil samt hvidvaskning af penge

| i) | at udvide parternes eksisterende deltagelse og fremme deres potentielle inddragelse i relevante subregionale og regionale samarbejdsprogrammer |
| --- | --- |

i)

at udvide parternes eksisterende deltagelse og fremme deres potentielle inddragelse i relevante subregionale og regionale samarbejdsprogrammer

| j) | at højne begge parters profil i hinandens regioner |
| --- | --- |

j)

at højne begge parters profil i hinandens regioner

| k) | at fremme gode kontakter mellem personer gennem et samarbejde mellem forskellige ikke-statslige enheder så som tænketanke, akademikere, civilsamfundet og medierne ved afholdelse af seminarer, konferencer, ungdomsudvekslinger og andre lignende aktiviteter. |
| --- | --- |

k)

at fremme gode kontakter mellem personer gennem et samarbejde mellem forskellige ikke-statslige enheder så som tænketanke, akademikere, civilsamfundet og medierne ved afholdelse af seminarer, konferencer, ungdomsudvekslinger og andre lignende aktiviteter.

Artikel 3

Modvirkning af spredning af masseødelæggelsesvåben

1.   Parterne skønner, at spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, både til statslige og ikke-statslige instanser, udgør en af de alvorligste trusler mod stabiliteten og sikkerheden i verden.

2.   Parterne er derfor enige om at samarbejde om og bidrage til at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler gennem fuldstændig overholdelse og implementering i national lovgivning af deres eksisterende forpligtelser i henhold til multilaterale traktater/konventioner om nedrustning og ikke-spredning såvel som andre multilateralt forhandlede aftaler og internationale forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers pagt. Parterne er enige om, at denne bestemmelse udgør et væsentligt element i denne aftale.

3.   Parterne er desuden enige om at samarbejde om og tage skridt til at styrke implementeringen af internationale instrumenter om nedrustning og ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, som gælder for begge parter, bl.a. ved udveksling af oplysninger, sagkundskab og erfaringer.

4.   Parterne er ligeledes enige om at samarbejde om og bidrage til at modvirke spredning af masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler ved alt efter tilfældet at undertegne, ratificere eller tiltræde og gennemføre alle andre relevante internationale instrumenter.

5.   Parterne er endvidere enige om at arbejde for, at der for at hindre spredning indføres en effektiv national kontrol af eksport og transit af produkter med berøring til masseødelæggelsesvåben, herunder kontrol af den endelige anvendelse af teknologier med dobbelt anvendelsesformål, sammen med effektive sanktioner mod overtrædelse af eksportkontrollen.

6.   Parterne er enige om at etablere en løbende politisk dialog til at ledsage og underbygge disse bestemmelser. En sådan dialog kan finde sted på et regionalt grundlag.

Artikel 4

Retligt samarbejde

1.   Parterne samarbejder om spørgsmål vedrørende udvikling af deres respektive retssystemer, lovgivning og retlige institutioner, også om deres effektivitet, navnlig ved udveksling af synspunkter og sagkundskab samt kapacitetsopbygning. Parterne bestræber sig inden for rammerne af deres beføjelser og kompetence på at udvikle gensidig retlig bistand i forbindelse med kriminalsager og udlevering.

2.   Parterne bekræfter på ny, at de alvorligste forbrydelser, som berører verdenssamfundet, ikke må forblive ustraffede, og at de, som anklages herfor, skal stilles for retten og, i fald de kendes skyldige, straffes på behørig måde.

3.   Parterne er enige om at samarbejde om gennemførelsen af præsidentens dekret om den nationale handlingsplan på menneskerettighedsområdet 2004-2009, herunder forberedelserne til ratifikation og implementering af internationale instrumenter på menneskerettighedsområdet såsom konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab og Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol.

4.   Parterne er enige om, at deres indbyrdes dialog herom vil være fordelagtig.

Artikel 5

Samarbejde om bekæmpelse af terrorisme

1.   Parterne bekræfter på ny betydningen af bekæmpelse af terrorisme og er enige om at samarbejde om forhindring og standsning af terrorhandlinger i overensstemmelse med gældende internationale konventioner, herunder instrumenter på menneskerettighedsområdet og den humanitære folkeret såvel som deres respektive lovgivning og administrative bestemmelser under hensyntagen til FN's globale strategi for bekæmpelse af terrorisme, som er nedfældet i FN's generalforsamlings resolution nr. 60/288 af 8. september 2006, og EU-ASEAN's fælleserklæring om samarbejde om bekæmpelse af terrorisme af 28. januar 2003.

2.   Parterne samarbejder inden for rammerne af FN-Sikkerhedsrådets resolution 1373 og andre relevante FN-resolutioner, internationale konventioner og instrumenter, som gælder for begge parter, om bekæmpelse af terrorisme bl.a. gennem:

| — | udveksling af oplysninger om terroristgrupper og deres støttenetværk i overensstemmelse med folkeretten og indenlandsk lovgivning |
| --- | --- |

—

udveksling af oplysninger om terroristgrupper og deres støttenetværk i overensstemmelse med folkeretten og indenlandsk lovgivning

| — | udveksling af synspunkter om midler og metoder til at modvirke terrorisme, også på tekniske områder og inden for uddannelse, og udveksling af erfaringer med forhindring af terrorisme |
| --- | --- |

—

udveksling af synspunkter om midler og metoder til at modvirke terrorisme, også på tekniske områder og inden for uddannelse, og udveksling af erfaringer med forhindring af terrorisme

| — | samarbejde om retshåndhævelse, styrkelse af de retlige rammer og ændring af forhold, som kan virke befordrende på spredning af terrorisme |
| --- | --- |

—

samarbejde om retshåndhævelse, styrkelse af de retlige rammer og ændring af forhold, som kan virke befordrende på spredning af terrorisme

| — | samarbejde om fremme af grænsekontrol og -forvaltning, styrkelse af kapacitetsopbygning gennem netværksarbejde, uddannelsesprogrammer, udvekslingsbesøg for højtstående embedsmænd, akademikere, eksperter og lokale operatører og afholdelse af seminarer og konferencer. |
| --- | --- |

—

samarbejde om fremme af grænsekontrol og -forvaltning, styrkelse af kapacitetsopbygning gennem netværksarbejde, uddannelsesprogrammer, udvekslingsbesøg for højtstående embedsmænd, akademikere, eksperter og lokale operatører og afholdelse af seminarer og konferencer.

AFSNIT II

SAMARBEJDE I REGIONALE OG INTERNATIONALE ORGANISATIONER

Artikel 6

Parterne forpligter sig til at udveksle synspunkter og samarbejde i regionale og internationale fora og organisationer som f.eks. De Forenede Nationer, ASEAN-EU-dialogen, ASEAN's regionale forum (ARF), Asien-Europa-mødet (ASEM), De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og Verdenshandelsorganisationen (WTO).

AFSNIT III

BILATERALT OG REGIONALT SAMARBEJDE

Artikel 7

1.   På hvert område i dialogen og samarbejdet i henhold til denne aftale er begge parter med vægten lagt på spørgsmål vedrørende bilateralt samarbejde enige om at gennemføre de relevante aktiviteter på bilateralt eller regionalt plan eller inden for en kombination af disse rammer. Parterne skal ved valget af de passende rammer søge at opnå de største virkninger og i videst mulige omfang inddrage alle interesserede parter og samtidig gøre den bedst mulige brug af de disponible ressourcer under hensyn til, hvad de politiske og institutionelle forhold muliggør, og sikre sammenhæng med andre aktiviteter, som involverer Fællesskabet og ASEAN-partnere.

2.   Fællesskabet og Indonesien kan eventuelt beslutte at yde finansiel bistand til samarbejdsaktiviteter på områder, der er omfattet af aftalen eller relaterer til den, efter egne finansielle procedurer og med egne ressourcer. Samarbejdet kan omfatte uddannelseskurser, workshops og seminarer, udveksling af eksperter, undersøgelser og andre tiltag, som parterne enes om.

AFSNIT IV

SAMARBEJDE OM HANDEL OG INVESTERING

Artikel 8

Almindelige principper

1.   Parterne fører en dialog om bilateral og multilateral handel og handelsanliggender med henblik på at styrke de bilaterale handelsforbindelser og fremme det multilaterale handelssystem.

2.   Parterne forpligter sig til at fremme en udvikling og diversificering af deres samhandel i videst mulig omfang og til gensidig fordel. De forpligter sig til at arbejde for bedre markedsadgang gennem afskaffelse af handelshindringer, særlig en hurtig afskaffelse af ikke-toldmæssige hindringer, og med foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden under hensyntagen til arbejdet i internationale organisationer på dette felt.

3.   I erkendelse af, at handel spiller en afgørende rolle i udviklingen, og at bistand i form af handelspræferencer har vist sig at være fordelagtig for udviklingslandene, bestræber parterne sig på at styrke deres konsultationer om en sådan bistand i fuld overensstemmelse med WTO-reglerne.

4.   Parterne holder hinanden underrettet om udviklingen i handelspolitikken og dermed forbundet politik såsom landbrugspolitik, fødevaresikkerhed, dyresygdomspolitik, forbrugerpolitik, farlige kemiske stoffer og affaldsforvaltningspolitik.

5.   Parterne ansporer til dialog og samarbejde med sigte på at udvikle deres handels- og investeringsforbindelser, herunder teknisk kapacitetsopbygning til løsning af problemer, på de områder, der er omhandlet i artikel 9 til 16.

Artikel 9

Sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger

Parterne drøfter og udveksler oplysninger om lovgivning, certificerings- og inspektionsprocedurer inden for rammerne af WTO-aftalen om sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, den internationale plantebeskyttelseskonvention (IPPC), Det Internationale Kontor for Epizootier (OIE) og Codex Alimentarius-Kommissionen (CAC).

Artikel 10

Tekniske handelshindringer

Parterne fremmer brugen af internationale standarder og samarbejder og udveksler oplysninger om standarder, overensstemmelsesvurderingsprocedurer og tekniske forskrifter, særlig inden for rammerne af WTO-aftalen om tekniske handelshindringer.

Artikel 11

Beskyttelse af intellektuel ejendomsret

Parterne samarbejder om at forbedre og håndhæve beskyttelsen og udnyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder på basis af bedste praksis og at udbrede viden derom. Samarbejdet kan omfatte udveksling af oplysninger og erfaringer om anliggender såsom udnyttelse, fremme, udbredelse, strømlining, forvaltning, harmonisering, beskyttelse og effektiv anvendelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, forhindring af misbrug af sådanne rettigheder og bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering.

Artikel 12

Handelslettelser

Parterne udveksler erfaringer og undersøger mulighederne for at forenkle import-, eksport- og andre toldprocedurer, gøre toldregulativer mere gennemsigtige og udvikle et toldsamarbejde, som kan omfatte ordninger for gensidig administrativ bistand, og de stræber desuden mod sammenfald i synspunkter og fælles optræden i forbindelse med internationale initiativer. Parterne skal især være opmærksomme på at beskytte sikkerheden i den internationale handel, herunder transportydelser, og ramme en balance mellem handelslettelse og bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder.

Artikel 13

Toldsamarbejde

Uden at dette berører andre former for samarbejde, som er omhandlet i denne aftale, erklærer begge parter sig interesserede i at undersøge muligheden for i fremtiden at indgå en protokol om toldsamarbejde, herunder gensidig bistand, inden for de i denne aftale fastlagte institutionelle rammer.

Artikel 14

Investering

Parterne ansporer til større investeringsstrømme gennem udvikling af et attraktivt og stabilt klima for gensidige investeringer gennem en løbende dialog, der skal hjælpe til at forbedre forståelsen af og samarbejdet om investeringsanliggender, udforske administrative ordninger, som kan lette investeringsstrømmene, og fremme en stabil, gennemsigtig, åben og ikke-diskriminerende investeringsordning.

Artikel 15

Konkurrencepolitik

Parterne arbejder for indførelse og effektiv anvendelse af konkurrenceregler og udbredelse af information med henblik på at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden for virksomheder, som opererer på hinandens markeder.

Artikel 16

Tjenester

Parterne etablerer en løbende dialog bl.a. med henblik på udveksling af oplysninger om deres respektive forskriftsmiljøer, fremme af adgangen til hinandens markeder, fremme af adgangen til kapital og teknologi og fremme af handelen med tjenesteydelser mellem begge regioner og på tredjelandes markeder.

AFSNIT V

SAMARBEJDE PÅ ANDRE OMRÅDER

Artikel 17

Turisme

1.   Parterne kan samarbejde om at forbedre informationsudvekslingen og indføre bedste praksis for dermed at sikre en afbalanceret og bæredygtig udvikling af turismen i overensstemmelse med Verdensturistorganisationens »Global Code of Ethics for Tourism« og med bæredygtighedsprincipperne, som danner grundlaget for den lokale Agenda 21-proces.

2.   Parterne kan opbygge et samarbejde om at beskytte og maksimere natur- og kulturarvens potentiel, at bøde på turismens negative virkninger og at øge turisterhvervets bidrag til lokalsamfundets bæredygtige udvikling, bl.a. ved at udvikle økoturisme, tilgodese lokalsamfundenes integritet og interesser og forbedre træningen i turistindustrien.

Artikel 18

Finansielle tjenesteydelser

Parterne er enige om i overensstemmelse med deres egne behov og inden for rammerne af deres respektive programmer og lovgivning at befordre et samarbejde om finansielle tjenesteydelser.

Artikel 19

Dialog om økonomisk politik

1.   Parterne er enige om at samarbejde om fremme af udveksling af oplysninger om og erfaringer med deres respektive trends og politikker samt udveksling af erfaringer med økonomisk politik inden for rammerne af regionalt økonomisk samarbejde og integration.

2.   Parterne bestræber sig på at uddybe dialogen mellem deres myndigheder om økonomiske anliggender, der som aftalt mellem parterne kan omfatte f.eks. pengepolitik, finanspolitik (herunder beskatning), offentlige finanser, makroøkonomisk stabilisering og udlandsgæld.

3.   Parterne erkender betydningen af større åbenhed og informationsudveksling til at lette håndhævelse af foranstaltninger til at hindre skatteunddragelse inden for rammerne af deres respektive lovgivning. De er enige om at forbedre samarbejdet på dette område.

Artikel 20

Industripolitik og SMV-samarbejde

1.   Parterne er under hensyntagen til deres respektive økonomiske politikker og målsætninger enige om at fremme det industripolitiske samarbejde på alle områder, som anses for at være egnede, med sigte på at forbedre små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) konkurrenceevne, bl.a. ved:

| — | at udveksle information om og erfaringer med at skabe forhold for SMV'er til at forbedre deres konkurrenceevne |
| --- | --- |

—

at udveksle information om og erfaringer med at skabe forhold for SMV'er til at forbedre deres konkurrenceevne

| — | at fremme kontakter mellem virksomheder, tilskynde til fælles investeringer og oprette joint ventures og informationsnet, navnlig på basis af eksisterende horisontale EF-programmer, for at stimulere navnlig overførslen af blød og hård teknologi mellem partnere |
| --- | --- |

—

at fremme kontakter mellem virksomheder, tilskynde til fælles investeringer og oprette joint ventures og informationsnet, navnlig på basis af eksisterende horisontale EF-programmer, for at stimulere navnlig overførslen af blød og hård teknologi mellem partnere

| — | at lette adgangen til finansieringsmidler og markeder, at udbrede oplysninger og stimulere innovation og udveksle god praksis vedrørende adgang til finansieringsmidler for navnlig mikrovirksomheder og små virksomheder |
| --- | --- |

—

at lette adgangen til finansieringsmidler og markeder, at udbrede oplysninger og stimulere innovation og udveksle god praksis vedrørende adgang til finansieringsmidler for navnlig mikrovirksomheder og små virksomheder

| — | at gennemføre fælles forskningsprojekter på udvalgte områder i industrien og samarbejde om standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer og tekniske forskrifter som aftalt mellem parterne. |
| --- | --- |

—

at gennemføre fælles forskningsprojekter på udvalgte områder i industrien og samarbejde om standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer og tekniske forskrifter som aftalt mellem parterne.

2.   Parterne letter og støtter relevante aktiviteter i den private sektor hos begge parter.

Artikel 21

Informationssamfundet

Parterne erkender, at informations- og kommunikationsteknologier er væsentlige elementer i den moderne dagligdag og af vital betydning for økonomisk og social udvikling, og de bestræber sig på at etablere et samarbejde med fokus på bl.a.:

| a) | at lette den brede regionale dialog om de forskellige aspekter af informationssamfundet, særlig politikken for regulering af elektronisk kommunikation, herunder forsyningspligtydelser, licensgivning og generelle tilladelser, beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger og tilsynsmyndighedens uafhængighed og effektivitet |
| --- | --- |

a)

at lette den brede regionale dialog om de forskellige aspekter af informationssamfundet, særlig politikken for regulering af elektronisk kommunikation, herunder forsyningspligtydelser, licensgivning og generelle tilladelser, beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger og tilsynsmyndighedens uafhængighed og effektivitet

| b) | sammenkobling og driftskompatibilitet mellem Fællesskabets og de indonesiske og sydøstasiatiske net og tjenester |
| --- | --- |

b)

sammenkobling og driftskompatibilitet mellem Fællesskabets og de indonesiske og sydøstasiatiske net og tjenester

| c) | standardisering og udbredelse af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt) |
| --- | --- |

c)

standardisering og udbredelse af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt)

| d) | at fremme forskningssamarbejdet mellem Fællesskabet og Indonesien inden for ikt |
| --- | --- |

d)

at fremme forskningssamarbejdet mellem Fællesskabet og Indonesien inden for ikt

| e) | fælles forskningsprojekter inden for ikt |
| --- | --- |

e)

fælles forskningsprojekter inden for ikt

| f) | sikkerhedsspørgsmål og -aspekter i forbindelse med ikt. |
| --- | --- |

f)

sikkerhedsspørgsmål og -aspekter i forbindelse med ikt.

Artikel 22

Videnskab og teknologi

1.   Parterne er enige om at samarbejde om videnskab og teknologi på områder af gensidig interesse såsom energi, transport, miljø og naturressourcer og sundhed under hensyntagen til deres respektive politikker.

2.   Sigtet med dette samarbejde er:

| a) | at anspore til en større udveksling af information og ekspertise om videnskab og teknologi, bl.a. om gennemførelsen af politik og programmer |
| --- | --- |

a)

at anspore til en større udveksling af information og ekspertise om videnskab og teknologi, bl.a. om gennemførelsen af politik og programmer

| b) | at fremme varige forbindelser mellem parternes forskersamfund, forskningscentre, universiteter og erhvervslivet |
| --- | --- |

b)

at fremme varige forbindelser mellem parternes forskersamfund, forskningscentre, universiteter og erhvervslivet

| c) | at fremme uddannelse af menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

c)

at fremme uddannelse af menneskelige ressourcer

| d) | at fremme andre former for i fællesskab aftalt samarbejde. |
| --- | --- |

d)

at fremme andre former for i fællesskab aftalt samarbejde.

3.   Samarbejdet kan tage form af fælles forskningsprojekter og udvekslinger, møder og uddannelse af videnskabsfolk gennem internationale mobilitetsordninger med henblik på den bredest mulige udbredelse af forskningsresultater.

4.   Parterne lægger i dette samarbejde vægt på at inddrage deres højere læreanstalter, forskningscentre og produktionssektorer, herunder navnlig SMV'er.

Artikel 23

Energi

Parterne bestræber sig på at fremme samarbejdet i energisektoren. Med dette for øje er parterne enige om at fremme gensidigt fordelagtige kontakter med sigte på:

| a) | at diversificere energileverancerne for at øge forsyningssikkerheden, at udvikle nye og vedvarende energiformer og at samarbejde om industrielle energiaktiviteter i alle led |
| --- | --- |

a)

at diversificere energileverancerne for at øge forsyningssikkerheden, at udvikle nye og vedvarende energiformer og at samarbejde om industrielle energiaktiviteter i alle led

| b) | rationel energiudnyttelse med bidrag fra både udbuds- og efterspørgselssiden og et udvidet samarbejde om bekæmpelse af klimaændringer, f.eks. via Kyoto-protokollens mekanisme for bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

b)

rationel energiudnyttelse med bidrag fra både udbuds- og efterspørgselssiden og et udvidet samarbejde om bekæmpelse af klimaændringer, f.eks. via Kyoto-protokollens mekanisme for bæredygtig udvikling

| c) | at befordre teknologioverførsel med henblik på bæredygtig energiproduktion og -udnyttelse |
| --- | --- |

c)

at befordre teknologioverførsel med henblik på bæredygtig energiproduktion og -udnyttelse

| d) | at undersøge forbindelsen mellem adgang til energiydelser til en overkommelig pris og bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

d)

at undersøge forbindelsen mellem adgang til energiydelser til en overkommelig pris og bæredygtig udvikling.

Artikel 24

Transport

1.   Parterne søger at samarbejde på alle relevante områder inden for transportpolitik med sigte på at forbedre personbefordring og godstransport, fremme sikkerheden, sikkerhed og sikring inden for sø- og luftfart, udvikling af menneskelige ressourcer, miljøbeskyttelse og på at gøre deres transportsystemer mere effektive.

2.   Samarbejdet kan bl.a. omfatte:

| a) | informationsudveksling om deres respektive transportpolitikker og praksis, særlig hvad angår bytransport, transport i landdistrikter, ad indre vandveje og søtransport, herunder dermed forbunden logistik og sammenkobling af og driftskompatibilitet i multimodale transportnet, samt forvaltning af veje, jernbaner, havne og lufthavne |
| --- | --- |

a)

informationsudveksling om deres respektive transportpolitikker og praksis, særlig hvad angår bytransport, transport i landdistrikter, ad indre vandveje og søtransport, herunder dermed forbunden logistik og sammenkobling af og driftskompatibilitet i multimodale transportnet, samt forvaltning af veje, jernbaner, havne og lufthavne

| b) | eventuel brug af det europæiske globale satellitnavigationssystem (Galileo) med fokus på spørgsmål af gensidig interesse |
| --- | --- |

b)

eventuel brug af det europæiske globale satellitnavigationssystem (Galileo) med fokus på spørgsmål af gensidig interesse

| c) | en dialog om lufttransportydelser med sigte på en videreudvikling af de bilaterale forbindelser mellem parterne på områder af gensidig interesse, også en ændring af visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler mellem Indonesien og individuelle medlemsstater om luftfartsydelser for at bringe dem i overensstemmelse med parternes respektive lovgivning og administrative bestemmelser og for at undersøge muligheden af en yderligere udvikling af samarbejdet inden for lufttransport |
| --- | --- |

c)

en dialog om lufttransportydelser med sigte på en videreudvikling af de bilaterale forbindelser mellem parterne på områder af gensidig interesse, også en ændring af visse bestemmelser i eksisterende bilaterale aftaler mellem Indonesien og individuelle medlemsstater om luftfartsydelser for at bringe dem i overensstemmelse med parternes respektive lovgivning og administrative bestemmelser og for at undersøge muligheden af en yderligere udvikling af samarbejdet inden for lufttransport

| d) | en dialog om søtransportydelser med sigte på ubegrænset adgang til det internationale søfartsmarked og søfartshandel på et kommercielt grundlag, forpligtelse til ikke at indføre lastfordelingsarrangementer, national behandling og MFN-behandling af fartøjer, som drives af statsborgere eller virksomheder fra den anden part og ret til at arrangere dør-til-dør-transportydelser |
| --- | --- |

d)

en dialog om søtransportydelser med sigte på ubegrænset adgang til det internationale søfartsmarked og søfartshandel på et kommercielt grundlag, forpligtelse til ikke at indføre lastfordelingsarrangementer, national behandling og MFN-behandling af fartøjer, som drives af statsborgere eller virksomheder fra den anden part og ret til at arrangere dør-til-dør-transportydelser

| e) | anvendelse af standarder og forskrifter vedrørende sikring, sikkerhed og forureningsforebyggelse, navnlig inden for sø- og luftfart i overensstemmelse med de relevante internationale konventioner. |
| --- | --- |

e)

anvendelse af standarder og forskrifter vedrørende sikring, sikkerhed og forureningsforebyggelse, navnlig inden for sø- og luftfart i overensstemmelse med de relevante internationale konventioner.

Artikel 25

Uddannelse og kultur

1.   Parterne er enige om at fremme samarbejdet om uddannelse og på det kulturelle område under behørig hensyntagen til deres forskelligartethed med henblik på at øge den gensidige forståelse for og viden om deres respektive kulturer.

2.   Parterne tager passende skridt til at understøtte kulturelle udvekslinger og gennemføre fælles initiativer på forskellige felter af kulturlivet, herunder fælles kulturarrangementer. Parterne er i denne sammenhæng også enige om at forsætte med at støtte Asien-Europa-fondens aktiviteter.

3.   Parterne er enige om at konsultere hinanden og samarbejde i internationale fora som f.eks. UNESCO, for at udveksle synspunkter om den kulturelle mangfoldighed, herunder udviklinger som ratificeringen og gennemførelsen af UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed.

4.   Parterne lægger desuden stor vægt på foranstaltninger, der kan skabe forbindelser mellem parternes specialinstanser på området, på at udveksle information og publikationer, knowhow, studerende, eksperter og tekniske ressourcer, at fremme anvendelsen af ikt inden for uddannelse, samt at udnytte de muligheder, som EF-programmer i Sydøstasien inden for uddannelse og kultur byder på, og de erfaringer, begge parter har indhøstet på området. Begge parter er enige om at fremme gennemførelsen af Erasmus Mundus-programmet.

Artikel 26

Menneskerettigheder

1.   Parterne er enige om at samarbejde om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne.

2.   Samarbejdet kan bl.a. omfatte:

| a) | støtte til gennemførelsen af Indonesiens nationale handlingsplan for menneskerettighederne |
| --- | --- |

a)

støtte til gennemførelsen af Indonesiens nationale handlingsplan for menneskerettighederne

| b) | fremme af menneskerettighederne og uddannelse i dermed forbundne spørgsmål |
| --- | --- |

b)

fremme af menneskerettighederne og uddannelse i dermed forbundne spørgsmål

| c) | styrkelse af institutioner, som arbejder til forsvar af menneskerettighederne. |
| --- | --- |

c)

styrkelse af institutioner, som arbejder til forsvar af menneskerettighederne.

3.   Parterne er enige om, at deres indbyrdes dialog herom vil være fordelagtig.

Artikel 27

Miljø og naturressourcer

1.   Parterne er enige om, at det er nødvendigt at bevare og forvalte naturressourcerne og den biologiske mangfoldighed på en bæredygtig måde som grundlag for nuværende og fremtidige generationers udvikling.

2.   Der tages i alle aktiviteter, som parterne påtager sig i henhold til denne aftale, hensyn til resultaterne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling samt gennemførelsen af de relevante multilaterale miljøaftaler, som er gældende for begge parter.

3.   Parterne stræber mod at fortsætte deres samarbejde om de regionale programmer for beskyttelse af miljøet, særlig hvad angår:

| a) | miljøoplysning og kapaciteten til håndhævelse af miljølovgivningen |
| --- | --- |

a)

miljøoplysning og kapaciteten til håndhævelse af miljølovgivningen

| b) | kapacitetsopbygning inden for klimaændringer og energieffektivitet med fokus på forskning og udvikling, overvågning og analyse af klimaændringer og drivhuseffekter, afhjælpnings- og tilpasningsprogrammer |
| --- | --- |

b)

kapacitetsopbygning inden for klimaændringer og energieffektivitet med fokus på forskning og udvikling, overvågning og analyse af klimaændringer og drivhuseffekter, afhjælpnings- og tilpasningsprogrammer

| c) | kapacitetsopbygning med henblik på deltagelse i og gennemførelse af multilaterale miljøaftaler, også vedrørende biodiversitet, biosikkerhed og CITES |
| --- | --- |

c)

kapacitetsopbygning med henblik på deltagelse i og gennemførelse af multilaterale miljøaftaler, også vedrørende biodiversitet, biosikkerhed og CITES

| d) | fremme af miljøteknologier, -produkter og -tjenester, herunder kapacitetsopbygning inden for miljøforvaltningssystemer og miljømærkning |
| --- | --- |

d)

fremme af miljøteknologier, -produkter og -tjenester, herunder kapacitetsopbygning inden for miljøforvaltningssystemer og miljømærkning

| e) | forhindring af grænseoverskridende overførsel af farlige stoffer, farligt affald og andre former for affald |
| --- | --- |

e)

forhindring af grænseoverskridende overførsel af farlige stoffer, farligt affald og andre former for affald

| f) | kyst- og havmiljøet, bevarelse, kontrol med forurening og forringelse |
| --- | --- |

f)

kyst- og havmiljøet, bevarelse, kontrol med forurening og forringelse

| g) | lokal deltagelse i miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

g)

lokal deltagelse i miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling

| h) | jord- og arealforvaltning |
| --- | --- |

h)

jord- og arealforvaltning

| i) | foranstaltninger til at modvirke grænseoverskridende røgforurening. |
| --- | --- |

i)

foranstaltninger til at modvirke grænseoverskridende røgforurening.

4.   Parterne søger at give hinanden adgang til deres programmer på dette felt, på grundlag af de specifikke bestemmelser, der gælder for de enkelte programmer.

Artikel 28

Skovbrug

1.   Parterne er enige om, at det er nødvendigt at beskytte, bevare og forvalte skovressourcerne og deres biologiske mangfoldighed på en bæredygtig måde til fordel for nuværende og fremtidige generationer.

2.   Parterne stræber mod at fortsætte deres samarbejde om at forbedre forvaltningen af skove og kontrollen med skovbrande, at bekæmpe ulovlig hugst og dermed forbunden handel, skovforvaltningspraksis samt fremme af bæredygtig skovforvaltning.

3.   Parterne udarbejder samarbejdsprogrammer bl.a. om:

| a) | samarbejde via de relevante internationale, regionale og bilaterale fora om fremme af retslige instrumenter til at modvirke ulovlig hugst og dermed forbunden handel |
| --- | --- |

a)

samarbejde via de relevante internationale, regionale og bilaterale fora om fremme af retslige instrumenter til at modvirke ulovlig hugst og dermed forbunden handel

| b) | kapacitetsopbygning, forskning og udvikling |
| --- | --- |

b)

kapacitetsopbygning, forskning og udvikling

| c) | støtte til udvikling af en bæredygtig skovsektor |
| --- | --- |

c)

støtte til udvikling af en bæredygtig skovsektor

| d) | udvikling af skovcertificering. |
| --- | --- |

d)

udvikling af skovcertificering.

Artikel 29

Landbrug og udvikling af landdistrikter

Parterne er enige om at opbygge et samarbejde om landbrug og udvikling af landdistrikter. Blandt samarbejdsområder, som kan yderligere udvikles, kan nævnes:

| a) | landbrugspolitik og internationale udsigter for landbruget i almindelighed |
| --- | --- |

a)

landbrugspolitik og internationale udsigter for landbruget i almindelighed

| b) | mulighederne for at fjerne hindringer for handelen med afgrøder, husdyr og produkter deraf |
| --- | --- |

b)

mulighederne for at fjerne hindringer for handelen med afgrøder, husdyr og produkter deraf

| c) | udviklingspolitik for landdistrikter |
| --- | --- |

c)

udviklingspolitik for landdistrikter

| d) | kvalitetspolitik for afgrøder og husdyr og beskyttede geografiske betegnelser |
| --- | --- |

d)

kvalitetspolitik for afgrøder og husdyr og beskyttede geografiske betegnelser

| e) | markedsudvikling og fremme af internationale handelsforbindelser |
| --- | --- |

e)

markedsudvikling og fremme af internationale handelsforbindelser

| f) | udvikling af et bæredygtigt landbrug. |
| --- | --- |

f)

udvikling af et bæredygtigt landbrug.

Artikel 30

Havpolitik og fiskeri

Parterne tilskynder til et samarbejde om hav- og fiskerianliggender på bilateralt og multilateralt plan, navnlig med sigte på at fremme en bæredygtig og ansvarlig udvikling og forvaltning af havets ressourcer og fiskeriet. Samarbejdet kan omfatte:

| a) | informationsudveksling |
| --- | --- |

a)

informationsudveksling

| b) | støtte til en bæredygtig og ansvarlig langsigtet hav- og fiskeripolitik, som omfatter bevarelse og forvaltning af kyst- og havressourcerne |
| --- | --- |

b)

støtte til en bæredygtig og ansvarlig langsigtet hav- og fiskeripolitik, som omfatter bevarelse og forvaltning af kyst- og havressourcerne

| c) | fremme af indsatsen til forebyggelse og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og |
| --- | --- |

c)

fremme af indsatsen til forebyggelse og bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri og

| d) | markedsudvikling og kapacitetsopbygning. |
| --- | --- |

d)

markedsudvikling og kapacitetsopbygning.

Artikel 31

Sundhed

1.   Parterne er enige om at samarbejde i sundhedssektoren på områder af gensidig interesse med sigte på at udvide aktiviteterne inden for forskning, forvaltning af sundhedssystemet, ernæring, lægemidler, præventiv medicin, større overførbare sygdomme såsom fugleinfluenza og pandemisk influenza, hiv/aids, sars såvel som ikke-overførbare sygdomme såsom kræft, hjertesygdomme, trafikskader og andre trusler mod sundheden, herunder stofafhængighed.

2.   Samarbejdet tager navnlig form af:

| a) | udveksling af oplysninger og erfaringer på ovennævnte områder |
| --- | --- |

a)

udveksling af oplysninger og erfaringer på ovennævnte områder

| b) | programmer vedrørende epidemiologi og decentralisering, finansiering af sundhedsvæsenet, lokalsamfundskapacitering og administration af sundhedsvæsenet |
| --- | --- |

b)

programmer vedrørende epidemiologi og decentralisering, finansiering af sundhedsvæsenet, lokalsamfundskapacitering og administration af sundhedsvæsenet

| c) | kapacitetsopbygning ved hjælp af teknisk bistand og erhvervsuddannelsesprogrammer |
| --- | --- |

c)

kapacitetsopbygning ved hjælp af teknisk bistand og erhvervsuddannelsesprogrammer

| d) | programmer til forbedring af sundhedsydelserne og til støtte af dermed forbundne aktiviteter, bl.a. mindskelse af mor-barn-dødeligheden. |
| --- | --- |

d)

programmer til forbedring af sundhedsydelserne og til støtte af dermed forbundne aktiviteter, bl.a. mindskelse af mor-barn-dødeligheden.

Artikel 32

Statistiske oplysninger

Parterne er enige om på deres respektive kompetenceområder og i overensstemmelse med eksisterende aktiviteter inden for det statistiske samarbejde mellem EF og ASEAN at fremme en harmonisering af deres statistiske metoder og praksis, således at der på et gensidigt acceptabelt grundlag kan gøres brug af statistikker over handelen med varer og tjenesteydelser, og generelt statistikker vedrørende de områder af denne aftale, som egner sig til statistisk bearbejdning.

Artikel 33

Beskyttelse af personoplysninger

1.   Parterne er enige om at engagere sig på dette område med det fælles mål at forbedre beskyttelsen af personoplysninger under hensyntagen til bedste internationale praksis som omhandlet i De Forenede Nationers retningslinjer for regulering af edb-registre over personoplysninger (FN-generalforsamlingens resolution 45/95 af 14. december 1990).

2.   Samarbejdet om beskyttelse af personoplysninger kan bl.a. omfatte teknisk bistand i form af udveksling af oplysninger og sagkundskab under overholdelse af parternes respektive lovgivning og administrative bestemmelser.

Artikel 34

Indvandring

1.   Parterne bekræfter betydningen af en fælles forvaltning af migrationsstrømmene mellem deres territorier, og med henblik på at styrke samarbejdet indleder de en omfattende dialog om alle migrationsspørgsmål, som bl.a. kan berøre ulovlig indvandring, menneskesmugling og -handel og beskyttelse af personer, der har brug for international beskyttelse. Migrationsaspekterne indarbejdes i de nationale strategier for økonomisk og social udvikling hos begge parter. Begge parter er enige om at overholde de humanitære principper ved behandlingen af migrationsspørgsmål.

2.   Samarbejdet mellem parterne bør baseres på en specifik behovsanalyse, som parterne foretager i fællesskab, og som gennemføres i overensstemmelse med parternes gældende lovgivning. Samarbejdet skal bl.a. rettes mod:

| a) | de grundlæggende årsager til migration |
| --- | --- |

a)

de grundlæggende årsager til migration

| b) | udarbejdelse og gennemførelse af national lovgivning med dertil hørende praksis i overensstemmelse med den relevante internationale lovgivning, som gælder for begge parter, særlig for at sikre overholdelse af princippet om non-refoulement |
| --- | --- |

b)

udarbejdelse og gennemførelse af national lovgivning med dertil hørende praksis i overensstemmelse med den relevante internationale lovgivning, som gælder for begge parter, særlig for at sikre overholdelse af princippet om non-refoulement

| c) | anliggender, der anses for at være af gensidig interesse på visumområdet, rejsedokumenter og grænseforvaltning |
| --- | --- |

c)

anliggender, der anses for at være af gensidig interesse på visumområdet, rejsedokumenter og grænseforvaltning

| d) | indrejseregler, de indrejste personers rettigheder og status, redelig behandling og integration af lovligt fastboende i samfundet, uddannelse og foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad |
| --- | --- |

d)

indrejseregler, de indrejste personers rettigheder og status, redelig behandling og integration af lovligt fastboende i samfundet, uddannelse og foranstaltninger til bekæmpelse af racisme og fremmedhad

| e) | teknisk og menneskelig kapacitetsopbygning |
| --- | --- |

e)

teknisk og menneskelig kapacitetsopbygning

| f) | fastlæggelse af en effektiv og præventiv politik mod ulovlig migration, menneskesmugling og -handel, også spørgsmålet om, hvordan smuglerringe kan bekæmpes, og ofrene for sådan praksis kan beskyttes |
| --- | --- |

f)

fastlæggelse af en effektiv og præventiv politik mod ulovlig migration, menneskesmugling og -handel, også spørgsmålet om, hvordan smuglerringe kan bekæmpes, og ofrene for sådan praksis kan beskyttes

| g) | tilbagevenden under humane og værdige omstændigheder af personer, der har taget ulovligt ophold, herunder tilskyndelse til frivillig tilbagevenden, og tilbagetagelse af sådanne personer i overensstemmelse med stk. 3. |
| --- | --- |

g)

tilbagevenden under humane og værdige omstændigheder af personer, der har taget ulovligt ophold, herunder tilskyndelse til frivillig tilbagevenden, og tilbagetagelse af sådanne personer i overensstemmelse med stk. 3.

3.   Parterne er desuden som led i samarbejdet om at forhindre og kontrollere ulovlig indvandring og uden at dette berører kravet om beskyttelse af ofre for menneskehandel enige om:

| a) | at identificere formodede egne statsborgere og tilbagetage egne statsborgere, som opholder sig ulovligt på en medlemsstats eller Indonesiens område, på anmodning og uden ubehørig forsinkelse og uden videre formaliteter, så snart statsborgerskabet er fastslået |
| --- | --- |

a)

at identificere formodede egne statsborgere og tilbagetage egne statsborgere, som opholder sig ulovligt på en medlemsstats eller Indonesiens område, på anmodning og uden ubehørig forsinkelse og uden videre formaliteter, så snart statsborgerskabet er fastslået

| b) | at udstyre deres tilbagetagne statsborgere med passende identitetspapirer til dette formål. |
| --- | --- |

b)

at udstyre deres tilbagetagne statsborgere med passende identitetspapirer til dette formål.

4.   Parterne er enige om på anmodning at føre forhandlinger om indgåelse af en aftale om parternes specifikke forpligtelser vedrørende tilbagetagelse, herunder pligten til tilbagetagelse af deres respektive statsborgere og andre landes statsborgere. Det gælder desuden spørgsmålet om statsløse personer.

Artikel 35

Bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption

Parterne er enige om at samarbejde om og bidrage til bekæmpelse af organiseret, økonomisk og finansiel kriminalitet og korruption ved til fulde at indfri deres eksisterende gensidige internationale forpligtelser på dette område, herunder et effektivt samarbejde om beslaglæggelse af aktiver eller pengemidler, som er opnået gennem korruption. Denne bestemmelse udgør et væsentligt element i denne aftale.

Artikel 36

Samarbejde om bekæmpelse af ulovlig narkotika

1.   Parterne samarbejder inden for rammerne af deres respektive lovgivning om at sikre en omfattende og afbalanceret tilgang til dette emne gennem en effektiv indsats og koordination mellem de kompetente myndigheder inden for bl.a. sundhed, uddannelse, retshåndhævelse, herunder toldvæsenet, den sociale sektor, retsvæsenet og indenrigspolitiske instanser, og legal markedsregulering med det formål i videst mulige omfang at mindske udbuddet, den ulovlige handel og efterspørgslen efter ulovlig narkotika og dennes indvirkning på stofmisbrugere og samfundet i almindelighed og at nå til en mere effektiv forhindring af omdirigering af kemiske prækursorer til ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer.

2.   Parterne skal enes om, med hvilke midler disse mål skal realiseres. Indsatsen kan baseres på i fællesskab vedtagne principper efter de relevante internationale konventioner, den politiske erklæring og den særlige erklæring om retningslinjerne for indskrænkning af efterspørgslen efter narkotika, som blev godkendt på De Forenede Nationers generalforsamlings 20. ekstraordinære samling om narkotika i juni 1998.

3.   Samarbejdet mellem parterne kan omfatte udveksling af synspunkter om lovgivning og bedste praksis samt teknisk og administrativ bistand på følgende områder: forebyggelse og behandling af stofmisbrug efter et bredt spektrum af tilgange, herunder mindskelse af risikoen for skader i forbindelse med stofmisbrug, informations- og overvågningscentre, personaleuddannelse, narkotikaforskning, domstols- og politisamarbejde og forhindring af omdirigering af kemiske prækursorer til ulovlig fremstilling af narkotika og psykotrope stoffer. Parterne kan aftale at inddrage andre områder.

4.   Parterne kan samarbejde om at fremme bæredygtige alternative udviklingspolitikker med henblik på i videst muligt omfang at reducere dyrkningen af ulovlig narkotika, særlig cannabis.

Artikel 37

Samarbejde om bekæmpelse af hvidvaskning af penge

1.   Parterne er enige om, at det er nødvendigt at arbejde mod og samarbejde om at forhindre, at deres finansielle systemer bruges til at hvidvaske indtægter fra kriminelle aktiviteter såsom ulovlig narkotikahandel og korruption.

2.   Begge parter er enige om at samarbejde om teknisk og administrativ bistand til udarbejdelse og anvendelse af forskrifter og effektivt fungerende mekanismer til at bekæmpe hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, herunder beslaglæggelse af aktiver eller pengemidler, som stammer fra kriminelle aktiviteter.

3.   Som led i samarbejdet udveksles der information inden for rammerne af parternes respektive lovgivninger og der fastsættes passende standarder for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme svarende til dem, der er vedtaget af Det Europæiske Fællesskab og internationale organer på området, såsom Financial Action Task Force (FATF).

Artikel 38

Civilsamfundet

1.   Parterne anerkender civilsamfundsorganisationers, særlig akademiske kredses rolle og potentielle bidrag til dialogen og samarbejdet i henhold til denne aftale og er enige om at fremme en effektiv dialog med civilsamfundet og dets effektive deltagelse.

2.   Civilsamfundsorganisationerne kan i overensstemmelse med de demokratiske principper og hver af parternes lovgivning og administrative bestemmelser:

| a) | deltage i beslutningsprocessen på nationalt plan |
| --- | --- |

a)

deltage i beslutningsprocessen på nationalt plan

| b) | holdes informeret om og deltage i konsultationer om udviklings- og samarbejdsstrategier og sektorpolitikker, særlig på områder, der berører dem, på alle stadier i udviklingsprocessen |
| --- | --- |

b)

holdes informeret om og deltage i konsultationer om udviklings- og samarbejdsstrategier og sektorpolitikker, særlig på områder, der berører dem, på alle stadier i udviklingsprocessen

| c) | med åbenhed forvalte finansielle ressourcer, som betros dem til støtte af deres aktiviteter |
| --- | --- |

c)

med åbenhed forvalte finansielle ressourcer, som betros dem til støtte af deres aktiviteter

| d) | deltage i gennemførelsen af samarbejdsprogrammer på områder, der berører dem, herunder kapacitetsopbygning. |
| --- | --- |

d)

deltage i gennemførelsen af samarbejdsprogrammer på områder, der berører dem, herunder kapacitetsopbygning.

Artikel 39

Samarbejde om modernisering af staten og den offentlige forvaltning

Parterne er enige om på basis af en specifik behovsanalyse, som parterne foretager i fællesskab, at samarbejde om modernisering af deres offentlige forvaltning, bl.a. for:

| a) | at forbedre den organisatoriske effektivitet |
| --- | --- |

a)

at forbedre den organisatoriske effektivitet

| b) | at forbedre institutioners evne til effektivt at yde en service |
| --- | --- |

b)

at forbedre institutioners evne til effektivt at yde en service

| c) | at sikre en gennemsigtig forvaltning af offentlige midler samt ansvarligholdelse |
| --- | --- |

c)

at sikre en gennemsigtig forvaltning af offentlige midler samt ansvarligholdelse

| d) | at forbedre lovgivning og institutioner |
| --- | --- |

d)

at forbedre lovgivning og institutioner

| e) | at opbygge kapaciteten til politikudformning og -gennemførelse (levering af offentlige tjenester, budgetsammensætning og gennemførelse, bekæmpelse af korruption) |
| --- | --- |

e)

at opbygge kapaciteten til politikudformning og -gennemførelse (levering af offentlige tjenester, budgetsammensætning og gennemførelse, bekæmpelse af korruption)

| f) | at styrke retssystemet |
| --- | --- |

f)

at styrke retssystemet

| g) | at forbedre retshåndhævelsesmekanismerne og de dertil knyttede instanser. |
| --- | --- |

g)

at forbedre retshåndhævelsesmekanismerne og de dertil knyttede instanser.

Artikel 40

Nærmere bestemmelser for samarbejdet

1.   Parterne er enige om at stille passende ressourcer til rådighed, herunder finansielle midler, i det omfang deres respektive ressourcer og regler tillader det, til at realisere målene for samarbejdet i denne aftale.

2.   Parterne tilskynder Den Europæiske Investeringsbank til at fortsætte sit arbejde i Indonesien efter bankens procedurer og finansieringskriterier og Indonesiens lovgivning og administrative bestemmelser.

AFSNIT VI

INSTITUTIONELLE RAMMER

Artikel 41

Det blandede udvalg

1.   Der nedsættes ved denne aftale et blandet udvalg bestående af repræsentanter for begge parter på højest mulige niveau, og det skal have til opgave:

| a) | at sikre, at denne aftale fungerer og gennemføres korrekt |
| --- | --- |

a)

at sikre, at denne aftale fungerer og gennemføres korrekt

| b) | at opstille prioriteringer i forhold til denne aftales mål |
| --- | --- |

b)

at opstille prioriteringer i forhold til denne aftales mål

| c) | at løse problemer, som denne aftales anvendelse eller fortolkning måtte give anledning til |
| --- | --- |

c)

at løse problemer, som denne aftales anvendelse eller fortolkning måtte give anledning til

| d) | at rette henstillinger til parterne i denne aftale med henblik på at fremme dens mål og om nødvendigt at bilægge uoverensstemmelser, som denne aftales anvendelse eller fortolkning måtte give anledning til. |
| --- | --- |

d)

at rette henstillinger til parterne i denne aftale med henblik på at fremme dens mål og om nødvendigt at bilægge uoverensstemmelser, som denne aftales anvendelse eller fortolkning måtte give anledning til.

2.   Det blandede udvalg træder normalt sammen mindst hvert andet år på skift i Indonesien og i Bruxelles på en dato, som fastsættes ved fælles overenskomst. Det blandede udvalg kan også afholde ekstraordinære møder efter aftale mellem parterne. Formandskabet i det blandede udvalg varetages på skift af en af parterne. Dagsordenen for det blandede udvalgs møder fastsættes efter aftale mellem parterne.

3.   Det blandede udvalg kan nedsætte specialiserede arbejdsgrupper til at bistå det i udøvelsen af sine opgaver. Arbejdsgrupperne udarbejder detaljerede rapporter om deres virksomhed til det blandede udvalg på hvert af dets møder.

4.   Parterne er også enige om, at det blandede udvalg skal have til opgave at føre tilsyn med, at sektoraftaler eller protokoller, der er indgået eller skal indgås mellem Fællesskabet og Indonesien, fungerer korrekt.

5.   Det blandede udvalg fastsætter selv sin forretningsorden med henblik på denne aftales anvendelse.

AFSNIT VII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 42

Udviklingsklausul

1.   Parterne kan ved fælles overenskomst ændre, revidere og udvide denne aftale for at højne samarbejdsniveauet, bl.a. ved at supplere den med aftaler eller protokoller vedrørende specifikke sektorer eller aktiviteter.

2.   Hver part kan i forbindelse med anvendelsen af denne aftale stille forslag om at udvide samarbejdsområderne under hensyntagen til erfaringerne med aftalens gennemførelse.

Artikel 43

Andre aftaler

1.   Med forbehold af de relevante bestemmelser i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab berører denne aftale og enhver foranstaltning i henhold til den på ingen måde den kompetence, som medlemsstaterne har til at gennemføre bilaterale samarbejdsaktiviteter med Indonesien og til eventuelt at indgå nye partnerskabs- og samarbejdsaftaler med Indonesien.

2.   Denne aftale berører ikke forpligtelser, som de respektive parter har påtaget sig over for tredjeparter.

Artikel 44

Tvistbilæggelsesordning

1.   Hver af parterne kan indbringe alle tvister vedrørende anvendelsen eller fortolkningen af denne aftale for det blandede udvalg.

2.   Det blandede udvalg behandler tvisten i overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, litra c) og d).

3.   Hvis en af parterne finder, at den anden part har tilsidesat en forpligtelse, som påhviler den i henhold til denne aftale, kan den træffe passende foranstaltninger. Den meddeler forud herfor, undtagen i særligt hastende tilfælde, det blandede udvalg alle de relevante oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af situationen, med henblik på at nå frem til en for parterne acceptabel løsning.

4.   Parterne er enige om, at der ved »særligt hastende tilfælde«, som omhandlet i stk. 3, forstås tilfælde, hvor en af parterne har gjort sig skyldig i en materiel krænkelse af aftalen. En materiel krænkelse består i:

| i) | en afvisning af aftalen, som ikke tillades i henhold til de almindelige bestemmelser i folkeretten, eller |
| --- | --- |

i)

en afvisning af aftalen, som ikke tillades i henhold til de almindelige bestemmelser i folkeretten, eller

| ii) | krænkelse af et væsentligt element i aftalen, jf. artikel 1, stk. 1, artikel 3, stk. 2 og artikel 35. |
| --- | --- |

ii)

krænkelse af et væsentligt element i aftalen, jf. artikel 1, stk. 1, artikel 3, stk. 2 og artikel 35.

5.   Ved valget af foranstaltninger foretrækkes sådanne, som forstyrrer aftalens gennemførelse mindst muligt. Foranstaltningerne meddeles straks den anden part og gøres til genstand for konsultationer i det blandede udvalg, hvis den anden part anmoder derom.

Artikel 45

Faciliteter

For at lette samarbejdet inden for rammerne af denne aftale er begge parter enige om at indrømme hinanden de nødvendige faciliteter til behørigt beføjede eksperter og embedsmænd, som medvirker til gennemførelsen af samarbejdet, ved udøvelsen af deres hverv i overensstemmelse med begge parters interne regler og bestemmelser.

Artikel 46

Territorial anvendelse

Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, på de vilkår, der er fastsat i nævnte traktat, og på den anden side for Indonesiens område.

Artikel 47

Definition af parterne

I denne aftale forstås ved »parterne« på den ene side Fællesskabet eller dets medlemsstater eller Fællesskabet og dets medlemsstater i overensstemmelse med deres respektive beføjelser og på den anden side Republikken Indonesien.

Artikel 48

Ikrafttrædelse og varighed

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i måneden efter den dato, på hvilken den sidste part har givet den anden part notifikation om afslutningen af de procedurer, som er nødvendige i så henseende.

2.   Denne aftale er gyldig i en periode på fem år. Den fornyes automatisk med yderligere efterfølgende perioder på et år, medmindre den ene part seks måneder forud for udløbet af en efterfølgende periode skriftligt meddeler den anden part, at den ikke agter at forlænge denne aftale.

3.   Denne aftale kan ændres ved fælles overenskomst mellem parterne. Ændringerne træder først i kraft efter, at den sidste part har givet den anden part notifikation om afslutningen af de procedurer, som er nødvendige i så henseende.

4.   Denne aftale kan opsiges af en part ved skriftlig meddelelse herom til den anden part. Opsigelsen får virkning seks måneder efter, at den anden part har modtaget meddelelsen.

Artikel 49

Notifikation

Der foretages notifikation til henholdsvis generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Indonesiens udenrigsminister.

Artikel 50

Autentiske tekster

Denne aftale er udfærdiget på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og indonesisk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Съставено в два екземпляра в Джакарта на девети ноември две хиляди и девета година.

Hecho por duplicado en Yakarta el dia nueve de noviembre del año dos mil nueve.

V Jakartě dne devátého listopadu roku dva tisíce devět ve dvou vyhotoveních.

Udfærdiget i Jakarta, den niende november totusinde og ni.

Geschehen zu Jakarta am neunten November zweitausendneun in zwei Urschriften.

Sõlmitud kahes eksemplaris üheksandal novembril kahe tuhande üheksandal aastal Jakartas.

Υπεγράφη στη Τζακάρτα σε δύο αντίτυπα την ενάτη ημέρα του Νοεμβρίου του έτους δύο χιλιάδες εννέα.

Done in duplicate at Jakarta on this ninth day of November in the year two thousand and nine.

Fait en double exemplaire à Djakarta, le neuf novembre de l’année deux mille neuf.

Fatto in duplice copia a Giacarta il nono giorno di novembre dell’anno duemilanove.

Priimta dviem egzemplioriais Džakartoje, du tūkstančiai devintų metų lapkričio devintą dieną.

Készült két eredeti példányban Jakartában, kétezerkilenc november kilencedikén.

Magħmul f’żewġ oriġinali f’Ġakarta f’dan id-disa’ jum ta’ Novembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan in tweevoud te Jakarta op negen november tweeduizend negen.

Sporządzono w dwóch egzemplarzach w Dżakarcie dnia dziewiątego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em dois exemplares, em Jacarta, aos nove dias do mês de Novembro do ano de dois mil e nove.

Încheiat în două exemplare la Jakarta în data de astăzi, nouă noiembrie două mii nouă.

V Jakarte deviateho novembra dvetisícdeväť v dvoch pôvodných vyhotoveniach.

V Džakarti, dne devetega novembra leta dva tisoč devet, sestavljeno v dveh izvodih.

Tehty kahtena kappaleena Jakartassa yhdeksäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Utfärdat i två exemplar i Jakarta den nionde november år tjugohundranio.

Dibuat dalam rangkap ganda di Jakarta pada tanggal sembilan November tahun dua ribu sembilan.

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Gћal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Untuk Pemerintah Republik Indonesia

Image

---

SLUTAKT

De befuldmægtigede for:

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB, i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

og

KONGERIGET BELGIEN,

REPUBLIKKEN BULGARIEN,

DEN TJEKKISKE REPUBLIK,

KONGERIGET DANMARK,

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND,

REPUBLIKKEN ESTLAND,

IRLAND,

DEN HELLENSKE REPUBLIK,

KONGERIGET SPANIEN,

DEN FRANSKE REPUBLIK,

DEN ITALIENSKE REPUBLIK,

REPUBLIKKEN CYPERN,

REPUBLIKKEN LETLAND,

REPUBLIKKEN LITAUEN,

STORHERTUGDØMMET LUXEMBOURG,

REPUBLIKKEN UNGARN,

MALTA,

KONGERIGET NEDERLANDENE,

REPUBLIKKEN ØSTRIG,

REPUBLIKKEN POLEN,

DEN PORTUGISISKE REPUBLIK,

RUMÆNIEN,

REPUBLIKKEN SLOVENIEN,

REPUBLIKKEN SLOVAKIET,

REPUBLIKKEN FINLAND,

KONGERIGET SVERIGE,

DET FORENEDE KONGERIGE STORBRITANNIEN OG NORDIRLAND,

kontraherende parter i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten om Den Europæiske Union, i det følgende benævnt »medlemsstaterne«,

på den ene side, og

REPUBLIKKEN INDONESIEN,

på den anden side,

forsamlet i Jakarta den 9. november 2009 med henblik på undertegnelsen af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et omfattende partnerskab og samarbejde, har vedtaget rammeaftalen om et omfattende partnerskab og samarbejde.

De befuldmægtigede for medlemsstaterne og den befuldmægtigede for Republikken Indonesien tager følgende ensidige erklæring fra Det Europæiske Fællesskab til efterretning:

»Bestemmelserne i denne aftale, som henhører under anvendelsesområdet for tredje del, afsnit IV, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er bindende for Det Forenede Kongerige og Irland som særskilte kontraherende parter og ikke som part i Det Europæiske Fællesskab, indtil Det Forenede Kongerige eller Irland, alt efter tilfældet, meddeler Republikken Indonesien, at det er blevet bundet som part i Det Europæiske Fællesskab i overensstemmelse med protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, som er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Det samme gælder for Danmark i overensstemmelse med protokollen om Danmarks stilling, som er knyttet til de nævnte traktater.«

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/44

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. april 2014

om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde, bortset fra tilbagetagelsesspørgsmål

(2014/230/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, 100, artikel 191, stk. 4, artikel 207 og 209 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/229/EU (2) blev rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (»aftalen«) undertegnet den 9. november 2009 med forbehold af senere indgåelse. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/229/EU (2) blev rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (»aftalen«) undertegnet den 9. november 2009 med forbehold af senere indgåelse.

| (2) | Visse bestemmelser i aftalen vedrører tilbagetagelse, og de henhører derfor under tredje del, afsnit V, i traktaten. Parallelt med nærværende afgørelse vedtages der en særskilt afgørelse (3) om disse bestemmelser som indeholdt i aftalens artikel 34, stk. 3. |
| --- | --- |

(2)

Visse bestemmelser i aftalen vedrører tilbagetagelse, og de henhører derfor under tredje del, afsnit V, i traktaten. Parallelt med nærværende afgørelse vedtages der en særskilt afgørelse (3) om disse bestemmelser som indeholdt i aftalens artikel 34, stk. 3.

| (3) | Aftalen bør godkendes på Unionens vegne — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes på Unionens vegne —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (4), bortset fra aftalens artikel 34, stk. 3, godkendes hermed på Unionens vegne.

Artikel 2

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik varetager formandskabet for det blandede udvalg, jf. aftalens artikel 41. Unionen, eller i givet fald Unionen og medlemsstaterne, skal være repræsenterede i det blandede udvalg alt efter emnet.

Artikel 3

Formanden for Rådet afgiver på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 48, stk. 1 (5).

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  Godkendelse givet den 26. februar 2014 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/229/EU af 27. oktober 2009 om undertegnelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (Se side 16 i denne EUT).

2

(3)  Rådets afgørelse 2014/231/EU af 14. april 2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde, bortset fra tilbagetagelsesspørgsmål (Se side 46 i denne EUT).

3

(4)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 125 af 26.4.2014, s. 17 sammen med afgørelsen om undertegnelsen.

4

(5)  Datoen for aftalens ikrafttræden offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

5

Den Europæiske Unions Tidende

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/46

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. april 2014

om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for så vidt angår tilbagetagelsesspørgsmål

(2014/231/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 79, stk. 3, sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/229/EU (2) blev rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (»aftalen«) undertegnet den 9. november 2009 med forbehold af senere indgåelse. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2014/229/EU (2) blev rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (»aftalen«) undertegnet den 9. november 2009 med forbehold af senere indgåelse.

| (2) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige og Irland. |
| --- | --- |

(2)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige og Irland.

| (3) | I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(3)

I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark.

| (4) | De bestemmelser i aftalen, der ikke er omfattet af artikel 34, stk. 3, om tilbagetagelse, vil indgå i en særskilt afgørelse (3), der vedtages parallelt med nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

(4)

De bestemmelser i aftalen, der ikke er omfattet af artikel 34, stk. 3, om tilbagetagelse, vil indgå i en særskilt afgørelse (3), der vedtages parallelt med nærværende afgørelse.

| (5) | Aftalen bør godkendes på Unionens vegne — |
| --- | --- |

(5)

Aftalen bør godkendes på Unionens vegne —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (4) godkendes hermed på Den Europæiske Unions vegne for så vidt angår aftalens artikel 34, stk. 3.

Artikel 2

Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik varetager formandskabet for det blandede udvalg, jf. aftalens artikel 41. Unionen, eller i givet fald Unionen og medlemsstaterne, skal være repræsenterede i det blandede udvalg alt efter emnet.

Artikel 3

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i aftalens artikel 48, stk. 1.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.

På Rådets vegne

C. ASHTON

Formand

---

(1)  Godkendelse givet den 26. februar 2014 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets afgørelse 2014/229/EU af 27. oktober 2009 om undertegnelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde (Se side 16 i denne EUT).

2

(3)  Rådets afgørelse 2014/230/EU af 14. april.2014 om indgåelse af rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Indonesien på den anden side om et alsidigt partnerskab og samarbejde for så vidt angår tilbagetagelsesspørgsmål (Se side 44 i denne EUT).

3

(4)  Teksten til aftalen er offentliggjort i EUT L 125 af 26.4.2014, s. 17 sammen med afgørelsen om undertegnelsen.

4

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/48 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/48

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. april 2014

om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik

(2014/232/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, litra a), og artikel 218, stk. 7,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet godkendte den 16. april 2007 fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (herefter »partnerskabsaftalen«) ved at vedtage forordning (EF) nr. 450/2007 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet godkendte den 16. april 2007 fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (herefter »partnerskabsaftalen«) ved at vedtage forordning (EF) nr. 450/2007 (1).

| (2) | Unionen har ført forhandlinger med Den Gabonesiske Republik om en ny protokol, ifølge hvilken EU-fartøjer tildeles fiskerimuligheder i de farvande, som fiskerimæssigt hører under Den Gabonesiske Republiks overhøjhed eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har ført forhandlinger med Den Gabonesiske Republik om en ny protokol, ifølge hvilken EU-fartøjer tildeles fiskerimuligheder i de farvande, som fiskerimæssigt hører under Den Gabonesiske Republiks overhøjhed eller jurisdiktion.

| (3) | Denne nye protokol er undertegnet på grundlag af Rådets afgørelse 2013/462/EU (2) og anvendes midlertidigt fra den 24. juli 2013 (3). |
| --- | --- |

(3)

Denne nye protokol er undertegnet på grundlag af Rådets afgørelse 2013/462/EU (2) og anvendes midlertidigt fra den 24. juli 2013 (3).

| (4) | Den nye protokol bør godkendes. |
| --- | --- |

(4)

Den nye protokol bør godkendes.

| (5) | Ved partnerskabsaftalen nedsættes en blandet komité, som har til opgave at kontrollere anvendelsen af denne aftale. Desuden kan Den Blandede Komité i overensstemmelse med protokollen godkende visse ændringer af protokollen. For at lette godkendelsen af sådanne ændringer er det med forbehold af særlige betingelser hensigtsmæssigt at bemyndige Kommissionen til at godkende dem efter forenklet procedure — |
| --- | --- |

(5)

Ved partnerskabsaftalen nedsættes en blandet komité, som har til opgave at kontrollere anvendelsen af denne aftale. Desuden kan Den Blandede Komité i overensstemmelse med protokollen godkende visse ændringer af protokollen. For at lette godkendelsen af sådanne ændringer er det med forbehold af særlige betingelser hensigtsmæssigt at bemyndige Kommissionen til at godkende dem efter forenklet procedure —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik (i det følgende benævnt »protokollen«), godkendes herved på Unionens vegne (4).

Artikel 2

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne den notifikation, der er omhandlet i protokollens artikel 15.

Artikel 3

Med forbehold af bestemmelserne og betingelserne i bilaget bemyndiges Kommissionen til på Unionens vegne at godkende de ændringer af protokollen, som Den Blandede Komité har foretaget.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 450/2007 af 16. april 2007 om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Gabonesiske Republik og Det Europæiske Fællesskab (EUT L 109 af 26.4.2007, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse nr. 2013/462/EU af 22. juli 2013 om undertegnelse, på Den Europæiske Unions vegne, og midlertidig anvendelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik (EUT L 250 af 20.9.2013, s. 1).

2

(3)  Oplysninger vedrørende datoen for undertegnelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Europæiske Union og Den Gabonesiske Republik (EUT L 229 af 28.8.2013, s. 1).

3

(4)  Protokollen er offentliggjort i EUT L 250 af 20.9.2013, s. 2, sammen med afgørelsen om undertegnelse.

4

---

BILAG

Bemyndigelsens omfang og procedure for fastlæggelse af Unionens holdning i Den Blandede Komité

| 1) | Kommissionen bemyndiges til at forhandle med Den Gabonesiske Republik og i givet fald, forudsat at betingelserne i punkt 3 i dette bilag er opfyldt, at godkende ændringer af protokollen med hensyn til følgende spørgsmål:






  a) | revision af fiskerimulighederne i overensstemmelse med protokollens artikel 5 og 6 |
| --- | --- | --- |

1)

Kommissionen bemyndiges til at forhandle med Den Gabonesiske Republik og i givet fald, forudsat at betingelserne i punkt 3 i dette bilag er opfyldt, at godkende ændringer af protokollen med hensyn til følgende spørgsmål:

a)

revision af fiskerimulighederne i overensstemmelse med protokollens artikel 5 og 6

| b) | afgørelse om reglerne for sektorstøtten i overensstemmelse med protokollens artikel 3 |
| --- | --- |

b)

afgørelse om reglerne for sektorstøtten i overensstemmelse med protokollens artikel 3

| c) | tekniske specifikationer og regler, der henhører under Den Blandede Komités beføjelser, i overensstemmelse med bilaget til protokollen. |
| --- | --- |

c)

tekniske specifikationer og regler, der henhører under Den Blandede Komités beføjelser, i overensstemmelse med bilaget til protokollen.

| 2) | I Den Blandede Komité, der er nedsat i henhold til partnerskabsaftalen, skal Unionen:






  a) | handle i overensstemmelse med de mål, som Unionen forfølger inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik |
| --- | --- | --- |

2)

I Den Blandede Komité, der er nedsat i henhold til partnerskabsaftalen, skal Unionen:

a)

handle i overensstemmelse med de mål, som Unionen forfølger inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik

| b) | følge Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om en meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension |
| --- | --- |

b)

følge Rådets konklusioner af 19. marts 2012 om en meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension

| c) | fremme holdninger, der er forenelige med de relevante regler, som er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

c)

fremme holdninger, der er forenelige med de relevante regler, som er vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer.

| 3) | Når en afgørelse om ændringer af protokollen som nævnt i punkt 1 forventes at blive vedtaget på et møde i Den Blandede Komité, træffes de nødvendige foranstaltninger, så den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, tager hensyn til de seneste statistiske, biologiske og andre relevante oplysninger, der er fremsendt til Kommissionen.
  Med henblik herpå og på grundlag af disse oplysninger fremsender Kommissionens tjenestegrene i rette tid inden det relevante møde i Den Blandede Komité et dokument, der fastlægger enkelthederne i Unionens foreslåede holdning, til Rådet eller dets forberedende organer med henblik på drøftelse og godkendelse.
  Med hensyn til de spørgsmål, der er nævnt i punkt 1, litra a), godkender Rådet Unionens påtænkte holdning med kvalificeret flertal. I andre tilfælde betragtes Unionens påtænkte holdning i det forberedende dokument som godkendt, medmindre et bestemt antal medlemsstater svarende til et blokerende mindretal gør indsigelse på et møde i Rådets forberedende organ eller senest 20 dage efter modtagelsen af det forberedende dokument, afhængigt af hvad der indtræffer først. I tilfælde af indsigelse henvises sagen til Rådet.
  Hvis det på senere møder, herunder på stedet, er umuligt at nå til enighed, så Unionens holdning tager hensyn til nye de elementer, henvises sagen til Rådet eller dets forberedende organer.
  Kommissionen opfordres til i rette tid at træffe alle nødvendige foranstaltninger til opfølgning af Den Blandede Komités afgørelse, herunder eventuelt offentliggørelse af den relevante afgørelse i Den Europæiske Unions Tidende og forelæggelse af ethvert forslag, der er nødvendigt for at gennemføre denne afgørelse. |
| --- | --- |

3)

Når en afgørelse om ændringer af protokollen som nævnt i punkt 1 forventes at blive vedtaget på et møde i Den Blandede Komité, træffes de nødvendige foranstaltninger, så den holdning, der skal indtages på Unionens vegne, tager hensyn til de seneste statistiske, biologiske og andre relevante oplysninger, der er fremsendt til Kommissionen.

Med henblik herpå og på grundlag af disse oplysninger fremsender Kommissionens tjenestegrene i rette tid inden det relevante møde i Den Blandede Komité et dokument, der fastlægger enkelthederne i Unionens foreslåede holdning, til Rådet eller dets forberedende organer med henblik på drøftelse og godkendelse.

Med hensyn til de spørgsmål, der er nævnt i punkt 1, litra a), godkender Rådet Unionens påtænkte holdning med kvalificeret flertal. I andre tilfælde betragtes Unionens påtænkte holdning i det forberedende dokument som godkendt, medmindre et bestemt antal medlemsstater svarende til et blokerende mindretal gør indsigelse på et møde i Rådets forberedende organ eller senest 20 dage efter modtagelsen af det forberedende dokument, afhængigt af hvad der indtræffer først. I tilfælde af indsigelse henvises sagen til Rådet.

Hvis det på senere møder, herunder på stedet, er umuligt at nå til enighed, så Unionens holdning tager hensyn til nye de elementer, henvises sagen til Rådet eller dets forberedende organer.

Kommissionen opfordres til i rette tid at træffe alle nødvendige foranstaltninger til opfølgning af Den Blandede Komités afgørelse, herunder eventuelt offentliggørelse af den relevante afgørelse i Den Europæiske Unions Tidende og forelæggelse af ethvert forslag, der er nødvendigt for at gennemføre denne afgørelse.

---

FORORDNINGER

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/51

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 424/2014

af 22. april 2014

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Prekmurska šunka (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Sloveniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Prekmurska šunka« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Sloveniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Prekmurska šunka« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 361 af 11.12.2013, s. 13.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

SLOVENIEN

Prekmurska šunka (BGB)

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/53 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/53

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 425/2014

af 22. april 2014

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Tørrfisk fra Lofoten (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er ansøgningen fra producentsammenslutningen »Tørrfisk fra Lofoten AS« (Norge) om registrering af betegnelsen »Tørrfisk fra Lofoten« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er ansøgningen fra producentsammenslutningen »Tørrfisk fra Lofoten AS« (Norge) om registrering af betegnelsen »Tørrfisk fra Lofoten« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør denne betegnelse registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen i bilaget til denne forordning registreres herved.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Dacian CIOLOȘ

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 361 af 11.12.2013, s. 10.

2

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.7. Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf

NORGE

Tørrfisk fra Lofoten (BGB)

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/55

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 426/2014

af 25. april 2014

om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus (1), særlig artikel 26, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 fastsættes det, at spiritus i kategori 16 »Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation« fremstilles ved udblødning og destillation af de frugter og bær, der er anført på listen. I nogle medlemsstater produceres denne type spiritus traditionelt også af andre frugter, som ikke er opført på denne liste. Fortegnelsen over frugter og bær, der anvendes til fremstilling af spiritus i nævnte kategori bør derfor udvides. |
| --- | --- |

(1)

I bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 fastsættes det, at spiritus i kategori 16 »Brændevin (med frugtnavnet foranstillet) fremstillet ved udblødning og destillation« fremstilles ved udblødning og destillation af de frugter og bær, der er anført på listen. I nogle medlemsstater produceres denne type spiritus traditionelt også af andre frugter, som ikke er opført på denne liste. Fortegnelsen over frugter og bær, der anvendes til fremstilling af spiritus i nævnte kategori bør derfor udvides.

| (2) | I bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 fastsættes det, at spiritus i kategori 24 »Akvavit eller aquavit« er spiritus med kommen- og/eller dildsmag, der er aromatiseret ved anvendelse af et urte- eller krydderidestillat. Disser typer spiritus fremstilles traditionelt ved hjælp af landbrugsethanol. Den nuværende spirituskategori »Akvavit eller aquavit« angiver ikke forpligtelsen til at anvende ethanol. Brugen af ethanol i produktionen af »Akvavit eller aquavit« er imidlertid afgørende for at sikre produktets kvalitet. |
| --- | --- |

(2)

I bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 fastsættes det, at spiritus i kategori 24 »Akvavit eller aquavit« er spiritus med kommen- og/eller dildsmag, der er aromatiseret ved anvendelse af et urte- eller krydderidestillat. Disser typer spiritus fremstilles traditionelt ved hjælp af landbrugsethanol. Den nuværende spirituskategori »Akvavit eller aquavit« angiver ikke forpligtelsen til at anvende ethanol. Brugen af ethanol i produktionen af »Akvavit eller aquavit« er imidlertid afgørende for at sikre produktets kvalitet.

| (3) | Forordning (EF) nr. 110/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 110/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for Spiritus —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 39 af 13.2.2008, s. 16.

1

---

BILAG

Bilag II til forordning (EF) nr. 110/2008 ændres således:

| 1) | I kategori 16 affattes litra a), nr. ii), således:






  »ii) | der er fremstillet af følgende frugter eller bær:






  — | brombær (Rubus fruticosus auct. aggr.) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I kategori 16 affattes litra a), nr. ii), således:

»ii)

der er fremstillet af følgende frugter eller bær:

—

brombær (Rubus fruticosus auct. aggr.)

| — | jordbær (Fragaria spp.) |
| --- | --- |

—

jordbær (Fragaria spp.)

| — | blåbær (Vaccinium myrtillus L.) |
| --- | --- |

—

blåbær (Vaccinium myrtillus L.)

| — | hindbær (Rubus idaeus L.) |
| --- | --- |

—

hindbær (Rubus idaeus L.)

| — | ribs (Ribes rubrum L.) |
| --- | --- |

—

ribs (Ribes rubrum L.)

| — | hvid ribs (Ribes niveum Lindl.) |
| --- | --- |

—

hvid ribs (Ribes niveum Lindl.)

| — | solbær (Ribes nigrum L.) |
| --- | --- |

—

solbær (Ribes nigrum L.)

| — | slåen (Prunus spinosa L.) |
| --- | --- |

—

slåen (Prunus spinosa L.)

| — | almindelig røn (Sorbus aucuparia L.) |
| --- | --- |

—

almindelig røn (Sorbus aucuparia L.)

| — | storfrugtet røn (Sorbus domestica L.) |
| --- | --- |

—

storfrugtet røn (Sorbus domestica L.)

| — | kristtjørn (Ilex aquifolium and Ilex cassine L.) |
| --- | --- |

—

kristtjørn (Ilex aquifolium and Ilex cassine L.)

| — | tarmvridrøn (Sorbus torminalis (L.) |
| --- | --- |

—

tarmvridrøn (Sorbus torminalis (L.)

| — | hyldebær (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

hyldebær (Sambucus nigra L.)

| — | stikkelsbær (Ribes uva-crispa L. syn., Ribes grossularia) |
| --- | --- |

—

stikkelsbær (Ribes uva-crispa L. syn., Ribes grossularia)

| — | tranebær (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus) |
| --- | --- |

—

tranebær (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus)

| — | tyttebær (Vaccinium vitis-idaea L.) |
| --- | --- |

—

tyttebær (Vaccinium vitis-idaea L.)

| — | amerikanske blåbær (Vaccinium corymbosum L.) |
| --- | --- |

—

amerikanske blåbær (Vaccinium corymbosum L.)

| — | havtorn (Hippophae rhamnoides L.) |
| --- | --- |

—

havtorn (Hippophae rhamnoides L.)

| — | hyben af hunderose (Rosa canina L.) |
| --- | --- |

—

hyben af hunderose (Rosa canina L.)

| — | multebær (Rubus chamaemorus L.) |
| --- | --- |

—

multebær (Rubus chamaemorus L.)

| — | almindelig revling (Empetrum nigrum L.) |
| --- | --- |

—

almindelig revling (Empetrum nigrum L.)

| — | agerbær (Rubus arcticus L.) |
| --- | --- |

—

agerbær (Rubus arcticus L.)

| — | mosepors (Myrtus communis L.) |
| --- | --- |

—

mosepors (Myrtus communis L.)

| — | banan (Musa spp.) |
| --- | --- |

—

banan (Musa spp.)

| — | passionsfrugt (Passiflora edulis Sims) |
| --- | --- |

—

passionsfrugt (Passiflora edulis Sims)

| — | stor mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson) |
| --- | --- |

—

stor mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson)

| — | gul mombin (Spondias mombin L.) |
| --- | --- |

—

gul mombin (Spondias mombin L.)

| — | valnød (Juglans regia L.) |
| --- | --- |

—

valnød (Juglans regia L.)

| — | hasselnød (Corylus avellana L) |
| --- | --- |

—

hasselnød (Corylus avellana L)

| — | kastanje (Castanea sativa L) |
| --- | --- |

—

kastanje (Castanea sativa L)

| — | citrusfrugter (Citrus spp. L.) |
| --- | --- |

—

citrusfrugter (Citrus spp. L.)

| — | kaktuspære (Opuntia ficus-indica).« |
| --- | --- |

—

kaktuspære (Opuntia ficus-indica).«

| 2) | I kategori 24 affattes litra a) således:






  »a) | Akvavit eller aquavit er spiritus med kommen- og/eller dilsmag fremstillet ved hjælp af landbrugsethanol, der er aromatiseret ved hjælp af et urte- eller krydderidestillat.«. |
| --- | --- | --- |

2)

I kategori 24 affattes litra a) således:

»a)

Akvavit eller aquavit er spiritus med kommen- og/eller dilsmag fremstillet ved hjælp af landbrugsethanol, der er aromatiseret ved hjælp af et urte- eller krydderidestillat.«.

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/57

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 427/2014

af 25. april 2014

om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2011 af 11. maj 2011 om fastsættelse af præstationsnormer for nye lette erhvervskøretøjers emissioner inden for Unionens integrerede tilgang til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (1), særlig artikel 12, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at fremme udvikling og hurtig udbredelse af nye og avancerede køretøjsteknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne giver forordning (EU) nr. 510/2011 fabrikanter og leverandører mulighed for at ansøge om godkendelse af visse innovative teknologier, der bidrager til at nedbringe CO2-emissionerne fra nye lette erhvervskøretøjer. Det er derfor nødvendigt at præcisere kriterierne for at fastslå, hvilke teknologier, der bør komme i betragtning som miljøinnovationer i henhold til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

For at fremme udvikling og hurtig udbredelse af nye og avancerede køretøjsteknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne giver forordning (EU) nr. 510/2011 fabrikanter og leverandører mulighed for at ansøge om godkendelse af visse innovative teknologier, der bidrager til at nedbringe CO2-emissionerne fra nye lette erhvervskøretøjer. Det er derfor nødvendigt at præcisere kriterierne for at fastslå, hvilke teknologier, der bør komme i betragtning som miljøinnovationer i henhold til nævnte forordning.

| (2) | Der bør tages hensyn til erfaringerne fra indførelsen af en ordning for innovative teknologier til personbiler i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 (2) og anvendes samme kriterier for lette erhvervskøretøjer. Dog bør der foretages en sondring, for så vidt angår lette erhvervskøretøjer, der fremstilles og typegodkendes etapevis. For sådanne køretøjer bør certificeringen af CO2-reduktionerne begrænses til miljøinnovationer, der monteres på basiskøretøjet. |
| --- | --- |

(2)

Der bør tages hensyn til erfaringerne fra indførelsen af en ordning for innovative teknologier til personbiler i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 (2) og anvendes samme kriterier for lette erhvervskøretøjer. Dog bør der foretages en sondring, for så vidt angår lette erhvervskøretøjer, der fremstilles og typegodkendes etapevis. For sådanne køretøjer bør certificeringen af CO2-reduktionerne begrænses til miljøinnovationer, der monteres på basiskøretøjet.

| (3) | I henhold til artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011, kan teknologier, der er en del af Unionens integrerede fremgangsmåde som beskrevet i to meddelelser fra Kommissionen af 7. februar 2007 (3), og som er blevet reguleret i EU-retten, og andre teknologier, som er obligatoriske i henhold til EU-retten, ikke komme i betragtning som miljøinnovationer i henhold til nævnte forordning. Det drejer sig bl.a. om dæktryksovervågningssystemer, dæks rullemodstand og gearskiftindikatorer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 (4) og, for så vidt angår dæks rullemodstand, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1222/2009 (5). |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011, kan teknologier, der er en del af Unionens integrerede fremgangsmåde som beskrevet i to meddelelser fra Kommissionen af 7. februar 2007 (3), og som er blevet reguleret i EU-retten, og andre teknologier, som er obligatoriske i henhold til EU-retten, ikke komme i betragtning som miljøinnovationer i henhold til nævnte forordning. Det drejer sig bl.a. om dæktryksovervågningssystemer, dæks rullemodstand og gearskiftindikatorer, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 (4) og, for så vidt angår dæks rullemodstand, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1222/2009 (5).

| (4) | En teknologi, der allerede i nogen tid har været almindelig tilgængelig på markedet, kan ikke anses for innovativ i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 510/2011 og bør derfor ikke komme i betragtning som en miljøinnovation. For at sikre fuld parallelitet med gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 bør det fastsættes, at kun teknologier, der er monteret i højst 3 % af alle lette erhvervskøretøjer, som er registreret i 2009, bør komme i betragtning som miljøinnovationer. Disse tærskelværdier bør senest revideres i 2016. |
| --- | --- |

(4)

En teknologi, der allerede i nogen tid har været almindelig tilgængelig på markedet, kan ikke anses for innovativ i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 510/2011 og bør derfor ikke komme i betragtning som en miljøinnovation. For at sikre fuld parallelitet med gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 bør det fastsættes, at kun teknologier, der er monteret i højst 3 % af alle lette erhvervskøretøjer, som er registreret i 2009, bør komme i betragtning som miljøinnovationer. Disse tærskelværdier bør senest revideres i 2016.

| (5) | For at fremme teknologier med det største potentiale for nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer, og især udviklingen af innovative fremdriftsteknologier, bør kun de teknologier komme i betragtning, som er væsentlige for køretøjets transportfunktion og i betydelig grad bidrager til at forbedre køretøjets samlede energiforbrug. Teknologier, der kun bidrager til dette formål eller tager sigte på at forbedre førerens eller passagerernes komfort, bør ikke komme i betragtning. |
| --- | --- |

(5)

For at fremme teknologier med det største potentiale for nedbringelse af CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer, og især udviklingen af innovative fremdriftsteknologier, bør kun de teknologier komme i betragtning, som er væsentlige for køretøjets transportfunktion og i betydelig grad bidrager til at forbedre køretøjets samlede energiforbrug. Teknologier, der kun bidrager til dette formål eller tager sigte på at forbedre førerens eller passagerernes komfort, bør ikke komme i betragtning.

| (6) | I henhold til forordning (EU) nr. 510/2011 kan ansøgninger indgives af både fabrikanter og leverandører. Ansøgningen bør indeholde den nødvendige dokumentation for, at kriterierne for at komme i betragtning er opfyldt fuldt ud, herunder en metodologi til at måle CO2-besparelserne ved den innovative teknologi. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til forordning (EU) nr. 510/2011 kan ansøgninger indgives af både fabrikanter og leverandører. Ansøgningen bør indeholde den nødvendige dokumentation for, at kriterierne for at komme i betragtning er opfyldt fuldt ud, herunder en metodologi til at måle CO2-besparelserne ved den innovative teknologi.

| (7) | CO2-besparelserne ved en miljøinnovation bør kunne måles med en tilfredsstillende nøjagtighedsgrad. Denne nøjagtighed kan kun opnås, når besparelserne er på 1 g CO2/km eller derover. |
| --- | --- |

(7)

CO2-besparelserne ved en miljøinnovation bør kunne måles med en tilfredsstillende nøjagtighedsgrad. Denne nøjagtighed kan kun opnås, når besparelserne er på 1 g CO2/km eller derover.

| (8) | Når CO2-besparelserne ved en teknologi afhænger af førerens adfærd eller af andre faktorer, som ansøgeren ikke har kontrol over, bør denne teknologi i princippet ikke komme i betragtning som en miljøinnovation, medmindre det på grundlag af stærke og uafhængige statistiske beviser er muligt at fremsætte verificerbare antagelser om gennemsnitsførerens adfærd. |
| --- | --- |

(8)

Når CO2-besparelserne ved en teknologi afhænger af førerens adfærd eller af andre faktorer, som ansøgeren ikke har kontrol over, bør denne teknologi i princippet ikke komme i betragtning som en miljøinnovation, medmindre det på grundlag af stærke og uafhængige statistiske beviser er muligt at fremsætte verificerbare antagelser om gennemsnitsførerens adfærd.

| (9) | Den standardprøvecyklus, der anvendes til typegodkendelsesmåling af CO2-emissionerne fra et køretøj, påviser ikke alle de besparelser, der kan tilskrives bestemte teknologier. For at skabe de rette incitamenter til innovation bør kun de besparelser, der ikke dækkes af standardprøvecyklussen, tages i betragtning ved beregningen af de samlede CO2-besparelser. |
| --- | --- |

(9)

Den standardprøvecyklus, der anvendes til typegodkendelsesmåling af CO2-emissionerne fra et køretøj, påviser ikke alle de besparelser, der kan tilskrives bestemte teknologier. For at skabe de rette incitamenter til innovation bør kun de besparelser, der ikke dækkes af standardprøvecyklussen, tages i betragtning ved beregningen af de samlede CO2-besparelser.

| (10) | Når CO2-besparelserne skal påvises, bør der foretages en sammenligning mellem de samme køretøjer med og uden miljøinnovationen. Prøvningsmetodologien bør omfatte målinger, der kan verificeres, gentages og sammenlignes. For at sikre ensartede spilleregler, og fordi der ikke findes en aftalt og mere realistisk kørecyklus, bør køremønsteret i den nye europæiske kørecyklus som anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (6) anvendes som en fælles reference. Prøvningsmetodologien bør være baseret på målinger på et chassisdynamometer eller på modellering eller simulering, når sådanne metodologier ville give bedre og mere nøjagtige resultater. |
| --- | --- |

(10)

Når CO2-besparelserne skal påvises, bør der foretages en sammenligning mellem de samme køretøjer med og uden miljøinnovationen. Prøvningsmetodologien bør omfatte målinger, der kan verificeres, gentages og sammenlignes. For at sikre ensartede spilleregler, og fordi der ikke findes en aftalt og mere realistisk kørecyklus, bør køremønsteret i den nye europæiske kørecyklus som anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 (6) anvendes som en fælles reference. Prøvningsmetodologien bør være baseret på målinger på et chassisdynamometer eller på modellering eller simulering, når sådanne metodologier ville give bedre og mere nøjagtige resultater.

| (11) | Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for udarbejdelsen af ansøgningen og for prøvningsmetodologierne og regelmæssigt opdatere dem for at tage hensyn til erfaringer indhøstet i forbindelse med vurderingen af forskellige ansøgninger. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bør udarbejde retningslinjer for udarbejdelsen af ansøgningen og for prøvningsmetodologierne og regelmæssigt opdatere dem for at tage hensyn til erfaringer indhøstet i forbindelse med vurderingen af forskellige ansøgninger.

| (12) | I henhold til forordning (EU) nr. 510/2011 skal ansøgningen være ledsaget af en verifikationsrapport udarbejdet af et uafhængigt og godkendt organ. Dette organ bør være en teknisk tjeneste af kategori A eller B som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (7). For at sikre organets uafhængighed bør tekniske tjenester, der udpeges i overensstemmelse med artikel 41, stk. 6, i nævnte direktiv, imidlertid ikke, for så vidt angår nærværende forordning, anses for et uafhængigt og godkendt organ. Organet bør foruden verifikationsrapporten fremlægge relevant dokumentation for sin uafhængighed af ansøgeren. |
| --- | --- |

(12)

I henhold til forordning (EU) nr. 510/2011 skal ansøgningen være ledsaget af en verifikationsrapport udarbejdet af et uafhængigt og godkendt organ. Dette organ bør være en teknisk tjeneste af kategori A eller B som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (7). For at sikre organets uafhængighed bør tekniske tjenester, der udpeges i overensstemmelse med artikel 41, stk. 6, i nævnte direktiv, imidlertid ikke, for så vidt angår nærværende forordning, anses for et uafhængigt og godkendt organ. Organet bør foruden verifikationsrapporten fremlægge relevant dokumentation for sin uafhængighed af ansøgeren.

| (13) | For at sikre en effektiv registrering og overvågning af de specifikke besparelser for de enkelte køretøjer bør besparelserne certificeres som led i typegodkendelsen af et køretøj, og de samlede besparelser bør indføres i typeattesten i overensstemmelse med direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre en effektiv registrering og overvågning af de specifikke besparelser for de enkelte køretøjer bør besparelserne certificeres som led i typegodkendelsen af et køretøj, og de samlede besparelser bør indføres i typeattesten i overensstemmelse med direktiv 2007/46/EF.

| (14) | Kommissionen bør have mulighed for på ad hoc-grundlag at verificere de certificerede samlede besparelser for de enkelte køretøjer. Når det er klart, at de certificerede besparelser ikke svarer til omfanget af de besparelser, der følger af afgørelsen om at godkende en teknologi som en miljøinnovation, bør Kommissionen kunne se bort fra de certificerede CO2-besparelser ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner. Fabrikanten bør imidlertid i et begrænset tidsrum få mulighed for at påvise, at de certificerede værdier er nøjagtige. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen bør have mulighed for på ad hoc-grundlag at verificere de certificerede samlede besparelser for de enkelte køretøjer. Når det er klart, at de certificerede besparelser ikke svarer til omfanget af de besparelser, der følger af afgørelsen om at godkende en teknologi som en miljøinnovation, bør Kommissionen kunne se bort fra de certificerede CO2-besparelser ved beregningen af de gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner. Fabrikanten bør imidlertid i et begrænset tidsrum få mulighed for at påvise, at de certificerede værdier er nøjagtige.

| (15) | For at sikre en gennemsigtig ansøgningsprocedure bør der foreligge et offentligt tilgængeligt resumé af ansøgningerne om godkendelse af innovative teknologier og af prøvningsmetodologierne. Når prøvningsmetodologierne er godkendt, bør de være offentligt tilgængelige. De undtagelser fra retten til aktindsigt, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (8), finder anvendelse i nødvendigt omfang. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre en gennemsigtig ansøgningsprocedure bør der foreligge et offentligt tilgængeligt resumé af ansøgningerne om godkendelse af innovative teknologier og af prøvningsmetodologierne. Når prøvningsmetodologierne er godkendt, bør de være offentligt tilgængelige. De undtagelser fra retten til aktindsigt, der er anført i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (8), finder anvendelse i nødvendigt omfang.

| (16) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer — |
| --- | --- |

(16)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand

I denne forordning fastsættes den procedure, der skal følges ved anmodning om, og vurdering, godkendelse og certificering af innovative teknologier, som nedbringer CO2-emissionerne fra lette erhvervskøretøjer i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 510/2011.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1.   Enhver teknologi, der falder ind under anvendelsesområdet for følgende foranstaltninger, anses ikke for en innovativ teknologi:

| a) | effektivitetsforbedringer i luftkonditioneringsanlæg |
| --- | --- |

a)

effektivitetsforbedringer i luftkonditioneringsanlæg

| b) | dæktryksovervågningssystemer, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 |
| --- | --- |

b)

dæktryksovervågningssystemer, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009

| c) | rullemodstand for dæk, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 og forordning (EF) nr. 1222/2009 |
| --- | --- |

c)

rullemodstand for dæk, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 og forordning (EF) nr. 1222/2009

| d) | gearskiftindikatorer, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009 |
| --- | --- |

d)

gearskiftindikatorer, der falder ind under anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 661/2009

| e) | brug af biobrændstoffer. |
| --- | --- |

e)

brug af biobrændstoffer.

2.   En ansøgning kan indgives i henhold til denne forordning med hensyn til teknologi, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

| a) | den er monteret i højst 3 % af alle nyregistrerede lette erhvervskøretøjer i 2009 |
| --- | --- |

a)

den er monteret i højst 3 % af alle nyregistrerede lette erhvervskøretøjer i 2009

| b) | den vedrører dele, som er væsentlige for køretøjets effektive drift og forenelige med direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

b)

den vedrører dele, som er væsentlige for køretøjets effektive drift og forenelige med direktiv 2007/46/EF.

3.   I tilfælde af trinvis færdigopbyggede køretøjer tages kun miljøinnovationer, der monteres på et basiskøretøj, der er EF-typegodkendt som et delvis opbygget køretøj, i betragtning med henblik på certificering af CO2-besparelser ved miljøinnovationer i henhold til artikel 11.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| 1) | »innovativ teknologi«: en teknologi eller en kombination af teknologier med næsten samme tekniske egenskaber og karakteristika (innovativ teknologipakke), hvor CO2-besparelserne kan påvises ved hjælp af en prøvningsmetodologi, og hvor hver af de individuelle teknologier, der udgør kombinationen, falder ind under det anvendelsesområde, der er angivet i artikel 2 |
| --- | --- |

1)

»innovativ teknologi«: en teknologi eller en kombination af teknologier med næsten samme tekniske egenskaber og karakteristika (innovativ teknologipakke), hvor CO2-besparelserne kan påvises ved hjælp af en prøvningsmetodologi, og hvor hver af de individuelle teknologier, der udgør kombinationen, falder ind under det anvendelsesområde, der er angivet i artikel 2

| 2) | »leverandør«: fabrikanten af en innovativ teknologi, som er ansvarlig for at sikre produktionens overensstemmelse, dennes autoriserede repræsentant i Unionen eller importøren |
| --- | --- |

2)

»leverandør«: fabrikanten af en innovativ teknologi, som er ansvarlig for at sikre produktionens overensstemmelse, dennes autoriserede repræsentant i Unionen eller importøren

| 3) | »ansøger«: den fabrikant eller leverandør, der indgiver en ansøgning om godkendelse af en innovativ teknologi som miljøinnovation |
| --- | --- |

3)

»ansøger«: den fabrikant eller leverandør, der indgiver en ansøgning om godkendelse af en innovativ teknologi som miljøinnovation

| 4) | »miljøinnovation«: en innovativ teknologi ledsaget af en prøvningsmetodologi, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

4)

»miljøinnovation«: en innovativ teknologi ledsaget af en prøvningsmetodologi, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med denne forordning

| 5) | »uafhængigt og certificeret organ«: en teknisk tjeneste af kategori A eller kategori B som omhandlet i artikel 41, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2007/46/EF, der opfylder kravene i artikel 42 i nævnte direktiv, med undtagelse af tekniske tjenester udpeget i overensstemmelse med artikel 41, stk. 6, i nævnte direktiv |
| --- | --- |

5)

»uafhængigt og certificeret organ«: en teknisk tjeneste af kategori A eller kategori B som omhandlet i artikel 41, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 2007/46/EF, der opfylder kravene i artikel 42 i nævnte direktiv, med undtagelse af tekniske tjenester udpeget i overensstemmelse med artikel 41, stk. 6, i nævnte direktiv

| 6) | »basiskøretøj«: et køretøj, der anvendes til at påvise CO2-besparelser ved miljøinnovation, ved at basiskøretøjet sammenlignes med et køretøj, der er udstyret med innovativ teknologi. |
| --- | --- |

6)

»basiskøretøj«: et køretøj, der anvendes til at påvise CO2-besparelser ved miljøinnovation, ved at basiskøretøjet sammenlignes med et køretøj, der er udstyret med innovativ teknologi.

Artikel 4

Ansøgning

1.   En ansøgning om godkendelse af en innovativ teknologi som miljøinnovation forelægges skriftligt for Kommissionen. Ansøgningen og al støttedokumentationen forelægges via e-mail eller elektronisk datamedium eller uploades på en server, som administreres af Kommissionen. Den skriftlige ansøgning skal indeholde en liste over støttedokumentationen.

2.   En ansøgning skal indeholde følgende:

| a) | ansøgers kontaktoplysninger |
| --- | --- |

a)

ansøgers kontaktoplysninger

| b) | en beskrivelse af den innovative teknologi og den måde, hvorpå den er monteret på et køretøj, herunder bevis for, at teknologien falder ind under det anvendelsesområde, der er angivet i artikel 2 |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af den innovative teknologi og den måde, hvorpå den er monteret på et køretøj, herunder bevis for, at teknologien falder ind under det anvendelsesområde, der er angivet i artikel 2

| c) | en kortfattet beskrivelse — som offentliggøres, når ansøgningen indgives til Kommissionen — af den innovative teknologi, herunder detaljerede oplysninger, som underbygger, at betingelserne i artikel 2, stk. 2, er opfyldt, og af den prøvningsmetodologi, der henvises til i litra e) i nærværende stykke |
| --- | --- |

c)

en kortfattet beskrivelse — som offentliggøres, når ansøgningen indgives til Kommissionen — af den innovative teknologi, herunder detaljerede oplysninger, som underbygger, at betingelserne i artikel 2, stk. 2, er opfyldt, og af den prøvningsmetodologi, der henvises til i litra e) i nærværende stykke

| d) | en skønnet angivelse af de individuelle køretøjer, der kan eller er beregnet til at blive udstyret med den innovative teknologi, og de skønnede nedbringelser af CO2-emissionerne for disse køretøjer ved hjælp af den innovative teknologi |
| --- | --- |

d)

en skønnet angivelse af de individuelle køretøjer, der kan eller er beregnet til at blive udstyret med den innovative teknologi, og de skønnede nedbringelser af CO2-emissionerne for disse køretøjer ved hjælp af den innovative teknologi

| e) | en metodologi, der skal anvendes til at påvise CO2-emissionsreduktionerne ved den innovative teknologi, eller en henvisning til en sådan metodologi, hvis den allerede er godkendt af Kommissionen |
| --- | --- |

e)

en metodologi, der skal anvendes til at påvise CO2-emissionsreduktionerne ved den innovative teknologi, eller en henvisning til en sådan metodologi, hvis den allerede er godkendt af Kommissionen

| f) | bevis for, at:






  i) | den emissionsreduktion, der opnås ved hjælp af den innovative teknologi, opfylder den tærskelværdi, der er angivet i artikel 9, stk. 1, idet der tages hensyn til en eventuel indtrådt forringelse af teknologien |
| --- | --- | --- |

f)

bevis for, at:

i)

den emissionsreduktion, der opnås ved hjælp af den innovative teknologi, opfylder den tærskelværdi, der er angivet i artikel 9, stk. 1, idet der tages hensyn til en eventuel indtrådt forringelse af teknologien

| ii) | den innovative teknologi ikke er omfattet af de CO2-målinger i standardprøvecyklussen, der henvises til i artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011, som angivet i artikel 9, stk. 2, i nærværende forordning |
| --- | --- |

ii)

den innovative teknologi ikke er omfattet af de CO2-målinger i standardprøvecyklussen, der henvises til i artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011, som angivet i artikel 9, stk. 2, i nærværende forordning

| iii) | ansøgeren er ansvarlig for CO2-emissionsreduktionen ved den innovative teknologi som angivet i artikel 9, stk. 3 |
| --- | --- |

iii)

ansøgeren er ansvarlig for CO2-emissionsreduktionen ved den innovative teknologi som angivet i artikel 9, stk. 3

| g) | en verifikationsrapport fra et uafhængigt og godkendt organ som angivet i artikel 7. |
| --- | --- |

g)

en verifikationsrapport fra et uafhængigt og godkendt organ som angivet i artikel 7.

Artikel 5

Basiskøretøj og miljøinnovativt køretøj

1.   Med henblik på den påvisning af CO2-emissioner, der henvises til i artikel 8, udpeger ansøgeren:

| a) | et miljøinnovativt køretøj, der er udstyret med den innovative teknologi |
| --- | --- |

a)

et miljøinnovativt køretøj, der er udstyret med den innovative teknologi

| b) | et basiskøretøj, der ikke er udstyret med den innovative teknologi, men i alle andre henseender er identisk med det miljøinnovative køretøj. |
| --- | --- |

b)

et basiskøretøj, der ikke er udstyret med den innovative teknologi, men i alle andre henseender er identisk med det miljøinnovative køretøj.

2.   Hvis den innovative teknologi monteres på et delvis opbygget køretøj, skal basiskøretøjet, jf. stk. 1, afspejle det miljøinnovative køretøjs opbygningsstade.

3.   Hvis ansøgeren mener, at de oplysninger, der henvises til i artikel 8 og 9, kan påvises uden brug af et basiskøretøj og et miljøinnovativt køretøj som omhandlet i stk. 1 i denne artikel, skal ansøgningen indeholde de nødvendige oplysninger som begrundelse for denne konklusion og en metodologi, der giver tilsvarende resultater.

Artikel 6

Prøvningsmetodologi

1.   Den prøvningsmetodologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra e), skal give resultater, der kan verificeres, gentages og sammenlignes. Den skal på en realistisk måde og med stor statistisk signifikans kunne påvise den innovative teknologis fordele med hensyn til CO2-emissioner og, hvor det er relevant, tage hensyn til interaktionen med andre miljøinnovationer.

2.   Kommissionen offentliggør retningslinjer for udarbejdelsen af prøvningsmetodologier for forskellige potentielle innovative teknologier, som opfylder kriterierne i stk. 1.

Artikel 7

Verifikationsrapport

1.   Den verifikationsrapport, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra g), udarbejdes af et uafhængigt og godkendt organ, som ikke er en del af ansøgerens organisation eller på anden måde knyttet dertil.

2.   Med henblik på verifikationsrapporten skal det uafhængige og godkendte organ:

| a) | kontrollere, at de kriterier for at komme i betragtning, der er angivet i artikel 2, stk. 2, er opfyldt |
| --- | --- |

a)

kontrollere, at de kriterier for at komme i betragtning, der er angivet i artikel 2, stk. 2, er opfyldt

| b) | kontrollere, at de informationer, der afgives i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra f), opfylder kriterierne i artikel 9 |
| --- | --- |

b)

kontrollere, at de informationer, der afgives i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra f), opfylder kriterierne i artikel 9

| c) | kontrollere, at den prøvningsmetodologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra e), egner sig til certificering af CO2-besparelserne ved den innovative teknologi for de relevante køretøjer, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra d), og opfylder minimumskravene i artikel 6, stk. 1 |
| --- | --- |

c)

kontrollere, at den prøvningsmetodologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra e), egner sig til certificering af CO2-besparelserne ved den innovative teknologi for de relevante køretøjer, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra d), og opfylder minimumskravene i artikel 6, stk. 1

| d) | kontrollere, at den innovative teknologi er forenelig med relevante krav til typegodkendelsen af køretøjet |
| --- | --- |

d)

kontrollere, at den innovative teknologi er forenelig med relevante krav til typegodkendelsen af køretøjet

| e) | erklære, at det opfylder kravet i stk. 1 i denne artikel. |
| --- | --- |

e)

erklære, at det opfylder kravet i stk. 1 i denne artikel.

Med henblik på litra c) skal det uafhængige og godkendte organ forelægge de prøvningsprotokoller, der er fastsat for verifikationen.

3.   Med henblik på certificeringen af CO2-besparelserne i overensstemmelse med artikel 11 skal det uafhængige og godkendte organ på anmodning af fabrikanten udarbejde en rapport om interaktionen mellem flere miljøinnovationer, der anvendes i en type, variant eller udgave af et køretøj.

Rapporten skal angive CO2-besparelserne ved de forskellige miljøinnovationer under hensyntagen til virkningen af interaktionen.

4.   Hvis ansøgningen er baseret på data og antagelser, der allerede er godkendt af Kommissionen, eller som indgår i de retningslinjer, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, kan verifikationsrapporten begrænses til kun at omfatte de prøvningsprotokoller, der er omhandlet i stk. 2, andet afsnit.

Artikel 8

Påvisning af CO2-emissioner

1.   Følgende CO2-emissioner påvises for et antal køretøjer, som er repræsentative for de individuelle køretøjer, der er angivet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra d):

| a) | CO2-emissionerne fra basiskøretøjet og fra det miljøinnovative køretøj med den innovative teknologi i brug som resultat af anvendelsen af den metodologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra e) |
| --- | --- |

a)

CO2-emissionerne fra basiskøretøjet og fra det miljøinnovative køretøj med den innovative teknologi i brug som resultat af anvendelsen af den metodologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra e)

| b) | CO2-emissionerne fra basiskøretøjet og fra det miljøinnovative køretøj med den innovative teknologi i brug som resultat af anvendelsen af den standardprøvecyklus, der henvises til i artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011. |
| --- | --- |

b)

CO2-emissionerne fra basiskøretøjet og fra det miljøinnovative køretøj med den innovative teknologi i brug som resultat af anvendelsen af den standardprøvecyklus, der henvises til i artikel 12, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 510/2011.

Påvisningen af CO2-emissionerne i overensstemmelse med stk. 1, litra a) og b), foretages under prøvningsforhold, der er identiske for alle prøvninger.

2.   De samlede besparelser for et individuelt køretøj er forskellen mellem de emissioner, der er påvist i overensstemmelse med stk. 1, litra a).

Såfremt der er en forskel mellem de emissioner, der er påvist i overensstemmelse med stk. 1, litra b), trækkes denne forskel fra de samlede besparelser, der er påvist i overensstemmelse med stk. 1, litra a).

Artikel 9

Kriterier for at kunne komme i betragtning

1.   Den minimumsreduktion, der opnås med den innovative teknologi, skal være 1 g CO2/km eller derover. Denne tærskelværdi anses for at være nået, når de samlede besparelser for den innovative teknologi eller innovative teknologipakke, der er påvist i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, er 1 g CO2/km eller derover.

2.   Såfremt de samlede besparelser for en innovativ teknologi ikke omfatter eventuelle besparelser, der er påvist under standardprøvecyklussen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, anses den innovative teknologi eller innovative teknologipakke for ikke at være omfattet af standardprøvecyklussen.

3.   Den tekniske beskrivelse af den innovative teknologi, der henvises til i artikel 4, stk. 2, litra b), skal indeholde de detaljerede oplysninger, som er nødvendige for at påvise, at teknologiens CO2-reducerende kapacitet ikke afhænger af parametre eller valg, som ansøgeren ikke har kontrol over.

Såfremt beskrivelsen er baseret på antagelser, skal disse antagelser kunne verificeres og være baseret på et solidt og uafhængigt statistisk materiale, der støtter dem og deres anvendelsesmuligheder i hele Unionen.

Artikel 10

Vurdering af en ansøgning vedrørende en miljøinnovation

1.   Når Kommissionen modtager en ansøgning, offentliggør den en kortfattet beskrivelse af den innovative teknologi og prøvningsmetodologien som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra c).

2.   Kommissionen vurderer ansøgningen, og senest ni måneder efter modtagelsen af en fuldstændig ansøgning godkender Kommissionen den innovative teknologi som en miljøinnovation sammen med prøvningsmetodologien, medmindre der gøres indsigelse med hensyn til teknologiens berettigelse eller prøvningsmetodologiens relevans.

Afgørelsen om at godkende den innovative teknologi som en miljøinnovation skal indeholde de informationer, som er nødvendige for certificering af CO2-besparelserne i overensstemmelse med artikel 11, dog med forbehold af anvendelsen af de undtagelser fra retten til aktindsigt, der er nærmere angivet i forordning (EF) nr. 1049/2001.

3.   Kommissionen kan foreskrive tilpasninger af den foreslåede prøvningsmetodologi eller kræve, at der anvendes en anden godkendt prøvningsmetodologi end den, der foreslås af ansøgeren. Ansøgeren høres om den foreslåede ændring eller valget af prøvningsmetodologi.

4.   Vurderingsperioden kan forlænges med fem måneder, hvis Kommissionen mener, at ansøgningen ikke kan vurderes på en passende måde inden for vurderingsperioden på ni måneder som følge af den innovative teknologis og den ledsagende prøvningsmetodologis kompleksitet eller som følge af ansøgningens omfang og indhold.

Hvis vurderingsperioden skal forlænges, underretter Kommissionen ansøgeren senest 40 dage efter modtagelsen af ansøgningen.

Artikel 11

Certificering af CO2-besparelser ved miljøinnovationer

1.   En fabrikant, der ønsker at udnytte en reduktion af sine gennemsnitlige specifikke CO2-emissioner med det formål at opfylde sit specifikke emissionsmål ved hjælp af CO2-besparelserne ved en miljøinnovation, skal ansøge en godkendende myndighed i henhold til direktiv 2007/46/EF om en EF-typegodkendelsesattest for det færdigopbyggede eller delvis opbyggede køretøj, der er udstyret med miljøinnovationen. Ansøgningen om en attest skal foruden de dokumenter med de nødvendige oplysninger, der er nærmere angivet i artikel 6 i direktiv 2007/46/EF, indeholde en henvisning til Kommissionens afgørelse om at godkende en miljøinnovation i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i denne forordning.

2.   De certificerede CO2-besparelser ved miljøinnovationen, som er påvist i overensstemmelse med artikel 8 i denne forordning, angives særskilt i både dokumentationen for typegodkendelsen og typeattesten i overensstemmelse med direktiv 2007/46/EF på grundlag af de prøvninger, der er foretaget af de tekniske tjenester i overensstemmelse med artikel 11 i nævnte direktiv ved hjælp af den godkendte prøvningsmetodologi.

Såfremt CO2-besparelserne ved en miljøinnovation for en bestemt type, variant eller udgave ligger under den tærskelværdi, der er angivet i artikel 9, stk. 1, certificeres besparelserne ikke.

3.   Såfremt køretøjet er udstyret med mere end en enkelt miljøinnovation, påvises CO2-besparelserne særskilt for hver miljøinnovation i overensstemmelse med proceduren i artikel 8, stk. 1. Summen af de deraf følgende besparelser, som er påvist i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, for hver miljøinnovation, udgør de samlede CO2-besparelser med henblik på certificeringen af dette køretøj.

4.   Såfremt interaktion mellem flere miljøinnovationer, der er monteret på et køretøj, ikke kan udelukkes på grund af deres klart forskellige karakter, skal fabrikanten angive dette i ansøgningen til den godkendende myndighed og forelægge en rapport fra det uafhængige og godkendte organ om, hvordan interaktionen påvirker de besparelser, der opnås ved miljøinnovationerne i køretøjet, jf. artikel 7, stk. 3.

Såfremt denne interaktion medfører, at de samlede besparelser er mindre end 1 g CO2/km gange antallet af miljøinnovationer, tages der kun hensyn til de besparelser, der opfylder tærskelværdien i artikel 9, stk. 1, ved beregningen af de samlede besparelser i overensstemmelse med stk. 3 i nærværende artikel.

Artikel 12

Gennemgang af certificeringerne

1.   Kommissionen sikrer, at de certificeringer og CO2-besparelser, der er forbundet med de enkelte køretøjer, verificeres på et ad hoc-grundlag.

Såfremt Kommissionen finder, at der er en forskel mellem de certificerede CO2-besparelser og de besparelser, den har verificeret ved hjælp af den eller de relevante prøvningsmetodologier, underretter den fabrikanten herom.

Fabrikanten kan inden 60 dage efter modtagelsen af underretningen indsende dokumentation til Kommissionen, som beviser nøjagtigheden af de certificerede CO2-besparelser. På anmodning af Kommissionen fremlægges rapporten om interaktionen mellem forskellige miljøinnovationer som omhandlet i artikel 7, stk. 3.

2.   Såfremt den dokumentation, der henvises til i stk. 1, ikke forelægges inden for den angivne frist, eller hvis Kommissionen finder, at dokumentationen ikke er tilfredsstillende, kan Kommissionen træffe afgørelse om ikke at tage hensyn til de verificerede CO2-besparelser ved beregningen af fabrikantens gennemsnitlige specifikke emissioner for det følgende kalenderår.

3.   En fabrikant, hvis certificerede CO2-besparelser ikke længere tages i betragtning, kan ansøge om en ny certificering for de pågældende køretøjer i overensstemmelse med proceduren i artikel 11.

Artikel 13

Udbredelse af oplysninger

En ansøger, som anmoder om fortrolig behandling af oplysninger, der er afgivet i henhold til denne forordning, skal begrunde, hvorfor undtagelserne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse.

Artikel 14

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2014.

På Kommissionens vegne

Jose Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 145 af 31.5.2011, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 725/2011 af 25. juli 2011 om indførelse af en procedure for godkendelse og certificering af innovative teknologier til nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 (EUT L 194 af 26.7.2011, s. 19).

2

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen: Resultater af revisionen af Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer, KOM(2007) 19 endelig udg., og meddelelse fra Kommissionen: En konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede, KOM(2007) 22 endelig udg.

3

2

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1222/2009 af 25. november 2009 om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre (EUT L 342 af 22.12.2009, s. 46).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 692/2008 af 18. juli 2008 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2007 om typegodkendelse af motorkøretøjer med hensyn til emissioner fra lette personbiler og lette erhvervskøretøjer (Euro 5 og Euro 6) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer (EUT L 199 af 28.7.2008, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

8

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/64

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 428/2014

af 25. april 2014

om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Litauen og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte af markedet for svinekød i Polen

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 220, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets direktiv 2002/60/EF (2) er der fastsat minimumsforanstaltninger, som skal gennemføres i Unionen til bekæmpelse af afrikansk svinepest. I overensstemmelse hermed skal Litauen, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/43/EU (3), som bekræftet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/93/EU (4), og Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (5), sikre, at den del af Litauen, hvor denne sygdom forekommer, som minimum omfatter det inficerede område, der er opført i bilagene til nævnte afgørelser. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets direktiv 2002/60/EF (2) er der fastsat minimumsforanstaltninger, som skal gennemføres i Unionen til bekæmpelse af afrikansk svinepest. I overensstemmelse hermed skal Litauen, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/43/EU (3), som bekræftet ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/93/EU (4), og Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU (5), sikre, at den del af Litauen, hvor denne sygdom forekommer, som minimum omfatter det inficerede område, der er opført i bilagene til nævnte afgørelser.

| (2) | Med henblik på at forhindre spredning af afrikansk svinepest og for at hindre yderligere forstyrrelser i handelen i og uden for Litauen vedtog landet den 17. februar 2014 (6) visse supplerende forebyggende foranstaltninger i det inficerede område. Som følge heraf er markedsføring af levende svin, herunder smågrise, fersk svinekød og svinekødsprodukter fra det inficerede område omfattet af særlige overvågningsforanstaltninger, krav om obligatorisk mærkning med et særligt sundhedsmærke og anvendelse af visse markedsføringsrestriktioner i det indre marked. |
| --- | --- |

(2)

Med henblik på at forhindre spredning af afrikansk svinepest og for at hindre yderligere forstyrrelser i handelen i og uden for Litauen vedtog landet den 17. februar 2014 (6) visse supplerende forebyggende foranstaltninger i det inficerede område. Som følge heraf er markedsføring af levende svin, herunder smågrise, fersk svinekød og svinekødsprodukter fra det inficerede område omfattet af særlige overvågningsforanstaltninger, krav om obligatorisk mærkning med et særligt sundhedsmærke og anvendelse af visse markedsføringsrestriktioner i det indre marked.

| (3) | De restriktioner for markedsføring af levende svin, herunder smågrise, fersk svinekød og svinekødsprodukter, der er en følge af disse veterinærforanstaltninger, er ensbetydende med en væsentlig nedgang i priserne i de berørte områder og skaber forstyrrelser på markedet for smågrise og svinekød i disse områder. Den 13. marts 2014 anmodede Litauen derfor Kommissionen om at indføre ekstraordinære markedsstøtteforanstaltninger i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013. Disse foranstaltninger, som kun omfatter smågrise, svin og søer opdrættet i de områder, der er direkte berørt af restriktionerne, må kun vedtages for det tidsrum, der er strengt nødvendigt. |
| --- | --- |

(3)

De restriktioner for markedsføring af levende svin, herunder smågrise, fersk svinekød og svinekødsprodukter, der er en følge af disse veterinærforanstaltninger, er ensbetydende med en væsentlig nedgang i priserne i de berørte områder og skaber forstyrrelser på markedet for smågrise og svinekød i disse områder. Den 13. marts 2014 anmodede Litauen derfor Kommissionen om at indføre ekstraordinære markedsstøtteforanstaltninger i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013. Disse foranstaltninger, som kun omfatter smågrise, svin og søer opdrættet i de områder, der er direkte berørt af restriktionerne, må kun vedtages for det tidsrum, der er strengt nødvendigt.

| (4) | Støttebeløbet bør for smågrise udtrykkes som et beløb pr. dyr for et begrænset antal smågrise og som et beløb pr. 100 kg slagtet vægt af andre støtteberettigede dyr for en begrænset mængde svinekød og med en maksimal godtgørelsesberettiget slagtet vægt pr. dyr. Støttebeløbet bør fastsættes under hensyntagen til de seneste markedsoplysninger. |
| --- | --- |

(4)

Støttebeløbet bør for smågrise udtrykkes som et beløb pr. dyr for et begrænset antal smågrise og som et beløb pr. 100 kg slagtet vægt af andre støtteberettigede dyr for en begrænset mængde svinekød og med en maksimal godtgørelsesberettiget slagtet vægt pr. dyr. Støttebeløbet bør fastsættes under hensyntagen til de seneste markedsoplysninger.

| (5) | For smågrise og andre svin, der er opdrættet i de berørte områder, bør støtten være betinget af, at dyrene leveres til slagteriet, at de faktisk slagtes og at det sker i henhold til de strengere veterinærbestemmelser, der gælder for de pågældende områder på leveringsdatoen. |
| --- | --- |

(5)

For smågrise og andre svin, der er opdrættet i de berørte områder, bør støtten være betinget af, at dyrene leveres til slagteriet, at de faktisk slagtes og at det sker i henhold til de strengere veterinærbestemmelser, der gælder for de pågældende områder på leveringsdatoen.

| (6) | Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU (7) fastsætter, at der kan ydes EU-støtte som kompensation til svineejere for tab som følge af tidlig slagtning i de inficerede områder for at minimere risikoen for sygdomsspredning. Litauen og Polen har til hensigt at reducere belægningsgraden af modtagelige værter i svinebedrifter med et lavt biosikkerhedsniveau i det inficerede område ved at tilskynde til, at der slagtes svin, og at der ikke genindsættes svin på svinebedrifter i mindst et år (8). Derfor og for at undgå enhver risiko for dobbeltfinansiering bør den støtte, der udbetales i henhold til denne forordning, begrænses til svineproducenter, der ikke er omfattet af det tilskud for tidlig slagtning, som er fastsat i gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU. Af samme grund bør en tilsvarende restriktion gælde for Polen. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 (9) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU (7) fastsætter, at der kan ydes EU-støtte som kompensation til svineejere for tab som følge af tidlig slagtning i de inficerede områder for at minimere risikoen for sygdomsspredning. Litauen og Polen har til hensigt at reducere belægningsgraden af modtagelige værter i svinebedrifter med et lavt biosikkerhedsniveau i det inficerede område ved at tilskynde til, at der slagtes svin, og at der ikke genindsættes svin på svinebedrifter i mindst et år (8). Derfor og for at undgå enhver risiko for dobbeltfinansiering bør den støtte, der udbetales i henhold til denne forordning, begrænses til svineproducenter, der ikke er omfattet af det tilskud for tidlig slagtning, som er fastsat i gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU. Af samme grund bør en tilsvarende restriktion gælde for Polen. Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 (9) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | Det bør fastsættes, at de kompetente litauiske myndigheder skal træffe alle nødvendige forholdsregler vedrørende kontrol og overvågning og underrette Kommissionen herom. Transport og slagtning af de støtteberettigede dyr bør ske under de kompetente myndigheders kontrol, som skal sikre, at produkter fremstillet heraf opfylder de relevante markedsføringsrestriktioner. |
| --- | --- |

(7)

Det bør fastsættes, at de kompetente litauiske myndigheder skal træffe alle nødvendige forholdsregler vedrørende kontrol og overvågning og underrette Kommissionen herom. Transport og slagtning af de støtteberettigede dyr bør ske under de kompetente myndigheders kontrol, som skal sikre, at produkter fremstillet heraf opfylder de relevante markedsføringsrestriktioner.

| (8) | Restriktionerne for markedsføring af levende svin og smågrise og af fersk svinekød og svinekødsprodukter har været gældende i de pågældende områder i flere uger, og denne situation har ført til markedsforstyrrelser og indkomsttab for producenterne samt til en væsentlig forøgelse af dyrenes vægt og dermed en uacceptabel dyrevelfærdssituation. De foranstaltninger, der vedtages med denne forordning, bør derfor omfatte dyr, som er leveret til slagteriet fra den 17. februar 2014, som er datoen for vedtagelsen af de litauiske forebyggende foranstaltninger. Det er nødvendigt at tage markedssituationen og virkningerne af dette tiltag op til fornyet overvejelse i lyset af den fremtidige udvikling, og derfor bør tiltaget kun anvendes i en periode på tre måneder. |
| --- | --- |

(8)

Restriktionerne for markedsføring af levende svin og smågrise og af fersk svinekød og svinekødsprodukter har været gældende i de pågældende områder i flere uger, og denne situation har ført til markedsforstyrrelser og indkomsttab for producenterne samt til en væsentlig forøgelse af dyrenes vægt og dermed en uacceptabel dyrevelfærdssituation. De foranstaltninger, der vedtages med denne forordning, bør derfor omfatte dyr, som er leveret til slagteriet fra den 17. februar 2014, som er datoen for vedtagelsen af de litauiske forebyggende foranstaltninger. Det er nødvendigt at tage markedssituationen og virkningerne af dette tiltag op til fornyet overvejelse i lyset af den fremtidige udvikling, og derfor bør tiltaget kun anvendes i en periode på tre måneder.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Litauen bemyndiges til at yde støtte i forbindelse med slagtning af følgende dyr:

| a) | smågrise omfattet af KN-kode 0103 91 10 |
| --- | --- |

a)

smågrise omfattet af KN-kode 0103 91 10

| b) | svin omfattet af KN-kode 0103 92 19 |
| --- | --- |

b)

svin omfattet af KN-kode 0103 92 19

| c) | søer omfattet af KN-kode 0103 92 11. |
| --- | --- |

c)

søer omfattet af KN-kode 0103 92 11.

2.   Den støtte, som er fastsat i stk. 1, ydes kun, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | Dyrene er opdrættet i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/43/EU eller 2014/93/EU eller i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU for de relevante perioder, eller i andre gennemførelsesafgørelser fra Kommissionen vedtaget i denne henseende, og de levende svin, herunder smågrise, der er opdrættet i disse områder, og svinekød fra dyr, der er opdrættet i disse områder, er omfattet af visse markedsføringsrestriktioner på grund af afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

a)

Dyrene er opdrættet i de områder, der er opført i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/43/EU eller 2014/93/EU eller i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/178/EU for de relevante perioder, eller i andre gennemførelsesafgørelser fra Kommissionen vedtaget i denne henseende, og de levende svin, herunder smågrise, der er opdrættet i disse områder, og svinekød fra dyr, der er opdrættet i disse områder, er omfattet af visse markedsføringsrestriktioner på grund af afrikansk svinepest.

| b) | Dyrene var til stede i de i litra a) omhandlede områder den 17. februar 2014, eller de er født og opdrættet i de pågældende områder efter denne dato. |
| --- | --- |

b)

Dyrene var til stede i de i litra a) omhandlede områder den 17. februar 2014, eller de er født og opdrættet i de pågældende områder efter denne dato.

| c) | De supplerende forebyggende foranstaltninger, der er indført ved påbud nr. B 1-60 af 17. februar 2014 fra den litauiske statslige fødevare- og veterinærtjeneste om udvidelse af den stødpudezone for afrikansk svinepest eller eventuelle andre nationale foranstaltninger, der er vedtaget i denne henseende, hvorved levende svin og svinekød omfattes af markedsføringsrestriktioner på grund af afrikansk svinepest, finder anvendelse i det område, hvor disse dyr er opdrættet, på det tidspunkt, hvor de leveres til et slagteri. |
| --- | --- |

c)

De supplerende forebyggende foranstaltninger, der er indført ved påbud nr. B 1-60 af 17. februar 2014 fra den litauiske statslige fødevare- og veterinærtjeneste om udvidelse af den stødpudezone for afrikansk svinepest eller eventuelle andre nationale foranstaltninger, der er vedtaget i denne henseende, hvorved levende svin og svinekød omfattes af markedsføringsrestriktioner på grund af afrikansk svinepest, finder anvendelse i det område, hvor disse dyr er opdrættet, på det tidspunkt, hvor de leveres til et slagteri.

| d) | De regler, der fastsættes ved gennemførelsesafgørelser som omhandlet i litra a), og de forebyggende foranstaltninger, der er omhandlet i litra c), er overholdt. |
| --- | --- |

d)

De regler, der fastsættes ved gennemførelsesafgørelser som omhandlet i litra a), og de forebyggende foranstaltninger, der er omhandlet i litra c), er overholdt.

| e) | Producenter af svinekød, som ansøger om støtte i henhold til stk. 1 i denne artikel ikke drager fordel af tilskuddet for fremskyndet slagtning som fastsat i artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU. |
| --- | --- |

e)

Producenter af svinekød, som ansøger om støtte i henhold til stk. 1 i denne artikel ikke drager fordel af tilskuddet for fremskyndet slagtning som fastsat i artikel 1, stk. 3, i gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU.

Artikel 2

Den støtte, der er omhandlet i artikel 1, (herefter »støtten«) er at betragte som ekstraordinære markedsstøtteforanstaltninger, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (10).

Artikel 3

1.   Svinekødsproducenter kan ansøge om støtte for dyr, der er slagtet i perioden fra den 17. februar 2014 til den 16. maj 2014.

2.   Støtten er udtrykt som et beløb på 10,8 EUR pr. dyr for smågrise som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) som leveres, og på 30 EUR pr. 100 kilogram slagtet vægt for de dyr, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b) og c), som leveres. Kommissionen kan tilpasse disse beløb for at tage hensyn til markedsudviklingen.

3.   Støtten for dyr som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b) og c), med en slagtet vægt på over 100 kg kan ikke overstige det i stk. 2 fastsatte støttebeløb for svin med en slagtet vægt på 100 kilo.

4.   50 % af udgifterne til støtten, som dækker en samlet maksimumsvægt på 7 600 smågrise som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), og på 700 tons svineslagtekroppe som omhandlet i artikel 1, stk. 1), litra b) og c), finansieres over EU's budget.

5.   Udgifter er kun EU-finansieringsberettigede, hvis Litauen har udbetalt støtten til støttemodtageren senest den 31. august 2014.

6.   Støtten udbetales af Litauen efter slagtning af de dyr, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, og efter at kontrollen i henhold til artikel 4 er afsluttet.

Artikel 4

1.   Litauen træffer alle fornødne foranstaltninger, herunder tilbundsgående administrativ og fysisk kontrol, for at sikre overholdelse af de ved denne forordning fastsatte betingelser. De litauiske myndigheder skal endvidere:

| a) | føre tilsyn med transporten af dyrene fra bedriften til slagteriet ved hjælp af standardtjeklister, som indeholder veje- og tællelister, hvoraf dyrenes oprindelses- og bestemmelsessted fremgår |
| --- | --- |

a)

føre tilsyn med transporten af dyrene fra bedriften til slagteriet ved hjælp af standardtjeklister, som indeholder veje- og tællelister, hvoraf dyrenes oprindelses- og bestemmelsessted fremgår

| b) | sikre, at kød fra dyr, som der ydes støtte for, er i overensstemmelse med de restriktioner, der gælder for de i artikel 1, stk. 2, litra a), omhandlede områder |
| --- | --- |

b)

sikre, at kød fra dyr, som der ydes støtte for, er i overensstemmelse med de restriktioner, der gælder for de i artikel 1, stk. 2, litra a), omhandlede områder

| c) | mindst en gang hver kalendermåned foretage administrativ kontrol og regnskabskontrol på hvert involveret slagteri for at sikre sig, at alle leverede dyr, som der kan indgives en støtteansøgning for, siden den 17. februar 2014 eller siden den sidste kontrol og kød herfra er blevet behandlet i overensstemmelse med denne forordning |
| --- | --- |

c)

mindst en gang hver kalendermåned foretage administrativ kontrol og regnskabskontrol på hvert involveret slagteri for at sikre sig, at alle leverede dyr, som der kan indgives en støtteansøgning for, siden den 17. februar 2014 eller siden den sidste kontrol og kød herfra er blevet behandlet i overensstemmelse med denne forordning

| d) | sørge for, at der gennemføres kontrol på stedet og udarbejdes detaljerede kontrolrapporter herom med angivelse af bl.a.:






  i) | vægten og antallet af smågrise, svin og søer, der transporteres fra bedriften (pr. sending), samt dato og klokkeslæt for transporten af dem og deres ankomst til slagteriet |
| --- | --- | --- |

d)

sørge for, at der gennemføres kontrol på stedet og udarbejdes detaljerede kontrolrapporter herom med angivelse af bl.a.:

i)

vægten og antallet af smågrise, svin og søer, der transporteres fra bedriften (pr. sending), samt dato og klokkeslæt for transporten af dem og deres ankomst til slagteriet

| ii) | antallet af smågrise, svin og søer, der er slagtet på slagteriet, tilladelsen til at flytte dyrene, og for svin og søer hver enkelt slagtekrops vægt, samt for dyr slagtet efter denne forordnings ikrafttræden, plombenumre for det til dyrene anvendte transportmiddel. |
| --- | --- |

ii)

antallet af smågrise, svin og søer, der er slagtet på slagteriet, tilladelsen til at flytte dyrene, og for svin og søer hver enkelt slagtekrops vægt, samt for dyr slagtet efter denne forordnings ikrafttræden, plombenumre for det til dyrene anvendte transportmiddel.

2.   Den i stk. 1 omhandlede kontrol skal gennemføres, inden støtten udbetales. Litauen underretter Kommissionen om de foranstaltninger, herunder kontrolforanstaltninger, der gennemføres i henhold til denne artikel, senest 10 dage efter denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 5

1.   Hver onsdag meddeler Litauen Kommissionen følgende oplysninger for den foregående uge:

| a) | antallet af smågrise, antallet af søer og antallet af andre svin leveret til slagtning i henhold til denne forordning samt den samlede slagtevægt for de søer og svin, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b) og c) |
| --- | --- |

a)

antallet af smågrise, antallet af søer og antallet af andre svin leveret til slagtning i henhold til denne forordning samt den samlede slagtevægt for de søer og svin, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra b) og c)

| b) | de anslåede finansielle omkostninger for hver kategori af dyr som nævnt i artikel 1, stk. 1. |
| --- | --- |

b)

de anslåede finansielle omkostninger for hver kategori af dyr som nævnt i artikel 1, stk. 1.

Den første meddelelse af oplysninger skal omfatte dyr leveret til slagtning siden den 17. februar 2014 i henhold til denne forordning. Den forpligtelse, der er omhandlet i først afsnit, gælder indtil den 21. maj 2014.

2.   Senest den 30. juni 2014 sender Litauen Kommissionen en detaljeret rapport om gennemførelsen af denne forordning, med oplysninger om bl.a. gennemførelsen af kontrol og tilsyn i henhold til artikel 4.

Artikel 6

I artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 tilføjes som litra d):

| »d) | producenter af svinekød, som ansøger om støtte i henhold til stk. 1 i denne artikel ikke modtager støtte for fremskyndet slagtning som fastsat i artikel 1, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU (11). |
| --- | --- |

»d)

producenter af svinekød, som ansøger om støtte i henhold til stk. 1 i denne artikel ikke modtager støtte for fremskyndet slagtning som fastsat i artikel 1, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU (11).

Artikel 7

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Rådets direktiv 2002/60/EF af 27. juni 2002 om specifikke bestemmelser for bekæmpelse af afrikansk svinepest (EFT L 192 af 20.7.2002, s. 27).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/43/EF af 27. januar 2014 om visse midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Litauen (EUT L 26 af 29.1.2014, s. 44).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/93/EU af 14. februar 2014 om visse beskyttelsesforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Litauen (EUT L 46 af 18.2.2014, s. 20).

4

(5)  Kommissionens beslutning 2014/178/EU af 27. marts 2014 om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af klassisk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 95 af 29.3.2014, s. 47).

5

(6)  Påbud nr. B 1-60 af 17. februar 2014 fra den litauiske statslige fødevare- og veterinærtjeneste om udvidelse af den stødpudezone for afrikansk svinepest.

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/236/EU af 24. april 2014 om EU-tilskud til overvågning og andre aktioner af hastende karakter gennemført i Estland, Letland, Litauen og Polen over for afrikansk svinepest (EUT L 125 af 26.4.2014, s. 86).

7

(8)  Påbud nr. B 1-384 af 11. juli 2011 fra den litauiske statslige fødevare- og veterinærtjeneste.

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 324/2014 af 28. marts 2014 om undtagelsesforanstaltninger til støtte for markedet for svinekød i Polen (EUT L 95 af 29.3.2014, s. 24).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

10

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/68

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 429/2014

af 25. april 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 51,5 |
| MK | 105,0 |
| TN | 89,9 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | AL | 41,5 |
| MA | 39,8 |
| MK | 59,4 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 66,2 |
| 0709 93 10 | MA | 29,9 |
| TR | 87,2 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,0 |
| IL | 69,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 44,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | MA | 35,6 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | AR | 100,0 |
| BR | 81,4 |
| CL | 107,1 |
| CN | 96,9 |
| MK | 25,7 |
| NZ | 138,7 |
| US | 166,9 |
| ZA | 130,1 |
| ZZ | 105,9 |
| 0808 30 90 | AR | 90,7 |
| CL | 158,6 |
| ZA | 108,7 |
| ZZ | 119,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

51,5

MK

105,0

TN

89,9

TR

83,5

ZZ

82,5

0707 00 05

AL

41,5

MA

39,8

MK

59,4

TR

124,2

ZZ

66,2

0709 93 10

MA

29,9

TR

87,2

ZZ

58,6

0805 10 20

EG

45,0

IL

69,3

MA

47,2

TN

57,9

TR

44,7

ZZ

52,8

0805 50 10

MA

35,6

TR

88,8

ZZ

62,2

0808 10 80

AR

100,0

BR

81,4

CL

107,1

CN

96,9

MK

25,7

NZ

138,7

US

166,9

ZA

130,1

ZZ

105,9

0808 30 90

AR

90,7

CL

158,6

ZA

108,7

ZZ

119,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/70 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/70

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 430/2014

af 25. april 2014

om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden april 2014

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188,

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 af 7. december 2011 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris (2), særlig artikel 5, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev der åbnet en række toldkontingenter og fastsat bestemmelser om forvaltningen heraf for import af ris og brudris, opdelt efter oprindelsesland og fordelt på flere delperioder, jf. bilag I til nævnte gennemførelsesforordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev der åbnet en række toldkontingenter og fastsat bestemmelser om forvaltningen heraf for import af ris og brudris, opdelt efter oprindelsesland og fordelt på flere delperioder, jf. bilag I til nævnte gennemførelsesforordning.

| (2) | For det kontingent der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, svarer den anden delperiode til april måned. |
| --- | --- |

(2)

For det kontingent der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, svarer den anden delperiode til april måned.

| (3) | Det fremgår af meddelelsen i henhold til artikel 8, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i april 2014, jf. nævnte gennemførelsesforordnings artikel 4, stk. 1, for kontingentet med løbenummer 09.4130, omfatter en mængde, der overstiger den disponible mængde. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som de mængder, der er ansøgt om under det pågældende kontingent, skal multipliceres med. |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af meddelelsen i henhold til artikel 8, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i april 2014, jf. nævnte gennemførelsesforordnings artikel 4, stk. 1, for kontingentet med løbenummer 09.4130, omfatter en mængde, der overstiger den disponible mængde. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som de mængder, der er ansøgt om under det pågældende kontingent, skal multipliceres med.

| (4) | Det fremgår desuden af meddelelsen, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i april 2014, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4129, omfatter en mængde, der er mindre end den disponible mængde. |
| --- | --- |

(4)

Det fremgår desuden af meddelelsen, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i april 2014, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4129, omfatter en mængde, der er mindre end den disponible mængde.

| (5) | Derfor bør der for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4129 — 09.4130 fastsættes de samlede disponible mængder for den følgende delperiode, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

Derfor bør der for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4129 — 09.4130 fastsættes de samlede disponible mængder for den følgende delperiode, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011.

| (6) | For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De ansøgninger om importlicenser for ris, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i april 2014, for kontingentet med løbenummer 09.4130, der omhandles i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, giver ret til udstedelse af importlicenser for de ansøgte mængder efter anvendelse af den tildelingskoefficient, der er fastsat i bilaget til nærværende forordning.

2.   I bilaget til nærværende forordning fastsættes den samlede mængde, der er til rådighed for den følgende delperiode under kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4129 — 09.4130, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. april 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 325 af 8.12.2011, s. 6.

2

---

BILAG

Mængder, der skal tildeles for delperioden april 2014, og disponible mængder for den følgende delperiode, jf. gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011

Kontingent for sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, jf. artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:

| Oprindelse | Løbenummer | Tildelingskoefficient for delperioden april 2014 | Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2014 (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| USA | 09.4127 | — (1) | 28 348 416 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 9 942 723 |
| Australien | 09.4129 | — (1) | 567 310 |
| Andre oprindelser | 09.4130 | 0,81836 % | 0 |

Oprindelse

Løbenummer

Tildelingskoefficient for delperioden april 2014

Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2014 (kg)

USA

09.4127

— (1)

28 348 416

Thailand

09.4128

— (1)

9 942 723

Australien

09.4129

— (1)

567 310

Andre oprindelser

09.4130

0,81836 %

0

---

(1)  De mængder, der er ansøgt om, er mindre end eller svarer til de disponible mængder: Alle ansøgningerne kan dermed godkendes.

---

AFGØRELSER

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/72 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/72

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. april 2014

om ændring af afgørelse 2013/488/EU om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer

(2014/233/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 240, stk. 3,

under henvisning til Rådets afgørelse 2009/937/EU af 1. december 2009 om vedtagelse af Rådets forretningsorden (1), særlig artikel 24, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tillæg B til Rådets afgørelse 2013/488/EU (2) indeholder en sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer. |
| --- | --- |

(1)

Tillæg B til Rådets afgørelse 2013/488/EU (2) indeholder en sammenlignende oversigt over sikkerhedsklassifikationer.

| (2) | Det Forenede Kongerige har underrettet Generalsekretariatet for Rådet om ændringer vedrørende dets sikkerhedsklassifikationer. |
| --- | --- |

(2)

Det Forenede Kongerige har underrettet Generalsekretariatet for Rådet om ændringer vedrørende dets sikkerhedsklassifikationer.

| (3) | Afgørelse 2013/488/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(3)

Afgørelse 2013/488/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tillæg B til afgørelse 2013/488/EU erstattes af teksten i bilaget til nærværende afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen.

Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.

På Rådets vegne

A. TSAFTARIS

Formand

---

(1)  EUT L 325 af 11.12.2009, s. 35.

1

(2)  Rådets afgørelse 2013/488/EU af 23. september 2013 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 274 af 15.10.2013, s. 1).

2

---

BILAG

»Tillæg B

SAMMENLIGNENDE OVERSIGT OVER SIKKERHEDSKLASSIFIKATIONER

EU | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |

Belgien | Très Secret (Loi 11.12.1998) Zeer Geheim (Wet 11.12.1998) | Secret (Loi 11.12.1998) Geheim (Wet 11.12.1998) | Confidentiel (Loi 11.12.1998) Vertrouwelijk (Wet 11.12.1998) | jf. fodnote (1) |

Bulgarien | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |

Den Tjekkiske Republik | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |

Danmark | YDERST HEMMELIGT| HEMMELIGT| FORTROLIGT| TIL TJENESTEBRUG|

Tyskland | STRENG GEHEIM | GEHEIM | VS (2) — VERTRAULICH | VS — NUR FÜR DEN DIENSTGEBRAUCH |

Estland | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |

Irland | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Grækenland | Άκρως Απόρρητο Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Abr: (ΠΧ) |

Spanien | SECRETO | RESERVADO | CONFIDENCIAL | DIFUSIÓN LIMITADA |

Frankrig | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | jf. fodnote (3) |

Kroatien/VRLO TAJNO/TAJNO/POVJERLJIVO/OGRANIČENO

Italien | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |

Cypern | Άκρως Απόρρητο Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης Αbr: (ΠΧ) |

Letland | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |

Litauen | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |

Luxembourg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |

Ungarn | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |

Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |

Top Secret | Secret | Confidential | Restricted (4)

Nederlandene | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |

Østrig | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |

Polen | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |

Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |

Rumænien | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |

Slovenien | STROGO TAJNO | TAJNO | ZAUPNO | INTERNO

Slovakiet | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |

Finland | ERITTÄIN SALAINEN YTTERST HEMLIG | SALAINEN HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU BEGRÄNSAD TILLGÅNG |

Sverige (5) | HEMLIG/TOP SECRET HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED HEMLIG |

Det Forenede Kongerige | UK TOP SECRET| UK SECRET| jf. fodnote (6) | UK OFFICIAL-SENSITIVE

---

(1)  Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding er ikke en sikkerhedsklassifikation i Belgien. Belgien håndterer og beskytter informationer, der er mærket »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, på en måde, der mindst svarer til de standarder og procedurer, som er beskrevet i sikkerhedsreglerne for Rådet for Den Europæiske Union.

1

(2)  Tyskland: VS = Verschlusssache.

2

(3)  Frankrig anvender ikke klassifikationsgraden »RESTREINT« i sit nationale system. Frankrig håndterer og beskytter informationer, der er mærket »RESTREINT UE/EU RESTRICTED«, på en måde, der mindst svarer til de standarder og procedurer, som er beskrevet i sikkerhedsreglerne for Rådet for Den Europæiske Union.

3

(4)  De maltesiske og engelske mærkninger for Malta kan anvendes synonymt.

4

(5)  Sverige: Klassifikationsmærkningerne i øverste række anvendes af forsvarsmyndighederne og mærkningerne i nederste række af andre myndigheder.

5

(6)  Det Forenede Kongerige anvender ikke længere klassifikationsgraden »UK CONFIDENTIAL« i sit nationale system. Det Forenede Kongerige håndterer og beskytter informationer, der er klassificeret »CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL«, i overensstemmelse med sikkerhedskravene for »UK SECRET«.«.

6

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/75

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 23. april 2014

om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal

(2014/234/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (1), særlig artikel 3, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter anmodning fra Portugal vedtog Rådet den 17. maj 2011 ved gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (2) at yde finansiel støtte til Portugal. Formålet med støtten var at fremme af et solidt økonomisk og finansielt reformprogram (»programmet«), der tager sigte på at genoprette tilliden og gøre det muligt igen at sikre en holdbar økonomisk vækst og finansiel stabilitet i Portugal, euroområdet og Unionen. |
| --- | --- |

(1)

Efter anmodning fra Portugal vedtog Rådet den 17. maj 2011 ved gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (2) at yde finansiel støtte til Portugal. Formålet med støtten var at fremme af et solidt økonomisk og finansielt reformprogram (»programmet«), der tager sigte på at genoprette tilliden og gøre det muligt igen at sikre en holdbar økonomisk vækst og finansiel stabilitet i Portugal, euroområdet og Unionen.

| (2) | Af tekniske årsager vedrørende datatilgængelighed, som er uden for de portugisiske myndigheders indflydelse, kan den tolvte og endelige gennemgang af programmet ikke påbegyndes før midt i april 2014. Samtidig udløber rådighedsperioden for den finansielle støtte den 18. maj 2014. For at gøre det muligt at foretage en komplet og omhyggelig vurdering af overholdelsen af programvilkårene som led i den endelige gennemgang, der er en betingelse for frigivelsen af den sidste rate, er en kort teknisk forlængelse med seks uger af rådighedsperioden for den finansielle støtte en nødvendig formalitet. |
| --- | --- |

(2)

Af tekniske årsager vedrørende datatilgængelighed, som er uden for de portugisiske myndigheders indflydelse, kan den tolvte og endelige gennemgang af programmet ikke påbegyndes før midt i april 2014. Samtidig udløber rådighedsperioden for den finansielle støtte den 18. maj 2014. For at gøre det muligt at foretage en komplet og omhyggelig vurdering af overholdelsen af programvilkårene som led i den endelige gennemgang, der er en betingelse for frigivelsen af den sidste rate, er en kort teknisk forlængelse med seks uger af rådighedsperioden for den finansielle støtte en nødvendig formalitet.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 10, i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU foretog Kommissionen sammen med Den Internationale Valutafond (IMF) og i samråd med Den Europæiske Centralbank (ECB) i perioden fra den 20. februar til den 28. februar 2014 en ellevte gennemgang af de portugisiske myndigheders fremskridt med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger i henhold til programmet. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 10, i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU foretog Kommissionen sammen med Den Internationale Valutafond (IMF) og i samråd med Den Europæiske Centralbank (ECB) i perioden fra den 20. februar til den 28. februar 2014 en ellevte gennemgang af de portugisiske myndigheders fremskridt med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger i henhold til programmet.

| (4) | Det reale bruttonationalprodukt (BNP) i 2013 var højere end forventet ved den tiende gennemgang af programmet og anslås nu at være faldet med 1,4 % (dvs. opjusteret med 0,2 procentpoint). Dette er resultatet af solid positiv vækst i fjerde kvartal af 2013 og statistiske opjusteringer for tidligere kvartaler. Kortsigtede indikatorer tyder på, at det økonomiske opsving vil blive styrket yderligere i indeværende år. På årsbasis forventes det reale BNP at blive positivt i 2014 og forblive positivt i 2015 med en vækst på henholdsvis 1,2 % og 1,5 %. Udsigterne for arbejdsmarkedet er også blevet bedre; arbejdsløsheden er dog fortsat høj, men forventes at falde til 15,7 % i 2014 og at fortsætte med at falde fremover. Der er fortsat nedadgående risici for de makroøkonomiske udsigter, da det forventede opsving i afgørende grad hænger sammen med en positiv udvikling i handelen og på det finansielle marked, der også afhænger af udsigterne for Europa som helhed. |
| --- | --- |

(4)

Det reale bruttonationalprodukt (BNP) i 2013 var højere end forventet ved den tiende gennemgang af programmet og anslås nu at være faldet med 1,4 % (dvs. opjusteret med 0,2 procentpoint). Dette er resultatet af solid positiv vækst i fjerde kvartal af 2013 og statistiske opjusteringer for tidligere kvartaler. Kortsigtede indikatorer tyder på, at det økonomiske opsving vil blive styrket yderligere i indeværende år. På årsbasis forventes det reale BNP at blive positivt i 2014 og forblive positivt i 2015 med en vækst på henholdsvis 1,2 % og 1,5 %. Udsigterne for arbejdsmarkedet er også blevet bedre; arbejdsløsheden er dog fortsat høj, men forventes at falde til 15,7 % i 2014 og at fortsætte med at falde fremover. Der er fortsat nedadgående risici for de makroøkonomiske udsigter, da det forventede opsving i afgørende grad hænger sammen med en positiv udvikling i handelen og på det finansielle marked, der også afhænger af udsigterne for Europa som helhed.

| (5) | Det anslås, at det offentlige underskud er faldet til omkring 4,5 % af BNP efter ENS 95 i 2013 (eksklusive bankrekapitaliseringer; når disse medregnes, ligger tallet på ca. 4,9 %), dvs. ca. 1 % af BNP under målet på 5,5 % af BNP. Gevinsten skyldes hovedsagelig større skatteindtægter end forventet (bl.a. fra engangsordningen for inddrivelse af gæld vedrørende skatter og socialsikringsbidrag) og lavere udgifter end forventet på statsligt plan (f.eks. til indkøb af varer og tjenesteydelser samt kapitaludgifter). Derimod er de ikke-skattemæssige indtægter lavere end forventet. Den samlede finanspolitiske indsats, målt ved forbedringen i den strukturelle saldo, anslås til 1 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

Det anslås, at det offentlige underskud er faldet til omkring 4,5 % af BNP efter ENS 95 i 2013 (eksklusive bankrekapitaliseringer; når disse medregnes, ligger tallet på ca. 4,9 %), dvs. ca. 1 % af BNP under målet på 5,5 % af BNP. Gevinsten skyldes hovedsagelig større skatteindtægter end forventet (bl.a. fra engangsordningen for inddrivelse af gæld vedrørende skatter og socialsikringsbidrag) og lavere udgifter end forventet på statsligt plan (f.eks. til indkøb af varer og tjenesteydelser samt kapitaludgifter). Derimod er de ikke-skattemæssige indtægter lavere end forventet. Den samlede finanspolitiske indsats, målt ved forbedringen i den strukturelle saldo, anslås til 1 % af BNP.

| (6) | De indenlandske restancer er faldet med ca. 1,2 mia. EUR (0,7 % af BNP) som følge af de forskellige gældsafviklingsprogrammer (i sundhedssektoren og på lokalt og regionalt plan). Ikke desto mindre kommer der nye restancer til, omend i et langsommere tempo. |
| --- | --- |

(6)

De indenlandske restancer er faldet med ca. 1,2 mia. EUR (0,7 % af BNP) som følge af de forskellige gældsafviklingsprogrammer (i sundhedssektoren og på lokalt og regionalt plan). Ikke desto mindre kommer der nye restancer til, omend i et langsommere tempo.

| (7) | Fremførslen fra gennemførelsen af 2013-budgettet og de forbedrede makroøkonomiske udsigter for 2014 forventes at få en positiv virkning, der beløber sig til 0,7 % af BNP, på de offentlige finanser i 2014. Omkring 0,2 % af BNP skønnes at være resultatet af den positive effekt af fremførslen, og yderligere skønsvis 0,5 % af BNP skyldes øgede indtægter og socialsikringsbidrag samt lavere arbejdsløshedsudgifter som følge af opjusteringen af vækst og beskæftigelse og en nedjustering af arbejdsløsheden. |
| --- | --- |

(7)

Fremførslen fra gennemførelsen af 2013-budgettet og de forbedrede makroøkonomiske udsigter for 2014 forventes at få en positiv virkning, der beløber sig til 0,7 % af BNP, på de offentlige finanser i 2014. Omkring 0,2 % af BNP skønnes at være resultatet af den positive effekt af fremførslen, og yderligere skønsvis 0,5 % af BNP skyldes øgede indtægter og socialsikringsbidrag samt lavere arbejdsløshedsudgifter som følge af opjusteringen af vækst og beskæftigelse og en nedjustering af arbejdsløsheden.

| (8) | Underskudsmålet på 4 % af BNP for 2014 støttes af konsolideringsforanstaltninger svarende til 2,3 % af BNP, der er indeholdt i 2014-budgettet og anden ledsagende lovgivning. Disse foranstaltninger er overvejende af permanent art og hviler hovedsagelig på udgiftsbesparelser. Foranstaltninger til en værdi af omkring 1,8 % af BNP er en følge af revisionen af de offentlige udgifter og suppleres af indtægtsforøgende foranstaltninger i mindre skala til en værdi af omkring 0,4 % af BNP samt engangsforanstaltninger til omkring 0,1 % af BNP. De foranstaltninger, der følger af revisionen af de offentlige udgifter, omfatter tre hovedlinjer: i) reduktion af lønudgifterne i den offentlige sektor, bl.a. ved at nedbringe overforbruget af personale i bestemte delsektorer og revidere lønskalaen, ii) en pensionsreform, der navnlig består i at hæve pensionsalderen til 66 år og ændre betingelserne for tildeling af efterladtepensioner, og iii) sektorspecifikke reformer, der især sigter mod en strømlining af personaleomkostningerne, forbruget i produktionen og investeringerne på tværs af fagministerierne. De øvrige permanente indtægtsforøgende foranstaltninger omfatter en forøgelse af skatten på firmabiler og punktafgifterne på alkohol og tobak. Hovedparten af den lovgivning, der ligger til grund for de permanente konsolideringsforanstaltninger, er trådt i kraft den 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(8)

Underskudsmålet på 4 % af BNP for 2014 støttes af konsolideringsforanstaltninger svarende til 2,3 % af BNP, der er indeholdt i 2014-budgettet og anden ledsagende lovgivning. Disse foranstaltninger er overvejende af permanent art og hviler hovedsagelig på udgiftsbesparelser. Foranstaltninger til en værdi af omkring 1,8 % af BNP er en følge af revisionen af de offentlige udgifter og suppleres af indtægtsforøgende foranstaltninger i mindre skala til en værdi af omkring 0,4 % af BNP samt engangsforanstaltninger til omkring 0,1 % af BNP. De foranstaltninger, der følger af revisionen af de offentlige udgifter, omfatter tre hovedlinjer: i) reduktion af lønudgifterne i den offentlige sektor, bl.a. ved at nedbringe overforbruget af personale i bestemte delsektorer og revidere lønskalaen, ii) en pensionsreform, der navnlig består i at hæve pensionsalderen til 66 år og ændre betingelserne for tildeling af efterladtepensioner, og iii) sektorspecifikke reformer, der især sigter mod en strømlining af personaleomkostningerne, forbruget i produktionen og investeringerne på tværs af fagministerierne. De øvrige permanente indtægtsforøgende foranstaltninger omfatter en forøgelse af skatten på firmabiler og punktafgifterne på alkohol og tobak. Hovedparten af den lovgivning, der ligger til grund for de permanente konsolideringsforanstaltninger, er trådt i kraft den 1. januar 2014.

| (9) | På grund af forbedringen af de makroøkonomiske udsigter og positive fremførsler fra 2013 er risiciene i forbindelse med gennemførelsen af de finanspolitiske mål for 2014 blevet mere afbalancerede end tidligere, da de påtænkte foranstaltninger tager højde for pres på budgettet og gennemførelsesrisici. Der kan navnlig komme et større pres på visse indtægtsposter (f.eks. formueindkomst) samt forbruget i produktionen og sociale overførsler. Dertil kommer, at gennemførelsesrisiciene, ud over forsinkelse af visse permanente foranstaltninger, først og fremmest er af juridisk art: fire af foranstaltningerne i budgetloven er indbragt for forfatningsdomstolen (herunder revisionen af lønskalaen og ændringerne i retten til efterladtepension), og der er mulighed for, at andre foranstaltninger i det nylige tillægsbudget også vil blive anfægtet. |
| --- | --- |

(9)

På grund af forbedringen af de makroøkonomiske udsigter og positive fremførsler fra 2013 er risiciene i forbindelse med gennemførelsen af de finanspolitiske mål for 2014 blevet mere afbalancerede end tidligere, da de påtænkte foranstaltninger tager højde for pres på budgettet og gennemførelsesrisici. Der kan navnlig komme et større pres på visse indtægtsposter (f.eks. formueindkomst) samt forbruget i produktionen og sociale overførsler. Dertil kommer, at gennemførelsesrisiciene, ud over forsinkelse af visse permanente foranstaltninger, først og fremmest er af juridisk art: fire af foranstaltningerne i budgetloven er indbragt for forfatningsdomstolen (herunder revisionen af lønskalaen og ændringerne i retten til efterladtepension), og der er mulighed for, at andre foranstaltninger i det nylige tillægsbudget også vil blive anfægtet.

| (10) | Den offentlige gældskvote nåede op på 128,8 % i 2013. Gælden forventes at falde gradvist fra i år, således at gældskvoten kommer ned på 126,7 % af BNP i 2014. Det forventes, at faldet i 2014 vil være delvis baseret på et yderligere træk på likviditetsbeholdningerne samt den igangværende omlægning af socialsikringsporteføljen fra udenlandske aktiver til statspapirer. Nettogælden forventes at forblive på under 120 % af BNP ved udgangen af 2014. |
| --- | --- |

(10)

Den offentlige gældskvote nåede op på 128,8 % i 2013. Gælden forventes at falde gradvist fra i år, således at gældskvoten kommer ned på 126,7 % af BNP i 2014. Det forventes, at faldet i 2014 vil være delvis baseret på et yderligere træk på likviditetsbeholdningerne samt den igangværende omlægning af socialsikringsporteføljen fra udenlandske aktiver til statspapirer. Nettogælden forventes at forblive på under 120 % af BNP ved udgangen af 2014.

| (11) | Budgetjusteringen suppleres af en række finanspolitiske strukturelle foranstaltninger, der skal fremme kontrollen med de offentlige udgifter og forbedre inkasseringen af indtægter.






  — | Hvad angår forvaltningen af de offentlige finanser: Det nye system til kontrol af forpligtelser er begyndt at give resultater, idet der bliver færre nye restancer, men implementeringen heraf må overvåges nøje for at sikre, at der er disponible midler til at dække forpligtelserne, og at der ikke ophober sig nye restancer. Akkumuleringen af nye restancer skyldes navnlig strukturelle ubalancer i visse statsejede hospitaler samt i jernbaneselskabet Comboios de Portugal. Strategiske planer for at styrke disse statsejede virksomheders finansielle bæredygtighed og forhindre akkumuleringen af nye restancer i 2014 er under overvejelse. Den gennemgribende reform af budgetrammeloven skrider frem. Som et første skridt bør budgetrammeloven ændres senest ved udgangen af marts 2014 for at sikre en fuldstændig gennemførelse af kravene i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union og pakken om økonomisk styring, den såkaldte »six-Pack«. |
| --- | --- | --- |

(11)

Budgetjusteringen suppleres af en række finanspolitiske strukturelle foranstaltninger, der skal fremme kontrollen med de offentlige udgifter og forbedre inkasseringen af indtægter.

—

Hvad angår forvaltningen af de offentlige finanser: Det nye system til kontrol af forpligtelser er begyndt at give resultater, idet der bliver færre nye restancer, men implementeringen heraf må overvåges nøje for at sikre, at der er disponible midler til at dække forpligtelserne, og at der ikke ophober sig nye restancer. Akkumuleringen af nye restancer skyldes navnlig strukturelle ubalancer i visse statsejede hospitaler samt i jernbaneselskabet Comboios de Portugal. Strategiske planer for at styrke disse statsejede virksomheders finansielle bæredygtighed og forhindre akkumuleringen af nye restancer i 2014 er under overvejelse. Den gennemgribende reform af budgetrammeloven skrider frem. Som et første skridt bør budgetrammeloven ændres senest ved udgangen af marts 2014 for at sikre en fuldstændig gennemførelse af kravene i traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union og pakken om økonomisk styring, den såkaldte »six-Pack«.

| — | Der er gjort fremskridt med genforhandlingen af offentlig-private partnerskaber, men det har ikke været muligt at afslutte den inden udgangen af 2013, sådan som planlagt. Dele af besparelserne blev opnået i 2013, men de besparelser, som det ikke lykkedes at realisere i 2013, vil dog i år føje sig til de væsentlige besparelser, der forventes for 2014 og fremover. De statsejede virksomheder havde i gennemsnit nået en driftsmæssig balance i både 2012 og 2013, og der er planer om yderligere reformer for at undgå, at deres resultater igen forværres. Der er gjort gode fremskridt med privatiseringen, endog mere end hvad der var målsat i programmet. |
| --- | --- |

—

Der er gjort fremskridt med genforhandlingen af offentlig-private partnerskaber, men det har ikke været muligt at afslutte den inden udgangen af 2013, sådan som planlagt. Dele af besparelserne blev opnået i 2013, men de besparelser, som det ikke lykkedes at realisere i 2013, vil dog i år føje sig til de væsentlige besparelser, der forventes for 2014 og fremover. De statsejede virksomheder havde i gennemsnit nået en driftsmæssig balance i både 2012 og 2013, og der er planer om yderligere reformer for at undgå, at deres resultater igen forværres. Der er gjort gode fremskridt med privatiseringen, endog mere end hvad der var målsat i programmet.

| — | Reformerne hen imod en moderne model for risikostyring af indtægtsforvaltningen fortsætter. Det nye kontor for risikostyring er nu operationelt, og det vil i første omgang fokusere på en bedre regeloverholdelse hos visse grupper af skattepligtige som f.eks. selvstændige og meget velhavende personer. Bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse fortsætter med initiativer som det nyligt lancerede momslotteri. |
| --- | --- |

—

Reformerne hen imod en moderne model for risikostyring af indtægtsforvaltningen fortsætter. Det nye kontor for risikostyring er nu operationelt, og det vil i første omgang fokusere på en bedre regeloverholdelse hos visse grupper af skattepligtige som f.eks. selvstændige og meget velhavende personer. Bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse fortsætter med initiativer som det nyligt lancerede momslotteri.

| — | Der er ved at blive gennemført reformer inden for den offentlige forvaltning for at få moderniseret og rationaliseret arbejdet og enhederne i den offentlige sektor. En række vigtige reformer i den offentlige forvaltning støtter revisionen af de offentlige udgifter og styrker 2014-konsolideringsstrategien. Det drejer sig bl.a. om følgende: i) tiltag vedrørende ansættelse i det offentlige med det formål at justere arbejdsstyrkens sammensætning og få flere højt kvalificerede og bedre uddannede offentligt ansatte (f.eks. gennem gensidig opsigelse af kontrakter og en omskolingsordning); ii) en revision af lønskalaen og udvikling af en enkelt løntillægsskala (der forventes at træde i kraft henholdsvis ved udgangen af december og udgangen af juni 2014); iii) en samling af de eksisterende bestemmelser om ansættelse i den offentlige sektor i en ny generel arbejdsmarkedslov for den offentlige administration, der udformes i stil med reglerne for den private sektor; iv) en tilnærmelse af pensionsordningen for offentligt ansatte til den generelle pensionsordning. Andre nylige reformer i den offentlige forvaltning er bl.a. gennemførelsen af strategien for fælles tjenester på området finansielle ressourcer inden for alle de strukturer, der er omfattet af initiativet. |
| --- | --- |

—

Der er ved at blive gennemført reformer inden for den offentlige forvaltning for at få moderniseret og rationaliseret arbejdet og enhederne i den offentlige sektor. En række vigtige reformer i den offentlige forvaltning støtter revisionen af de offentlige udgifter og styrker 2014-konsolideringsstrategien. Det drejer sig bl.a. om følgende: i) tiltag vedrørende ansættelse i det offentlige med det formål at justere arbejdsstyrkens sammensætning og få flere højt kvalificerede og bedre uddannede offentligt ansatte (f.eks. gennem gensidig opsigelse af kontrakter og en omskolingsordning); ii) en revision af lønskalaen og udvikling af en enkelt løntillægsskala (der forventes at træde i kraft henholdsvis ved udgangen af december og udgangen af juni 2014); iii) en samling af de eksisterende bestemmelser om ansættelse i den offentlige sektor i en ny generel arbejdsmarkedslov for den offentlige administration, der udformes i stil med reglerne for den private sektor; iv) en tilnærmelse af pensionsordningen for offentligt ansatte til den generelle pensionsordning. Andre nylige reformer i den offentlige forvaltning er bl.a. gennemførelsen af strategien for fælles tjenester på området finansielle ressourcer inden for alle de strukturer, der er omfattet af initiativet.

| (12) | Politikgennemførelsen og reformerne inden for sundhedssektoren går fortsat fremad og giver besparelser takket være større effektivitet. De omfattende restancer skyldes i høj grad, men ikke alene, en vedvarende underfinansiering af de statsejede hospitaler i forhold til de ydelser, der skal leveres. De portugisiske myndigheder vil fortsætte med den igangværende hospitalsreform og finjusteringen af foranstaltninger, der vedrører lægemidler, centraliserede indkøb og primær pleje. |
| --- | --- |

(12)

Politikgennemførelsen og reformerne inden for sundhedssektoren går fortsat fremad og giver besparelser takket være større effektivitet. De omfattende restancer skyldes i høj grad, men ikke alene, en vedvarende underfinansiering af de statsejede hospitaler i forhold til de ydelser, der skal leveres. De portugisiske myndigheder vil fortsætte med den igangværende hospitalsreform og finjusteringen af foranstaltninger, der vedrører lægemidler, centraliserede indkøb og primær pleje.

| (13) | Der er gjort yderligere fremskridt med gennemførelsen af strukturreformer til fremme af vækst og konkurrenceevne. De portugisiske myndigheder har vedtaget ekstra foranstaltninger til at nedbringe arbejdsløsheden og styrke arbejdsmarkedets effektivitet. Yderligere forbedringer af lønforhandlingssystemet og stadige tiltag for at mindske den høje grad af opsplitning af arbejdsmarkedet er under drøftelse. Et lovforslag om ændring af definitionen af berettiget individuel afskedigelse i arbejdsretten er forelagt for parlamentet, efter at tidligere ændringer blev omstødt af forfatningsdomstolen. Ordningen for støtte til jobsøgning og aktivering har oplevet yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

(13)

Der er gjort yderligere fremskridt med gennemførelsen af strukturreformer til fremme af vækst og konkurrenceevne. De portugisiske myndigheder har vedtaget ekstra foranstaltninger til at nedbringe arbejdsløsheden og styrke arbejdsmarkedets effektivitet. Yderligere forbedringer af lønforhandlingssystemet og stadige tiltag for at mindske den høje grad af opsplitning af arbejdsmarkedet er under drøftelse. Et lovforslag om ændring af definitionen af berettiget individuel afskedigelse i arbejdsretten er forelagt for parlamentet, efter at tidligere ændringer blev omstødt af forfatningsdomstolen. Ordningen for støtte til jobsøgning og aktivering har oplevet yderligere fremskridt.

| (14) | I uddannelsessystemet er der gennemført relevante reformer, som de portugisiske myndigheder løbende vil overvåge og evaluere. Portugal har også vedtaget et lovdekret om indførelse af et kortere uddannelsesforløb, og der er endnu et lovdekret undervejs, der har til formål at indføre bestemmelser om erhvervsskoler, der tjener som referenceskoler. |
| --- | --- |

(14)

I uddannelsessystemet er der gennemført relevante reformer, som de portugisiske myndigheder løbende vil overvåge og evaluere. Portugal har også vedtaget et lovdekret om indførelse af et kortere uddannelsesforløb, og der er endnu et lovdekret undervejs, der har til formål at indføre bestemmelser om erhvervsskoler, der tjener som referenceskoler.

| (15) | Den portugisiske regering har pålagt energiselskaberne en ny afgift, som skal overvåges nøje for at undgå, at den væltes over på slutbrugerne. Regeringen vil fremlægge konkrete forslag til at håndtere tilbageværende uforholdsmæssige indtægter for energiselskaberne (»excess rents«) og yderligere at nedsætte energiomkostningerne i økonomien. |
| --- | --- |

(15)

Den portugisiske regering har pålagt energiselskaberne en ny afgift, som skal overvåges nøje for at undgå, at den væltes over på slutbrugerne. Regeringen vil fremlægge konkrete forslag til at håndtere tilbageværende uforholdsmæssige indtægter for energiselskaberne (»excess rents«) og yderligere at nedsætte energiomkostningerne i økonomien.

| (16) | Trods en positiv udvikling i den betragtede periode går det langsommere fremad med transportreformerne end forventet. Efter fremlæggelsen af prioriteringen af infrastrukturprojekter forventes en klar langsigtet vision for transportsystemet i forbindelse med den tolvte gennemgang. I mellemtiden blev lovrammerne for transportmyndigheden (AMT) godkendt i marts 2014. Det er nødvendigt, at der gennemføres yderligere politiske reformer i havnesektoren for at forbedre Portugals konkurrenceevne. Hvad angår jernbanetjenesterne og transporttjenesterne i byområderne, er de portugisiske myndigheder nødt til at øge indsatsen for at styrke deres finansielle bæredygtighed og effektivitet samt konkurrencen. |
| --- | --- |

(16)

Trods en positiv udvikling i den betragtede periode går det langsommere fremad med transportreformerne end forventet. Efter fremlæggelsen af prioriteringen af infrastrukturprojekter forventes en klar langsigtet vision for transportsystemet i forbindelse med den tolvte gennemgang. I mellemtiden blev lovrammerne for transportmyndigheden (AMT) godkendt i marts 2014. Det er nødvendigt, at der gennemføres yderligere politiske reformer i havnesektoren for at forbedre Portugals konkurrenceevne. Hvad angår jernbanetjenesterne og transporttjenesterne i byområderne, er de portugisiske myndigheder nødt til at øge indsatsen for at styrke deres finansielle bæredygtighed og effektivitet samt konkurrencen.

| (17) | Fremskridtene med vedtagelsen af lovændringer til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (3) fortsætter, om end i et moderat tempo. Bygge- og anlægslovene, loven om ændring af lovgivningen om universiteter og forelæggelsen for parlamentet af de ændrede vedtægter for brancheorganisationer efter vedtagelsen af den horisontale rammelovgivning om offentlige faglige sammenslutninger er blevet forsinket yderligere. Arbejdet med at gøre kvikskranken fuldt operationel skrider fremad. |
| --- | --- |

(17)

Fremskridtene med vedtagelsen af lovændringer til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (3) fortsætter, om end i et moderat tempo. Bygge- og anlægslovene, loven om ændring af lovgivningen om universiteter og forelæggelsen for parlamentet af de ændrede vedtægter for brancheorganisationer efter vedtagelsen af den horisontale rammelovgivning om offentlige faglige sammenslutninger er blevet forsinket yderligere. Arbejdet med at gøre kvikskranken fuldt operationel skrider fremad.

| (18) | Efter at den nye lovramme er gennemført fuldt ud, er reformen af lejemål i byområder nu i gang. Det er dog nødvendigt, at virkningerne af reformen vurderes løbende. |
| --- | --- |

(18)

Efter at den nye lovramme er gennemført fuldt ud, er reformen af lejemål i byområder nu i gang. Det er dog nødvendigt, at virkningerne af reformen vurderes løbende.

| (19) | Efter vedtagelsen af rammeloven om hovedprincipperne for, hvordan de nationale reguleringsmyndigheder skal fungere, er vedtægterne for disse ved at blive ændret i overensstemmelse hermed. Nogle af dem er allerede blevet godkendt. |
| --- | --- |

(19)

Efter vedtagelsen af rammeloven om hovedprincipperne for, hvordan de nationale reguleringsmyndigheder skal fungere, er vedtægterne for disse ved at blive ændret i overensstemmelse hermed. Nogle af dem er allerede blevet godkendt.

| (20) | Der er sket fremskridt i foranstaltningerne for at forbedre rammerne for udstedelse af tilladelser og lette de administrative byrder, og en kortlægning af byrdefulde bestemmelser er i gang. Imidlertid er »én ind/én ud«-reglen for nye bestemmelser, foranstaltningerne vedrørende miljø- og fysisk planlægning og revisionen af ordningerne for tilladelser til geologisk efterforskning og minedrift forsinket. |
| --- | --- |

(20)

Der er sket fremskridt i foranstaltningerne for at forbedre rammerne for udstedelse af tilladelser og lette de administrative byrder, og en kortlægning af byrdefulde bestemmelser er i gang. Imidlertid er »én ind/én ud«-reglen for nye bestemmelser, foranstaltningerne vedrørende miljø- og fysisk planlægning og revisionen af ordningerne for tilladelser til geologisk efterforskning og minedrift forsinket.

| (21) | Bankernes kapitalbuffere er stadig generelt tilstrækkelige, når man bruger reglerne om kapitalkrav i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) til at vurdere bankernes egenkapital. Disse regler om kapitalgrundlag har fundet anvendelse siden januar 2014 med en tærskel på 7 % af den egentlige kernekapitalprocent (Common Equity Tier 1 ratio) for alle banker og et tillæg på 1 procentpoint for de fire største banker. Udlåns-/indlånskvoten for hele systemet faldt til 117,0 % og forventes at falde yderligere indtil udgangen af 2014. |
| --- | --- |

(21)

Bankernes kapitalbuffere er stadig generelt tilstrækkelige, når man bruger reglerne om kapitalkrav i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) til at vurdere bankernes egenkapital. Disse regler om kapitalgrundlag har fundet anvendelse siden januar 2014 med en tærskel på 7 % af den egentlige kernekapitalprocent (Common Equity Tier 1 ratio) for alle banker og et tillæg på 1 procentpoint for de fire største banker. Udlåns-/indlånskvoten for hele systemet faldt til 117,0 % og forventes at falde yderligere indtil udgangen af 2014.

| (22) | Bestræbelserne på at diversificere finansieringskilderne for erhvervssektoren bliver hele tiden intensiveret. Den portugisiske regering har udpeget eksperter til det udvalg, der står for etableringen af et udviklingsfinansieringsinstitut. Udvalget har ansvaret for at udarbejde instituttets stiftelsesdokumenter, navnlig dets vedtægter, samt for at opstille en strategisk forretningsplan og fastlægge det nye instituts struktur. Instituttets formål er at strømline og centralisere gennemførelsen af finansielle instrumenter, der modtager støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde, som vedrører tilvejebringelse af finansiering for erhvervslivet. |
| --- | --- |

(22)

Bestræbelserne på at diversificere finansieringskilderne for erhvervssektoren bliver hele tiden intensiveret. Den portugisiske regering har udpeget eksperter til det udvalg, der står for etableringen af et udviklingsfinansieringsinstitut. Udvalget har ansvaret for at udarbejde instituttets stiftelsesdokumenter, navnlig dets vedtægter, samt for at opstille en strategisk forretningsplan og fastlægge det nye instituts struktur. Instituttets formål er at strømline og centralisere gennemførelsen af finansielle instrumenter, der modtager støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde, som vedrører tilvejebringelse af finansiering for erhvervslivet.

| (23) | De portugisiske myndigheder har besluttet at udarbejde en strategiplan i samråd med Banco de Portugal med henblik på at afhjælpe virksomhedernes gældsproblemer og støtte en omfordeling af kapital til produktive sektorer af økonomien og samtidig fremme finansiel stabilitet. |
| --- | --- |

(23)

De portugisiske myndigheder har besluttet at udarbejde en strategiplan i samråd med Banco de Portugal med henblik på at afhjælpe virksomhedernes gældsproblemer og støtte en omfordeling af kapital til produktive sektorer af økonomien og samtidig fremme finansiel stabilitet.

| (24) | Der er taget skridt til at forbedre styring, effektivitet og risikostyringspraksis i det nationale garantisystem, som forvalter de statsstøttede kreditlinjer. Der anvendes nu en ny metode til fastsættelse af rentelofter for garanterede lån. |
| --- | --- |

(24)

Der er taget skridt til at forbedre styring, effektivitet og risikostyringspraksis i det nationale garantisystem, som forvalter de statsstøttede kreditlinjer. Der anvendes nu en ny metode til fastsættelse af rentelofter for garanterede lån.

| (25) | I lyset af denne udvikling bør gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU ændres — |
| --- | --- |

(25)

I lyset af denne udvikling bør gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU ændres —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU ændres således:

| 1) | Artikel 1, stk. 2, affattes således:
  »2.   Den finansielle støtte stilles til rådighed i tre år og seks uger regnet fra den første dag efter denne afgørelses ikrafttræden.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, stk. 2, affattes således:

»2.   Den finansielle støtte stilles til rådighed i tre år og seks uger regnet fra den første dag efter denne afgørelses ikrafttræden.«

| 2) | Artikel 3, stk. 8 og 9, affattes således:
  »8.   I overensstemmelse med specifikationerne i aftalememorandummet træffer Portugal følgende foranstaltninger i løbet af 2014:






  a) | Det offentlige underskud må ikke overstige 4 % af BNP i 2014, og akkumuleringen af nye restancer skal standses. Ved beregningen af underskudsmålet tages der ikke hensyn til de mulige budgetomkostninger, der er forbundet med foranstaltningerne til støtte for banksektoren inden for rammerne af regeringens strategi for den finansielle sektor. For at nå dette mål indfører Portugal konsolideringsforanstaltninger, som har en værdi af 2,3 % af BNP, sådan som det er fastlagt i budgetloven for 2014 og hertil hørende lovgivning, som er vedtaget med dette som formål |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 3, stk. 8 og 9, affattes således:

»8.   I overensstemmelse med specifikationerne i aftalememorandummet træffer Portugal følgende foranstaltninger i løbet af 2014:

a)

Det offentlige underskud må ikke overstige 4 % af BNP i 2014, og akkumuleringen af nye restancer skal standses. Ved beregningen af underskudsmålet tages der ikke hensyn til de mulige budgetomkostninger, der er forbundet med foranstaltningerne til støtte for banksektoren inden for rammerne af regeringens strategi for den finansielle sektor. For at nå dette mål indfører Portugal konsolideringsforanstaltninger, som har en værdi af 2,3 % af BNP, sådan som det er fastlagt i budgetloven for 2014 og hertil hørende lovgivning, som er vedtaget med dette som formål

| b) | for at kontrollere mulige udgiftsoverskridelser overvåger regeringen nøje sine udgiftslofter gennem månedlige rapporter til Ministerrådet |
| --- | --- |

b)

for at kontrollere mulige udgiftsoverskridelser overvåger regeringen nøje sine udgiftslofter gennem månedlige rapporter til Ministerrådet

| c) | Portugal fastlægger og implementerer de påtænkte ændringer i betingelserne for tildeling af efterladtepensioner snarest og forslaget til rammelov om betingelserne for salg af licenser til onlinespil senest ved udgangen af marts. Derudover tager Portugal afgørende skridt for at få gennemført det aftalte salg af visse havnekoncessioner |
| --- | --- |

c)

Portugal fastlægger og implementerer de påtænkte ændringer i betingelserne for tildeling af efterladtepensioner snarest og forslaget til rammelov om betingelserne for salg af licenser til onlinespil senest ved udgangen af marts. Derudover tager Portugal afgørende skridt for at få gennemført det aftalte salg af visse havnekoncessioner

| d) | den omfattende reform af selskabsskatten gennemføres inden for den eksisterende budgetramme, således at de finanspolitiske konsolideringsmål bliver overholdt |
| --- | --- |

d)

den omfattende reform af selskabsskatten gennemføres inden for den eksisterende budgetramme, således at de finanspolitiske konsolideringsmål bliver overholdt

| e) | standstill-reglen for skatteudgifter på centralt, regionalt og lokalt plan skal fortsat gælde. Bestræbelserne på at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig for forskellige former for skatter og afgifter styrkes yderligere, blandt andet gennem overvågning af e-faktureringssystemet. En undersøgelse af skyggeøkonomien på boligmarkedet gennemføres inden den tolvte gennemgang for at finde en måde at mindske skatteunddragelse for lejeindtægter på |
| --- | --- |

e)

standstill-reglen for skatteudgifter på centralt, regionalt og lokalt plan skal fortsat gælde. Bestræbelserne på at bekæmpe skatteunddragelse og skattesvig for forskellige former for skatter og afgifter styrkes yderligere, blandt andet gennem overvågning af e-faktureringssystemet. En undersøgelse af skyggeøkonomien på boligmarkedet gennemføres inden den tolvte gennemgang for at finde en måde at mindske skatteunddragelse for lejeindtægter på

| f) | hvis der skulle vise sig utilsigtede retlige eller budgetmæssige risici, indfører Portugal kompenserende foranstaltninger af høj kvalitet for at opfylde underskudsmålet |
| --- | --- |

f)

hvis der skulle vise sig utilsigtede retlige eller budgetmæssige risici, indfører Portugal kompenserende foranstaltninger af høj kvalitet for at opfylde underskudsmålet

| g) | regeringen præciserer, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at nå det finanspolitiske underskudsmål på højst 2,5 % af BNP i 2015. De detaljerede planer skal afspejles i det finanspolitiske strategidokument for 2014, der offentliggøres inden udgangen af april 2014, og som også skal indeholde detaljerede udgiftslofter for hvert enkelt fagministerium. For at opfylde kravene i Unionens budgetramme skal der i dette dokument også gøres nærmere rede for budgetplanerne på mellemlangt sigt |
| --- | --- |

g)

regeringen præciserer, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at nå det finanspolitiske underskudsmål på højst 2,5 % af BNP i 2015. De detaljerede planer skal afspejles i det finanspolitiske strategidokument for 2014, der offentliggøres inden udgangen af april 2014, og som også skal indeholde detaljerede udgiftslofter for hvert enkelt fagministerium. For at opfylde kravene i Unionens budgetramme skal der i dette dokument også gøres nærmere rede for budgetplanerne på mellemlangt sigt

| h) | konsolideringsstrategien for 2015 skal bl.a. bygge på følgende tiltag:






  i) | regeringen opstiller en enkelt lønskala i løbet af 2014, der implementeres i 2015, og som har til formål at rationalisere og skabe sammenhæng i lønpolitikken for alle karriereforløb i den offentlige sektor |
| --- | --- | --- |

h)

konsolideringsstrategien for 2015 skal bl.a. bygge på følgende tiltag:

i)

regeringen opstiller en enkelt lønskala i løbet af 2014, der implementeres i 2015, og som har til formål at rationalisere og skabe sammenhæng i lønpolitikken for alle karriereforløb i den offentlige sektor

| ii) | den enkelte tillægsskala, der forventes implementeret i 2014, skal have fuld finanspolitisk virkning i 2015 |
| --- | --- |

ii)

den enkelte tillægsskala, der forventes implementeret i 2014, skal have fuld finanspolitisk virkning i 2015

| iii) | nye gennemgribende foranstaltninger som led i den igangværende pensionsreform med det mål at forbedre pensionssystemets bæredygtighed på langt sigt. Det nyudnævnte pensionsreformudvalg fastlægger det nærmere indhold af reformen. Reformen skal omfatte foranstaltninger på kort sigt, der i videre udstrækning kæder pensionsrettighederne sammen med demografiske og økonomiske kriterier, samtidig med at principperne om progressivitet respekteres i overensstemmelse med forfatningsdomstolens nylige afgørelse om tilnærmelse af de offentligt ansattes pensionsordning (CGA) til den generelle ordning. Den nærmere udformning af denne reform skal foreligge på tidspunktet for den tolvte gennemgang sammen med et lovforslag, der forelægges for parlamentet i årets første halvdel. Der fastlægges yderligere skridt til at sikre pensionssystemernes bæredygtighed på langt sigt. Desuden sikrer regeringen, at den nyligt hævede pensionsalder reelt finder anvendelse på medlemmerne af de offentligt ansattes pensionsordning i løbet af 2014 |
| --- | --- |

iii)

nye gennemgribende foranstaltninger som led i den igangværende pensionsreform med det mål at forbedre pensionssystemets bæredygtighed på langt sigt. Det nyudnævnte pensionsreformudvalg fastlægger det nærmere indhold af reformen. Reformen skal omfatte foranstaltninger på kort sigt, der i videre udstrækning kæder pensionsrettighederne sammen med demografiske og økonomiske kriterier, samtidig med at principperne om progressivitet respekteres i overensstemmelse med forfatningsdomstolens nylige afgørelse om tilnærmelse af de offentligt ansattes pensionsordning (CGA) til den generelle ordning. Den nærmere udformning af denne reform skal foreligge på tidspunktet for den tolvte gennemgang sammen med et lovforslag, der forelægges for parlamentet i årets første halvdel. Der fastlægges yderligere skridt til at sikre pensionssystemernes bæredygtighed på langt sigt. Desuden sikrer regeringen, at den nyligt hævede pensionsalder reelt finder anvendelse på medlemmerne af de offentligt ansattes pensionsordning i løbet af 2014

| iv) | inden midten af april fastlægges der yderligere tiltag med henblik på at nå målet om 2,5 % af BNP |
| --- | --- |

iv)

inden midten af april fastlægges der yderligere tiltag med henblik på at nå målet om 2,5 % af BNP

| i) | den finanspolitiske strategi på mellemlangt sigt skal bygge på yderligere reformer som bl.a. beskrevet i forslaget til en reform af det offentlige. Disse reformer skal tage sigte på at forbedre effektiviteten i den offentlige sektor og kvaliteten af dens tjenesteydelser. På grundlag den første runde af høringer af arbejdsmarkedets parter drøftes fremskridtene i denne henseende som led i den tolvte gennemgang |
| --- | --- |

i)

den finanspolitiske strategi på mellemlangt sigt skal bygge på yderligere reformer som bl.a. beskrevet i forslaget til en reform af det offentlige. Disse reformer skal tage sigte på at forbedre effektiviteten i den offentlige sektor og kvaliteten af dens tjenesteydelser. På grundlag den første runde af høringer af arbejdsmarkedets parter drøftes fremskridtene i denne henseende som led i den tolvte gennemgang

| j) | som en del af 2014-budgettet offentliggør Portugal en rapport om skatteudgifterne, som dækker de centrale, regionale og lokale myndigheder |
| --- | --- |

j)

som en del af 2014-budgettet offentliggør Portugal en rapport om skatteudgifterne, som dækker de centrale, regionale og lokale myndigheder

| k) | Portugal opretter inden udgangen af juni 2014 en regnskabsenhed i finansministeriet, der skal forbedre den offentlige sektors regnskabs- og rapportaflæggelsesrammer. Som en del af sine opgaver skal den sikre en passende redegørelse for indtægter, udgifter, aktiver og passiver i forbindelse med offentlige bankkonti, offentlig gæld og offentlige/private partnerskaber |
| --- | --- |

k)

Portugal opretter inden udgangen af juni 2014 en regnskabsenhed i finansministeriet, der skal forbedre den offentlige sektors regnskabs- og rapportaflæggelsesrammer. Som en del af sine opgaver skal den sikre en passende redegørelse for indtægter, udgifter, aktiver og passiver i forbindelse med offentlige bankkonti, offentlig gæld og offentlige/private partnerskaber

| l) | loven om kontrol af forpligtelser skal fuldt ud håndhæves inden for alle offentlige instanser for at forhindre, at der opstår nye restancer |
| --- | --- |

l)

loven om kontrol af forpligtelser skal fuldt ud håndhæves inden for alle offentlige instanser for at forhindre, at der opstår nye restancer

| m) | Portugal træffer ekstra foranstaltninger for yderligere at styrke sit system til forvaltning af de offentlige finanser. Portugal reviderer budgetrammeloven, således at al relevant EU-lovgivning bliver gennemført i portugisisk lovgivning inden udgangen af marts. Desuden gennemfører Portugal en mere gennemgribende revision af budgetrammeloven for at reducere fragmenteringen af budgettet ved at begrænse antallet af budgetposter og revidere klassifikationen af egne indtægter, og for at strømline budgetbevillingsstrukturen, skærpe ansvarligheden og fastlåse de offentlige finanser yderligere inden for en mellemsigtet ramme. Hovedaspekterne og strukturen i den nye lov skal være på plads inden udgangen af april 2014. Portugal sørger for, at de foranstaltninger, hvormed den nye budgetramme skal gennemføres på centralt regeringsplan, også bliver anvendt på regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

m)

Portugal træffer ekstra foranstaltninger for yderligere at styrke sit system til forvaltning af de offentlige finanser. Portugal reviderer budgetrammeloven, således at al relevant EU-lovgivning bliver gennemført i portugisisk lovgivning inden udgangen af marts. Desuden gennemfører Portugal en mere gennemgribende revision af budgetrammeloven for at reducere fragmenteringen af budgettet ved at begrænse antallet af budgetposter og revidere klassifikationen af egne indtægter, og for at strømline budgetbevillingsstrukturen, skærpe ansvarligheden og fastlåse de offentlige finanser yderligere inden for en mellemsigtet ramme. Hovedaspekterne og strukturen i den nye lov skal være på plads inden udgangen af april 2014. Portugal sørger for, at de foranstaltninger, hvormed den nye budgetramme skal gennemføres på centralt regeringsplan, også bliver anvendt på regionalt og lokalt plan

| n) | Portugal gennemfører fuldt ud de nye juridiske og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber. Der foretages genforhandling af offentlig-private partnerskaber i forskellige sektorer for at dæmme op for deres budgetmæssige indvirkning. Den årlige rapportering om offentlig-private partnerskaber skal give en bred vurdering af de finanspolitiske risici, der er forbundet med offentlig-private partnerskaber og koncessioner, i tide til, at den kan indgå i vurderingen af de budgetmæssige risici. I overensstemmelse med den nye rammelov om statsejede virksomheder og finansministeriets udvidede rolle som aktionær tilknyttes der yderligere personale til det tekniske kontor for overvågning af statsejede virksomheder. Regeringen fortsætter med det omfattende omstruktureringsprogram for statsejede virksomheder for at opretholde og styrke en bæredygtig driftsmæssig balance. Regeringen fortsætter med den privatisering, der allerede er igangsat |
| --- | --- |

n)

Portugal gennemfører fuldt ud de nye juridiske og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber. Der foretages genforhandling af offentlig-private partnerskaber i forskellige sektorer for at dæmme op for deres budgetmæssige indvirkning. Den årlige rapportering om offentlig-private partnerskaber skal give en bred vurdering af de finanspolitiske risici, der er forbundet med offentlig-private partnerskaber og koncessioner, i tide til, at den kan indgå i vurderingen af de budgetmæssige risici. I overensstemmelse med den nye rammelov om statsejede virksomheder og finansministeriets udvidede rolle som aktionær tilknyttes der yderligere personale til det tekniske kontor for overvågning af statsejede virksomheder. Regeringen fortsætter med det omfattende omstruktureringsprogram for statsejede virksomheder for at opretholde og styrke en bæredygtig driftsmæssig balance. Regeringen fortsætter med den privatisering, der allerede er igangsat

| o) | Portugal fortsætter med sin reformdagsorden for en moderne og mere effektiv indtægtsforvaltning på linje med bedste praksis på internationalt plan. Portugal bekendtgør senest i marts 2014 en liste over de 50 % af de lokale skattekontorer, der skal være lukket i maj 2014. Antallet af ansatte, der skal foretage revision i skatteadministrationen, øges med mindst 30 % af det samlede personale, inden den tolvte gennemgang. Inden for skatteadministrationen oprettes der en ny serviceafdeling for skatteborgere, hvor de forskellige serviceydelser vedrørende skat bliver samlet under ét. Risikostyringskontoret skal være fuldt operationelt i første kvartal af 2014 og skal i starten fokusere på målrettede projekter, der kan forbedre regeloverholdelsen hos selvstændige og meget velhavende personer. Overholdelsen af skattereglerne skal løbende overvåges. Lovrammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge skal styrkes, så hvidvaskning af penge og forudgående forbrydelser, herunder skattekriminalitet, kan gribes mere effektivt an |
| --- | --- |

o)

Portugal fortsætter med sin reformdagsorden for en moderne og mere effektiv indtægtsforvaltning på linje med bedste praksis på internationalt plan. Portugal bekendtgør senest i marts 2014 en liste over de 50 % af de lokale skattekontorer, der skal være lukket i maj 2014. Antallet af ansatte, der skal foretage revision i skatteadministrationen, øges med mindst 30 % af det samlede personale, inden den tolvte gennemgang. Inden for skatteadministrationen oprettes der en ny serviceafdeling for skatteborgere, hvor de forskellige serviceydelser vedrørende skat bliver samlet under ét. Risikostyringskontoret skal være fuldt operationelt i første kvartal af 2014 og skal i starten fokusere på målrettede projekter, der kan forbedre regeloverholdelsen hos selvstændige og meget velhavende personer. Overholdelsen af skattereglerne skal løbende overvåges. Lovrammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge skal styrkes, så hvidvaskning af penge og forudgående forbrydelser, herunder skattekriminalitet, kan gribes mere effektivt an

| p) | Portugal fremlægger en rapport med følgende formål:






  i) | at kortlægge overlappende tjenester og jurisdiktioner og andre kilder til ineffektivitet mellem det centrale og det lokale myndighedsniveau og |
| --- | --- | --- |

p)

Portugal fremlægger en rapport med følgende formål:

i)

at kortlægge overlappende tjenester og jurisdiktioner og andre kilder til ineffektivitet mellem det centrale og det lokale myndighedsniveau og

| ii) | at omorganisere ministeriernes net af decentrale tjenester, især gennem af »Lojas do Cidadão« (kvikskranke for forvaltningen og forsyningsselskaberne) og andre tiltag, herunder mere effektive geografiske områder og øget brug af fælles tjenester og digital forvaltning |
| --- | --- |

ii)

at omorganisere ministeriernes net af decentrale tjenester, især gennem af »Lojas do Cidadão« (kvikskranke for forvaltningen og forsyningsselskaberne) og andre tiltag, herunder mere effektive geografiske områder og øget brug af fælles tjenester og digital forvaltning

| q) | Portugal fortsætter med at gennemføre strategien for fælles tjenester i den offentlige forvaltning, især inden for personaleadministration og informations- og kommunikationsteknologier |
| --- | --- |

q)

Portugal fortsætter med at gennemføre strategien for fælles tjenester i den offentlige forvaltning, især inden for personaleadministration og informations- og kommunikationsteknologier

| r) | Portugal fortsætter med at gennemføre reformer af personaleadministrationen i den offentlige forvaltning. På grundlag af en undersøgelse og en rapport om løntillæg fremlægges der et forslag til lovgivning om en enkelt tillægsskala inden den tolvte gennemgang med henblik gennemførelse senest i juni 2014. Den nye generelle arbejdsmarkedslov for den offentlige administration, der forenkler og samler de eksisterende regler i tråd med reglerne for den private sektor, skal godkendes af parlamentet i marts 2014 |
| --- | --- |

r)

Portugal fortsætter med at gennemføre reformer af personaleadministrationen i den offentlige forvaltning. På grundlag af en undersøgelse og en rapport om løntillæg fremlægges der et forslag til lovgivning om en enkelt tillægsskala inden den tolvte gennemgang med henblik gennemførelse senest i juni 2014. Den nye generelle arbejdsmarkedslov for den offentlige administration, der forenkler og samler de eksisterende regler i tråd med reglerne for den private sektor, skal godkendes af parlamentet i marts 2014

| s) | Portugal sørger for effektivitet og nyttevirkning i sundhedssystemet ved at forsætte med rationel brug af tjenester og kontrol af udgifter, herunder de offentlige udgifter til lægemidler og hospitalspleje, og ved at fjerne ventetider på behandlinger |
| --- | --- |

s)

Portugal sørger for effektivitet og nyttevirkning i sundhedssystemet ved at forsætte med rationel brug af tjenester og kontrol af udgifter, herunder de offentlige udgifter til lægemidler og hospitalspleje, og ved at fjerne ventetider på behandlinger

| t) | Portugal fortsætter den igangværende omorganisering og rationalisering af hospitalsvæsenet gennem specialisering, sammenlægning og omfordeling af hospitalstjenesterne og sørger for, at den flerårige handlingsplan for omorganisering af hospitalerne gennemføres |
| --- | --- |

t)

Portugal fortsætter den igangværende omorganisering og rationalisering af hospitalsvæsenet gennem specialisering, sammenlægning og omfordeling af hospitalstjenesterne og sørger for, at den flerårige handlingsplan for omorganisering af hospitalerne gennemføres

| u) | Portugal gennemfører reformer for at tackle den høje grad af opsplitning af arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

u)

Portugal gennemfører reformer for at tackle den høje grad af opsplitning af arbejdsmarkedet

| v) | Portugal fremmer en lønudvikling, der er i overensstemmelse med målsætningerne om at skabe nye arbejdspladser og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne for at korrigere makroøkonomiske ubalancer. Over programperioden forhøjes mindstelønnen kun, hvis den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet retfærdiggør dette |
| --- | --- |

v)

Portugal fremmer en lønudvikling, der er i overensstemmelse med målsætningerne om at skabe nye arbejdspladser og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne for at korrigere makroøkonomiske ubalancer. Over programperioden forhøjes mindstelønnen kun, hvis den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet retfærdiggør dette

| w) | Portugal sikrer fortsat, at de aktive arbejdsmarkedspolitikker har den ønskede virkning i overensstemmelse med resultaterne i den vurderingsrapport og den handlingsplan, der skal forbedre den måde, de offentlige arbejdsformidlinger fungerer på |
| --- | --- |

w)

Portugal sikrer fortsat, at de aktive arbejdsmarkedspolitikker har den ønskede virkning i overensstemmelse med resultaterne i den vurderingsrapport og den handlingsplan, der skal forbedre den måde, de offentlige arbejdsformidlinger fungerer på

| x) | Portugal fortsætter med at gennemføre de foranstaltninger, der er beskrevet i handlingsplanerne til forbedring af kvaliteten af uddannelse på sekundærtrinnet og erhvervsuddannelserne, og inddrager i højere grad erhvervslivet i uddannelsessystemet |
| --- | --- |

x)

Portugal fortsætter med at gennemføre de foranstaltninger, der er beskrevet i handlingsplanerne til forbedring af kvaliteten af uddannelse på sekundærtrinnet og erhvervsuddannelserne, og inddrager i højere grad erhvervslivet i uddannelsessystemet

| y) | Portugal gennemfører en plan om at oprette et uafhængigt selskab, der udbyder logistikydelser vedrørende gas og elektricitet |
| --- | --- |

y)

Portugal gennemfører en plan om at oprette et uafhængigt selskab, der udbyder logistikydelser vedrørende gas og elektricitet

| z) | Portugal implementer passende foranstaltninger, der kan fjerne energitarifgælden og sikre det nationale elsystems bæredygtighed |
| --- | --- |

z)

Portugal implementer passende foranstaltninger, der kan fjerne energitarifgælden og sikre det nationale elsystems bæredygtighed

| aa) | Portugal vedtager foranstaltninger, som skal forbedre transportsystemets funktion; strategiplanen for transport for 2011-2015 gennemføres fuldt ud, herunder langsigtede tiltag, som sikrer effektivitet og bæredygtighed |
| --- | --- |

aa)

Portugal vedtager foranstaltninger, som skal forbedre transportsystemets funktion; strategiplanen for transport for 2011-2015 gennemføres fuldt ud, herunder langsigtede tiltag, som sikrer effektivitet og bæredygtighed

| bb) | Portugal fortsætter med at gennemføre EU-jernbanepakkerne i national lovgivning |
| --- | --- |

bb)

Portugal fortsætter med at gennemføre EU-jernbanepakkerne i national lovgivning

| cc) | Portugal fortsætter med at forbedre systemet til forvaltning af havne, herunder den økonomiske styring og driften |
| --- | --- |

cc)

Portugal fortsætter med at forbedre systemet til forvaltning af havne, herunder den økonomiske styring og driften

| dd) | Portugal fortsætter med at fjerne barrierer for markedsadgang, at opbløde eksisterende bevillingskrav og at mindske de administrative byrder i servicesektoren |
| --- | --- |

dd)

Portugal fortsætter med at fjerne barrierer for markedsadgang, at opbløde eksisterende bevillingskrav og at mindske de administrative byrder i servicesektoren

| ee) | Portugal færdiggør vedtagelsen af bygge- og anlægslovene og de øvrige tilbageværende sektormæssige ændringer, som er nødvendige for fuldt ud at få gennemført direktiv 2006/123/EF, og forelægger dem om nødvendigt for parlamentet |
| --- | --- |

ee)

Portugal færdiggør vedtagelsen af bygge- og anlægslovene og de øvrige tilbageværende sektormæssige ændringer, som er nødvendige for fuldt ud at få gennemført direktiv 2006/123/EF, og forelægger dem om nødvendigt for parlamentet

| ff) | regeringen forelægger de ændrede vedtægter for de faglige organisationer for parlamentet |
| --- | --- |

ff)

regeringen forelægger de ændrede vedtægter for de faglige organisationer for parlamentet

| gg) | Portugal forbedrer vilkårene for erhvervslivet ved at færdiggøre igangværende reformer, der skal reducere de administrative byrder, og navnlig gøre kvikskranken fuldt operationel for at sikre overensstemmelse med direktiv 2006/123/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (5) samt ved at foretage yderligere forenkling af eksisterende tilladelsesprocedurer, forskrifter og andre administrative byrder i økonomien, som er en stor hindring for udviklingen af økonomiske aktiviteter |
| --- | --- |

gg)

Portugal forbedrer vilkårene for erhvervslivet ved at færdiggøre igangværende reformer, der skal reducere de administrative byrder, og navnlig gøre kvikskranken fuldt operationel for at sikre overensstemmelse med direktiv 2006/123/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF (5) samt ved at foretage yderligere forenkling af eksisterende tilladelsesprocedurer, forskrifter og andre administrative byrder i økonomien, som er en stor hindring for udviklingen af økonomiske aktiviteter

| hh) | efter vedtagelsen af ændringerne til lov 6/2006 om nye lejemål i byområder og lovdekretet, som forenkler den administrative procedure for renoveringer, iværksætter Portugal en omfattende gennemgang af boligmarkedet |
| --- | --- |

hh)

efter vedtagelsen af ændringerne til lov 6/2006 om nye lejemål i byområder og lovdekretet, som forenkler den administrative procedure for renoveringer, iværksætter Portugal en omfattende gennemgang af boligmarkedet

| ii) | regeringen godkender de tilsvarende ændringer af vedtægterne for de nationale reguleringsmyndigheder og sikrer, at finansieringsmodellen for konkurrencemyndigheden fungerer effektivt |
| --- | --- |

ii)

regeringen godkender de tilsvarende ændringer af vedtægterne for de nationale reguleringsmyndigheder og sikrer, at finansieringsmodellen for konkurrencemyndigheden fungerer effektivt

| jj) | Portugal vurderer virkningen af den frivillige kasseregnskabsordning for moms |
| --- | --- |

jj)

Portugal vurderer virkningen af den frivillige kasseregnskabsordning for moms

| kk) | Portugal fortsætter gennemførelsen af det omfattende program for at forenkle urimeligt tunge tilladelsesprocedurer, forskrifter og andre administrative byrder i økonomien. |
| --- | --- |

kk)

Portugal fortsætter gennemførelsen af det omfattende program for at forenkle urimeligt tunge tilladelsesprocedurer, forskrifter og andre administrative byrder i økonomien.

9.   Med henblik på at genskabe tilliden til den finansielle sektor stræber Portugal efter at opretholde et tilstrækkeligt kapitalniveau i banksektoren og nedgearer den på forsvarlig vis i overensstemmelse med de frister, der er fastsat i aftalememorandummet. I den forbindelse gennemfører Portugal den strategi for den portugisiske banksektor, som den har udarbejdet i samråd med Kommissionen, ECB og IMF, med henblik på at bevare den finansielle stabilitet. Portugal skal især:

| a) | sikre, at bankernes kapitalbuffere fortsat er tilstrækkelige og i overensstemmelse med de nye regler om kapitalkrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (6) |
| --- | --- |

a)

sikre, at bankernes kapitalbuffere fortsat er tilstrækkelige og i overensstemmelse med de nye regler om kapitalkrav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (6)

| b) | tilskynde bankerne til på et holdbart grundlag at styrke deres sikkerhedsbuffere |
| --- | --- |

b)

tilskynde bankerne til på et holdbart grundlag at styrke deres sikkerhedsbuffere

| c) | fortsat være indstillet på at yde yderligere støtte til banksystemet, hvis der er behov for det, og tilskynde bankerne til at søge private løsninger, også selv om der er adgang til midler fra solvensstøttefaciliteten for banker på linje med Unionens statsstøtteregler til at støtte levedygtige banker med, dog ud fra stringente betingelser |
| --- | --- |

c)

fortsat være indstillet på at yde yderligere støtte til banksystemet, hvis der er behov for det, og tilskynde bankerne til at søge private løsninger, også selv om der er adgang til midler fra solvensstøttefaciliteten for banker på linje med Unionens statsstøtteregler til at støtte levedygtige banker med, dog ud fra stringente betingelser

| d) | sikre en afbalanceret og forsvarlig nedgearingsproces i banksektoren, hvilket er af afgørende betydning for varigt at kunne eliminere ubalancer i finansieringen og begrænse afhængigheden af eurosystemets finansieringsordninger på mellemlangt sigt. Bankernes finansierings- og egenkapitalplaner gennemgås hvert kvartal |
| --- | --- |

d)

sikre en afbalanceret og forsvarlig nedgearingsproces i banksektoren, hvilket er af afgørende betydning for varigt at kunne eliminere ubalancer i finansieringen og begrænse afhængigheden af eurosystemets finansieringsordninger på mellemlangt sigt. Bankernes finansierings- og egenkapitalplaner gennemgås hvert kvartal

| e) | fortsætte med at styrke Banco de Portugals tilsynsorganisation, optimere dens tilsynsprocedure og udvikle og implementere nye tilsynsmetoder og -værktøjer. Banco de Portugal skal revidere standarderne for misligholdte lån, således at der opnås konvergens med de kriterier, der fremgår af den relevante tekniske standard fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, efter den tidsramme, der er fastsat på EU-plan |
| --- | --- |

e)

fortsætte med at styrke Banco de Portugals tilsynsorganisation, optimere dens tilsynsprocedure og udvikle og implementere nye tilsynsmetoder og -værktøjer. Banco de Portugal skal revidere standarderne for misligholdte lån, således at der opnås konvergens med de kriterier, der fremgår af den relevante tekniske standard fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, efter den tidsramme, der er fastsat på EU-plan

| f) | fortsætte med kvartalvis at overvåge bankernes potentielle kapitalbehov og vurdere fremtidsudsigterne under stressvilkår, herunder ved at integrere den nye top-down stresstest i kvalitetssikringen, hvorefter der kan foretages en evaluering af, hvilke drivkræfter der primært ligger bag resultaterne |
| --- | --- |

f)

fortsætte med kvartalvis at overvåge bankernes potentielle kapitalbehov og vurdere fremtidsudsigterne under stressvilkår, herunder ved at integrere den nye top-down stresstest i kvalitetssikringen, hvorefter der kan foretages en evaluering af, hvilke drivkræfter der primært ligger bag resultaterne

| g) | fortsætte med nøje at overvåge gennemførelsen af de foranstaltninger, der blev aftalt i omstruktureringsplanerne for banker, som har fået offentlig kapitalstøtte |
| --- | --- |

g)

fortsætte med nøje at overvåge gennemførelsen af de foranstaltninger, der blev aftalt i omstruktureringsplanerne for banker, som har fået offentlig kapitalstøtte

| h) | sikre, at datterselskabernes og aktiverne i alle tre statsejede SPV-selskaber hurtigt afhændes, herunder gennem de to udvalgte tjenesteleverandører |
| --- | --- |

h)

sikre, at datterselskabernes og aktiverne i alle tre statsejede SPV-selskaber hurtigt afhændes, herunder gennem de to udvalgte tjenesteleverandører

| i) | analysere bankernes genopretningsplaner og udstede retningslinjer for systemet med genopretningsplaner på linje med de relevante tekniske standarder fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og den relevante EU-lovgivning om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og udarbejde afviklingsplaner på grundlag af de rapporter, som bankerne indsender |
| --- | --- |

i)

analysere bankernes genopretningsplaner og udstede retningslinjer for systemet med genopretningsplaner på linje med de relevante tekniske standarder fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og den relevante EU-lovgivning om genopretning og afvikling af kreditinstitutter og udarbejde afviklingsplaner på grundlag af de rapporter, som bankerne indsender

| j) | udarbejde kvartalsrapporter om gennemførelsen af de nye omstruktureringsværktøjer; fortsat overvåge implementeringen af de rammer, der skal tilskynde de finansielle institutioner til at tilbyde husholdninger udenretslig gældsomlægning, og gøre gennemførelsen af omstruktureringen af virksomhedernes gæld mere smidig. Udarbejde en strategiplan i samråd med Banco de Portugal med henblik på at afhjælpe virksomhedernes gældsproblemer og støtte en omfordeling af kapital til produktive sektorer af økonomien og samtidig fremme finansiel stabilitet |
| --- | --- |

j)

udarbejde kvartalsrapporter om gennemførelsen af de nye omstruktureringsværktøjer; fortsat overvåge implementeringen af de rammer, der skal tilskynde de finansielle institutioner til at tilbyde husholdninger udenretslig gældsomlægning, og gøre gennemførelsen af omstruktureringen af virksomhedernes gæld mere smidig. Udarbejde en strategiplan i samråd med Banco de Portugal med henblik på at afhjælpe virksomhedernes gældsproblemer og støtte en omfordeling af kapital til produktive sektorer af økonomien og samtidig fremme finansiel stabilitet

| k) | fortsætte med at overvåge dels den høje gældsætning i virksomhedssektoren og husholdningssektoren gennem kvartalsrapporter og dels gennemførelsen af den nye gældsomlægningsramme for at sikre, at den fungerer så effektivt som muligt |
| --- | --- |

k)

fortsætte med at overvåge dels den høje gældsætning i virksomhedssektoren og husholdningssektoren gennem kvartalsrapporter og dels gennemførelsen af den nye gældsomlægningsramme for at sikre, at den fungerer så effektivt som muligt

| l) | med udgangspunkt i de allerede fremsatte forslag tilskynde til diversificering af finansieringsalternativer for erhvervssektoren, udvikle og gennemføre løsninger, som kan være finansieringsalternativer til traditionel bankkredit for erhvervssektoren gennem en bred vifte af foranstaltninger, der kan forbedre adgangen til kapitalmarkederne |
| --- | --- |

l)

med udgangspunkt i de allerede fremsatte forslag tilskynde til diversificering af finansieringsalternativer for erhvervssektoren, udvikle og gennemføre løsninger, som kan være finansieringsalternativer til traditionel bankkredit for erhvervssektoren gennem en bred vifte af foranstaltninger, der kan forbedre adgangen til kapitalmarkederne

| m) | fortsat vurdere effekten af forbedringerne af de statsgaranterede kreditinstrumenter på de faktiske rentesatser; være klar til at følge andre fremgangsmåder, hvis det skønnes nødvendigt, for at sikre, at prisen på statsgaranterede lån fastsættes på konkurrencevilkår og på en gennemsigtig måde, der kommer slutbrugerne til gode jævnligt aflægge rapport om fremskridtene |
| --- | --- |

m)

fortsat vurdere effekten af forbedringerne af de statsgaranterede kreditinstrumenter på de faktiske rentesatser; være klar til at følge andre fremgangsmåder, hvis det skønnes nødvendigt, for at sikre, at prisen på statsgaranterede lån fastsættes på konkurrencevilkår og på en gennemsigtig måde, der kommer slutbrugerne til gode jævnligt aflægge rapport om fremskridtene

| n) | oprette et udviklingsfinansieringsinstitut, der kan strømline og centralisere gennemførelsen af de finansielle instrumenter, der støttes af de europæiske struktur- og investeringsfonde i programmeringsperioden 2014-2020. Udviklingsfinansieringsinstituttet må ikke acceptere indlån eller andre midler fra offentligheden, der skal tilbagebetales, og heller ikke beskæftige sig med direkte udlån, investere i offentlige gæld eller yde lån til det offentlige. Udkastet til forretningsmodel og vedtægter for instituttet udformes med henblik på at undgå en yderligere byrde eller risiko for de offentlige finanser. |
| --- | --- |

n)

oprette et udviklingsfinansieringsinstitut, der kan strømline og centralisere gennemførelsen af de finansielle instrumenter, der støttes af de europæiske struktur- og investeringsfonde i programmeringsperioden 2014-2020. Udviklingsfinansieringsinstituttet må ikke acceptere indlån eller andre midler fra offentligheden, der skal tilbagebetales, og heller ikke beskæftige sig med direkte udlån, investere i offentlige gæld eller yde lån til det offentlige. Udkastet til forretningsmodel og vedtægter for instituttet udformes med henblik på at undgå en yderligere byrde eller risiko for de offentlige finanser.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22)."

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).«."

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2014.

På Rådets vegne

D. KOURKOULAS

Formand

---

(1)  EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1.

1

(2)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU af 17. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

4

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/84 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/84

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 23. april 2014

om godkendelse af opdateringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram for Portugal

(2014/235/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede på tidspunktet for forordningens ikrafttræden modtager finansiel bistand, herunder bistand fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) og/eller den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede på tidspunktet for forordningens ikrafttræden modtager finansiel bistand, herunder bistand fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) og/eller den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF).

| (2) | Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder regler for godkendelse af makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager sådan finansiel bistand, og disse regler skal anvendes sammen med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 (2), når den pågældende medlemsstat modtager bistand fra både EFSM og fra andre kilder. |
| --- | --- |

(2)

Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder regler for godkendelse af makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager sådan finansiel bistand, og disse regler skal anvendes sammen med Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 (2), når den pågældende medlemsstat modtager bistand fra både EFSM og fra andre kilder.

| (3) | Portugal har fået tildelt finansiel bistand fra både EFSM ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (3) og fra EFSF. |
| --- | --- |

(3)

Portugal har fået tildelt finansiel bistand fra både EFSM ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU (3) og fra EFSF.

| (4) | For at opnå sammenhæng bør opdateringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram for Portugal efter forordning (EU) nr. 472/2013 godkendes under henvisning til de relevante bestemmelser i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU. |
| --- | --- |

(4)

For at opnå sammenhæng bør opdateringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram for Portugal efter forordning (EU) nr. 472/2013 godkendes under henvisning til de relevante bestemmelser i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU.

| (5) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 10, i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU har Kommissionen sammen med Den Internationale Valutafond og i samråd med Den Europæiske Centralbank foretaget den ellevte gennemgang for at vurdere de fremskridt, som de portugisiske myndigheder har gjort med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger under det makroøkonomiske tilpasningsprogram og af disses effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Af denne gennemgang fremgår det, at det er nødvendigt at foretage visse ændringer i det nuværende makroøkonomiske tilpasningsprogram. |
| --- | --- |

(5)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 10, i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU har Kommissionen sammen med Den Internationale Valutafond og i samråd med Den Europæiske Centralbank foretaget den ellevte gennemgang for at vurdere de fremskridt, som de portugisiske myndigheder har gjort med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger under det makroøkonomiske tilpasningsprogram og af disses effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Af denne gennemgang fremgår det, at det er nødvendigt at foretage visse ændringer i det nuværende makroøkonomiske tilpasningsprogram.

| (6) | Disse ændringer fremgår af de relevante bestemmelser i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU, ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2014/234/EU (4) — |
| --- | --- |

(6)

Disse ændringer fremgår af de relevante bestemmelser i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU, ændret ved Rådets gennemførelsesafgørelse 2014/234/EU (4) —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

De i artikel 3, stk. 8 og 9, i gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU fastlagte foranstaltninger, som skal træffes af Portugal som led i dets makroøkonomiske tilpasningsprogram, godkendes herved.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2014.

På Rådets vegne

D. KOURKOULAS

Formand

---

(1)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU af 17. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88).

3

(4)  Rådets gennemførelsesafgørelse 2014/234/EU af 23. april 2014 om ændring af gennemførelsesafgørelse 2011/344/EU om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (se s. 75 i denne EUT).

4

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/86

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. april 2014

om EU-tilskud til overvågning og andre aktioner af hastende karakter i Estland, Letland, Litauen og Polen over for afrikansk svinepest

(meddelt under nummer C(2014) 2551)

(Kun den estiske, den lettiske, den litauiske og den polske udgave er autentiske)

(2014/236/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets beslutning 2009/470/EF af 25. maj 2009 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 8,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2), navnlig artikel 84, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs, normalt dødbringende, virussygdom hos tamsvin og vildtlevende svin, som forårsager alvorlige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen med og eksporten til tredjelande af levende svin og produkter fra svin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs, normalt dødbringende, virussygdom hos tamsvin og vildtlevende svin, som forårsager alvorlige forstyrrelser i samhandelen inden for Unionen med og eksporten til tredjelande af levende svin og produkter fra svin.

| (2) | Efter bekræftet forekomst af afrikansk svinepest i Georgien i 2007 spredtes sygdommen til Den Russiske Føderation, hvor der er rapporteret om adskillige udbrud af sygdommen hos svin og vildsvin i hele den europæiske del af Rusland. I juni 2013 rapporterede Hviderusland om et bekræftet udbrud af afrikansk svinepest hos svin i hobbybesætninger i regionen Grodno ca. 40 km fra Litauen og tæt på grænsen til Polen. |
| --- | --- |

(2)

Efter bekræftet forekomst af afrikansk svinepest i Georgien i 2007 spredtes sygdommen til Den Russiske Føderation, hvor der er rapporteret om adskillige udbrud af sygdommen hos svin og vildsvin i hele den europæiske del af Rusland. I juni 2013 rapporterede Hviderusland om et bekræftet udbrud af afrikansk svinepest hos svin i hobbybesætninger i regionen Grodno ca. 40 km fra Litauen og tæt på grænsen til Polen.

| (3) | Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/498/EU (3) er der fastsat bestemmelser om EU-tilskud til overvågning og andre foranstaltninger af hastende karakter over for afrikansk svinepest i 2013 i Estland, Letland, Litauen og Polen, som er de medlemsstater, der er direkte truet af indslæbning af afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(3)

Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/498/EU (3) er der fastsat bestemmelser om EU-tilskud til overvågning og andre foranstaltninger af hastende karakter over for afrikansk svinepest i 2013 i Estland, Letland, Litauen og Polen, som er de medlemsstater, der er direkte truet af indslæbning af afrikansk svinepest.

| (4) | Der blev i januar 2014 anmeldt tilfælde af sygdommen i vildsvinebestanden i Ukraine, og sygdommen spreder sig stadig i Hviderusland og i Den Russiske Føderation. Endvidere blev der i januar 2014 konstateret to tilfælde af afrikansk svinepest i vildsvinebestanden i Litauen, og få dage senere rapporterede man om yderligere to tilfælde hos vildsvin i Polen. I begge disse medlemsstater konstateredes sygdomstilfældene ved grænsen til Hviderusland. Situationen med hensyn til afrikansk svinepest i lande, der grænser op til Den Europæiske Union, er således en vedvarende trussel mod svinebedrifterne i Unionen, fordi virusset kan blive indslæbt til de medlemsstater, der grænser op til de inficerede tredjelande, via vildsvin, som kommer ind i Unionen fra inficerede områder, men også via køretøjer, der har været anvendt til transport af levende dyr, eller via ulovlig indførsel til Unionen af svineprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Der blev i januar 2014 anmeldt tilfælde af sygdommen i vildsvinebestanden i Ukraine, og sygdommen spreder sig stadig i Hviderusland og i Den Russiske Føderation. Endvidere blev der i januar 2014 konstateret to tilfælde af afrikansk svinepest i vildsvinebestanden i Litauen, og få dage senere rapporterede man om yderligere to tilfælde hos vildsvin i Polen. I begge disse medlemsstater konstateredes sygdomstilfældene ved grænsen til Hviderusland. Situationen med hensyn til afrikansk svinepest i lande, der grænser op til Den Europæiske Union, er således en vedvarende trussel mod svinebedrifterne i Unionen, fordi virusset kan blive indslæbt til de medlemsstater, der grænser op til de inficerede tredjelande, via vildsvin, som kommer ind i Unionen fra inficerede områder, men også via køretøjer, der har været anvendt til transport af levende dyr, eller via ulovlig indførsel til Unionen af svineprodukter.

| (5) | Risikoen for, at afrikansk svinepest indslæbes til Unionen, er højere for Estland, Letland, Litauen og Polen på grund af forekomsten af og udviklingen i denne sygdom i det tilstødende område af Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. Nævnte medlemsstater har underrettet Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de foranstaltninger, de agter at træffe for at styrke beskyttelsen af deres respektive områder og andre medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Risikoen for, at afrikansk svinepest indslæbes til Unionen, er højere for Estland, Letland, Litauen og Polen på grund af forekomsten af og udviklingen i denne sygdom i det tilstødende område af Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. Nævnte medlemsstater har underrettet Kommissionen og de øvrige medlemsstater om de foranstaltninger, de agter at træffe for at styrke beskyttelsen af deres respektive områder og andre medlemsstater.

| (6) | Estland, Letland, Litauen og Polen gennemførte i løbet af 2013 overvågning til tidlig påvisning af afrikansk svinepest hos både vildsvin og tamsvin. For bedre at kunne forebygge afrikansk svinepest er det nødvendigt at gennemføre visse overvågningsaktiviteter i disse medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Estland, Letland, Litauen og Polen gennemførte i løbet af 2013 overvågning til tidlig påvisning af afrikansk svinepest hos både vildsvin og tamsvin. For bedre at kunne forebygge afrikansk svinepest er det nødvendigt at gennemføre visse overvågningsaktiviteter i disse medlemsstater.

| (7) | Rengøring og desinfektion af køretøjer, der muligvis har været i kontakt med afrikansk svinepest-virus, er en af de vigtigste forholdsregler mod indslæbning af afrikansk svinepest til Unionen. Derfor blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/426/EU (4) fastsat visse foranstaltninger mod indslæbning til Unionen af afrikansk svinepest fra Hviderusland og Den Russiske Føderation, og det blev fastsat, at køretøjer, der har været anvendt til transport af levende dyr, og som kommer ind i Unionen fra inficerede områder, skal være ordentligt rengjort og desinficeret. |
| --- | --- |

(7)

Rengøring og desinfektion af køretøjer, der muligvis har været i kontakt med afrikansk svinepest-virus, er en af de vigtigste forholdsregler mod indslæbning af afrikansk svinepest til Unionen. Derfor blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/426/EU (4) fastsat visse foranstaltninger mod indslæbning til Unionen af afrikansk svinepest fra Hviderusland og Den Russiske Føderation, og det blev fastsat, at køretøjer, der har været anvendt til transport af levende dyr, og som kommer ind i Unionen fra inficerede områder, skal være ordentligt rengjort og desinficeret.

| (8) | Uanset Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2009 (5) er risikoen for indslæbning af afrikansk svinepest til Unionen via sendinger til eget forbrug, der indeholder svineprodukter og sendes pr. post eller transporteres i bagage tilhørende rejsende fra især Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine, større end ubetydelig og kræver yderligere foranstaltninger og kontrol på indgangsstedet. |
| --- | --- |

(8)

Uanset Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2009 (5) er risikoen for indslæbning af afrikansk svinepest til Unionen via sendinger til eget forbrug, der indeholder svineprodukter og sendes pr. post eller transporteres i bagage tilhørende rejsende fra især Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine, større end ubetydelig og kræver yderligere foranstaltninger og kontrol på indgangsstedet.

| (9) | Dertil kommer, at en bred vifte af aktører, herunder dyrlæger, erhvervs- og fritidslandbrugere, lastbilchauffører, toldklarerere, passagerer og den brede offentlighed, bør gøres opmærksomme på de risici, der er forbundet med indslæbning af afrikansk svinepest, og konsekvenserne heraf ved hjælp af målrettede oplysningskampagner, der øger kendskabet til og beredskabet over for sygdommen som led i de beredskabsplaner, der er opstillet i overensstemmelse med Rådets direktiv 2002/60/EF (6), med det formål at sikre en hurtig indsats i tilfælde af indslæbning af afrikansk svinepest. |
| --- | --- |

(9)

Dertil kommer, at en bred vifte af aktører, herunder dyrlæger, erhvervs- og fritidslandbrugere, lastbilchauffører, toldklarerere, passagerer og den brede offentlighed, bør gøres opmærksomme på de risici, der er forbundet med indslæbning af afrikansk svinepest, og konsekvenserne heraf ved hjælp af målrettede oplysningskampagner, der øger kendskabet til og beredskabet over for sygdommen som led i de beredskabsplaner, der er opstillet i overensstemmelse med Rådets direktiv 2002/60/EF (6), med det formål at sikre en hurtig indsats i tilfælde af indslæbning af afrikansk svinepest.

| (10) | Der er i 2014 konstateret afrikansk svinepest hos vildsvin i Litauen og Polen, og de to medlemsstater er direkte truet af forekomsten af afrikansk svinepest på den anden side af grænsen i Hviderusland. Litauen og Polen agter, med henblik på at begrænse risikoen for spredning af sygdommen på deres område til et minimum, at reducere belægningsgraden for modtagelige værter på svinebedrifter med et lavt biosikringsniveau i det inficerede område ved at tilskynde til slagtning af svin og forhindre, at der genindsættes svin på svinebedrifterne i mindst et år. I december 2013 fremsendte Estland, Letland, Litauen og Polen deres respektive planer og overslag over udgifter til gennemførelse af aktioner af hastende karakter i 2014 i områder, der anses for at være udsat for en højere risiko for indslæbning af afrikansk svinepest fra Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. Disse planer er blevet undersøgt af Kommissionen med henblik på EU-tilskud og blev fundet i overensstemmelse med direktiv 2002/60/EF. |
| --- | --- |

(10)

Der er i 2014 konstateret afrikansk svinepest hos vildsvin i Litauen og Polen, og de to medlemsstater er direkte truet af forekomsten af afrikansk svinepest på den anden side af grænsen i Hviderusland. Litauen og Polen agter, med henblik på at begrænse risikoen for spredning af sygdommen på deres område til et minimum, at reducere belægningsgraden for modtagelige værter på svinebedrifter med et lavt biosikringsniveau i det inficerede område ved at tilskynde til slagtning af svin og forhindre, at der genindsættes svin på svinebedrifterne i mindst et år. I december 2013 fremsendte Estland, Letland, Litauen og Polen deres respektive planer og overslag over udgifter til gennemførelse af aktioner af hastende karakter i 2014 i områder, der anses for at være udsat for en højere risiko for indslæbning af afrikansk svinepest fra Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine. Disse planer er blevet undersøgt af Kommissionen med henblik på EU-tilskud og blev fundet i overensstemmelse med direktiv 2002/60/EF.

| (11) | Foranstaltninger gennemført af Estland, Letland, Litauen og Polen vedrørende sygdomsovervågning, rengøring og desinfektion af køretøjer samt tilrettelæggelse af oplysningskampagner medfinansieres med en sats på 50 %. |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltninger gennemført af Estland, Letland, Litauen og Polen vedrørende sygdomsovervågning, rengøring og desinfektion af køretøjer samt tilrettelæggelse af oplysningskampagner medfinansieres med en sats på 50 %.

| (12) | De foranstaltninger, Litauen og Polen gennemfører for at reducere belægningsgraden for svin i de inficerede områder ved grænsen til Hviderusland, bør medfinansieres med en sats på 30 %. |
| --- | --- |

(12)

De foranstaltninger, Litauen og Polen gennemfører for at reducere belægningsgraden for svin i de inficerede områder ved grænsen til Hviderusland, bør medfinansieres med en sats på 30 %.

| (13) | Eftersom de planlagte foranstaltninger som forelagt af Estland, Letland, Litauen og Polen i form af aktioner af hastende karakter over for indslæbning af afrikansk svinepest fra Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine i 2014 udgør en tilstrækkeligt detaljeret ramme, jf. artikel 94 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (7), er denne afgørelse en finansieringsafgørelse for de i arbejdsprogrammet omhandlede udgifter til tilskud. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom de planlagte foranstaltninger som forelagt af Estland, Letland, Litauen og Polen i form af aktioner af hastende karakter over for indslæbning af afrikansk svinepest fra Hviderusland, Den Russiske Føderation og Ukraine i 2014 udgør en tilstrækkeligt detaljeret ramme, jf. artikel 94 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (7), er denne afgørelse en finansieringsafgørelse for de i arbejdsprogrammet omhandlede udgifter til tilskud.

| (14) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(14)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Som led i aktionerne af hastende karakter over for afrikansk svinepest, der gennemføres af Estland, Letland, Litauen og Polen i 2014, er de pågældende medlemsstater berettiget til et specifikt EU-tilskud til de udgifter, der afholdes til de i stk. 2 og 3 omhandlede aktiviteter, som skal gennemføres i perioden 1. januar 2014 til 31. december 2014.

2.   EU-tilskuddet fastsættes til 50 % af udgifterne — afholdt og betalt — til gennemførelse af følgende aktiviteter:

| a) | prøveudtagning fra tamsvin |
| --- | --- |

a)

prøveudtagning fra tamsvin

| b) | prøveudtagning fra vildsvin |
| --- | --- |

b)

prøveudtagning fra vildsvin

| c) | ELISA-test |
| --- | --- |

c)

ELISA-test

| d) | PCR- og sekventeringstest |
| --- | --- |

d)

PCR- og sekventeringstest

| e) | indkøb af udstyr og desinfektionsmidler til rengøring og desinfektion |
| --- | --- |

e)

indkøb af udstyr og desinfektionsmidler til rengøring og desinfektion

| f) | indkøb af udstyr specifikt til bortskaffelse af dyrekroppe |
| --- | --- |

f)

indkøb af udstyr specifikt til bortskaffelse af dyrekroppe

| g) | indkøb af udstyr til gennemførelse af virologiske laboratorietest |
| --- | --- |

g)

indkøb af udstyr til gennemførelse af virologiske laboratorietest

| h) | oplysningskampagner. |
| --- | --- |

h)

oplysningskampagner.

3.   EU-tilskuddet fastsættes til 30 % af Litauens og Polens udgifter — afholdt og betalt — til godtgørelse af ejere af svin for tab som følge af fremskyndet slagtning af svin i de inficerede områder.

Artikel 2

1.   De maksimumsbeløb, der godtgøres de i artikel 1, stk. 1, nævnte medlemsstater, for de i artikel 1, stk. 2, litra a), b), c) og d), nævnte aktiviteter, må i gennemsnit ikke overstige:

| a) | 0,5 EUR pr. tamsvin, der udtages prøver af |
| --- | --- |

a)

0,5 EUR pr. tamsvin, der udtages prøver af

| b) | 5 EUR pr. vildsvin, der udtages prøver af |
| --- | --- |

b)

5 EUR pr. vildsvin, der udtages prøver af

| c) | 2 EUR pr. ELISA-test |
| --- | --- |

c)

2 EUR pr. ELISA-test

| d) | 10 EUR pr. PCR- og sekventeringstest. |
| --- | --- |

d)

10 EUR pr. PCR- og sekventeringstest.

2.   De maksimumsbeløb, der godtgøres for den i artikel 1, stk. 2, litra e), nævnte aktivitet, må i gennemsnit ikke overstige:

| a) | 6 000 EUR til Estland |
| --- | --- |

a)

6 000 EUR til Estland

| b) | 58 000 EUR til Letland |
| --- | --- |

b)

58 000 EUR til Letland

| c) | 950 000 EUR til Litauen |
| --- | --- |

c)

950 000 EUR til Litauen

| d) | 102 100 EUR til Polen. |
| --- | --- |

d)

102 100 EUR til Polen.

3.   De maksimumsbeløb, der godtgøres for den i artikel 1, stk. 2, litra f), nævnte aktivitet, må i gennemsnit ikke overstige:

| a) | 100 000 EUR til Litauen |
| --- | --- |

a)

100 000 EUR til Litauen

| b) | 150 000 EUR til Polen. |
| --- | --- |

b)

150 000 EUR til Polen.

4.   De maksimumsbeløb, der godtgøres for den i artikel 1, stk. 2, litra g), nævnte aktivitet, må i gennemsnit ikke overstige:

| | 75 000 EUR til Litauen. |
| --- | --- |

75 000 EUR til Litauen.

5.   De maksimumsbeløb, der godtgøres for den i artikel 1, stk. 2, litra h), nævnte aktivitet, må i gennemsnit ikke overstige:

| a) | 1 500 EUR til Estland |
| --- | --- |

a)

1 500 EUR til Estland

| b) | 15 000 EUR til Letland |
| --- | --- |

b)

15 000 EUR til Letland

| c) | 75 000 EUR til Litauen |
| --- | --- |

c)

75 000 EUR til Litauen

| d) | 11 250 EUR til Polen. |
| --- | --- |

d)

11 250 EUR til Polen.

6.   EU-tilskuddet til de i artikel 1, stk. 3, nævnte medlemsstater, må ikke overstige:

| a) | 225 000 EUR til Litauen |
| --- | --- |

a)

225 000 EUR til Litauen

| b) | 337 500 EUR til Polen. |
| --- | --- |

b)

337 500 EUR til Polen.

7.   EU-tilskuddet til de i artikel 1, stk. 1, nævnte medlemsstater, må ikke overstige:

| a) | 27 000 EUR til Estland |
| --- | --- |

a)

27 000 EUR til Estland

| b) | 190 000 EUR til Letland |
| --- | --- |

b)

190 000 EUR til Letland

| c) | 1 948 000 EUR til Litauen |
| --- | --- |

c)

1 948 000 EUR til Litauen

| d) | 1 341 000 EUR til Polen. |
| --- | --- |

d)

1 341 000 EUR til Polen.

8.   De udgifter til de i stk. 1, litra c) og d), omhandlede foranstaltninger, hvortil der kan ydes EU-tilskud, begrænses til de udgifter, som medlemsstater har til:

| a) | indkøb af testkit, reagenser og alle identificerbare hjælpematerialer, som specifikt anvendes til gennemførelse af laboratorietestene |
| --- | --- |

a)

indkøb af testkit, reagenser og alle identificerbare hjælpematerialer, som specifikt anvendes til gennemførelse af laboratorietestene

| b) | personale, uanset ansættelsesforhold, hvis arbejdsopgaver udelukkende eller delvis består i gennemførelse af test i laboratoriets faciliteter, begrænset til de faktiske lønninger plus bidrag til sociale sikringsordninger og andre lovbestemte udgifter, der indgår i aflønningen |
| --- | --- |

b)

personale, uanset ansættelsesforhold, hvis arbejdsopgaver udelukkende eller delvis består i gennemførelse af test i laboratoriets faciliteter, begrænset til de faktiske lønninger plus bidrag til sociale sikringsordninger og andre lovbestemte udgifter, der indgår i aflønningen

| c) | generalomkostninger svarende til 7 % af summen af de i litra a) og b) omhandlede udgifter. |
| --- | --- |

c)

generalomkostninger svarende til 7 % af summen af de i litra a) og b) omhandlede udgifter.

Artikel 3

1.   EU-tilskuddet til de i artikel 1 omhandlede foranstaltninger ydes, forudsat at de pågældende medlemsstater:

| a) | gennemfører de aktiviteter og foranstaltninger, der er beskrevet i deres planer |
| --- | --- |

a)

gennemfører de aktiviteter og foranstaltninger, der er beskrevet i deres planer

| b) | gennemfører foranstaltningerne i overensstemmelse med de relevante EU-bestemmelser, herunder konkurrencereglerne og bestemmelserne om offentlige udbud |
| --- | --- |

b)

gennemfører foranstaltningerne i overensstemmelse med de relevante EU-bestemmelser, herunder konkurrencereglerne og bestemmelserne om offentlige udbud

| c) | senest den 30. april 2015 sender Kommissionen en endelig teknisk rapport om foranstaltningerne, jf. bilag I, og en endelig finansiel rapport, jf. bilag II. |
| --- | --- |

c)

senest den 30. april 2015 sender Kommissionen en endelig teknisk rapport om foranstaltningerne, jf. bilag I, og en endelig finansiel rapport, jf. bilag II.

2.   Hvis en medlemsstat ikke overholder betingelserne i stk. 1, kan Kommissionen nedsætte EU-tilskuddet proportionelt med arten og grovheden af den pågældende overtrædelse og det finansielle tab, den medfører for Unionen.

Artikel 4

Denne afgørelse er rettet til Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen og Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2014.

På Kommissionens vegne

Tonio BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 155 af 18.6.2009, s. 30.

1

(2)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/498/EU af 10. oktober 2013 om EU-tilskud til overvågning og andre aktioner af hastende karakter gennemført i Estland, Letland, Litauen og Polen over for afrikansk svinepest i tilgrænsende tredjelande (EUT L 272 af 12.10.2013, s. 47).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/426/EU af 5. august 2013 om forholdsregler mod indslæbning af afrikansk svinepest-virus til Unionen fra visse tredjelande eller dele af tredjelande, hvor det er bekræftet, at sygdommen forekommer, og om ophævelse af afgørelse 2011/78/EU (EUT L 211 af 7.8.2013, s. 5).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2009 af 5. marts 2009 om indførsel til Fællesskabet af sendinger af animalske produkter til eget forbrug og om ændring af forordning (EF) nr. 136/2004 (EUT L 77 af 24.3.2009, s. 1).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EF af 27. juni 2002 om specifikke bestemmelser for bekæmpelse af afrikansk svinepest og om ændring af direktiv 92/119/EØF for så vidt angår Teschener syge og afrikansk svinepest (EFT L 192 af 20.7.2002, s. 27).

6

(7)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).

7

---

BILAG I

Endelig teknisk rapport om overvågningsforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest hos vildsvin og tamsvin

Medlemsstat:

Dato:

| 1. | Teknisk evaluering af situationen:






  1.1. | Epidemiologiske kort: |
| --- | --- | --- |

1.

Teknisk evaluering af situationen:

1.1.

Epidemiologiske kort:

| 1.2. | Oplysninger om overvågningen: |
| --- | --- |

1.2.

Oplysninger om overvågningen:

| Medlemsstat/tredjeland | Antal tamsvin, der er udtaget prøver af | Antal vildsvin, der er udtaget prøver af | Testtype (1) | Antal test | Antal positive tamsvin | Antal positive vildsvin |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| I alt i 2014 | | | | | | |

Medlemsstat/tredjeland

Antal tamsvin, der er udtaget prøver af

Antal vildsvin, der er udtaget prøver af

Testtype (1)

Antal test

Antal positive tamsvin

Antal positive vildsvin

I alt i 2014

| 2. | Oplysninger om, hvorvidt målene er nået, og tekniske vanskeligheder: |
| --- | --- |

2.

Oplysninger om, hvorvidt målene er nået, og tekniske vanskeligheder:

| 3. | Yderligere epidemiologiske oplysninger: epidemiologiske undersøgelser, fundne døde dyr, aldersfordelingen af positive reagenter, fundne læsioner osv.: |
| --- | --- |

3.

Yderligere epidemiologiske oplysninger: epidemiologiske undersøgelser, fundne døde dyr, aldersfordelingen af positive reagenter, fundne læsioner osv.:

---

(1)  Angiv: ELISA, PCR, Ag-ELISA, virusisolation, andet (specificeres).

---

BILAG II

Endelig finansiel rapport om aktioner af hastende karakter vedrørende afrikansk svinepest

Medlemsstat:

Dato:

| 1. | Overvågningsforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest hos vildsvin og tamsvin:
















  Prøveudtagning |
| --- | --- |
| Kategori | Udgifter til prøveudtagning |
| Antal dyr, der er udtaget prøver af | Enhedsomkostning pr. dyr, der er udtaget prøver af | Udgifter i alt |
| Tamsvin | | | |
| Vildsvin | | | |
| | | | |
| Laboratorietest |
| | Antal udførte test | Udgifter til test (1) |
| Laboratorietest
  (1) | Personale
  (2) | Generalomkostninger
  (3) = (1) + (2) × 0,07 | Udgifter i alt
  (4) = (1) + (2) + (3) |
| Serologiske test (ELISA) | | | | | |
| PCR-test | | | | | |
| Sekventeringstest | | | | | |

1.

Overvågningsforanstaltninger vedrørende afrikansk svinepest hos vildsvin og tamsvin:

Prøveudtagning

Kategori

Udgifter til prøveudtagning

Antal dyr, der er udtaget prøver af

Enhedsomkostning pr. dyr, der er udtaget prøver af

Udgifter i alt

Tamsvin

Vildsvin

Laboratorietest

Antal udførte test

Udgifter til test (1)

Laboratorietest

(1)

Personale

(2)

Generalomkostninger

(3) = (1) + (2) × 0,07

Udgifter i alt

(4) = (1) + (2) + (3)

Serologiske test (ELISA)

PCR-test

Sekventeringstest

| 2. | Rengøring og desinfektion






  2(a) | UDSTYR







  Beskrivelse | Udgifter/værdi (ekskl. moms) | Købsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| I alt | | |

2.

Rengøring og desinfektion

2(a)

UDSTYR

Beskrivelse

Udgifter/værdi (ekskl. moms)

Købsdato

I alt

| 2(b) | DESINFEKTIONSMIDDEL







  Beskrivelse | Udgifter/værdi (ekskl. moms) | Købsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| I alt | | |

2(b)

DESINFEKTIONSMIDDEL

Beskrivelse

Udgifter/værdi (ekskl. moms)

Købsdato

I alt

| 3. | UDSTYR SOM NÆVNT I ARTIKEL 1, STK. 2, LITRA f) OG g)







  Beskrivelse | Udgifter/værdi (ekskl. moms) | Købsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| I alt | | |

3.

UDSTYR SOM NÆVNT I ARTIKEL 1, STK. 2, LITRA f) OG g)

Beskrivelse

Udgifter/værdi (ekskl. moms)

Købsdato

I alt

| 4. | KOMPENSATION FOR SVIN
















  Vægt på destruktionsdatoen | Antal dyr pr. kategori | Udbetalt beløb pr. kategori | Andre beløb udbetalt direkte til landbrugeren
  (ekskl. moms) | Betalt kompensation i alt
  (ekskl. moms) | Betalingsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Søer | Orner | Smågrise | Svin | Søer | Orner | Smågrise | Svin |
| | | | | | | | | | | | |

4.

KOMPENSATION FOR SVIN

Vægt på destruktionsdatoen

Antal dyr pr. kategori

Udbetalt beløb pr. kategori

Andre beløb udbetalt direkte til landbrugeren

(ekskl. moms)

Betalt kompensation i alt

(ekskl. moms)

Betalingsdato

Søer

Orner

Smågrise

Svin

Søer

Orner

Smågrise

Svin

| 5. | OPLYSNINGSKAMPAGNER:







  Beskrivelse af aktiviteterne | Udgifter/værdi (ekskl. moms) | Leveringsdato |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| I alt | | |

5.

OPLYSNINGSKAMPAGNER:

Beskrivelse af aktiviteterne

Udgifter/værdi (ekskl. moms)

Leveringsdato

I alt

| 6. | Undertegnede attesterer, at:






  — | der er tale om faktisk afholdte udgifter, som er bogført korrekt og er støtteberettigede i henhold til denne afgørelse |
| --- | --- | --- |

6.

Undertegnede attesterer, at:

—

der er tale om faktisk afholdte udgifter, som er bogført korrekt og er støtteberettigede i henhold til denne afgørelse

| — | alle bilag for udgifterne er til rådighed til revisionsformål |
| --- | --- |

—

alle bilag for udgifterne er til rådighed til revisionsformål

| — | der ikke er ansøgt om andre EU-tilskud til disse foranstaltninger, og at alle indtægter fra aktiviteter som led i disse foranstaltninger er anmeldt til Kommissionen |
| --- | --- |

—

der ikke er ansøgt om andre EU-tilskud til disse foranstaltninger, og at alle indtægter fra aktiviteter som led i disse foranstaltninger er anmeldt til Kommissionen

| — | foranstaltningerne er gennemført i overensstemmelse med de relevante EU-retsforskrifter |
| --- | --- |

—

foranstaltningerne er gennemført i overensstemmelse med de relevante EU-retsforskrifter

| — | der er etableret kontrolprocedurer, som især har til formål at kontrollere, at de anmeldte beløb er korrekte, samt at forebygge, opdage og korrigere uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

—

der er etableret kontrolprocedurer, som især har til formål at kontrollere, at de anmeldte beløb er korrekte, samt at forebygge, opdage og korrigere uregelmæssigheder.

Dato:

Den operationelle leders navn og underskrift:

---

(1)  Alle udgifter er ekskl. moms.

---

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/93 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/93

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. april 2014

om foranstaltninger til at forhindre indslæbning i og spredning inden for Unionen af skadegørere for så vidt angår visse frugter og grøntsager med oprindelse i Indien

(meddelt under nummer C(2014) 2601)

(2014/237/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), særlig artikel 16, stk. 3, tredje punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Plantesundhedskontrol udført af medlemsstaterne på forsendelser af visse planter og planteprodukter af indisk oprindelse afslørede et højt antal tilbageholdelser grundet tilstedeværelsen af skadegørere, hovedsagelig Tephritidae (ikke-europæisk), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci Genn. Antallet af forsendelser fra Indien, der er tilbageholdt med skadegørere i Unionen, har udvist en stigende tendens siden 2010. De fleste tilbageholdelser vedrører planter undtagen frø og rødder af Colocasia Schott og planter undtagen frø af Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. og Trichosanthes L. (herefter benævnt »de pågældende varer«). |
| --- | --- |

(1)

Plantesundhedskontrol udført af medlemsstaterne på forsendelser af visse planter og planteprodukter af indisk oprindelse afslørede et højt antal tilbageholdelser grundet tilstedeværelsen af skadegørere, hovedsagelig Tephritidae (ikke-europæisk), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci Genn. Antallet af forsendelser fra Indien, der er tilbageholdt med skadegørere i Unionen, har udvist en stigende tendens siden 2010. De fleste tilbageholdelser vedrører planter undtagen frø og rødder af Colocasia Schott og planter undtagen frø af Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. og Trichosanthes L. (herefter benævnt »de pågældende varer«).

| (2) | Kontroller udført af Kommissionen i Indien, navnlig i 2010 og 2013, har afsløret mangler i det plantesundhedsmæssige eksportcertificeringssystem. Antallet af tilbageholdelser steg yderligere i 2013 trods forsikringer og foranstaltninger fra Indiens side. |
| --- | --- |

(2)

Kontroller udført af Kommissionen i Indien, navnlig i 2010 og 2013, har afsløret mangler i det plantesundhedsmæssige eksportcertificeringssystem. Antallet af tilbageholdelser steg yderligere i 2013 trods forsikringer og foranstaltninger fra Indiens side.

| (3) | I lyset af disse kontrollers resultat og antallet af tilbageholdelser er det blevet konkluderet, at de nuværende plantesundhedsmæssige sikkerhedsforanstaltninger i Indien er utilstrækkelige til at sikre, at forsendelser er frie for skadegørere, eller til at håndtere risikoen for indslæbning af skadegørere i Unionen ved import af de pågældende varer. |
| --- | --- |

(3)

I lyset af disse kontrollers resultat og antallet af tilbageholdelser er det blevet konkluderet, at de nuværende plantesundhedsmæssige sikkerhedsforanstaltninger i Indien er utilstrækkelige til at sikre, at forsendelser er frie for skadegørere, eller til at håndtere risikoen for indslæbning af skadegørere i Unionen ved import af de pågældende varer.

| (4) | Der bør træffes foranstaltninger for at imødegå den risiko, som import til Unionen af de pågældende varer med oprindelse i Indien udgør. Indslæbning i Unionen af de pågældende varer med oprindelse i Indien bør derfor forbydes. |
| --- | --- |

(4)

Der bør træffes foranstaltninger for at imødegå den risiko, som import til Unionen af de pågældende varer med oprindelse i Indien udgør. Indslæbning i Unionen af de pågældende varer med oprindelse i Indien bør derfor forbydes.

| (5) | Foranstaltningerne bør være gældende indtil den 31. december 2015 for at imødegå fortsat risiko for indslæbning, mens Indien får tid til at opgradere sit certificeringssystem. |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne bør være gældende indtil den 31. december 2015 for at imødegå fortsat risiko for indslæbning, mens Indien får tid til at opgradere sit certificeringssystem.

| (6) | Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det forbydes at indføre planter af Colocasia Schott undtagen frø og rødder og planter af Mangifera L., Momordica L., Solanum melongena L. og Trichosanthes L. undtagen frø med oprindelse i Indien til Unionen.

Artikel 2

Denne afgørelse udløber den 31. december 2015.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2014.

På Kommissionens vegne

Tonio BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.

1

---

Meddelelse til læserne

| 26.4.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/95

---

Meddelelse til læserne — L 117

---