# Euroopa Liidu L 211/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 211 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik17. august 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 211

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik17. august 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1475, 26. jaanuar 2017, keraamiliste reakatusekivide külmakindluse klassifitseerimise kohta standardi EN 1304 alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1476, 11. august 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1477, 11. august 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1051/2009 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1478, 16. august 2017, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa, määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa ja rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisa seoses Argentinas dokumente ja sertifikaate väljastama volitatud asutusega | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1479, 16. august 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1240 seoses sekkumisvarude kättesaadavaks tegemisega enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1480, 16. august 2017, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit malmist toodete impordi suhtes | 14 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1481, 14. august 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5589 all)

   (
  1
  ) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/1475, 26. jaanuar 2017, keraamiliste reakatusekivide külmakindluse klassifitseerimise kohta standardi EN 1304 alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011 (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1476, 11. august 2017, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1477, 11. august 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1051/2009 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1478, 16. august 2017, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa, määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa ja rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisa seoses Argentinas dokumente ja sertifikaate väljastama volitatud asutusega

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1479, 16. august 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1240 seoses sekkumisvarude kättesaadavaks tegemisega enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/1480, 16. august 2017, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit malmist toodete impordi suhtes

14

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/1481, 14. august 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 5589 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5589 all)

1

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 26. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2095 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) parandus ( ELT L 326, 1.12.2016 ) | 58 |

Parandused

*

Komisjoni 26. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2095 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) parandus ( ELT L 326, 1.12.2016 )

( ELT L 326, 1.12.2016 )

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/1475,

26. jaanuar 2017,

keraamiliste reakatusekivide külmakindluse klassifitseerimise kohta standardi EN 1304 alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 305/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta määrust (EL) nr 305/2011, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui komisjon ei ole kehtestanud ehitustoodete põhiomaduste toimivusklasse, siis võivad need määruse (EL) nr 305/2011 artikli 27 lõike 2 kohaselt kehtestada Euroopa standardiorganisatsioonid, aga ainult lähtudes läbivaadatud volitusest. |
| --- | --- |

(1)

Kui komisjon ei ole kehtestanud ehitustoodete põhiomaduste toimivusklasse, siis võivad need määruse (EL) nr 305/2011 artikli 27 lõike 2 kohaselt kehtestada Euroopa standardiorganisatsioonid, aga ainult lähtudes läbivaadatud volitusest.

| (2) | Euroopa tootestandard EN 1304 keraamiliste rea- ja erikatusekivide kohta on harmoneeritud nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (2) alusel alates 2005. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa tootestandard EN 1304 keraamiliste rea- ja erikatusekivide kohta on harmoneeritud nõukogu direktiivi 89/106/EMÜ (2) alusel alates 2005. aastast.

| (3) | Standardi EN 1304 uude versiooni on lisatud keraamiliste reakatusekivide külmakindluse toimivuse uus klassifikatsioon kõnealuse standardi alusel, kui need on mõeldud välistingimustes kasutamiseks. Klassifikatsioon põhineb harmoneeritud hindamismeetodite järk-järgulisel väljatöötamisel ja seega on see samm edasi kõnealuste toodete siseturu konsolideerimise suunas. |
| --- | --- |

(3)

Standardi EN 1304 uude versiooni on lisatud keraamiliste reakatusekivide külmakindluse toimivuse uus klassifikatsioon kõnealuse standardi alusel, kui need on mõeldud välistingimustes kasutamiseks. Klassifikatsioon põhineb harmoneeritud hindamismeetodite järk-järgulisel väljatöötamisel ja seega on see samm edasi kõnealuste toodete siseturu konsolideerimise suunas.

| (4) | Kõnealuse uue klassifikatsiooni kehtestamiseks ei ole antud läbivaadatud volitust. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse uue klassifikatsiooni kehtestamiseks ei ole antud läbivaadatud volitust.

| (5) | Seega tuleks luua uus klassifitseerimissüsteem, mida kasutatakse standardiga EN 1304 hõlmatud toodete jaoks, kui need on mõeldud välistingimustes kasutamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks luua uus klassifitseerimissüsteem, mida kasutatakse standardiga EN 1304 hõlmatud toodete jaoks, kui need on mõeldud välistingimustes kasutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Välistingimustes kasutamiseks mõeldud keraamiliste reakatusekivide toimivus, mis on seotud nende külmakindluse põhiomadusega, klassifitseeritakse kooskõlas lisas sätestatud klassifitseerimissüsteemiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 88, 4.4.2011, lk 5.

1

(2)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/106/EMÜ ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12).

2

---

LISA

Standardiga EN 1304 „Keraamilised rea- ja erikatusekivid. Määratlused ja spetsifikatsioonid“ hõlmatud ja välistingimustes kasutamiseks mõeldud toodete jaoks kehtestatakse külmakindluse põhiomaduse järgmine klassifikatsioon:

| | Klass 1 (150 tsüklit): vähemalt 150 tsüklit. Kui pärast 150 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna. |
| --- | --- |

Klass 1 (150 tsüklit): vähemalt 150 tsüklit. Kui pärast 150 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna.

| | Klass 2 (90 tsüklit): 90–149 tsüklit. Kui pärast 90 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna. |
| --- | --- |

Klass 2 (90 tsüklit): 90–149 tsüklit. Kui pärast 90 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna.

| | Klass 3 (30 tsüklit): 30–89 tsüklit. Kui pärast 30 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna. |
| --- | --- |

Klass 3 (30 tsüklit): 30–89 tsüklit. Kui pärast 30 tsüklit ei esine ühelgi reakatusekivil kahjustusi, mida kirjeldatakse standardi EN 539–2:2013 tabelis 1 lubamatuna.

---

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1476,

11. august 2017,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel teatava perioodi vältel vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõikele 9. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Erinevatest materjalidest, nagu klaas, plast ja mitmesugused metallid, ja palju valgusdioode (LED) sisaldav toode (nn hambaravi leedvalgusti). See esitatakse tollile pööratava varre külge kinnitatuna. Pööratav vars võib olla paigaldatud hambaravitooli või nt hambaravikabineti seina või lae külge.
  Toode on ette nähtud suuõõne valgustamiseks hambaravi ajal. Toodetava valguse intensiivsust, värvust ja kiirejälge arvestades on see spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks hambaarstitöös.
  Vt fotot (*1) | 9405 40 99 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 9405 , 9405 40 ja 9405 40 99 sõnastusega.
  Toodet ei või klassifitseerida meditsiiniinstrumendi või -seadmena rubriiki 9018 , sest sellesse rubriiki ei kuulu hambaravi täieliku varustuse teatavad osad (nt varjuta lambid), kui need esitatakse tollile eraldi; need osad tuleb klassifitseerida eraldi vastavatesse rubriikidesse (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9018 , II osa, alapunkt ii ning II osa järgsed erandid).
  Tootel on rubriiki 9405 kuuluva elektrilambi/-valgusti omadused ja disain. Sellesse rubriiki kuuluvad mistahes materjalist ja mistahes valgusallikat kasutavad spetsiaalsed elektrilambid ja -valgustid (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9405 , I osa).
  Toode koosneb erinevatest materjalidest, millest ükski ei määra toote põhiomadust ning seetõttu tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9405 40 99 alla kui muust materjalist kui plastist muud elektrilambid ja -valgustid. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon (CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Erinevatest materjalidest, nagu klaas, plast ja mitmesugused metallid, ja palju valgusdioode (LED) sisaldav toode (nn hambaravi leedvalgusti). See esitatakse tollile pööratava varre külge kinnitatuna. Pööratav vars võib olla paigaldatud hambaravitooli või nt hambaravikabineti seina või lae külge.

Toode on ette nähtud suuõõne valgustamiseks hambaravi ajal. Toodetava valguse intensiivsust, värvust ja kiirejälge arvestades on see spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks hambaarstitöös.

Vt fotot (*1)

9405 40 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 c ja 6 ning CN-koodide 9405 , 9405 40 ja 9405 40 99 sõnastusega.

Toodet ei või klassifitseerida meditsiiniinstrumendi või -seadmena rubriiki 9018 , sest sellesse rubriiki ei kuulu hambaravi täieliku varustuse teatavad osad (nt varjuta lambid), kui need esitatakse tollile eraldi; need osad tuleb klassifitseerida eraldi vastavatesse rubriikidesse (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9018 , II osa, alapunkt ii ning II osa järgsed erandid).

Tootel on rubriiki 9405 kuuluva elektrilambi/-valgusti omadused ja disain. Sellesse rubriiki kuuluvad mistahes materjalist ja mistahes valgusallikat kasutavad spetsiaalsed elektrilambid ja -valgustid (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 9405 , I osa).

Toode koosneb erinevatest materjalidest, millest ükski ei määra toote põhiomadust ning seetõttu tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 9405 40 99 alla kui muust materjalist kui plastist muud elektrilambid ja -valgustid.

Image 1

---

(*1)  Foto on üksnes illustreeriv.

---

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1477,

11. august 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1051/2009 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1051/2009 (2) klassifitseeris komisjon nimetatud määruse lisa tabeli esimese veeru punktis 2 kirjeldatud uue neljarattalise sõiduki CN-koodi 8701 90 90 alla. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1051/2009 (2) klassifitseeris komisjon nimetatud määruse lisa tabeli esimese veeru punktis 2 kirjeldatud uue neljarattalise sõiduki CN-koodi 8701 90 90 alla.

| (2) | Kohtuasjas C-91/15 Kawasaki (3) otsustas Euroopa Kohus, et määruse (EÜ) nr 1051/2009 lisa tabeli punkt 2 on kehtetu sedavõrd, kui see klassifitseerib kõnealuse sõiduki nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (4) (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 948/2009 (5)) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8701 90 90, mitte kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikidesse 8701 90 11 – 8701 90 39. |
| --- | --- |

(2)

Kohtuasjas C-91/15 Kawasaki (3) otsustas Euroopa Kohus, et määruse (EÜ) nr 1051/2009 lisa tabeli punkt 2 on kehtetu sedavõrd, kui see klassifitseerib kõnealuse sõiduki nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (4) (mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 948/2009 (5)) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8701 90 90, mitte kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikidesse 8701 90 11 – 8701 90 39.

| (3) | Õiguskindluse huvides on asjakohane jätta välja sätted, mis ei ole enam kohaldatavad liidu õiguskorras. Kehtetuks tunnistatud säte tuleks seepärast välja jätta, et hoida ära võimalikke lahknevusi teatavate sõidukite tariifsel klassifitseerimisel ning tagada liidus kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Õiguskindluse huvides on asjakohane jätta välja sätted, mis ei ole enam kohaldatavad liidu õiguskorras. Kehtetuks tunnistatud säte tuleks seepärast välja jätta, et hoida ära võimalikke lahknevusi teatavate sõidukite tariifsel klassifitseerimisel ning tagada liidus kombineeritud nomenklatuuri ühetaoline kohaldamine.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1051/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1051/2009 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2009 lisa tabeli punkt 2 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. august 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1051/2009 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris (ELT L 290, 6.11.2009, lk 56).

2

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2016, Kawasaki Motors Europe, C-91/15, ECLI:EU:C:2016:716.

3

(4)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 30. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 948/2009, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 287, 31.10.2009, lk 1).

5

---

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1478,

16. august 2017,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa, määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa ja rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisa seoses Argentinas dokumente ja sertifikaate väljastama volitatud asutusega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusena koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (2),

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1439/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3013/89 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lamba- ja kitselihasektori toodete impordi ja ekspordi osas, (3) eriti selle artikli 12 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 30. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 748/2008, millega avatakse CN-koodi 0206 29 91 alla kuuluva veise külmutatud vahelihase kõõluselise osa impordi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine, (4) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 21. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 593/2013, millega avatakse värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (5) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisaga on kehtestatud kolmandates riikides päritoludokumentide väljastamiseks volitatud asutuste loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisaga on kehtestatud kolmandates riikides päritoludokumentide väljastamiseks volitatud asutuste loetelu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisaga on kehtestatud loetelu Argentina asutustest, kellel on volitus välja anda autentsussertifikaate. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisaga on kehtestatud loetelu Argentina asutustest, kellel on volitus välja anda autentsussertifikaate.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisaga on kehtestatud loetelu ekspordiriikide asutuste kohta, kellel on volitus välja anda autentsussertifikaate. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisaga on kehtestatud loetelu ekspordiriikide asutuste kohta, kellel on volitus välja anda autentsussertifikaate.

| (4) | Argentina teatas komisjonile, et alates 26. juunist 2017 on Argentinast pärit veise-, lamba- ja kitseliha päritoludokumente ja autentsussertifikaate välja andma volitatud asutuseks põllumajandusministeerium. Seepärast on asjakohane käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Argentina teatas komisjonile, et alates 26. juunist 2017 on Argentinast pärit veise-, lamba- ja kitseliha päritoludokumente ja autentsussertifikaate välja andma volitatud asutuseks põllumajandusministeerium. Seepärast on asjakohane käesolevat määrust kohaldada alates kõnealusest kuupäevast.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa, määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa ja määruse (EL) nr 593/2013 III lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa, määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa ja määruse (EL) nr 593/2013 III lisa tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1439/95 I lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

| „1. | Argentina: Ministerio de Agroindustria“. |
| --- | --- |

„1.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 748/2008 III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

Loetelu Argentina asutustest, kellel on volitus välja anda autentsussertifikaate

Argentina: Ministerio de Agroindustria:

artikli 1 lõike 3 punkti a kohase Argentinast pärit vahelihase kõõluselise osa puhul.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 593/2013 III lisas asendatakse esimene taane järgmisega:

| „— | MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA
  Argentinast pärit liha puhul:






  a) | mis vastab artikli 1 lõike 1 punktis c esitatud määratlusele; |
| --- | --- | --- |

„—

MINISTERIO DE AGROINDUSTRIA

Argentinast pärit liha puhul:

a)

mis vastab artikli 1 lõike 1 punktis c esitatud määratlusele;

| b) | mis vastab artikli 2 punktis a esitatud määratlusele.“ |
| --- | --- |

b)

mis vastab artikli 2 punktis a esitatud määratlusele.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 26. juunist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

2

(3)  
  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 7.

3

(4)  
  ELT L 202, 31.7.2008, lk 28.

4

(5)  
  ELT L 170, 22.6.2013, lk 32.

5

---

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1479,

16. august 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1240 seoses sekkumisvarude kättesaadavaks tegemisega enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 20 punkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 16 lõike 2 kohaselt võib riikliku sekkumise raames kokku ostetud tooteid („sekkumistooted“) võõrandada, tehes need kättesaadavaks asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud, liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi („toiduabi programm“) jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 16 lõike 2 kohaselt võib riikliku sekkumise raames kokku ostetud tooteid („sekkumistooted“) võõrandada, tehes need kättesaadavaks asjaomastes liidu õigusaktides sätestatud, liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi („toiduabi programm“) jaoks.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 (2) artikli 23 lõikes 4 on sätestatud, et liidus enim puudust kannatavate isikute jaoks võib toitu hankida sekkumistoodete kasutamise, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikust seisukohast kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toidu kättetoimetamisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 (2) artikli 23 lõikes 4 on sätestatud, et liidus enim puudust kannatavate isikute jaoks võib toitu hankida sekkumistoodete kasutamise, töötlemise või müügi teel, kui see on majanduslikust seisukohast kõige soodsam toimimisviis ja ei too kaasa asjatuid viivitusi toidu kättetoimetamisel.

| (3) | Kuigi komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (3) on sätted tagatise esitamise kohta pakkumuse või pakkumusmenetluse esitamisel sekkumistoodete kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks, ei ole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (4) üksikasjalikke menetluseeskirju toodete kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks esitatud. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1238 (3) on sätted tagatise esitamise kohta pakkumuse või pakkumusmenetluse esitamisel sekkumistoodete kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks, ei ole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2016/1240 (4) üksikasjalikke menetluseeskirju toodete kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks esitatud.

| (4) | Kui on olemas sekkumistooted ja kui turul valitsevad tingimused võimaldavad selliste toodete kättesaadavaks tegemist, peaks komisjonil olema võimalus otsustada teha need tooted kättesaadavaks toiduabi programmi jaoks. Sel eesmärgil peaks komisjon määrama kindlaks kättesaadava koguse, ning liikmesriigid, kes soovivad saada endale osa kättesaadavaks tehtud kogusest, peaksid esitama taotluse. |
| --- | --- |

(4)

Kui on olemas sekkumistooted ja kui turul valitsevad tingimused võimaldavad selliste toodete kättesaadavaks tegemist, peaks komisjonil olema võimalus otsustada teha need tooted kättesaadavaks toiduabi programmi jaoks. Sel eesmärgil peaks komisjon määrama kindlaks kättesaadava koguse, ning liikmesriigid, kes soovivad saada endale osa kättesaadavaks tehtud kogusest, peaksid esitama taotluse.

| (5) | Kui taotletav üldkogus ületab saadaolevat kogust, tuleks tooted jaotada võrdeliselt taotletud kogustega. Kättesaadavaks tehtud sekkumisvarude jaotamine liikmesriikide vahel peaks toimuma vastavalt komisjoni kehtestatavatele kriteeriumidele, milles võetakse arvesse toodete asukohta. |
| --- | --- |

(5)

Kui taotletav üldkogus ületab saadaolevat kogust, tuleks tooted jaotada võrdeliselt taotletud kogustega. Kättesaadavaks tehtud sekkumisvarude jaotamine liikmesriikide vahel peaks toimuma vastavalt komisjoni kehtestatavatele kriteeriumidele, milles võetakse arvesse toodete asukohta.

| (6) | Kuna sekkumistooted võivad olla erinevat laadi ja erinevate omadustega, võib olla erinev ka kõige sobivam ja tõhusam viis nende kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks. Seetõttu on vaja sätestada asjakohased menetluseeskirjad, sealhulgas teatavad tähtajad. |
| --- | --- |

(6)

Kuna sekkumistooted võivad olla erinevat laadi ja erinevate omadustega, võib olla erinev ka kõige sobivam ja tõhusam viis nende kättesaadavaks tegemiseks toiduabi programmi jaoks. Seetõttu on vaja sätestada asjakohased menetluseeskirjad, sealhulgas teatavad tähtajad.

| (7) | Lisaks sekkumistoodete kasutamisele või töötlemisele võib tõhus lahendus olla ka toiduabi programmi jaoks eraldatud sekkumistoodete müük liikmesriigi korraldatud pakkumusmenetluste kaudu. Vaja oleks kehtestada eeskirjad sekkumistoodete müügiks selliste pakkumusmenetluste kaudu. Pakkumusmenetluste kaudu toimuva müügi korral on asjaomastel turgudel häirete vältimiseks asjakohane määrata kindlaks minimaalne müügihind, millest väiksemaid pakkumisi ei aktsepteerita. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sekkumistoodete kasutamisele või töötlemisele võib tõhus lahendus olla ka toiduabi programmi jaoks eraldatud sekkumistoodete müük liikmesriigi korraldatud pakkumusmenetluste kaudu. Vaja oleks kehtestada eeskirjad sekkumistoodete müügiks selliste pakkumusmenetluste kaudu. Pakkumusmenetluste kaudu toimuva müügi korral on asjaomastel turgudel häirete vältimiseks asjakohane määrata kindlaks minimaalne müügihind, millest väiksemaid pakkumisi ei aktsepteerita.

| (8) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1240 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1240 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2016/1240 muudetakse järgmiselt.

| 1) | II jaotisele lisatakse IV peatükk:


  „IV PEATÜKK



  Sekkumisvarust pärit toodete kättesaadavaks tegemine liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks





  Artikkel 38a
  Sekkumisvarust pärit toodete kättesaadavaks tegemine toiduabi jaotamise programmi jaoks

  1.   Komisjon võib rakendusmäärusega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 229 lõikes 2 osutatud menetlusega, teha sekkumistooted kättesaadavaks liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 2 („toiduabi programm“).


  2.   Lõikes 1 osutatud rakendusmäärus peab sisaldama eelkõige järgmist teavet:






  a) | toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodete kogus ja laad; |
| --- | --- | --- |

1)

II jaotisele lisatakse IV peatükk:

„IV PEATÜKK

Sekkumisvarust pärit toodete kättesaadavaks tegemine liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks

Artikkel 38a

Sekkumisvarust pärit toodete kättesaadavaks tegemine toiduabi jaotamise programmi jaoks

1.   Komisjon võib rakendusmäärusega, mis on vastu võetud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 229 lõikes 2 osutatud menetlusega, teha sekkumistooted kättesaadavaks liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks vastavalt kõnealuse määruse artikli 16 lõikele 2 („toiduabi programm“).

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusmäärus peab sisaldama eelkõige järgmist teavet:

a)

toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodete kogus ja laad;

| b) | toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodete asukoht ja kättesaadavaks tehtud koguste jaotamise tingimused asjaomaste liikmesriikide vahel, lähtudes toodete asukohast; |
| --- | --- |

b)

toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud toodete asukoht ja kättesaadavaks tehtud koguste jaotamise tingimused asjaomaste liikmesriikide vahel, lähtudes toodete asukohast;

| c) | toodete võõrandamise moodus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 artikli 23 lõike 4 teisele lõigule (*1) (otsene kasutamine, töötlemine või müük), et teha need kättesaadavaks toiduabi programmi jaoks viisil, mis on majanduslikult kõige soodsam võttes arvesse toodete laadi ja omadusi; |
| --- | --- |

c)

toodete võõrandamise moodus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 artikli 23 lõike 4 teisele lõigule (*1) (otsene kasutamine, töötlemine või müük), et teha need kättesaadavaks toiduabi programmi jaoks viisil, mis on majanduslikult kõige soodsam võttes arvesse toodete laadi ja omadusi;

| d) | kui tooted müüakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 38b, tuleb kindlaks määrata delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti a kohaselt esitatav tagatis ja hind, millest madalama hinnaga ei tohi tooteid müüa. |
| --- | --- |

d)

kui tooted müüakse kooskõlas käesoleva määruse artikliga 38b, tuleb kindlaks määrata delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 artikli 4 punkti a kohaselt esitatav tagatis ja hind, millest madalama hinnaga ei tohi tooteid müüa.

3.   Liikmesriigid, kes on huvitatud, et lõike 2 punktis a osutatud kogus eraldataks osalisest või täielikult neile, peavad esitama komisjonile taotluse 10 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud rakendusmääruse avaldamist. Taotluses tuleb täpsustada taotletava toote laad ja kogus (tonnides). Liikmesriigi taotletud kogus ei tohi ületada lõike 2 punktis a osutatud kogust.

4.   20 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud rakendusmääruse avaldamist võtab komisjon ilma määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 229 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kohaldamata vastu rakendusmääruse, milles:

| a) | eraldatakse igale taotluse esitanud liikmesriigile tema poolt taotletud kogus; |
| --- | --- |

a)

eraldatakse igale taotluse esitanud liikmesriigile tema poolt taotletud kogus;

| b) | täpsustatakse asjaomastele liikmesriikidele vastavalt lõike 2 punktis b osutatud kriteeriumidele eraldatud toodete asukoht. |
| --- | --- |

b)

täpsustatakse asjaomastele liikmesriikidele vastavalt lõike 2 punktis b osutatud kriteeriumidele eraldatud toodete asukoht.

Kui liikmesriikide taotletud üldkogus ületab lõike 2 punktis a osutatud kogust, siis eraldatakse esimese lõigu punkti a kohaselt asjaomastele liikmesriikidele kogused, mis on proportsionaalsed nende poolt taotletud kogustega.

5.   Kui liikmesriigile eraldatud kogus on taotletud kogusest 50 % väiksem, võib liikmesriik loobuda talle eraldatud kogusest, teavitades komisjoni oma otsusest 10 tööpäeva jooksul pärast toodete eraldamist käsitleva rakendusmääruse avaldamist. Neid tooteid ei saa enam kasutada selle konkreetse rakendusmääruse raames.

Artikkel 38b

Toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud sekkumistoodete müük

1.   Kui artikli 38a lõikes 1 osutatud rakendusmääruses on sätestatud, et toiduabi programmi jaoks kättesaadavaks tehtud tooted tuleb müüa, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 2–7.

2.   Liikmesriik, kelle makseasutusele tooted artikli 38a lõike 4 kohaselt eraldati, peab algatama pakkumusmenetluse toodete müügiks 40 tööpäeva jooksul pärast toodete eraldamist käsitleva rakendusmääruse avaldamist.

Kui liikmesriigile on eraldatud sekkumistooted, mis on muu liikmesriigi makseasutuse valduses, peab makseasutus, kelle valduses tooted on, esitama makseasutusele, kes tooteid müüb, artikli 29 lõike 2 punktides d–g osutatud teabe 10 tööpäeva jooksul pärast toodete eraldamist käsitleva rakendusmääruse avaldamist.

3.   Kui selle liikmesriigi makseasutus, kellele on eraldatud teise liikmesriigi makseasutuse valduses olevad tooted, müüb kõik need tooted või osa nendest, peab tooted müünud makseasutus tasuma makseasutusele, kelle valduses tooted on, osutatud toodete bilansilise väärtuse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 16 lõikele 2. Kõnealune makse tehakse 4 päeva jooksul pärast seda, kui ettevõtjalt on laekunud makse summas, mis vastab tema pakkumusele. Makseasutus, kelle valduses tooted on, annab käesoleva määruse artiklis 37 osutatud väljaviimiskorralduse välja viie tööpäeva jooksul pärast makse laekumist makseasutuselt, kes tooted müüs.

4.   Kümne tööpäeva jooksul pärast ettevõtjalt tema pakkumusele vastava makse saamist peab tooted müünud makseasutus kandma asutusele, kellele komisjon vastavalt määrusele (EL) nr 223/2014 makseid teeb, üle summa, mis on toote müügihinna ja bilansilise väärtuse vahe korrutatud müüdud kauba kogusega. Ülekantud summa lisatakse tegevuskavaga juba kättesaadavaks tehtud vahenditele ning seda kasutatakse enim puudust kannatavatele isikutele toidu ostmise ja jaotamise rahastamiseks.

5.   Kõik toodete müügiga seotud halduskulud kannab makseasutus, kes tooteid müüb.

6.   Makseasutuse poolt käesoleva artikli lõike 2 kohaselt algatatud pakkumusmenetluse suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/1238 II peatükki ning käesoleva määruse II jaotise III peatükki, välja arvatud artikli 28 lõiget 2, artikli 29 lõike 2 punkti b, artikli 30 lõike 1 punkte a ja e, artiklit 31, artikli 32 lõiget 2, artikli 33 lõike 2 teist lõiku ja artiklit 36. Artikli 32 lõiget 1 ja artikli 33 lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis asjaomase liikmesriigi otsusele. Artikli 30 lõike 1 punkti g kohaldamisel käsitletakse müügi avamiseks rakendusmäärusega ette nähtud tagatise summana seda summat, mis on sätestatud tagatise summana rakendusmääruse artikli 38a lõikes 1.

7.   Kui viie kuu jooksul pärast toodete eraldamist käsitleva rakendusmääruse avaldamist, on liikmesriigile eraldatud toodetest kõik või osa müümata, ei saa neid tooteid enam kasutada selle konkreetse rakendusmääruse raames.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 65 lõike 1 punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | teave, mis on seotud enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks võõrandatud toodetega, sh asjaomane summa (müügihinna ja bilansilise väärtuse vahe) ning kuupäev, millal kooskõlas käesoleva määruse artikli 38b lõikega 4 kantakse kõnealune summa üle asutusele, kellele komisjon määruse (EL) nr 223/2014 alusel makseid teeb.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 65 lõike 1 punkti d alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

teave, mis on seotud enim puudust kannatavatele isikutele toiduabi jaotamise programmi jaoks võõrandatud toodetega, sh asjaomane summa (müügihinna ja bilansilise väärtuse vahe) ning kuupäev, millal kooskõlas käesoleva määruse artikli 38b lõikega 4 kantakse kõnealune summa üle asutusele, kellele komisjon määruse (EL) nr 223/2014 alusel makseid teeb.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 72, 12.3.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1238, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 15).

3

(4)  Komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas (ELT L 206, 30.7.2016, lk 71).

4

---

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1480,

16. august 2017,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit malmist toodete impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 10. detsembril 2016. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise teatavate liitu suunatud lamellaargrafiitmalmist (hallmalmist) või keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) toodete ja nende osade (edaspidi „malmist tooted“) impordi kohta, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) ja Indiast (edaspidi „asjaomased riigid“). |
| --- | --- |

(1)

10. detsembril 2016. aastal algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise teatavate liitu suunatud lamellaargrafiitmalmist (hallmalmist) või keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) toodete ja nende osade (edaspidi „malmist tooted“) impordi kohta, mis on pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) ja Indiast (edaspidi „asjaomased riigid“).

| (2) | Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (3) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 31. oktoobril 2016 seitse liidu tootjat, nimelt Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd ja Fundiciones de Odena SA (edaspidi „kaebuse esitajad“). Kaebuse esitajate toodang moodustab üle 40 % malmist toodete kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 31. oktoobril 2016 seitse liidu tootjat, nimelt Fondatel Lecompte SA, Ulefos Niemisen Valimo Oy Ltd, Saint-Gobain PAM SA, Fonderies Dechaumont SA, Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG, Saint-Gobain Construction Products UK Ltd ja Fundiciones de Odena SA (edaspidi „kaebuse esitajad“). Kaebuse esitajate toodang moodustab üle 40 % malmist toodete kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina ja India ametiasutustele, samuti teadaolevatele importijatele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Hiina ja India ametiasutustele, samuti teadaolevatele importijatele ning kutsus neid osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (6) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et on esialgu valinud India kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et on esialgu valinud India kolmandaks turumajanduslikuks riigiks (edaspidi „võrdlusriik“) alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada märkusi ning nõuda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (7) | 19 importijat esindav ühendus Free Castings Imports (edaspidi „sõltumatutele importijate ühendus“) esitas pärast uurimise algatamist märkusi. Sedasama tegid pärast menetluse algatamist ka mitu India eksportivat tootjat, India tootmisharu ning Hiina Masina- ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „kaubanduskoda“). |
| --- | --- |

(7)

19 importijat esindav ühendus Free Castings Imports (edaspidi „sõltumatutele importijate ühendus“) esitas pärast uurimise algatamist märkusi. Sedasama tegid pärast menetluse algatamist ka mitu India eksportivat tootjat, India tootmisharu ning Hiina Masina- ja Elektroonikatoodete Impordi ja Ekspordi Kaubanduskoda (edaspidi „kaubanduskoda“).

| (8) | Osa huvitatud isikutest väitis, et kaebuses ei olnud esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis oleks viinud uurimise algatamiseni, sest selles ei leidunud täielikke ega faktilisi tõendeid väidete tõestuseks ega ka andmeid Hiina eksportivate tootjate tootmiskulude ja omamaiste hindade kohta. Nad väitsid, et sellised andmed on vajalikud uurimise algatamiseks sellise turumajandusliku riigi nagu Hiina suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Osa huvitatud isikutest väitis, et kaebuses ei olnud esitatud piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid, mis oleks viinud uurimise algatamiseni, sest selles ei leidunud täielikke ega faktilisi tõendeid väidete tõestuseks ega ka andmeid Hiina eksportivate tootjate tootmiskulude ja omamaiste hindade kohta. Nad väitsid, et sellised andmed on vajalikud uurimise algatamiseks sellise turumajandusliku riigi nagu Hiina suhtes.

| (9) | Komisjon uuris kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ning jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet, nagu aruanded ja avalikult kättesaadavad statistilised andmed. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt on normaalväärtus, mis oli kaebusesse lisatud võrdlusriigi andmete alusel, piisav esmapilgul usutav tõend uurimise algatamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon uuris kaebust kooskõlas alusmääruse artikliga 5 ning jõudis järeldusele, et uurimise algatamiseks vajalikud nõuded olid täidetud, st kaebuse esitaja esitatud tõendid olid piisavalt adekvaatsed ja täpsed. Siinkohal tuleb meenutada, et alusmääruse artikli 5 lõike 2 kohaselt peab kaebus sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet, nagu aruanded ja avalikult kättesaadavad statistilised andmed. Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt on normaalväärtus, mis oli kaebusesse lisatud võrdlusriigi andmete alusel, piisav esmapilgul usutav tõend uurimise algatamiseks. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (10) | Komisjon järeldas, et kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon järeldas, et kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (11) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha eksportivate tootjate, liidu tootjate ja sõltumatute importijate väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.3.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (12) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse eri tooteliike ja geograafilist jaotust. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi samasuguse toote suurima tüüpilise müügimahu alusel uurimisperioodil, võttes seejuures arvesse eri tooteliike ja geograafilist jaotust.

| (13) | Valim koosnes kolmest liidu tootjast: EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA ja Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 48 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja 43 % kogumüügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Valim koosnes kolmest liidu tootjast: EJ Picardie, Saint-Gobain PAM SA ja Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co. KG. Valimisse kaasatud liidu tootjate toodang moodustas 48 % liidu tootmisharu kogutoodangust ja 43 % kogumüügist. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (14) | Kaebuse esitajad palusid valimisse kaasata neljanda liidu tootja, Fondatel Lecomte'i. Kuna kaebuse esitajad ei põhjendanud oma palvet, siis komisjon lükkas selle tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Kaebuse esitajad palusid valimisse kaasata neljanda liidu tootja, Fondatel Lecomte'i. Kuna kaebuse esitajad ei põhjendanud oma palvet, siis komisjon lükkas selle tagasi.

| (15) | Osa huvitatud isikuid väitis, et kavandatavas valimis ei olnud täpselt esindatud tootjate geograafiline asukoht ega liidu tootjate seisukoht kaebuse esitajate suhtes. Kavandatud valimisse kaasati üksnes kaebuse esitajad ja üks kaebuse toetaja, kuid sellest jäeti välja liidu tootjad liikmesriikides, mida väidetav Hiinast pärit dumpinguhinnaga import kõige enam mõjutas, ning Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide tootjad. |
| --- | --- |

(15)

Osa huvitatud isikuid väitis, et kavandatavas valimis ei olnud täpselt esindatud tootjate geograafiline asukoht ega liidu tootjate seisukoht kaebuse esitajate suhtes. Kavandatud valimisse kaasati üksnes kaebuse esitajad ja üks kaebuse toetaja, kuid sellest jäeti välja liidu tootjad liikmesriikides, mida väidetav Hiinast pärit dumpinguhinnaga import kõige enam mõjutas, ning Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide tootjad.

| (16) | Komisjon märkis, et valimisse kaasati vaatlusaluse toote suurimad turud ning sellised suurima toodangu- ja müügimahuga tootjad liidu turul, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märkis, et valimisse kaasati vaatlusaluse toote suurimad turud ning sellised suurima toodangu- ja müügimahuga tootjad liidu turul, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (17) | India eksportivad tootjad väitsid, et liidu tootjate valim ei ole tüüpiline, sest sinna on kaasatud äriühinguid, kes on ise väidetava dumpingtoote importijad. |
| --- | --- |

(17)

India eksportivad tootjad väitsid, et liidu tootjate valim ei ole tüüpiline, sest sinna on kaasatud äriühinguid, kes on ise väidetava dumpingtoote importijad.

| (18) | Komisjon märkis, et üks valimisse kaasatud liidu tootja impordib tõepoolest vaatlusalust toodet oma tootevaliku täiendamiseks. Komisjon leidis, et imporditud kogus on palju väiksem kui selle äriühingu toodetud kogus, sest see moodustab alla 15 % tema kogumüügist liidus, ning on seega seisukohal, et valimisse kaasatud liidu tootja on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon märkis, et üks valimisse kaasatud liidu tootja impordib tõepoolest vaatlusalust toodet oma tootevaliku täiendamiseks. Komisjon leidis, et imporditud kogus on palju väiksem kui selle äriühingu toodetud kogus, sest see moodustab alla 15 % tema kogumüügist liidus, ning on seega seisukohal, et valimisse kaasatud liidu tootja on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

| (19) | Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(19)

Eeltoodu põhjal kinnitas komisjon, et valim on liidu tootmisharu suhtes tüüpiline.

1.3.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (21) | 28 sõltumatut importijat esitasid küsitud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat suurima liitu suunatud impordi mahu alusel. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(21)

28 sõltumatut importijat esitasid küsitud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm sõltumatut importijat suurima liitu suunatud impordi mahu alusel. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste importijatega. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.3.3.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (22) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (23) | 81 Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon tunnistas valimisse sobivaks 78 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Kolm tootjat ei teatanud vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordist uurimisperioodi jooksul ja seega ei tunnistatud neid valimisse sobivaks. Komisjon koostas esialgse valimi kolmest koostööd tegevast tootjast suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Osa huvitatud isikuid kutsus komisjoni esindavuse parandamiseks valimit suurendama. Komisjon võttis neid märkusi arvesse. Lõplikusse valimisse kaasati viis suurimat liitu eksportivat tootjat, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Hiina Rahvavabariigi esindus Euroopa Liidu juures väljendas lõplikule valimile toetust. |
| --- | --- |

(23)

81 Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon tunnistas valimisse sobivaks 78 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Kolm tootjat ei teatanud vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordist uurimisperioodi jooksul ja seega ei tunnistatud neid valimisse sobivaks. Komisjon koostas esialgse valimi kolmest koostööd tegevast tootjast suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõikide teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja Hiina ametiasutustega. Osa huvitatud isikuid kutsus komisjoni esindavuse parandamiseks valimit suurendama. Komisjon võttis neid märkusi arvesse. Lõplikusse valimisse kaasati viis suurimat liitu eksportivat tootjat, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Hiina Rahvavabariigi esindus Euroopa Liidu juures väljendas lõplikule valimile toetust.

1.3.4.   India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (24) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil India eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon India esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil India eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Peale selle palus komisjon India esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust.

| (25) | 22 India eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma esitasid küsitud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon tunnistas valimisse sobivaks 21 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Üks tootja ei teatanud vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordist uurimisperioodi jooksul ja seega ei tunnistatud teda valimisse sobivaks. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingute rühma, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega. |
| --- | --- |

(25)

22 India eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma esitasid küsitud teabe ja olid nõus enda kaasamisega valimisse. Komisjon tunnistas valimisse sobivaks 21 eksportivat tootjat/eksportivate tootjate rühma. Üks tootja ei teatanud vaatlusaluse toote ELi suunatud ekspordist uurimisperioodi jooksul ja seega ei tunnistatud teda valimisse sobivaks. Komisjon koostas valimi alusmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt, valides kolm suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahuga äriühingute rühma, keda oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Alusmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ning India ametiasutustega.

| (26) | Komisjon sai kahelt eksportivalt tootjalt märkusi, et ainult kolmest äriühingute rühmast koosnev valim, mis on moodustatud suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, ei ole India turu ulatusliku mitmekesisuse puhul tüüpiline. Arvestades, et kolme esialgu valitud äriühingute rühma eksport moodustas märkimisväärse osa Indiast ELi suunatud ekspordist uurimisperioodil ning neid oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, siis kinnitas komisjon esialgse valimi. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon sai kahelt eksportivalt tootjalt märkusi, et ainult kolmest äriühingute rühmast koosnev valim, mis on moodustatud suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu põhjal, ei ole India turu ulatusliku mitmekesisuse puhul tüüpiline. Arvestades, et kolme esialgu valitud äriühingute rühma eksport moodustas märkimisväärse osa Indiast ELi suunatud ekspordist uurimisperioodil ning neid oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida, siis kinnitas komisjon esialgse valimi.

1.4.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (27) | 18 valimisse kaasamata Hiina eksportivat tootjat taotles ametlikult individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. Nii suure arvu taotluste uurimine oleks põhjendamatult koormav ning seda ei saa uurimiseks ettenähtud aja jooksul mõistlikult eeldada. Seega otsustas komisjon individuaalse kontrollimise taotlused tagasi lükata. |
| --- | --- |

(27)

18 valimisse kaasamata Hiina eksportivat tootjat taotles ametlikult individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. Nii suure arvu taotluste uurimine oleks põhjendamatult koormav ning seda ei saa uurimiseks ettenähtud aja jooksul mõistlikult eeldada. Seega otsustas komisjon individuaalse kontrollimise taotlused tagasi lükata.

| (28) | Mitte ükski valimisse kaasamata India eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm ei taotlenud ametlikult individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(28)

Mitte ükski valimisse kaasamata India eksportiv tootja/eksportivate tootjate rühm ei taotlenud ametlikult individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses.

1.5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (29) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ainult üks valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, mida komisjon hindas. |
| --- | --- |

(29)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid kõigile valimisse kaasatud koostööd tegevatele Hiina eksportivatele tootjatele ja valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele, kes soovisid taotleda individuaalset dumpingumarginaali. Ainult üks valimisse kaasatud Hiina eksportiv tootja esitas turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, mida komisjon hindas.

1.6.   Küsimustiku vastused

Küsimustiku vastused

| (30) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile valimisse kaasatud äriühingutele, individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud eksportivatele tootjatele ja kümnele võrdlusriigi võimalikule tootjale. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile valimisse kaasatud äriühingutele, individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud eksportivatele tootjatele ja kümnele võrdlusriigi võimalikule tootjale.

| (31) | Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, viielt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, 18 individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud Hiina eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud India eksportivate tootjate rühmalt ja kolmelt võrdlusriigi tootjalt. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon sai küsimustiku vastused kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt, viielt valimisse kaasatud Hiina eksportivalt tootjalt, 18 individuaalset kontrolli taotleda kavatsenud Hiina eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kaasatud India eksportivate tootjate rühmalt ja kolmelt võrdlusriigi tootjalt.

1.7.   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (32) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Kaebuse esitajate esindaja:






  — | Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brüssel, Belgia. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Kaebuse esitajate esindaja:

—

Heuking Kühn Lüer Wojtek, Brüssel, Belgia.

| | Liidu tootjad:






  — | Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa; |
| --- | --- | --- |

Liidu tootjad:

—

Saint-Gobain PAM SA, Pont-à-Mousson, Prantsusmaa;

| — | EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

EJ Picardie, Saint-Crépin-Ibouvillers, Prantsusmaa;

| — | Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Heinrich Meier Eisengießerei GmbH & Co, Rahden, Saksamaa.

| | Hiina eksportivad tootjad:






  — | Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou; |
| --- | --- | --- |

Hiina eksportivad tootjad:

—

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory, Botou;

| — | Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou; |
| --- | --- |

—

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd, Botou;

| — | Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan; |
| --- | --- |

—

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co., Ltd, Handan;

| — | Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town; |
| --- | --- |

—

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd, Xiaozhai Town;

| — | Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng. |
| --- | --- |

—

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng.

| | India eksportivad tootjad:






  — | Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata ja Uchchhad; |
| --- | --- | --- |

India eksportivad tootjad:

—

Crescent Foundry Company Pvt Ltd, Kolkata ja Uchchhad;

| — | RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata; |
| --- | --- |

—

RB Agarwalla & Co and RBA Exports Private Limited, Kolkata;

| — | Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kolkata. |
| --- | --- |

—

Victory Iron Works Ltd and Chamong Tee Exports Pvt. Ltd., Kolkata.

1.8.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (33) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(33)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2015 kuni 30. septembrini 2016 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (34) | Osa huvitatud isikutest väitis, et vaatlusalune periood on ebatavaliselt lühike ja väga valikuline ega võimalda seetõttu teha põhjalikku analüüsi. |
| --- | --- |

(34)

Osa huvitatud isikutest väitis, et vaatlusalune periood on ebatavaliselt lühike ja väga valikuline ega võimalda seetõttu teha põhjalikku analüüsi.

| (35) | Komisjon märkis, et vaatlusalune periood ei ole ebatavaliselt lühike (3). Kõnealuse uurimise vaatlusalune periood hõlmab uurimisperioodi ja kolme eelnenud aastat ning kestab seega kokku kolm aastat ja kolm kvartalit. Leiti, et selline periood on mõistlikult pikk, et uurida olulisi suundumusi kahju hindamise seisukohast. Periood hõlmab enam kui kolme aastat ning see on kooskõlas komisjoni tavaga ega ole seega ebatavaliselt lühike. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon märkis, et vaatlusalune periood ei ole ebatavaliselt lühike (3). Kõnealuse uurimise vaatlusalune periood hõlmab uurimisperioodi ja kolme eelnenud aastat ning kestab seega kokku kolm aastat ja kolm kvartalit. Leiti, et selline periood on mõistlikult pikk, et uurida olulisi suundumusi kahju hindamise seisukohast. Periood hõlmab enam kui kolme aastat ning see on kooskõlas komisjoni tavaga ega ole seega ebatavaliselt lühike.

3

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (36) | Vaatlusalused tooted on teatavad lamellaargrafiitmalmist (hallmalmist) või keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) tooted ning nende osad. Need on tooted, mida kasutatakse:






  — | maapinnal või selle all asuvate süsteemide ja või nende avade katmiseks ning |
| --- | --- | --- |

(36)

Vaatlusalused tooted on teatavad lamellaargrafiitmalmist (hallmalmist) või keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) tooted ning nende osad. Need on tooted, mida kasutatakse:

—

maapinnal või selle all asuvate süsteemide ja või nende avade katmiseks ning

| — | maapinnal või selle all asuvatele süsteemidele juurde pääsemiseks ja/või nende vaatlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

—

maapinnal või selle all asuvatele süsteemidele juurde pääsemiseks ja/või nende vaatlemise võimaldamiseks.

Tooted. mille hulka ei kuulu tuletõrjehüdrandid, võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud ja/või kombineeritud muude materjalidega, nagu betoon, kõnniteeplaadid või -kivid, on pärit Hiinast ja Indiast ning kuuluvad praegu CN-koodide ex 7325 10 00 ja ex 7325 99 10 alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (37) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused füüsikalised põhiomadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:






  a) | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(37)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused füüsikalised põhiomadused ning ühesugused põhilised kasutusotstarbed:

a)

vaatlusalune toode;

| b) | toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina ja India siseturul; |
| --- | --- |

b)

toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina ja India siseturul;

| c) | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul. |
| --- | --- |

c)

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida ta müüb liidu turul.

| (38) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(38)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (39) | India eksportivad tootjad väitsid, et toote määratlus on liiga lai. Eelkõige leidsid nad, et äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla, tuleks toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tuginevad nad peamiselt järgmistele argumentidele. |
| --- | --- |

(39)

India eksportivad tootjad väitsid, et toote määratlus on liiga lai. Eelkõige leidsid nad, et äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla, tuleks toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tuginevad nad peamiselt järgmistele argumentidele.

| (40) | Esiteks leidsid nad, et äravoolukanalite restide osade tootmisel kasutatakse erinevaid tootmisprotsesse ja neid toodetakse liidus üksnes piiratud koguses. Teiseks väideti, et äravoolukanalite restide raamidel ja relssidel on erinevad füüsikalised põhiomadused ning neid müüakse liidu turul üksnes lineaarsete äravoolusüsteemide komponendina. |
| --- | --- |

(40)

Esiteks leidsid nad, et äravoolukanalite restide osade tootmisel kasutatakse erinevaid tootmisprotsesse ja neid toodetakse liidus üksnes piiratud koguses. Teiseks väideti, et äravoolukanalite restide raamidel ja relssidel on erinevad füüsikalised põhiomadused ning neid müüakse liidu turul üksnes lineaarsete äravoolusüsteemide komponendina.

| (41) | Üks Hiina eksportiv tootja esitas sarnase taotluse, lisades eespool nimetatud väidetele, et äravoolukanalite reste ei saa asendada kaevukaantega ning neile kehtivad eri tööstusstandardid. |
| --- | --- |

(41)

Üks Hiina eksportiv tootja esitas sarnase taotluse, lisades eespool nimetatud väidetele, et äravoolukanalite reste ei saa asendada kaevukaantega ning neile kehtivad eri tööstusstandardid.

| (42) | Sõltumatute importijate ühendus toetas äravoolukanalite restide väljajätmist ja lisas eespool nimetatud väidetele, et äravoolukanalite restidel on võrreldes vaatlusaluse tootega teistsugused lõppkasutusviisid ja need ei paku otsest konkurentsi liidu tootjate valmistatud toodetele. Ühenduse sõnul ei ole liidus oskusteavet äravoolukanalite restide tootmise kohta. |
| --- | --- |

(42)

Sõltumatute importijate ühendus toetas äravoolukanalite restide väljajätmist ja lisas eespool nimetatud väidetele, et äravoolukanalite restidel on võrreldes vaatlusaluse tootega teistsugused lõppkasutusviisid ja need ei paku otsest konkurentsi liidu tootjate valmistatud toodetele. Ühenduse sõnul ei ole liidus oskusteavet äravoolukanalite restide tootmise kohta.

| (43) | Kaebuse esitajad ja üks teine liidu tootja märkisid, et nad ei ole äravoolukanalite restide väljajätmise vastu. |
| --- | --- |

(43)

Kaebuse esitajad ja üks teine liidu tootja märkisid, et nad ei ole äravoolukanalite restide väljajätmise vastu.

| (44) | Uurimine kinnitas, et äravoolukanalite restidele kehtib eraldi standard, s.o EN 1433, mis on erinev ülejäänud vaatlusalusele tootele kehtivatest standarditest. Samuti nõustusid kõik huvitatud isikud äravoolukanalite restide väljajätmisega uurimises kehtestatud toote määratlusest. Seda arvesse võttes jättis komisjon äravoolukanalite restid vaatlusaluse ja sellega samasuguste toodete hulgast välja. |
| --- | --- |

(44)

Uurimine kinnitas, et äravoolukanalite restidele kehtib eraldi standard, s.o EN 1433, mis on erinev ülejäänud vaatlusalusele tootele kehtivatest standarditest. Samuti nõustusid kõik huvitatud isikud äravoolukanalite restide väljajätmisega uurimises kehtestatud toote määratlusest. Seda arvesse võttes jättis komisjon äravoolukanalite restid vaatlusaluse ja sellega samasuguste toodete hulgast välja.

| (45) | Üks sõltumatu importija väitis, et komponendid, mille sulgemata ava läbimõõt on üle 1 000 mm ja mida impordib Hiina sõltumatu importija Gatic (edaspidi „Gatici komponendid“), tuleks toote määratlusest välja jätta, sest oma suuruse tõttu ei kuulu need standardi EN 124 kohaldamisalasse ja seetõttu ei saa neid käsitada koos kui ühte toodet. Oma väite põhjendamisel tugines ta peamiselt kolmele argumendile. |
| --- | --- |

(45)

Üks sõltumatu importija väitis, et komponendid, mille sulgemata ava läbimõõt on üle 1 000 mm ja mida impordib Hiina sõltumatu importija Gatic (edaspidi „Gatici komponendid“), tuleks toote määratlusest välja jätta, sest oma suuruse tõttu ei kuulu need standardi EN 124 kohaldamisalasse ja seetõttu ei saa neid käsitada koos kui ühte toodet. Oma väite põhjendamisel tugines ta peamiselt kolmele argumendile.

| (46) | Esiteks leidis ta, et Gatici komponentide tootmisel kasutatakse teistsuguseid tootmisprotsesse ja neist pannakse toode kokku liidus, kasutades Ühendkuningriigist pärit materjale. Teiseks väitis ta, et Gatici komponentidel on teistsugused füüsikalised põhiomadused, sest nende kvaliteet on parem ning võrreldes vaatlusaluse tootega on nende gaasi- ja õhukindlaks muutmiseks vaja teha lisaehitustöid. Kolmandaks väitis ta, et Gatici komponentidel on teistsugused funktsioonid ja lõppkasutusviisid, sest neid tuleb hermeetiliselt sulgeda ja need paigutatakse tavaliselt suuremasse struktuuri. |
| --- | --- |

(46)

Esiteks leidis ta, et Gatici komponentide tootmisel kasutatakse teistsuguseid tootmisprotsesse ja neist pannakse toode kokku liidus, kasutades Ühendkuningriigist pärit materjale. Teiseks väitis ta, et Gatici komponentidel on teistsugused füüsikalised põhiomadused, sest nende kvaliteet on parem ning võrreldes vaatlusaluse tootega on nende gaasi- ja õhukindlaks muutmiseks vaja teha lisaehitustöid. Kolmandaks väitis ta, et Gatici komponentidel on teistsugused funktsioonid ja lõppkasutusviisid, sest neid tuleb hermeetiliselt sulgeda ja need paigutatakse tavaliselt suuremasse struktuuri.

| (47) | Importijate ühendus väitis, et valatud kaasi ja reste, mida kasutatakse Gatici komponentidena, ei saa vaadelda eraldiseisva tootena ning need ei paku otsest konkurentsi vaatlusaluse tootega hõlmatud tooteliikidele ja neid on vaja tootmisprotsessi käigus rohkem töödelda. |
| --- | --- |

(47)

Importijate ühendus väitis, et valatud kaasi ja reste, mida kasutatakse Gatici komponentidena, ei saa vaadelda eraldiseisva tootena ning need ei paku otsest konkurentsi vaatlusaluse tootega hõlmatud tooteliikidele ja neid on vaja tootmisprotsessi käigus rohkem töödelda.

| (48) | India eksportivad tootjad väitsid, et selliste Gatici komponentide tootmisprotsess, mida kirjeldatakse ühe tooteliigina, kuid mille sulgemata ava läbimõõt ei pea olema üle 1 000 mm, on ainulaadne ning selle tulemusena saadakse hermeetiliselt suletud toode, mida on tarvis kokku panna, ning enamikule liidu tootjatest ei ole selline tehniline oskusteave kättesaadav. |
| --- | --- |

(48)

India eksportivad tootjad väitsid, et selliste Gatici komponentide tootmisprotsess, mida kirjeldatakse ühe tooteliigina, kuid mille sulgemata ava läbimõõt ei pea olema üle 1 000 mm, on ainulaadne ning selle tulemusena saadakse hermeetiliselt suletud toode, mida on tarvis kokku panna, ning enamikule liidu tootjatest ei ole selline tehniline oskusteave kättesaadav.

| (49) | Põhjendustes 45–48 kirjeldatud väidete põhjal taotlesid huvitatud isikud Gatici komponentide väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest. |
| --- | --- |

(49)

Põhjendustes 45–48 kirjeldatud väidete põhjal taotlesid huvitatud isikud Gatici komponentide väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest.

| (50) | Kaebuse esitajad ei nõustunud selle palvega. Nad väitsid, et Gatici komponentide füüsikalised põhiomadused, funktsioonid, lõppkasutus ja tootmisprotsess on samad mis vaatlusalusel tootel. Mõnel teisel vaatlusaluse toote tooteliigil on väidetavalt samasugune gaasi- ja õhukindlus nagu Gatici komponentidel. Samuti väitsid nad, et vaatlusalust toodet ei ole standardis määratletud ja selle alla kuuluvate tooteliikide valik on suurem, kui on kirjas standardis EN 124. |
| --- | --- |

(50)

Kaebuse esitajad ei nõustunud selle palvega. Nad väitsid, et Gatici komponentide füüsikalised põhiomadused, funktsioonid, lõppkasutus ja tootmisprotsess on samad mis vaatlusalusel tootel. Mõnel teisel vaatlusaluse toote tooteliigil on väidetavalt samasugune gaasi- ja õhukindlus nagu Gatici komponentidel. Samuti väitsid nad, et vaatlusalust toodet ei ole standardis määratletud ja selle alla kuuluvate tooteliikide valik on suurem, kui on kirjas standardis EN 124.

| (51) | Komisjon täheldas, et vaatlusaluse toote määratluse hulka kuuluvad malmist tooted ja nende osad. Seega ei ole asjakohane väide, et Gatici komponente ei saa vaadelda ühe tootena. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon täheldas, et vaatlusaluse toote määratluse hulka kuuluvad malmist tooted ja nende osad. Seega ei ole asjakohane väide, et Gatici komponente ei saa vaadelda ühe tootena.

| (52) | Toote füüsikalised ja tehnilised omadused määratakse kindlaks nende funktsiooni, paigaldusviisi ja asukoha alusel ning need hõlmavad peamiselt liikluskoormuse taluvust, mis määratakse kindlaks nn koormusklassiga, kaane ja resti püsivust raamis ning juurdepääsu turvalisust ja lihtsust. Toode võib olla valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist ning luugi kaas ja/või raam võib olla täidetud betooni või muu materjaliga. Toode saab olla kooskõlas ühe konkreetse standardiga. Mis puutub toote funktsioonidesse ja lõppkasutusse, siis ühendavad valatud kaaned ja raamid maa-aluseid võrke tee- või kõnniteepinnaga. Toodet valmistatakse valukodades, mis on samad või samalaadsed kohtadega, kus toodetakse teisi vaatlusaluse toote liike. |
| --- | --- |

(52)

Toote füüsikalised ja tehnilised omadused määratakse kindlaks nende funktsiooni, paigaldusviisi ja asukoha alusel ning need hõlmavad peamiselt liikluskoormuse taluvust, mis määratakse kindlaks nn koormusklassiga, kaane ja resti püsivust raamis ning juurdepääsu turvalisust ja lihtsust. Toode võib olla valmistatud hall- või kõrgtugevast malmist ning luugi kaas ja/või raam võib olla täidetud betooni või muu materjaliga. Toode saab olla kooskõlas ühe konkreetse standardiga. Mis puutub toote funktsioonidesse ja lõppkasutusse, siis ühendavad valatud kaaned ja raamid maa-aluseid võrke tee- või kõnniteepinnaga. Toodet valmistatakse valukodades, mis on samad või samalaadsed kohtadega, kus toodetakse teisi vaatlusaluse toote liike.

| (53) | Kõik eespool nimetatud omadused kehtivad ka Gatici komponentidele, hoolimata toote sulgemata ava läbimõõdust. Gatici komponente ei saa vaatlusalusest tootest eristada ühegi eespool nimetatud omaduse põhjal. Seega lükatakse tagasi taotlus jätta Gatici komponendid vaatlusaluse toote hulgast välja. |
| --- | --- |

(53)

Kõik eespool nimetatud omadused kehtivad ka Gatici komponentidele, hoolimata toote sulgemata ava läbimõõdust. Gatici komponente ei saa vaatlusalusest tootest eristada ühegi eespool nimetatud omaduse põhjal. Seega lükatakse tagasi taotlus jätta Gatici komponendid vaatlusaluse toote hulgast välja.

| (54) | Üks huvitatud isik väitis, et põrandatrapid, katusetrapid, puhastusavad ja nende katted ning registreeritud kaubamärk Watts Dead Level Systems, millele kehtib standard EN 1253, tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugines ta asjaolule, et huvitatud isiku kirjeldatud toodetele kehtib vaatlusalusest tootest erinev standard. |
| --- | --- |

(54)

Üks huvitatud isik väitis, et põrandatrapid, katusetrapid, puhastusavad ja nende katted ning registreeritud kaubamärk Watts Dead Level Systems, millele kehtib standard EN 1253, tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugines ta asjaolule, et huvitatud isiku kirjeldatud toodetele kehtib vaatlusalusest tootest erinev standard.

| (55) | Kaebuse esitajad selgitasid, et nende arvates ei kuulu sellised standardi EN 1253 reguleerimisalasse jäävad tooteid vaatlusaluse toote hulka, sest nende funktsioon on erinev ja neid ei kasutata munitsipaaltaristus valanditena. Neid tooteid ei valmistata ka liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(55)

Kaebuse esitajad selgitasid, et nende arvates ei kuulu sellised standardi EN 1253 reguleerimisalasse jäävad tooteid vaatlusaluse toote hulka, sest nende funktsioon on erinev ja neid ei kasutata munitsipaaltaristus valanditena. Neid tooteid ei valmistata ka liidu tootmisharus.

| (56) | Komisjon tegi kindlaks, et standardi EN 1253 alla kuuluvad tooted ei kuulu vaatlusaluse toote määratlusse. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon tegi kindlaks, et standardi EN 1253 alla kuuluvad tooted ei kuulu vaatlusaluse toote määratlusse.

| (57) | Sõltumatute importijate ühendus väitis, et vaatluskaevud tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugines ta peamiselt järgmistele argumentidele. |
| --- | --- |

(57)

Sõltumatute importijate ühendus väitis, et vaatluskaevud tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. Oma väite põhjendamisel tugines ta peamiselt järgmistele argumentidele.

| (58) | Vaatluskaevudel on teistsugused füüsikalised ja tehnilised omadused kui kaevukaantel, sest need on tavaliselt palju väiksemad ning kuuluvad riiklike vastavusstandardite, mitte standardi EN 124 kohaldamisalasse. Vaatluskaevude lõppkasutus erineb oluliselt kaevukaante omast, sest neid kasutatakse kaitsekambrite ja -kaantena, mitte töötajatele ligipääsuks. |
| --- | --- |

(58)

Vaatluskaevudel on teistsugused füüsikalised ja tehnilised omadused kui kaevukaantel, sest need on tavaliselt palju väiksemad ning kuuluvad riiklike vastavusstandardite, mitte standardi EN 124 kohaldamisalasse. Vaatluskaevude lõppkasutus erineb oluliselt kaevukaante omast, sest neid kasutatakse kaitsekambrite ja -kaantena, mitte töötajatele ligipääsuks.

| (59) | Nagu on kirjas põhjenduses 36, täheldas komisjon, et vaatlusalune toode hõlmab peale toodete, mis võimaldavad maapinnal või maapinna all asuvatele süsteemidele juurde pääseda, ka tooteid, mida kasutatakse nende katmiseks ja vaatlemise võimaldamiseks. Seega kuuluvad vaatluskaevud uurimises vaadeldava toote hulka ning taotlus jätta vaatluskaevud vaatlusaluse toote määratlusest välja lükati tagasi. |
| --- | --- |

(59)

Nagu on kirjas põhjenduses 36, täheldas komisjon, et vaatlusalune toode hõlmab peale toodete, mis võimaldavad maapinnal või maapinna all asuvatele süsteemidele juurde pääseda, ka tooteid, mida kasutatakse nende katmiseks ja vaatlemise võimaldamiseks. Seega kuuluvad vaatluskaevud uurimises vaadeldava toote hulka ning taotlus jätta vaatluskaevud vaatlusaluse toote määratlusest välja lükati tagasi.

| (60) | Seda arvesse võttes jättis komisjon esialgu vaatlusaluse toote määratlusest välja äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla. Seevastu järeldas komisjon praeguses etapis, et kaebus ei hõlmanud standardi EN 1253 alla kuuluvaid tooteid ja seega ei võeta neid uurimises vaatluse alla. Samuti lükkas komisjon esialgu tagasi taotluse jätta vaatluskaevud ja Gatici komponendid uurimisest välja. |
| --- | --- |

(60)

Seda arvesse võttes jättis komisjon esialgu vaatlusaluse toote määratlusest välja äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla. Seevastu järeldas komisjon praeguses etapis, et kaebus ei hõlmanud standardi EN 1253 alla kuuluvaid tooteid ja seega ei võeta neid uurimises vaatluse alla. Samuti lükkas komisjon esialgu tagasi taotluse jätta vaatluskaevud ja Gatici komponendid uurimisest välja.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Hiina

Hiina

3.1.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.1.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

Turumajanduslik kohtlemine

| (61) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiinast eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(61)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määrab komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 1–6 kindlaks normaalväärtuse nende Hiinast eksportivate tootjate suhtes, kes vastavad alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele ning kellele saab võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (62) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1) | majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(62)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1)

majandusotsuseid tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtusi;

| 2) | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2)

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3) | puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused; |
| --- | --- |

3)

puuduvad varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud märkimisväärsed moonutused;

| 4) | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning |
| --- | --- |

4)

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus ning

| 5) | valuutavahetus toimub turukursside alusel. |
| --- | --- |

5)

valuutavahetus toimub turukursside alusel.

| (63) | Selleks et teha kindlaks, kas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid on täidetud, kogus komisjon vajalikku teavet, paludes eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ainult üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (edaspidi „Lisheng“), taotles turumajanduslikku kohtlemist ja vastas tähtaja jooksul. Komisjon kontrollis esitatud teavet asjaomase äriühingu valdustes. |
| --- | --- |

(63)

Selleks et teha kindlaks, kas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid on täidetud, kogus komisjon vajalikku teavet, paludes eksportivatel tootjatel täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm. Ainult üks valimisse kaasatud eksportiv tootja, Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd (edaspidi „Lisheng“), taotles turumajanduslikku kohtlemist ja vastas tähtaja jooksul. Komisjon kontrollis esitatud teavet asjaomase äriühingu valdustes.

| (64) | Leiti, et Lisheng ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele ja seega keeldus komisjon turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest. |
| --- | --- |

(64)

Leiti, et Lisheng ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c kehtestatud kriteeriumidele ja seega keeldus komisjon turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest.

| (65) | Leiti, et Lisheng ei vastanud ühelegi viiest turumajandusliku kohtlemise kriteeriumist, mis on kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. |
| --- | --- |

(65)

Leiti, et Lisheng ei vastanud ühelegi viiest turumajandusliku kohtlemise kriteeriumist, mis on kehtestatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c.

| (66) | Riigi sekkumist käsitleva 1. kriteeriumiga seoses leiti, et äriühing ei ole komisjoni teavitanud omaniku muutumisest ega sellest, et ühel uutest omanikest on sidemed riigi ja Hiina kommunistliku parteiga. |
| --- | --- |

(66)

Riigi sekkumist käsitleva 1. kriteeriumiga seoses leiti, et äriühing ei ole komisjoni teavitanud omaniku muutumisest ega sellest, et ühel uutest omanikest on sidemed riigi ja Hiina kommunistliku parteiga.

| (67) | Raamatupidamisdokumente käsitleva 2. kriteeriumiga seoses leiti, et äriühingu raamatupidamisdokumendid ei olnud piisavalt täielikud nõuetekohaseks auditeerimiseks ning arvestuse pidamisel ei järgitud Hiina ega rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. |
| --- | --- |

(67)

Raamatupidamisdokumente käsitleva 2. kriteeriumiga seoses leiti, et äriühingu raamatupidamisdokumendid ei olnud piisavalt täielikud nõuetekohaseks auditeerimiseks ning arvestuse pidamisel ei järgitud Hiina ega rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid.

| (68) | 3. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing näidata, et maa rentimise ja põhivara puhul puudusid märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused. |
| --- | --- |

(68)

3. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing näidata, et maa rentimise ja põhivara puhul puudusid märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused.

| (69) | 4. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing näidata, et äriühingus kohaldatakse asjaõigust, ega esitada tõendeid omaniku vahetuse kohta alates 2010. aastast, mil äriühing asutati. |
| --- | --- |

(69)

4. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing näidata, et äriühingus kohaldatakse asjaõigust, ega esitada tõendeid omaniku vahetuse kohta alates 2010. aastast, mil äriühing asutati.

| (70) | 5. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing oma raamatupidamisdokumentides näidata, et vääringute konverteerimine toimus turukursi alusel. |
| --- | --- |

(70)

5. kriteeriumiga seoses ei suutnud äriühing oma raamatupidamisdokumentides näidata, et vääringute konverteerimine toimus turukursi alusel.

| (71) | Komisjon avaldas üksikasjalikud järeldused asjaomasele eksportivale tootjale, vaatlusaluse riigi ametiasutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud seisukohti arvesse. Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon avaldas üksikasjalikud järeldused asjaomasele eksportivale tootjale, vaatlusaluse riigi ametiasutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud seisukohti arvesse. Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta.

| (72) | Pärast turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide kontrolli tulemuste avalikustamist ei esitanud huvitatud isikud märkusi. Seega jääb jõusse järeldus keelduda Lishengile turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest. |
| --- | --- |

(72)

Pärast turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide kontrolli tulemuste avalikustamist ei esitanud huvitatud isikud märkusi. Seega jääb jõusse järeldus keelduda Lishengile turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest.

3.1.1.2.   Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist

Eksportivad tootjad, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist

3.1.1.2.1.   Võrdlusriik

| (73) | Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a järgi kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks pidi komisjon valima sobiva kolmanda turumajandusliku riigi. |
| --- | --- |

(73)

Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a järgi kindlaks kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. Selleks pidi komisjon valima sobiva kolmanda turumajandusliku riigi.

| (74) | Peale algatamisteates nimetatud India, Ameerika Ühendriikide, Norra, Türgi ja Iraani tootjate püüdis komisjon määrata kindlaks ka vaatlusaluse toote tootjaid Brasiilias ja Koreas. Saadud teabe alusel palus komisjon esitada teavet kümnel teadaoleval samasuguse toote tootjal. Kaks Ameerika Ühendriikide ja üks Norra tootja täitsid ära võrdlusriigi tootjate küsimustiku. Samuti võttis komisjon arvesse teavet, mille esitasid kolm valimisse kaasatud India tootjat. |
| --- | --- |

(74)

Peale algatamisteates nimetatud India, Ameerika Ühendriikide, Norra, Türgi ja Iraani tootjate püüdis komisjon määrata kindlaks ka vaatlusaluse toote tootjaid Brasiilias ja Koreas. Saadud teabe alusel palus komisjon esitada teavet kümnel teadaoleval samasuguse toote tootjal. Kaks Ameerika Ühendriikide ja üks Norra tootja täitsid ära võrdlusriigi tootjate küsimustiku. Samuti võttis komisjon arvesse teavet, mille esitasid kolm valimisse kaasatud India tootjat.

| (75) | India olukorda uuriti esmalt kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, kus on sätestatud, et vajaduse korral kasutatakse sama uurimise aluseks olevat kolmandat turumajanduslikku riiki. Algatamisteates oli komisjon seega teatanud huvitatud isikutele, et on esialgu valinud India sobivaks võrdlusriigiks, ning kutsunud neid esitama märkusi. |
| --- | --- |

(75)

India olukorda uuriti esmalt kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, kus on sätestatud, et vajaduse korral kasutatakse sama uurimise aluseks olevat kolmandat turumajanduslikku riiki. Algatamisteates oli komisjon seega teatanud huvitatud isikutele, et on esialgu valinud India sobivaks võrdlusriigiks, ning kutsunud neid esitama märkusi.

| (76) | Kaubanduskoda ja sõltumatute importijate ühendus väitsid, et Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jaotise kehtivus lõppes 11. detsembril 2016. Seda arvesse võttes ei olnud võrdlusriigi valimine enam õigustatud ning komisjon peaks dumpingu olemasolu kindlaksmääramiseks kasutama Hiina tootjate omamaiseid hindu ja kulusid. Sellega seoses märkis komisjon, et ainult üks viiest valimisse kaasatud eksportivast tootjast on tõepoolest esitanud teabe omamaiste hindade ja kulude kohta. Igal juhul tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete alusel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(76)

Kaubanduskoda ja sõltumatute importijate ühendus väitsid, et Hiina WTOga ühinemise protokolli 15. jaotise kehtivus lõppes 11. detsembril 2016. Seda arvesse võttes ei olnud võrdlusriigi valimine enam õigustatud ning komisjon peaks dumpingu olemasolu kindlaksmääramiseks kasutama Hiina tootjate omamaiseid hindu ja kulusid. Sellega seoses märkis komisjon, et ainult üks viiest valimisse kaasatud eksportivast tootjast on tõepoolest esitanud teabe omamaiste hindade ja kulude kohta. Igal juhul tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi andmete alusel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (77) | Kaebuse esitaja kordas oma vastuseisu India kui võrdlusriigi valimisele. Ta väitis, et India ei ole sobiv valik seoses esmapilgul usutavate tõenditega dumpingu kohta, India ja Hiina tootjate väidetavalt erinevate tootmisprotsessidega, väidetavate ekspordi subsideerimise kavadega ja rauamaagi hinda mõjutavate turumoonutustega. |
| --- | --- |

(77)

Kaebuse esitaja kordas oma vastuseisu India kui võrdlusriigi valimisele. Ta väitis, et India ei ole sobiv valik seoses esmapilgul usutavate tõenditega dumpingu kohta, India ja Hiina tootjate väidetavalt erinevate tootmisprotsessidega, väidetavate ekspordi subsideerimise kavadega ja rauamaagi hinda mõjutavate turumoonutustega.

| (78) | Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik seoses esmapilgul usutavate tõenditega dumpingu kohta. Komisjon märkis, et esmapilgul usutavad tõendid dumpingu kohta ei viita mitte normaalväärtusele, vaid võimalikule erinevusele India normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel. Samuti ei kinnitanud uurimine vaatlusaluse toote dumpingut Indias. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(78)

Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik seoses esmapilgul usutavate tõenditega dumpingu kohta. Komisjon märkis, et esmapilgul usutavad tõendid dumpingu kohta ei viita mitte normaalväärtusele, vaid võimalikule erinevusele India normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel. Samuti ei kinnitanud uurimine vaatlusaluse toote dumpingut Indias. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (79) | Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik, sest Hiina tootjad olid väidetavalt oma tootmisliinid automatiseerinud ja kasutanud tehnoloogiat, mis on sarnane Ameerika Ühendriikide ja Norra tootjate kasutatava tehnoloogiaga. Komisjoni korraldatud kohapealsete kontrollkäikudega tehti kindlaks, et India ja Hiina tootjad olid alustanud oma tooteliinide automatiseerimisega, kuid enamasti tugines üldine tootmine mõlemas riigis jätkuvalt käsitsitööle. Seega ei leidnud komisjon tõendeid tootmisprotsesside väidetava erinevuse kohta. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik, sest Hiina tootjad olid väidetavalt oma tootmisliinid automatiseerinud ja kasutanud tehnoloogiat, mis on sarnane Ameerika Ühendriikide ja Norra tootjate kasutatava tehnoloogiaga. Komisjoni korraldatud kohapealsete kontrollkäikudega tehti kindlaks, et India ja Hiina tootjad olid alustanud oma tooteliinide automatiseerimisega, kuid enamasti tugines üldine tootmine mõlemas riigis jätkuvalt käsitsitööle. Seega ei leidnud komisjon tõendeid tootmisprotsesside väidetava erinevuse kohta. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (80) | Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik väidetavate ekspordisubsiidiumide tõttu. Komisjon märkis, et ekspordisubsiidiumid on otseselt seotud ekspordihindade, mitte normaalväärtusega, ja kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et ekspordisubsiidiumid mõjutaksid normaalväärtust. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik väidetavate ekspordisubsiidiumide tõttu. Komisjon märkis, et ekspordisubsiidiumid on otseselt seotud ekspordihindade, mitte normaalväärtusega, ja kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid selle kohta, et ekspordisubsiidiumid mõjutaksid normaalväärtust. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (81) | Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik rauamaagi hinda mõjutavate turumoonutuste tõttu. Uurimise käigus tuvastas komisjon, et valimisse kaasatud India tootjad kasutasid toormalmi, mitte rauamaaki. Samuti ei leitud uurimise käigus tõendeid rauamaagituru moonutuste võimaliku mõju kohta tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu toormalm ja vaatlusalune toode. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon uuris väidet, et India ei ole sobiv valik rauamaagi hinda mõjutavate turumoonutuste tõttu. Uurimise käigus tuvastas komisjon, et valimisse kaasatud India tootjad kasutasid toormalmi, mitte rauamaaki. Samuti ei leitud uurimise käigus tõendeid rauamaagituru moonutuste võimaliku mõju kohta tootmisahela järgmise etapi toodetele nagu toormalm ja vaatlusalune toode. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (82) | Komisjon tuletas meelde, et Indiat kasutati võrdlusriigina dumpinguvastases menetluses, mille tulemusena kehtestati dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile 2005. aastal. India ja Hiina majanduslik arengutase on sarnane. Nagu on kinnitanud kaubanduskoda, sõltumatute importijate ühendus ja kaebuse esitaja, on India tüüpilise omamaise müügiga riik. Tema siseturul valitseb suur konkurents. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon tuletas meelde, et Indiat kasutati võrdlusriigina dumpinguvastases menetluses, mille tulemusena kehtestati dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile 2005. aastal. India ja Hiina majanduslik arengutase on sarnane. Nagu on kinnitanud kaubanduskoda, sõltumatute importijate ühendus ja kaebuse esitaja, on India tüüpilise omamaise müügiga riik. Tema siseturul valitseb suur konkurents.

| (83) | Seega järeldas komisjon selles etapis, et India on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(83)

Seega järeldas komisjon selles etapis, et India on alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt asjakohane võrdlusriik.

3.1.1.2.2.   Normaalväärtus (võrdlusriik)

| (84) | Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(84)

Võrdlusriigis koostööd teinud tootjatelt saadud teavet kasutati alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtuse määramiseks nende eksportivate tootjate jaoks, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (85) | Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi üldmaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht võrdlusriigi siseturul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kõigi eksportivate tootjate vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügist kokku. Selle põhjal oli samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(85)

Esmalt uuris komisjon, kas iga valimisse kaasatud eksportiva tootja omamaise müügi üldmaht on alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui sõltumatutele klientidele mõeldud samasuguse toote omamaise müügi kogumaht võrdlusriigi siseturul moodustas uurimisperioodil vähemalt 5 % kõigi eksportivate tootjate vaatlusaluse toote liitu suunatud eksportmüügist kokku. Selle põhjal oli samasuguse toote kogumüük võrdlusriigi siseturul tüüpiline.

| (86) | Seejärel tegi komisjon kindlaks valimisse kaasatud India tootjate toodetud ja siseturul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(86)

Seejärel tegi komisjon kindlaks valimisse kaasatud India tootjate toodetud ja siseturul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või võrreldavad tooteliikidega, mida müüdi ekspordiks liitu eksportivate tootjate puhul.

| (87) | Mõne tooteliigi puhul, mida eksporditi Hiinast liitu, ei olnud võimalik leida asjaomast võrdlusriigis toodetavat tooteliiki. Sellistel juhtudel kasutas komisjon normaalväärtuse arvutamisel kõigi selliste tooteliikide kaalutud keskmist normaalväärtust, mille valmistamisel kasutati sama toorainet (kõrgtugev või hallmalm). |
| --- | --- |

(87)

Mõne tooteliigi puhul, mida eksporditi Hiinast liitu, ei olnud võimalik leida asjaomast võrdlusriigis toodetavat tooteliiki. Sellistel juhtudel kasutas komisjon normaalväärtuse arvutamisel kõigi selliste tooteliikide kaalutud keskmist normaalväärtust, mille valmistamisel kasutati sama toorainet (kõrgtugev või hallmalm).

| (88) | Muul juhul määrati normaalväärtus kindlaks tooteliikide kaalutud keskmiste normaalväärtuste järgi, mis arvutati iga valimisse kaasatud India tootja jaoks põhjenduste 99–102 kohaselt eraldi. |
| --- | --- |

(88)

Muul juhul määrati normaalväärtus kindlaks tooteliikide kaalutud keskmiste normaalväärtuste järgi, mis arvutati iga valimisse kaasatud India tootja jaoks põhjenduste 99–102 kohaselt eraldi.

3.1.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (89) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnaks kujunes liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. |
| --- | --- |

(89)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnaks kujunes liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt.

3.1.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (90) | Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt. |
| --- | --- |

(90)

Komisjon võrdles valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul normaalväärtust ja ekspordihinda tehasehinnast lähtuvalt.

| (91) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses transpordiga (1–5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), kindlustusega (0–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega (0,2–2,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), pakendamisega (0–3 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), krediidikuluga (0–1 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) ning pangatasudega (0,1–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest). |
| --- | --- |

(91)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses transpordiga (1–5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), kindlustusega (0–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega (0,2–2,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), pakendamisega (0–3 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), krediidikuluga (0–1 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) ning pangatasudega (0,1–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest).

3.1.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (92) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 86–88) vaatlusaluse toote asjakohase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt. |
| --- | --- |

(92)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon võrdlusriigi samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust (vt põhjendused 86–88) vaatlusaluse toote asjakohase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt.

| (93) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

  Tabel 1


  Valimi dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 33,1 |

(93)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Tabel 1

Tabel 1

Valimi dumpingumarginaalid

Valimi dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

33,1

| (94) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. |
| --- | --- |

(94)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutas komisjon kaalutud keskmise dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6.

| (95) | Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 33,1 %. |
| --- | --- |

(95)

Sellele tuginedes on valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate esialgne dumpingumarginaal 33,1 %.

| (96) | Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(96)

Kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi maht protsendina asjaomasest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (97) | Koostöö tase on kõrge, sest koostööd teinud eksportivate tootjate import moodustas uurimisperioodil 60 % liitu suunatud koguekspordist ning vaatlusaluse toote tootmisharu osutus väga killustatuks ja valimi moodustamise käigus vastas küsimustikule 78 eksportivat tootjat. Selle põhjal otsustas komisjon teha kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga valimisse kaasatud äriühingute marginaali alusel. |
| --- | --- |

(97)

Koostöö tase on kõrge, sest koostööd teinud eksportivate tootjate import moodustas uurimisperioodil 60 % liitu suunatud koguekspordist ning vaatlusaluse toote tootmisharu osutus väga killustatuks ja valimi moodustamise käigus vastas küsimustikule 78 eksportivat tootjat. Selle põhjal otsustas komisjon teha kõikide teiste äriühingute dumpingumarginaali kindlaks suurima dumpingumarginaaliga valimisse kaasatud äriühingute marginaali alusel.

| (98) | Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

  Tabel 2


  Kõigi dumpingumarginaalid







  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 |
| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 33,1 |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 33,1 |
| Kõik teised äriühingud | 42,8 |

(98)

Kindlaksmääratud esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised.

Tabel 2

Tabel 2

Kõigi dumpingumarginaalid

Kõigi dumpingumarginaalid

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

33,1

Muud koostööd teinud äriühingud

33,1

Kõik teised äriühingud

42,8

3.2.   India

India

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (99) | Komisjon kontrollis kolme India äriühingut/eksportivate tootjate rühma. Üks rühm koosnes tootjast ja seotud äriühingust, teine rühm kahest eksportivast tootjast. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon kontrollis kolme India äriühingut/eksportivate tootjate rühma. Üks rühm koosnes tootjast ja seotud äriühingust, teine rühm kahest eksportivast tootjast.

| (100) | Kõigepealt uuris komisjon kolme valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühma puhul, kas neist igaühe omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. |
| --- | --- |

(100)

Kõigepealt uuris komisjon kolme valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühma puhul, kas neist igaühe omamaise müügi kogumaht oli tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu.

| (101) | Peale ühe tooteliigi, mida müüs ainult üks eksportiv tootja ja mille puhul komisjon kasutas tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud hinda, ei müüdud ühtki muud kolme eksportivate tootjate rühma tooteliiki siseturul tüüpilises koguses. Komisjon arvutas seega kõigi tooteliikide (peale ühe tooteliigi) normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(101)

Peale ühe tooteliigi, mida müüs ainult üks eksportiv tootja ja mille puhul komisjon kasutas tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud hinda, ei müüdud ühtki muud kolme eksportivate tootjate rühma tooteliiki siseturul tüüpilises koguses. Komisjon arvutas seega kõigi tooteliikide (peale ühe tooteliigi) normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt.

| (102) | Normaalväärtus arvutati, liites valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:






  a) | valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil; ning |
| --- | --- | --- |

(102)

Normaalväärtus arvutati, liites valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:

a)

valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil; ning

| b) | kaalutud keskmise kasumi, mida valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmise kasumi, mida valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (103) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt. |
| --- | --- |

(103)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmad eksportisid liitu otse sõltumatutele klientidele. Seega kujunes ekspordihinnaks liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (104) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (105) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses transpordiga (0–4,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), kindlustusega (0–0,04 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega (0,1–1,8 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), liidu käitlemis-, laadimis- ja impordimaksudega (0–0,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), krediidikuluga (0,3–1,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), pakendamiskuludega (1,3–2,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) pangatasudega (0–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), muude tasudega (0–0,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) ja vahendustasudega (0–6,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest). |
| --- | --- |

(105)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, et võtta alusmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt arvesse hindu ja nende võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Kohandusi tehti seoses transpordiga (0–4,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), kindlustusega (0–0,04 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) käitlemis-, laadimis- ja lisakuludega (0,1–1,8 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), liidu käitlemis-, laadimis- ja impordimaksudega (0–0,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), krediidikuluga (0,3–1,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), pakendamiskuludega (1,3–2,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) pangatasudega (0–0,2 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest), muude tasudega (0–0,4 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest) ja vahendustasudega (0–6,5 %, olenevalt kõnealuse äriühingu esitatud ja tema kohta kontrollitud andmetest).

3.2.4.   Dumping

Dumping

| (106) | Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(106)

Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate rühmade puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (107) | Selle põhjal ei tuvastanud komisjon esialgu dumpingut valimisse kaasatud India eksportivate tootjate rühmade puhul. Kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6 ei tuvastanud komisjon esialgu dumpingut valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate ega ka ühegi teise India eksportiva tootja puhul, sest koostööd tegevate India eksportivate tootjate eksport moodustab suure osa (ligikaudu 85 %) India koguekspordist liitu. |
| --- | --- |

(107)

Selle põhjal ei tuvastanud komisjon esialgu dumpingut valimisse kaasatud India eksportivate tootjate rühmade puhul. Kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6 ei tuvastanud komisjon esialgu dumpingut valimisse kaasamata koostööd tegevate eksportivate tootjate ega ka ühegi teise India eksportiva tootja puhul, sest koostööd tegevate India eksportivate tootjate eksport moodustab suure osa (ligikaudu 85 %) India koguekspordist liitu.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (108) | Vaatlusaluse perioodi alguses valmistas liidus samasugust toodet 24 tootjat. Neist neli lõpetas vaatlusaluse perioodi ajal tootmise ja seega jäi uurimisperioodil alles 20 tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Vaatlusaluse perioodi alguses valmistas liidus samasugust toodet 24 tootjat. Neist neli lõpetas vaatlusaluse perioodi ajal tootmise ja seega jäi uurimisperioodil alles 20 tootjat. Neid käsitatakse Euroopa Liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (109) | Importijate ühendus väitis, et kuus liidu tootjat olid liidu tootjate nimekirjast välja jäetud. Kaebuse esitajad väitsid, et kaks neist tootjatest ei tootnud vaatlusalust toodet, üks tootja lõpetas oma äritegevuse enne vaatlusalust perioodi, ühe tootja toodang oli juba nimekirja lisatud ning ühe tootja kohta ei olnud kaebuse esitajatel täielikku teavet. Seda arvesse võttes lisasid kaebuse esitajad ühe tootja liidu tootjate nimekirja, mis väljendub eelmises põhjenduses nimetatud tootjate koguarvus. |
| --- | --- |

(109)

Importijate ühendus väitis, et kuus liidu tootjat olid liidu tootjate nimekirjast välja jäetud. Kaebuse esitajad väitsid, et kaks neist tootjatest ei tootnud vaatlusalust toodet, üks tootja lõpetas oma äritegevuse enne vaatlusalust perioodi, ühe tootja toodang oli juba nimekirja lisatud ning ühe tootja kohta ei olnud kaebuse esitajatel täielikku teavet. Seda arvesse võttes lisasid kaebuse esitajad ühe tootja liidu tootjate nimekirja, mis väljendub eelmises põhjenduses nimetatud tootjate koguarvus.

| (110) | Kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav (kaebus, valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud küsimustiku vastused ja kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed), tegi komisjon kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 360 000 tonni. |
| --- | --- |

(110)

Kogu teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav (kaebus, valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud küsimustiku vastused ja kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed), tegi komisjon kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 360 000 tonni.

| (111) | Nagu on märgitud põhjenduses 13, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 48 % liidu kogutoodangust ja 43 % samasuguse toote kogumüügist liidus. |
| --- | --- |

(111)

Nagu on märgitud põhjenduses 13, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 48 % liidu kogutoodangust ja 43 % samasuguse toote kogumüügist liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (112) | Eurostati impordiandmete, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud müügiandmete põhjal tegi komisjon kindlaks liidu tarbimise. |
| --- | --- |

(112)

Eurostati impordiandmete, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmete ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud kontrollitud müügiandmete põhjal tegi komisjon kindlaks liidu tarbimise.

| (113) | Liidu malmist toodete tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine kokku (tonnides) | 584 903 | 584 235 | 557 067 | 539 933 |
| Indeks | 100 | 100 | 95 | 92 |
| Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(113)

Liidu malmist toodete tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Liidu tarbimine kokku (tonnides)

584 903

584 235

557 067

539 933

Indeks

Indeks

100

100

100

100

95

95

92

92

Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (114) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil jätkuvalt 8 %. Malmist toodete turg sõltub nõudlusest, mida mõjutab peamiselt veevarustuse ja kanalisatsioonisektor, mis omakorda sõltub liidu üldisest majanduslikust arengust. |
| --- | --- |

(114)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil jätkuvalt 8 %. Malmist toodete turg sõltub nõudlusest, mida mõjutab peamiselt veevarustuse ja kanalisatsioonisektor, mis omakorda sõltub liidu üldisest majanduslikust arengust.

4.3.   Import Hiinast

Import Hiinast

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (115) | Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit malmist toodete importi tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit malmist toodete importi tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (116) | Kuna India puhul ei tuvastatud esialgu dumpingut, siis leidis komisjon, et selle impordi mõju ei saa hinnata koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(116)

Kuna India puhul ei tuvastatud esialgu dumpingut, siis leidis komisjon, et selle impordi mõju ei saa hinnata koos Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordiga.

4.3.2.   Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

| (117) | Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordimahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud põhjenduses 113 esitatud tabelis 3. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon määras impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Seejärel võrreldi impordi turuosa kindlakstegemiseks impordimahtu liidu tarbimisega, mis on esitatud põhjenduses 113 esitatud tabelis 3.

| (118) | Hiinast pärit malmist toodete import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordimaht (tonnides) ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 126 790 | 157 728 | 152 494 | 147 186 |
| Indeks | 100 | 124 | 120 | 116 |
| Turuosa (%) | 21,7 | 27,0 | 27,4 | 27,3 |
| Indeks | 100 | 125 | 126 | 126 |
| Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(118)

Hiinast pärit malmist toodete import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordimaht (tonnides) ja turuosa

Impordimaht (tonnides) ja turuosa

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

126 790

157 728

152 494

147 186

Indeks

Indeks

100

100

124

124

120

120

116

116

Turuosa (%)

21,7

27,0

27,4

27,3

Indeks

Indeks

100

100

125

125

126

126

126

126

Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (119) | Hiinast pärit impordi maht liidu suunas kasvas vaatlusalusel perioodil 16 %. Pärast 24 % kasvu 2013.–2014. aastal vähenes 2015. aastal Hiinast pärit import püsivalt 4 % ja seejärel uurimisperioodil veel 4 %. |
| --- | --- |

(119)

Hiinast pärit impordi maht liidu suunas kasvas vaatlusalusel perioodil 16 %. Pärast 24 % kasvu 2013.–2014. aastal vähenes 2015. aastal Hiinast pärit import püsivalt 4 % ja seejärel uurimisperioodil veel 4 %.

| (120) | Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa liidus 21,7 %-lt 2013. aastal kuni 27,3 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(120)

Samal ajal suurenes Hiinast pärit impordi turuosa liidus 21,7 %-lt 2013. aastal kuni 27,3 %-le uurimisperioodil.

| (121) | Kaubanduskoda väljendas muret impordiandmete usaldusväärsuse üle. Ta väitis, et kaebuse esitajad on tuginenud Eurostati andmetele, mis ei vasta täielikult vaatlusaluse toote määratlusele. |
| --- | --- |

(121)

Kaubanduskoda väljendas muret impordiandmete usaldusväärsuse üle. Ta väitis, et kaebuse esitajad on tuginenud Eurostati andmetele, mis ei vasta täielikult vaatlusaluse toote määratlusele.

| (122) | Komisjon märgib, et kaebuse esitajad selgitasid oma kaebuses impordiandmeteni jõudmise meetodit, kasutades üksnes vaatlusaluse toote Eurostati andmeid. Usaldusväärsema meetodi ja teabe puudumisel tugines komisjon Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordimahu kindlakstegemisel sellele meetodile, kasutades Eurostati andmeid, kust olid välja jäetud äravoolukanalite restide andmed. Pealegi ei ole kaubanduskoda esitanud alternatiivseid andmeid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon märgib, et kaebuse esitajad selgitasid oma kaebuses impordiandmeteni jõudmise meetodit, kasutades üksnes vaatlusaluse toote Eurostati andmeid. Usaldusväärsema meetodi ja teabe puudumisel tugines komisjon Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordimahu kindlakstegemisel sellele meetodile, kasutades Eurostati andmeid, kust olid välja jäetud äravoolukanalite restide andmed. Pealegi ei ole kaubanduskoda esitanud alternatiivseid andmeid. Seepärast lükati see väide tagasi.

4.3.3.   Hiinast pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Hiinast pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (123) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal.

| (124) | Hiinast liitu imporditud toodete keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 5


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi hinnad | 1 088 | 1 123 | 1 247 | 1 136 |
| Indeks | 100 | 103 | 115 | 104 |
| Allikas: Eurostat. |

(124)

Hiinast liitu imporditud toodete keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Hiinast pärit impordi hinnad

1 088

1 123

1 247

1 136

Indeks

Indeks

100

100

103

103

115

115

104

104

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (125) | Hiinast pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 %. Pärast 15 % tõusu 2013.–2015. aastal langesid hinnad 2015. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal järsult 11 % võrra. |
| --- | --- |

(125)

Hiinast pärit impordi keskmised hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 4 %. Pärast 15 % tõusu 2013.–2015. aastal langesid hinnad 2015. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal järsult 11 % võrra.

| (126) | Arvestades, et andmed põhinevad impordistatistikal ja puudub üksikasjalik teave tootevaliku kohta, ei saa hindade muutumist pidada täiesti usaldusväärseks. |
| --- | --- |

(126)

Arvestades, et andmed põhinevad impordistatistikal ja puudub üksikasjalik teave tootevaliku kohta, ei saa hindade muutumist pidada täiesti usaldusväärseks.

| (127) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  1) | valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(127)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

1)

valimisse kaasatud liidu kolme tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| 2) | asjakohaseid valimisse kaasatud Hiina viie eksportiva tootja impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused hallmalmi (1,7 %) ja kõrgtugeva malmi (2,7 %) tollimaksude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

2)

asjakohaseid valimisse kaasatud Hiina viie eksportiva tootja impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused hallmalmi (1,7 %) ja kõrgtugeva malmi (2,7 %) tollimaksude arvessevõtmiseks.

| (128) | Komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu kolme tootja käibest uurimisperioodil. Allalöömise marginaalid jäid vahemikku 35,4–42,7 %. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon võrdles hindu tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha tagasimaksed ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu kolme tootja käibest uurimisperioodil. Allalöömise marginaalid jäid vahemikku 35,4–42,7 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (129) | Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid. |
| --- | --- |

(129)

Uurides dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt kõiki majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu olukorda vaatlusalusel perioodil kujundasid.

| (130) | Nagu on märgitud põhjenduses 12, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(130)

Nagu on märgitud põhjenduses 12, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (131) | Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. |
| --- | --- |

(131)

Kahju kindlaks tegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid.

| (132) | Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, tööhõive, kasv, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust) kaebuse esitajatelt ja liidu tootjatelt saadud teabe alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid (toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, tööhõive, kasv, tootlikkus, dumpingumarginaalide suurusjärk ja taastumine varasemast dumpingust) kaebuse esitajatelt ja liidu tootjatelt saadud teabe alusel. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid.

| (133) | Sõltumatute importijate ühendus väitis, et makromajanduslikud näitajaid osutavad heale ja stabiilsele olukorrale liidu tootmisharus tervikuna. Andmed kajastavad uuritava toote nõudluse üldist vähenemist Euroopas, kuid seda ei tohiks omistada Hiinast ja Indiast pärit impordile. |
| --- | --- |

(133)

Sõltumatute importijate ühendus väitis, et makromajanduslikud näitajaid osutavad heale ja stabiilsele olukorrale liidu tootmisharus tervikuna. Andmed kajastavad uuritava toote nõudluse üldist vähenemist Euroopas, kuid seda ei tohiks omistada Hiinast ja Indiast pärit impordile.

| (134) | Komisjon kontrollis kaebuse esitajatelt saadud makromajanduslikke näitajaid. Andmed liidu tootmisharu kui terviku kohta põhinesid kaebuse esitajate ja toetavate tootjate tegelikel andmetel ning kinnitasid kaebuse esitajate hinnanguid ülejäänud liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon kontrollis kaebuse esitajatelt saadud makromajanduslikke näitajaid. Andmed liidu tootmisharu kui terviku kohta põhinesid kaebuse esitajate ja toetavate tootjate tegelikel andmetel ning kinnitasid kaebuse esitajate hinnanguid ülejäänud liidu tootmisharule.

| (135) | Selle alusel märkis komisjon, et makromajanduslikud näitajad on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised. |
| --- | --- |

(135)

Selle alusel märkis komisjon, et makromajanduslikud näitajad on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes tüüpilised.

| (136) | Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, tööjõukulud, ühikukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) hindas komisjon kontrollitud andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid. |
| --- | --- |

(136)

Mikromajanduslikke näitajaid (keskmised ühiku müügihinnad, tööjõukulud, ühikukulu, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) hindas komisjon kontrollitud andmete alusel, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku vastustes. Andmed hõlmasid valimisse kaasatud liidu tootjaid.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (137) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 378 424 | 390 209 | 362 881 | 361 561 |
| Indeks | 100 | 103 | 96 | 96 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 697 794 | 688 543 | 665 308 | 669 176 |
| Indeks | 100 | 99 | 95 | 96 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste (%) | 54,2 | 56,7 | 54,5 | 54,0 |
| Indeks | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(137)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

378 424

390 209

362 881

361 561

Indeks

Indeks

100

100

103

103

96

96

96

96

Tootmisvõimsus (tonnides)

697 794

688 543

665 308

669 176

Indeks

Indeks

100

100

99

99

95

95

96

96

Tootmisvõimsuse rakendusaste (%)

54,2

56,7

54,5

54,0

Indeks

Indeks

100

100

104

104

100

100

99

99

Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (138) | Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Pärast väikest kasvu 2013.–2014. aastal vähenes 2015. aastal tootmismaht 7 % võrra ja jäi uurimisperioodi jooksul stabiilseks. |
| --- | --- |

(138)

Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil 4 %. Pärast väikest kasvu 2013.–2014. aastal vähenes 2015. aastal tootmismaht 7 % võrra ja jäi uurimisperioodi jooksul stabiilseks.

| (139) | 2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud vähenemist põhjustas tarbimise kahanemine, nagu on märgitud põhjenduse 113 tabelis 3, ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine. |
| --- | --- |

(139)

2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimunud vähenemist põhjustas tarbimise kahanemine, nagu on märgitud põhjenduse 113 tabelis 3, ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine.

| (140) | Laekunud andmed liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tööstusharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisele kulunud aja, hoolduse, takistuste ja muude tavapäraste tööseisakutega. |
| --- | --- |

(140)

Laekunud andmed liidu tootmisharu tootmisvõimsuse kohta näitavad tehnilist võimsust, mis tähendab seda, et maha on arvestatud tööstusharu poolt standardiks loetavad kohandamised seoses seadistamisele kulunud aja, hoolduse, takistuste ja muude tavapäraste tööseisakutega.

| (141) | Selle põhjal vähenes tootmisvõimsus 2013. ja 2015. aasta vahel 5 %, millele järgnes väike 1 % kasv. |
| --- | --- |

(141)

Selle põhjal vähenes tootmisvõimsus 2013. ja 2015. aasta vahel 5 %, millele järgnes väike 1 % kasv.

| (142) | Arvestades, et tootmismaht ja tootmisvõimsus on mõlemad ligikaudu samal määral vähenenud, jäi tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusaluse perioodi vältel stabiilseks. Kokkuvõttes jäi tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil väga madalaks. |
| --- | --- |

(142)

Arvestades, et tootmismaht ja tootmisvõimsus on mõlemad ligikaudu samal määral vähenenud, jäi tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusaluse perioodi vältel stabiilseks. Kokkuvõttes jäi tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil väga madalaks.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (143) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 355 353 | 343 683 | 320 748 | 317 276 |
| Indeks | 100 | 97 | 90 | 89 |
| Turuosa (%) | 60,8 | 58,8 | 57,6 | 58,8 |
| Indeks | 100 | 97 | 95 | 97 |
| Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(143)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

355 353

343 683

320 748

317 276

Indeks

Indeks

100

100

97

97

90

90

89

89

Turuosa (%)

60,8

58,8

57,6

58,8

Indeks

Indeks

100

100

97

97

95

95

97

97

Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (144) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. |
| --- | --- |

(144)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %.

| (145) | Sarnaselt tootmismahu muutumisega põhjustas 2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal müügikoguse vähenemist tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on selgitatud põhjenduses 113, ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine. |
| --- | --- |

(145)

Sarnaselt tootmismahu muutumisega põhjustas 2014. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal müügikoguse vähenemist tarbimise vähenemine liidu turul, nagu on selgitatud põhjenduses 113, ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine.

| (146) | Hiinast pärit impordi suurenemine väheneva tarbimisega turul kahandas liidu tootmisharu turuosa 3 %. |
| --- | --- |

(146)

Hiinast pärit impordi suurenemine väheneva tarbimisega turul kahandas liidu tootmisharu turuosa 3 %.

4.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (147) | Liidu tarbimine vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel järk-järgult 8 % ehk 46 000 tonni võrra. Sellel vähenemisel on halb mõju liidu tootmisharu müügile, toodangukogusele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

(147)

Liidu tarbimine vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel järk-järgult 8 % ehk 46 000 tonni võrra. Sellel vähenemisel on halb mõju liidu tootmisharu müügile, toodangukogusele ja tööhõivele.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (148) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 3 123 | 3 288 | 2 929 | 2 910 |
| Indeks | 100 | 105 | 94 | 93 |
| Tootlikkus (tonnides täistööaja ekvivalendi kohta) | 121,2 | 118,7 | 123,9 | 124,2 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 103 |
| Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(148)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Töötajate arv

3 123

3 288

2 929

2 910

Indeks

Indeks

100

100

105

105

94

94

93

93

Tootlikkus (tonnides täistööaja ekvivalendi kohta)

121,2

118,7

123,9

124,2

Indeks

Indeks

100

100

98

98

102

102

103

103

Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (149) | Liidu tootmisharu vähendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 7 %. See oli tingitud tootmismahu 4 % vähenemisest, mida põhjustas nõudluse kahanemine ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tootmisharu vähendas vaatlusalusel perioodil tööhõivet 7 %. See oli tingitud tootmismahu 4 % vähenemisest, mida põhjustas nõudluse kahanemine ning Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (150) | Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest märkimisväärselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hiinast pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(150)

Hiina puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli miinimumtasemest märkimisväärselt suurem. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades Hiinast pärit impordi mahtu ja hindu.

| (151) | 2005. aastal kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit teatavate valandite impordi suhtes (4). Meetmed tühistati 2011. aasta septembris (5). Siinse uurimise käigus kogutud andmetest nähtub, et vaatlusalusel perioodil on dumping liidus taas esile kerkinud. |
| --- | --- |

(151)

2005. aastal kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiinast pärit teatavate valandite impordi suhtes (4). Meetmed tühistati 2011. aasta septembris (5). Siinse uurimise käigus kogutud andmetest nähtub, et vaatlusalusel perioodil on dumping liidus taas esile kerkinud.

4

5

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (152) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihinnad liidus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (eurodes tonni kohta) | 1 595 | 1 567 | 1 536 | 1 511 |
| Indeks | 100 | 98 | 96 | 95 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 1 511 | 1 500 | 1 480 | 1 464 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 97 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(152)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Keskmine müügihind (eurodes tonni kohta)

1 595

1 567

1 536

1 511

Indeks

Indeks

100

100

98

98

96

96

95

95

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

1 511

1 500

1 480

1 464

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

97

97

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (153) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil jätkuvalt vähenenud 5 %, samal ajal kui ühiku keskmine tootmiskulu on vähenenud 3 %. |
| --- | --- |

(153)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine müügihind on vaatlusalusel perioodil jätkuvalt vähenenud 5 %, samal ajal kui ühiku keskmine tootmiskulu on vähenenud 3 %.

| (154) | Turuosa kahanemise pidurdamiseks ja Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordile vastu seismiseks pidid liidu tootjad oma müügihinda langetama. Hinnalangus ületab tootjate tootmiskulude vähenemist, mida põhjustas peamiselt tooraine hindade vähenemine vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(154)

Turuosa kahanemise pidurdamiseks ja Hiinast pärit madala dumpinguhinnaga impordile vastu seismiseks pidid liidu tootjad oma müügihinda langetama. Hinnalangus ületab tootjate tootmiskulude vähenemist, mida põhjustas peamiselt tooraine hindade vähenemine vaatlusalusel perioodil.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (155) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu (eurodes) | 56 018 | 55 789 | 57 977 | 57 501 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused. |

(155)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu (eurodes)

56 018

55 789

57 977

57 501

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

103

103

Allikas: kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed ja küsimustiku vastused.

Allikas:

| (156) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(156)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta kasvasid vaatlusalusel perioodil 3 %.

4.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (157) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Laovarud | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 29 456 | 36 406 | 33 824 | 32 971 |
| Indeks | 100 | 124 | 115 | 112 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(157)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Laovarud

Laovarud

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

29 456

36 406

33 824

32 971

Indeks

Indeks

100

100

124

124

115

115

112

112

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (158) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. 2013.–2014. aastal toimunud suurenemist tingis tootmismahu kasv, samal ajal kui müük liidu turul vähenes. |
| --- | --- |

(158)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja lõppvarude tase suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. 2013.–2014. aastal toimunud suurenemist tingis tootmismahu kasv, samal ajal kui müük liidu turul vähenes.

| (159) | Laovarude suurenemise peamiseks põhjuseks võib pidada seda, et kuigi liidu tootmisharu tootmismaht vähenes, vähenes müügimaht Hiina importijatele kaotatud turuosa tõttu kiiremini. |
| --- | --- |

(159)

Laovarude suurenemise peamiseks põhjuseks võib pidada seda, et kuigi liidu tootmisharu tootmismaht vähenes, vähenes müügimaht Hiina importijatele kaotatud turuosa tõttu kiiremini.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (160) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 5,3 | 4,3 | 3,7 | 3,1 |
| Indeks | 100 | 81 | 69 | 59 |
| Rahavoog (tuhandetes eurodes) | 34 956 | 15 206 | 22 551 | 21 672 |
| Indeks | 100 | 44 | 65 | 62 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 47 996 | 47 287 | 46 781 | 43 991 |
| Indeks | 100 | 99 | 97 | 92 |
| Investeeringutasuvus (%) | 35,6 | 30,4 | 28,3 | 31,2 |
| Indeks | 100 | 86 | 80 | 88 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(160)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

5,3

4,3

3,7

3,1

Indeks

Indeks

100

100

81

81

69

69

59

59

Rahavoog (tuhandetes eurodes)

34 956

15 206

22 551

21 672

Indeks

Indeks

100

100

44

44

65

65

62

62

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

47 996

47 287

46 781

43 991

Indeks

Indeks

100

100

99

99

97

97

92

92

Investeeringutasuvus (%)

35,6

30,4

28,3

31,2

Indeks

Indeks

100

100

86

86

80

80

88

88

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (161) | Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(161)

Selleks et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu kolme tootja kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (162) | Liidu tootmisharu kasum on viimase kümnendi jooksul järk-järgult vähenenud. Kui 2006. aastal oli liidu tootjate kasumlikkus ligikaudu 10 %, siis vaatlusaluse perioodi esimesel aastal oli see vaid 5,3 % ja vähenes vaatlusaluse perioodi vältel veelgi. Valimisse kaasatud kolme äriühingu kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 41 %. |
| --- | --- |

(162)

Liidu tootmisharu kasum on viimase kümnendi jooksul järk-järgult vähenenud. Kui 2006. aastal oli liidu tootjate kasumlikkus ligikaudu 10 %, siis vaatlusaluse perioodi esimesel aastal oli see vaid 5,3 % ja vähenes vaatlusaluse perioodi vältel veelgi. Valimisse kaasatud kolme äriühingu kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 41 %.

| (163) | Selle negatiivse suundumuse on põhjustanud liidu tootmisharu müügikoguse vähenemine liidu turul hindadega, mis vähenesid vaatlusalusel perioodil kiiremas tempos kui tootmiskulud. |
| --- | --- |

(163)

Selle negatiivse suundumuse on põhjustanud liidu tootmisharu müügikoguse vähenemine liidu turul hindadega, mis vähenesid vaatlusalusel perioodil kiiremas tempos kui tootmiskulud.

| (164) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. Pärast 2013.–2014. aastal toimunud 56 % vähenemist, mida mõjutas võrreldes 2013. aastaga tootmise suurenemine ja müügi vähenemine, paranes rahavoog 2015. aastal. Sellegipoolest jätkus uurimisperioodil samasugune negatiive suundumus, mida täiendas suhteliselt väike kahanemine. |
| --- | --- |

(164)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. Pärast 2013.–2014. aastal toimunud 56 % vähenemist, mida mõjutas võrreldes 2013. aastaga tootmise suurenemine ja müügi vähenemine, paranes rahavoog 2015. aastal. Sellegipoolest jätkus uurimisperioodil samasugune negatiive suundumus, mida täiendas suhteliselt väike kahanemine.

| (165) | Investeeringud on vara bilansiline netoväärtus. Investeeringud vähenesid 2013. ja 2015. aasta vahel stabiilselt 3 % võrra ning seejärel uurimisperioodil järsult 5 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud kokkuvõttes 8 %. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis väljendab varade amortisatsiooni. See vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Pärast 2013.–2015. aasta vahel toimunud stabiilset vähenemist, mida mõjutas müügi märkimisväärne kahanemine, paranes investeeringutasuvus mõnevõrra uurimisperioodil. Küll aga ei väljenda see näitaja kõige kõnekamalt liidu tootmisharu seisundit. Liidu tootmisharu varad on peaaegu täielikult amortiseerunud ja nende netoväärtus madal, tuues kaasa kunstlikult kõrge investeeringutasuvuse. |
| --- | --- |

(165)

Investeeringud on vara bilansiline netoväärtus. Investeeringud vähenesid 2013. ja 2015. aasta vahel stabiilselt 3 % võrra ning seejärel uurimisperioodil järsult 5 % võrra. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid investeeringud kokkuvõttes 8 %. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest, mis väljendab varade amortisatsiooni. See vähenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Pärast 2013.–2015. aasta vahel toimunud stabiilset vähenemist, mida mõjutas müügi märkimisväärne kahanemine, paranes investeeringutasuvus mõnevõrra uurimisperioodil. Küll aga ei väljenda see näitaja kõige kõnekamalt liidu tootmisharu seisundit. Liidu tootmisharu varad on peaaegu täielikult amortiseerunud ja nende netoväärtus madal, tuues kaasa kunstlikult kõrge investeeringutasuvuse.

| (166) | Liidu tootmisharu kesised majandustulemused 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähendasid tema kapitali kaasamise võimet. Malmist tooteid valmistav tootmisharu on kapitalimahukas ja seda iseloomustavad märkimisväärsed korduvad investeeringud, mida tuleb teha iga 15–20 aasta möödudes tootmisprotsessides vajalike masinate uuendamiseks. Liidu tootmisharu tootmisrajatised vananevad kiiresti ning liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et jätkata oma tegevust. Vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvus ei ole piisav selliste märkimisväärsete investeeringute katmiseks. |
| --- | --- |

(166)

Liidu tootmisharu kesised majandustulemused 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähendasid tema kapitali kaasamise võimet. Malmist tooteid valmistav tootmisharu on kapitalimahukas ja seda iseloomustavad märkimisväärsed korduvad investeeringud, mida tuleb teha iga 15–20 aasta möödudes tootmisprotsessides vajalike masinate uuendamiseks. Liidu tootmisharu tootmisrajatised vananevad kiiresti ning liidu tootmisharu vajab suuri ja pikaajalisi investeeringuid, et jätkata oma tegevust. Vaatlusaluse perioodi investeeringutasuvus ei ole piisav selliste märkimisväärsete investeeringute katmiseks.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (167) | Eespool nimetatud näitajate analüüsimisel selgub, et 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid liidu tootmisharu tootmine (– 4 %) ja turuosa. Vaatlusaluse perioodi jooksul on tegevuse lõpetanud neli liidu valukoda. |
| --- | --- |

(167)

Eespool nimetatud näitajate analüüsimisel selgub, et 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vähenesid liidu tootmisharu tootmine (– 4 %) ja turuosa. Vaatlusaluse perioodi jooksul on tegevuse lõpetanud neli liidu valukoda.

| (168) | Liidu tootjate kasumlikkus vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu poole võrra, kukkudes väga madalale tasemele. |
| --- | --- |

(168)

Liidu tootjate kasumlikkus vähenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ligikaudu poole võrra, kukkudes väga madalale tasemele.

| (169) | Peale selle muutusid vaatlusalusel perioodil negatiivselt ka teised kahjunäitajad, nagu tootmisvõimsus (– 4 %), liidu müügimaht (– 11 %) ja tööhõive (– 7 %). |
| --- | --- |

(169)

Peale selle muutusid vaatlusalusel perioodil negatiivselt ka teised kahjunäitajad, nagu tootmisvõimsus (– 4 %), liidu müügimaht (– 11 %) ja tööhõive (– 7 %).

| (170) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(170)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (171) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. |
| --- | --- |

(171)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas Hiinast pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid.

| (172) | Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Kõnealused tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük, nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, liidu tootmisharu juhtimine ning liidu turu väidetav killustatus. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui Hiinast pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Kõnealused tegurid on import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük, nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, liidu tootmisharu juhtimine ning liidu turu väidetav killustatus.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (173) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 35,4–42,7 %, mille tõttu vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kasum (5,3 %lt 2013. aastal 3,1 %ni uurimisperioodil). Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu müügimaht 11 % ja turuosa 8 %, samal ajal kui Hiinast pärit impordi maht kasvas 16 %. |
| --- | --- |

(173)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga import lõi liidu tootmisharu hinnad uurimisperioodil oluliselt alla ning hinna allalöömismarginaal varieerus vahemikus 35,4–42,7 %, mille tõttu vähenesid liidu tootmisharu turuosa ja kasum (5,3 %lt 2013. aastal 3,1 %ni uurimisperioodil). Kokkuvõttes vähenes liidu tootmisharu müügimaht 11 % ja turuosa 8 %, samal ajal kui Hiinast pärit impordi maht kasvas 16 %.

| (174) | Liidu tootmisharu vaatlusperioodil kaotatud turuosa (2,1 %) on Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega (5,6 %) täielikult üle võtnud. |
| --- | --- |

(174)

Liidu tootmisharu vaatlusperioodil kaotatud turuosa (2,1 %) on Hiinast pärit dumpinguhinnaga import oma turuosa suurendamisega (5,6 %) täielikult üle võtnud.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (175) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | Maht (tonnides) | 37 917 | 51 561 | 51 452 | 46 004 |
| Indeks | 100 | 136 | 136 | 121 |
| Turuosa (%) | 6,5 | 8,8 | 9,2 | 8,5 |
| Keskmine hind | 945 | 1 027 | 1 055 | 976 |
| Indeks | 100 | 109 | 112 | 103 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 64 843 | 31 263 | 32 373 | 29 468 |
| Indeks | 100 | 48 | 50 | 45 |
| Turuosa (%) | 11,1 | 5,4 | 5,8 | 5,5 |
| Keskmine hind | 928 | 1 702 | 1 770 | 1 795 |
| Indeks | 100 | 183 | 190 | 193 |
| Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina | Maht (tonnides) | 102 759 | 82 824 | 83 825 | 75 471 |
| Indeks | 100 | 81 | 82 | 73 |
| Turuosa (%) | 17,6 | 14,2 | 15,0 | 14,0 |
| Keskmine hind | 922 | 1 269 | 1 317 | 1 282 |
| Indeks | 100 | 138 | 143 | 139 |
| Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed. |

(175)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2013

2014

2015

Uurimisperiood

India

Maht (tonnides)

37 917

51 561

51 452

46 004

Indeks

Indeks

100

100

136

136

136

136

121

121

Turuosa (%)

6,5

8,8

9,2

8,5

Keskmine hind

945

1 027

1 055

976

Indeks

Indeks

100

100

109

109

112

112

103

103

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

64 843

31 263

32 373

29 468

Indeks

Indeks

100

100

48

48

50

50

45

45

Turuosa (%)

11,1

5,4

5,8

5,5

Keskmine hind

928

1 702

1 770

1 795

Indeks

Indeks

100

100

183

183

190

190

193

193

Kolmandad riigid kokku, välja arvatud Hiina

Maht (tonnides)

102 759

82 824

83 825

75 471

Indeks

Indeks

100

100

81

81

82

82

73

73

Turuosa (%)

17,6

14,2

15,0

14,0

Keskmine hind

922

1 269

1 317

1 282

Indeks

Indeks

100

100

138

138

143

143

139

139

Allikas: Eurostat, kaebuse esitajatelt saadud kontrollitud andmed.

Allikas:

| (176) | Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 27 % ehk 102 759 tonnilt 2013. aastal 75 471 tonnini uurimisperioodil. Nende turuosa vähenes 20 %. Enamik sellisest impordist pärineb Indiast (61 % uurimisperioodil). Kolmandate riikide import moodustab uurimisperioodil ligikaudu 34 % ja Indiast pärit import ligikaudu 21 % liidu koguimpordist. |
| --- | --- |

(176)

Muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 27 % ehk 102 759 tonnilt 2013. aastal 75 471 tonnini uurimisperioodil. Nende turuosa vähenes 20 %. Enamik sellisest impordist pärineb Indiast (61 % uurimisperioodil). Kolmandate riikide import moodustab uurimisperioodil ligikaudu 34 % ja Indiast pärit import ligikaudu 21 % liidu koguimpordist.

| (177) | Indiast pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 19 % ehk 37 917 tonnilt 2013. aastal ligikaudu 46 004 tonnini uurimisperioodil. India turuosa suurenes 30 %, jõudes 6,5 %lt 2013. aastal 8,5 %ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(177)

Indiast pärit impordi maht kasvas vaatlusalusel perioodil 19 % ehk 37 917 tonnilt 2013. aastal ligikaudu 46 004 tonnini uurimisperioodil. India turuosa suurenes 30 %, jõudes 6,5 %lt 2013. aastal 8,5 %ni uurimisperioodil.

| (178) | Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina turuosa osaliselt liidu tootmise arvelt ja osaliselt muude riikide kui India arvelt, kuid samal ajal ei saa välistada, et India suurendas oma turuosa vähemalt osaliselt liidu turuosa vähenemise arvelt. |
| --- | --- |

(178)

Vaatlusaluse perioodi jooksul kasvas Hiina turuosa osaliselt liidu tootmise arvelt ja osaliselt muude riikide kui India arvelt, kuid samal ajal ei saa välistada, et India suurendas oma turuosa vähemalt osaliselt liidu turuosa vähenemise arvelt.

| (179) | Peale selle lõid India impordihinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla Hiina impordihindadega sarnasele tasemele (40 %lt 50 %ni). Tonnides arvestatuna olid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui India hinnad. Küll aga ei ole hinnavahe iseloomulik, sest India ja Hiina eksportijate tootevalikud on erinevad. India eksportis ELi peamiselt hallmalmi, Hiina aga kõrgtugevat malmi. Hallmalmi üsna suure rabeduse tõttu on hallmalmist toote valmistamiseks vaja rohkem materjali kui kõrgtugevast malmist toote valmistamiseks, et tulemus oleks võrreldav. Sellepärast on hallmalmist toode raskem ja selle hind on samalaadne vaatlusaluse toote ühiku hinnaga. |
| --- | --- |

(179)

Peale selle lõid India impordihinnad uurimisperioodil liidu tootmisharu hinnad alla Hiina impordihindadega sarnasele tasemele (40 %lt 50 %ni). Tonnides arvestatuna olid Hiina impordihinnad vaatlusalusel perioodil keskmiselt kõrgemad kui India hinnad. Küll aga ei ole hinnavahe iseloomulik, sest India ja Hiina eksportijate tootevalikud on erinevad. India eksportis ELi peamiselt hallmalmi, Hiina aga kõrgtugevat malmi. Hallmalmi üsna suure rabeduse tõttu on hallmalmist toote valmistamiseks vaja rohkem materjali kui kõrgtugevast malmist toote valmistamiseks, et tulemus oleks võrreldav. Sellepärast on hallmalmist toode raskem ja selle hind on samalaadne vaatlusaluse toote ühiku hinnaga.

| (180) | Kuna India importijad lõid liidu tootmisharu hinnad alla, siis on nad sellega tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Samas on nende maht ja turuosa palju väiksem (8,5 % turuosa uurimisperioodil võrreldes 27,3 % Hiina turuosaga). Eelkõige on Hiinast pärit impordi tase uurimisperioodil (147 186 tonni) palju märkimisväärsem ja kolm korda suurem kui Indiast pärit impordi tase (46 004 tonni). Seega ei kõrvaldanud Indiast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada. |
| --- | --- |

(180)

Kuna India importijad lõid liidu tootmisharu hinnad alla, siis on nad sellega tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju. Samas on nende maht ja turuosa palju väiksem (8,5 % turuosa uurimisperioodil võrreldes 27,3 % Hiina turuosaga). Eelkõige on Hiinast pärit impordi tase uurimisperioodil (147 186 tonni) palju märkimisväärsem ja kolm korda suurem kui Indiast pärit impordi tase (46 004 tonni). Seega ei kõrvaldanud Indiast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada.

| (181) | Eurostati andmete analüüsist selgub, et muudest riikidest kui Indiast ja Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu uurimisperioodil kehtinud hindadest kõrgemale, samal ajal kui impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 55 % (64 843 tonnilt 29 468 tonnini) (6). Seega ei saanud kõnealune import liidu tootmisharu kahjustada. |
| --- | --- |

(181)

Eurostati andmete analüüsist selgub, et muudest riikidest kui Indiast ja Hiinast pärit impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu uurimisperioodil kehtinud hindadest kõrgemale, samal ajal kui impordimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 55 % (64 843 tonnilt 29 468 tonnini) (6). Seega ei saanud kõnealune import liidu tootmisharu kahjustada.

6

| (182) | Samuti analüüsis komisjon kumulatiivselt muudest riikidest kui Hiinast pärit importi. Impordimaht vähenes 27 % ning keskmine hind tõusis 39 % ja oli Hiina impordihindadega võrreldes palju kõrgem. Seega ei kõrvaldanud muudest riikidest kui Hiinast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada. |
| --- | --- |

(182)

Samuti analüüsis komisjon kumulatiivselt muudest riikidest kui Hiinast pärit importi. Impordimaht vähenes 27 % ning keskmine hind tõusis 39 % ja oli Hiina impordihindadega võrreldes palju kõrgem. Seega ei kõrvaldanud muudest riikidest kui Hiinast pärit import põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel ega saanud liidu tootmisharule olulist kahju tekitada.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemus

Liidu tootmisharu eksporditulemus

| (183) | Valimisse kaasatud liidu kolme tootja ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus | 2013 | 2014 | 2015 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 14 030 | 16 015 | 19 363 | 19 842 |
| Indeks | 100 | 114 | 138 | 141 |
| Keskmine hind (eurodes) | 1 452 | 1 509 | 1 463 | 1 443 |
| Indeks | 100 | 104 | 101 | 99 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(183)

Valimisse kaasatud liidu kolme tootja ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Tabel 14

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditulemus

2013

2014

2015

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

14 030

16 015

19 363

19 842

Indeks

Indeks

100

100

114

114

138

138

141

141

Keskmine hind (eurodes)

1 452

1 509

1 463

1 443

Indeks

Indeks

100

100

104

104

101

101

99

99

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

Allikas:

| (184) | Seotud ja sõltumatutele klientidele suunatud liidu tootjate ekspordi maht ja väärtus suurenesid vaatlusalusel perioodil. Sõltumatutele klientidele suunatud ekspordi keskmine ühikuhind on jätkuvalt palju kõrgem kui Hiina impordi keskmine ühikuhind. Liidu tootmisharu eksportmüük ei ole seega liidu tootmisharu kehvale kasumlikkusele ja tootmisvõimsusele kaasa aidanud. Selle põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksport ei aidanud tekkinud kahjule kaasa. |
| --- | --- |

(184)

Seotud ja sõltumatutele klientidele suunatud liidu tootjate ekspordi maht ja väärtus suurenesid vaatlusalusel perioodil. Sõltumatutele klientidele suunatud ekspordi keskmine ühikuhind on jätkuvalt palju kõrgem kui Hiina impordi keskmine ühikuhind. Liidu tootmisharu eksportmüük ei ole seega liidu tootmisharu kehvale kasumlikkusele ja tootmisvõimsusele kaasa aidanud. Selle põhjal järeldas komisjon, et liidu tootmisharu eksport ei aidanud tekkinud kahjule kaasa.

| (185) | Importijate ühendus väitis, et väidetava liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustas peamiselt liidu ekspordi oluline vähenemine vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(185)

Importijate ühendus väitis, et väidetava liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustas peamiselt liidu ekspordi oluline vähenemine vaatlusalusel perioodil.

| (186) | Komisjon märkis, et importijate ühenduse väide tugines Eurostati andmetele. Nagu on selgitatud põhjenduses 36, on vaatlusalune toode märgitud Eurostatis ex-koodiga ja seega ei hõlma Eurostati andmed vaatlusaluse toote määratlust. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon märkis, et importijate ühenduse väide tugines Eurostati andmetele. Nagu on selgitatud põhjenduses 36, on vaatlusalune toode märgitud Eurostatis ex-koodiga ja seega ei hõlma Eurostati andmed vaatlusaluse toote määratlust.

| (187) | Liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed näitasid uuritava toote ekspordimahu kasvamist, nagu on näidatud põhjenduse 183 tabelis 14. |
| --- | --- |

(187)

Liidu tootjatelt saadud kontrollitud andmed näitasid uuritava toote ekspordimahu kasvamist, nagu on näidatud põhjenduse 183 tabelis 14.

| (188) | Importijate ühendus ei ole esitanud põhjendusi valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete vaidlustamiseks ning see väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(188)

Importijate ühendus ei ole esitanud põhjendusi valimisse kaasatud äriühingutelt saadud kontrollitud andmete vaidlustamiseks ning see väide lükati seetõttu tagasi.

5.2.3.   Nõudluse vähenemine

Nõudluse vähenemine

| (189) | Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju on seotud ehitus- ja tsiviilehitusturgudega, mis ei ole majanduskriisist veel täielikult taastunud. Samuti on liidu tootmisharule tekitanud probleeme ebakindlad väljavaated, mis kaasnevad Ühendkuningriigi väljumisega liidust. Küll aga ei esitanud importijate ühendus oma väidete toetuseks vaieldamatuid tõendeid. |
| --- | --- |

(189)

Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju on seotud ehitus- ja tsiviilehitusturgudega, mis ei ole majanduskriisist veel täielikult taastunud. Samuti on liidu tootmisharule tekitanud probleeme ebakindlad väljavaated, mis kaasnevad Ühendkuningriigi väljumisega liidust. Küll aga ei esitanud importijate ühendus oma väidete toetuseks vaieldamatuid tõendeid.

| (190) | Peale selle väitsid India tootmisharu esindajad, et esialgu ei esitanud kaebuse esitajad tõendeid otsese seose kohta liidu tootjate Aco, Dois Portos ja EJ Access Systems valukodade sulgemise ning Hiinast ja Indiast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi tekitatud surve vahel. Sulgemised langesid aga kokku Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise ning liidu tootmisharu turuosa, hindade ja kasumlikkuse vähenemisega. |
| --- | --- |

(190)

Peale selle väitsid India tootmisharu esindajad, et esialgu ei esitanud kaebuse esitajad tõendeid otsese seose kohta liidu tootjate Aco, Dois Portos ja EJ Access Systems valukodade sulgemise ning Hiinast ja Indiast pärit väidetava dumpinguhinnaga impordi tekitatud surve vahel. Sulgemised langesid aga kokku Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi suurenemise ning liidu tootmisharu turuosa, hindade ja kasumlikkuse vähenemisega.

| (191) | Komisjon märkis, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 8 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müük vähenes 11 % ning Hiina dumpinguhinnaga import suurenes 16 %. Seega järeldab komisjon, et isegi kui nõudluse vähenemine oleks uurimisperioodil saanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldada, ei suutnud see siiski kõrvaldada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel. Seetõttu lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon märkis, et vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 8 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müük vähenes 11 % ning Hiina dumpinguhinnaga import suurenes 16 %. Seega järeldab komisjon, et isegi kui nõudluse vähenemine oleks uurimisperioodil saanud liidu tootmisharule kahjulikku mõju avaldada, ei suutnud see siiski kõrvaldada põhjuslikku seost Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju vahel. Seetõttu lükkas komisjon need väited tagasi.

5.2.4.   Liidu tootjate vaheline konkurents

Liidu tootjate vaheline konkurents

| (192) | Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju on tingitud Ida-Euroopa liikmesriikide tootjate põhjustatud konkurentsist liidus, mille tulemusel on tekkinud kahju Lääne-Euroopa liikmesriikide tootjatele. |
| --- | --- |

(192)

Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju on tingitud Ida-Euroopa liikmesriikide tootjate põhjustatud konkurentsist liidus, mille tulemusel on tekkinud kahju Lääne-Euroopa liikmesriikide tootjatele.

| (193) | Kaebuse esitajad vaidlesid sellele vastu, väites, et Kesk- ja Ida-Euroopa tootjad ei ole eriti Lääne-Euroopa liikmesriikidega konkureerinud, sest sealne turg ei ole Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu suurt huvi pakkunud. |
| --- | --- |

(193)

Kaebuse esitajad vaidlesid sellele vastu, väites, et Kesk- ja Ida-Euroopa tootjad ei ole eriti Lääne-Euroopa liikmesriikidega konkureerinud, sest sealne turg ei ole Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu suurt huvi pakkunud.

| (194) | Komisjon täheldas, et liidu siseselt kauplevad malmist toodetega nii Kesk-/Ida- kui ka Lääne-Euroopa liikmesriigid. Liidusisene kauplemine on vaatlusalusel perioodil olnud stabiilne ega saanud seega vaatlusalusel perioodil kahju tekkimisele kaasa aidata. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon täheldas, et liidu siseselt kauplevad malmist toodetega nii Kesk-/Ida- kui ka Lääne-Euroopa liikmesriigid. Liidusisene kauplemine on vaatlusalusel perioodil olnud stabiilne ega saanud seega vaatlusalusel perioodil kahju tekkimisele kaasa aidata. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.2.5.   Liidu tootmisharu juhtimine

Liidu tootmisharu juhtimine

| (195) | Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharu kehvem seisund on tingitud juhtide ebatõhusatest otsustest ning vähesest investeerimisest teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

(195)

Importijate ühendus väitis, et liidu tootmisharu kehvem seisund on tingitud juhtide ebatõhusatest otsustest ning vähesest investeerimisest teadus- ja arendustegevusse.

| (196) | Importijate ühendus ei esitanud oma väidete toetuseks tõendeid. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(196)

Importijate ühendus ei esitanud oma väidete toetuseks tõendeid. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

5.2.6.   Killustumine liidu turul

Killustumine liidu turul

| (197) | Kaubanduskoda väitis, et müüdud tooteliikide vahel on liikmesriikide geograafilisest asukohast olenevalt olulised erinevused, mis on peamiselt seotud hallmalmist ja kõrgtugevast malmist toodete erinevustega. Liikmesriikide kliendid tunduvad neid kahte toodet tarbivat järjepidevalt. Liidu tootmisharu on jagunenud hallmalmi ja kõrgtugeva malmi tootmise vahel ning Hiinast imporditud tooted on tehtud peamiselt kõrgtugevast malmist, Indiast pärit tooted aga põhiliselt hallmalmist. Selle kohta tõstatas küsimuse ka India tootmisharu. |
| --- | --- |

(197)

Kaubanduskoda väitis, et müüdud tooteliikide vahel on liikmesriikide geograafilisest asukohast olenevalt olulised erinevused, mis on peamiselt seotud hallmalmist ja kõrgtugevast malmist toodete erinevustega. Liikmesriikide kliendid tunduvad neid kahte toodet tarbivat järjepidevalt. Liidu tootmisharu on jagunenud hallmalmi ja kõrgtugeva malmi tootmise vahel ning Hiinast imporditud tooted on tehtud peamiselt kõrgtugevast malmist, Indiast pärit tooted aga põhiliselt hallmalmist. Selle kohta tõstatas küsimuse ka India tootmisharu.

| (198) | Kaubanduskoda väitis, et kahju, mis on tekkinud liikmesriigile, kus müüakse peamiselt hallmalmist tooteid, ei saa omistada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile, sest nende vahel ei ole konkurentsi. |
| --- | --- |

(198)

Kaubanduskoda väitis, et kahju, mis on tekkinud liikmesriigile, kus müüakse peamiselt hallmalmist tooteid, ei saa omistada Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile, sest nende vahel ei ole konkurentsi.

| (199) | Komisjon märkis, et liidu turg on ühtne turg, kus kehtivad üleeuroopalised reeglid ja riiklikud standardid ning toimub liidusisene kaubandus ja impordi sissevool. Kuigi on võimalik, et esineb eelistusi hall- ja kõrgtugevast malmist toodete valikul, ei põhine müük ja tootmine üksnes malmiliigil. Mõlematel liikidel on sama lõppkasutus ja neid saab omavahel asendada. Komisjon käsitles seega hall- ja kõrgtugevast malmist tooteid omavahel asendatavatena. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon märkis, et liidu turg on ühtne turg, kus kehtivad üleeuroopalised reeglid ja riiklikud standardid ning toimub liidusisene kaubandus ja impordi sissevool. Kuigi on võimalik, et esineb eelistusi hall- ja kõrgtugevast malmist toodete valikul, ei põhine müük ja tootmine üksnes malmiliigil. Mõlematel liikidel on sama lõppkasutus ja neid saab omavahel asendada. Komisjon käsitles seega hall- ja kõrgtugevast malmist tooteid omavahel asendatavatena.

| (200) | Kaubanduskoda väitis samuti, et osa liidu tootmisharust on spetsialiseerunud mittestandardsete toodete valmistamisele ja müügile. Import ei hõlma mittestandardseid tooteid ja selliste toodetega seotud kahju ei saa omistada Hiinast või Indiast pärit impordile. |
| --- | --- |

(200)

Kaubanduskoda väitis samuti, et osa liidu tootmisharust on spetsialiseerunud mittestandardsete toodete valmistamisele ja müügile. Import ei hõlma mittestandardseid tooteid ja selliste toodetega seotud kahju ei saa omistada Hiinast või Indiast pärit impordile.

| (201) | Komisjon kasutas toodete liigitamise süsteemi, mis võimaldas võrrelda imporditud tooteid liidu tootmisharus toodetud samasuguste toodetega. Seega võetakse kahju määramisel arvesse toodete vahelisi erinevusi. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon kasutas toodete liigitamise süsteemi, mis võimaldas võrrelda imporditud tooteid liidu tootmisharus toodetud samasuguste toodetega. Seega võetakse kahju määramisel arvesse toodete vahelisi erinevusi. Seepärast lükati see väide tagasi.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (202) | Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(202)

Uurimise käigus tehti kindlaks põhjuslik seos liidu tootmisharu kantud olulise kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (203) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharu olukorrale ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust.

| (204) | Esialgu ei leitud, et põhjusliku seose oleksid kõrvaldanud teised kindlaks tehtud tegurid, nagu import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük, nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, liidu tootmisharu juhtimine ning liidu turu väidetav killustatus, isegi kui võtta arvesse nende võimalikku kombineeritud mõju. |
| --- | --- |

(204)

Esialgu ei leitud, et põhjusliku seose oleksid kõrvaldanud teised kindlaks tehtud tegurid, nagu import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootjate eksportmüük, nõudluse vähenemine, liidu tootjate vaheline konkurents, liidu tootmisharu juhtimine ning liidu turu väidetav killustatus, isegi kui võtta arvesse nende võimalikku kombineeritud mõju.

| (205) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna. |
| --- | --- |

(205)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kõnealuses etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli Hiinast pärit dumpinguhinnaga import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost ei eraldi ega koos vaadelduna.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (206) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(206)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramisel hinnati kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (207) | Liidu tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui ka keskmise suurusega ettevõtetest ning samasuguse tootega seotud töötajate arv oli vaatlusalusel perioodil ligikaudu 3 000. Tootmisharu asub peamiselt Belgias, Hispaanias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Ühendkuningriigis ning vähesel määral ka Horvaatias, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Rootsis, Sloveenias, Soomes ja Tšehhi Vabariigis. |
| --- | --- |

(207)

Liidu tootmisharu koosneb nii suurtest, väikestest kui ka keskmise suurusega ettevõtetest ning samasuguse tootega seotud töötajate arv oli vaatlusalusel perioodil ligikaudu 3 000. Tootmisharu asub peamiselt Belgias, Hispaanias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Ühendkuningriigis ning vähesel määral ka Horvaatias, Itaalias, Madalmaades, Poolas, Rootsis, Sloveenias, Soomes ja Tšehhi Vabariigis.

| (208) | Uurimise käigus tegid koostööd kaheksa liidu tootjat (kellest kaks on omavahel seotud). Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu on näha punktis 4.4.4 esitatud kahjunäitajate analüüsist alates vaatlusaluse perioodi algusest, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(208)

Uurimise käigus tegid koostööd kaheksa liidu tootjat (kellest kaks on omavahel seotud). Ükski teadaolevatest tootjatest ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu on näha punktis 4.4.4 esitatud kahjunäitajate analüüsist alates vaatlusaluse perioodi algusest, koges kogu liidu tootmisharu olukorra halvenemist ja negatiivset mõju, mida põhjustas dumpinguhinnaga import.

| (209) | Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul võita tagasi kaotatud turuosa. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon eeldab, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega taastatakse liidu turul õiglased kauplemistingimused, lõpetades nii hinnalanguse ning võimaldades liidu tootmisharul võita tagasi kaotatud turuosa. Selle tulemusena läheneks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks vajalikuks.

| (210) | Liidu tootmisharu on dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Komisjon tuletab meelde, et enamik kahjunäitajaid oli alates vaatlusaluse perioodi algusest negatiivse suundumusega. Oluliselt olid mõjutatud eelkõige valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

(210)

Liidu tootmisharu on dumpinguhinnaga impordi tõttu kandnud olulist kahju. Komisjon tuletab meelde, et enamik kahjunäitajaid oli alates vaatlusaluse perioodi algusest negatiivse suundumusega. Oluliselt olid mõjutatud eelkõige valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus.

| (211) | Seepärast on oluline, et taastataks hinnatase, mis võimaldab kõigil tootjatel tegutseda liidu turul õiglastel kauplemistingimustel. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(211)

Seepärast on oluline, et taastataks hinnatase, mis võimaldab kõigil tootjatel tegutseda liidu turul õiglastel kauplemistingimustel. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik ja finantsolukord halveneb veelgi.

| (212) | Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda. |
| --- | --- |

(212)

Seetõttu teeb komisjon esialgse järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võimaldab liidu tootmisharul kahjustava dumpingu mõjudest toibuda.

6.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (213) | Nagu on viidatud põhjenduses 21, tegid uurimise käigus koostööd 28 importijat, kellest 19 kuulusid põhjenduses 7 nimetatud importijate ühendusse ja kellest kolm kaasati valimisse. Koostööd tegevate importijate impordi maht moodustas 62 % Hiinast ja Indiast pärit impordist. Valimisse kaasatud kolme importija impordi maht moodustab 42 % kõigi koostööd tegevate importijate impordist. Kõik kolm valimisse kaasatud importijat koos teiste importijate ühenduse liikmetega on meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(213)

Nagu on viidatud põhjenduses 21, tegid uurimise käigus koostööd 28 importijat, kellest 19 kuulusid põhjenduses 7 nimetatud importijate ühendusse ja kellest kolm kaasati valimisse. Koostööd tegevate importijate impordi maht moodustas 62 % Hiinast ja Indiast pärit impordist. Valimisse kaasatud kolme importija impordi maht moodustab 42 % kõigi koostööd tegevate importijate impordist. Kõik kolm valimisse kaasatud importijat koos teiste importijate ühenduse liikmetega on meetmete kehtestamise vastu.

| (214) | Importijate ühendus väitis, et dumpinguvastaste meetmete võtmine ei oleks liidu huvides, sest see moonutaks konkurentsi liidu turul ja takistaks vaatlusaluse toote importimist liitu, arvestades et lõviosa liitu suunatud impordist on pärit Hiinast ja Indiast. |
| --- | --- |

(214)

Importijate ühendus väitis, et dumpinguvastaste meetmete võtmine ei oleks liidu huvides, sest see moonutaks konkurentsi liidu turul ja takistaks vaatlusaluse toote importimist liitu, arvestades et lõviosa liitu suunatud impordist on pärit Hiinast ja Indiast.

| (215) | Kaebuse esitajad vaidlesid selle väitele vastu ja märkisid, et dumpinguvastaste meetmete võtmine aitaks taastada liidus hinnataseme, mis tagaks ausa konkurentsi, ilma et turg sulgetaks Hiinast või Indiast pärit impordile või et mõni liidu tootja saavutaks liidu turul valitseva seisundi. |
| --- | --- |

(215)

Kaebuse esitajad vaidlesid selle väitele vastu ja märkisid, et dumpinguvastaste meetmete võtmine aitaks taastada liidus hinnataseme, mis tagaks ausa konkurentsi, ilma et turg sulgetaks Hiinast või Indiast pärit impordile või et mõni liidu tootja saavutaks liidu turul valitseva seisundi.

| (216) | Importijate ühendus väitis, et sõltumatud importijad seisavad juba praegu silmitsi olukorraga, kus liidu tootjate vertikaalse integratsiooni tõttu on raske hankida vaatlusalust toodet liidu turul piisavas koguses, ning dumpinguvastaste meetmete võtmine halvendaks olukorda veelgi. |
| --- | --- |

(216)

Importijate ühendus väitis, et sõltumatud importijad seisavad juba praegu silmitsi olukorraga, kus liidu tootjate vertikaalse integratsiooni tõttu on raske hankida vaatlusalust toodet liidu turul piisavas koguses, ning dumpinguvastaste meetmete võtmine halvendaks olukorda veelgi.

| (217) | Komisjon leidis, et liidu tootmisharu müüb sõltumatutele turustajatele ega ole vertikaalselt integreeritud, nagu seda väitis sõltumatute importijate ühendus. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on praegu madal ja umbes 10 % impordist on pärit muudest riikidest kui Hiinast ja Indiast, mis tähendab, et importijad võiksid üle minna liidu tootmisele või muule impordile. Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kaebuse esitajad võiksid suurema nõudluse rahuldamiseks kasutada ära varustuskindlust. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon leidis, et liidu tootmisharu müüb sõltumatutele turustajatele ega ole vertikaalselt integreeritud, nagu seda väitis sõltumatute importijate ühendus. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on praegu madal ja umbes 10 % impordist on pärit muudest riikidest kui Hiinast ja Indiast, mis tähendab, et importijad võiksid üle minna liidu tootmisele või muule impordile. Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kaebuse esitajad võiksid suurema nõudluse rahuldamiseks kasutada ära varustuskindlust.

| (218) | Importijate ühingu sõnul on enamik sõltumatuid importijaid väiksed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on vähene võime kohandada oma äriühingut dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele. |
| --- | --- |

(218)

Importijate ühingu sõnul on enamik sõltumatuid importijaid väiksed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on vähene võime kohandada oma äriühingut dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele.

| (219) | Komisjon hindas nii importijate kui ka kaebuse esitajate väiteid ja järeldas, et praeguste andmete põhjal lisavad importijad liidule mõningat väärtust ning nad ei suudaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega toime tulla ilma hindu tõstmata. Komisjon võrdles importijate ja liidu tootmisharu keskmisi müügihindu ja järeldas, et hindade tõstmiseks on ruumi. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon hindas nii importijate kui ka kaebuse esitajate väiteid ja järeldas, et praeguste andmete põhjal lisavad importijad liidule mõningat väärtust ning nad ei suudaks dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega toime tulla ilma hindu tõstmata. Komisjon võrdles importijate ja liidu tootmisharu keskmisi müügihindu ja järeldas, et hindade tõstmiseks on ruumi.

| (220) | Kuigi importijad väitsid, et neil on raske üle minna alternatiivsetele tarneallikatele valuvormide ja sertifikaatide maksumuse tõttu, leidis komisjon, et see on siiski võimalik järgmisel põhjusel. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on 54 % ning paistab, et India, kelle puhul dumpingut esialgu ei tuvastatud, toodab üha enam kõrgtugevat malmi ja on seega üks võimalikest tarneallikatest peale teiste riikide nagu Türgi ja Norra. |
| --- | --- |

(220)

Kuigi importijad väitsid, et neil on raske üle minna alternatiivsetele tarneallikatele valuvormide ja sertifikaatide maksumuse tõttu, leidis komisjon, et see on siiski võimalik järgmisel põhjusel. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on 54 % ning paistab, et India, kelle puhul dumpingut esialgu ei tuvastatud, toodab üha enam kõrgtugevat malmi ja on seega üks võimalikest tarneallikatest peale teiste riikide nagu Türgi ja Norra.

| (221) | Komisjon leidis, et tööhõives on importijate osakaal väike. Kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat annavad tööd ligikaudu 1 200 inimesele, on kahel valimisse kaasatud Hiinast importival importijal võimalik vaatlusaluse tootega seostada alla 100 inimese. |
| --- | --- |

(221)

Komisjon leidis, et tööhõives on importijate osakaal väike. Kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat annavad tööd ligikaudu 1 200 inimesele, on kahel valimisse kaasatud Hiinast importival importijal võimalik vaatlusaluse tootega seostada alla 100 inimese.

| (222) | Komisjon järeldas praeguses etapis olemasoleva teabe põhjal, mida on tal kavas kontrollida pärast esialgsete meetmete kehtestamist, et meetmete tõenäoline mõju sõltumatutele importijatele ei ole oluline ega kaalu üles meetmete head mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(222)

Komisjon järeldas praeguses etapis olemasoleva teabe põhjal, mida on tal kavas kontrollida pärast esialgsete meetmete kehtestamist, et meetmete tõenäoline mõju sõltumatutele importijatele ei ole oluline ega kaalu üles meetmete head mõju liidu tootmisharule.

6.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (223) | Vaatlusaluse toote põhilised lõppkasutajad on avalike teenuste pakkujad. Kasutajate jaoks moodustab vaatlusaluse toote kulu suuremate taristuprojektide raames sageli ainult väikse osa. |
| --- | --- |

(223)

Vaatlusaluse toote põhilised lõppkasutajad on avalike teenuste pakkujad. Kasutajate jaoks moodustab vaatlusaluse toote kulu suuremate taristuprojektide raames sageli ainult väikse osa.

| (224) | Importijate ühendus väljendas kartust, et dumpinguvastased meetmed toovad endaga kaasa hinnatõusu tarbijatele, kes on peamiselt avalik-õiguslikud asutused. Kuid lõppkasutajad ei saa tugineda omahinnast madalamatele hindadele liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(224)

Importijate ühendus väljendas kartust, et dumpinguvastased meetmed toovad endaga kaasa hinnatõusu tarbijatele, kes on peamiselt avalik-õiguslikud asutused. Kuid lõppkasutajad ei saa tugineda omahinnast madalamatele hindadele liidu tootmisharu arvelt.

| (225) | Endast ei andnud teada ükski kasutajate ega tarbijate ühendus. Arvestades nimetatud isikute koostööst keeldumist, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda. |
| --- | --- |

(225)

Endast ei andnud teada ükski kasutajate ega tarbijate ühendus. Arvestades nimetatud isikute koostööst keeldumist, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei mõjuta põhjendamatult nende olukorda.

6.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (226) | Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjuseid selle kohta, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(226)

Ülaltoodu põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjuseid selle kohta, et Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordile ajutiste meetmete kehtestamine ei oleks liidu huvides.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (227) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiinast ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. Kuna India puhul ei tuvastatud dumpingut, siis ei kehtestata India suhtes esialgseid meetmeid, kuid uurimine jätkub lõplike järelduste tegemiseni. |
| --- | --- |

(227)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import Hiinast ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. Kuna India puhul ei tuvastatud dumpingut, siis ei kehtestata India suhtes esialgseid meetmeid, kuid uurimine jätkub lõplike järelduste tegemiseni.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (228) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(228)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

| (229) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(229)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (230) | Selleks et määrata kindlaks kasum, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit, millega määratakse kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. |
| --- | --- |

(230)

Selleks et määrata kindlaks kasum, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit, millega määratakse kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase.

| (231) | Taotletavaks kasumimarginaaliks seati esialgu 5,3 %, võttes arvesse 2013. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit. Kuna dumpinguhinnaga import kasvas 2014. aastal ja muutus seejärel stabiilseks, ollakse seisukohal, et 2013. aasta kasumitase kajastab kasumit, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(231)

Taotletavaks kasumimarginaaliks seati esialgu 5,3 %, võttes arvesse 2013. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügist saadud kasumit. Kuna dumpinguhinnaga import kasvas 2014. aastal ja muutus seejärel stabiilseks, ollakse seisukohal, et 2013. aasta kasumitase kajastab kasumit, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud koostööd tegevate Hiina eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks ja mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, millega valimisse kaasatud liidu tootjad müüsid samasugust toodet uurimisperioodil liidu turul. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (232) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 94–98). |
| --- | --- |

(232)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi teiste äriühingute puhul on kindlaks määratud samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendused 94–98).

7.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (233) | Hiinast pärit malmist toodete impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahju kõrvaldamist võimaldavaid tasemeid ja dumpingumarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(233)

Hiinast pärit malmist toodete impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahju kõrvaldamist võimaldavaid tasemeid ja dumpingumarginaale. Tollimaksu summa peaks vastama dumpingutasemele või kahju kõrvaldamist võimaldavale tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (234) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.








  Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%) | Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | 70,7 | 25,3 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd | 39,1 | 59,9 | 39,1 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co. Ltd | 42,8 | 80,7 | 42,8 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd | 28,9 | 77,8 | 28,9 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 33,1 | 73,5 | 33,1 |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 33,1 | 72,1 | 33,1 |
| Kõik teised äriühingud | 42,8 | 80,7 | 42,8 |

(234)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%)

Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%)

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

70,7

25,3

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd

39,1

59,9

39,1

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co. Ltd

42,8

80,7

42,8

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd

28,9

77,8

28,9

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

33,1

73,5

33,1

Muud koostööd teinud äriühingud

33,1

72,1

33,1

Kõik teised äriühingud

42,8

80,7

42,8

| (235) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks kõnealuse uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute kõnealuse uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit Hiinast ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(235)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks kõnealuse uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute kõnealuse uurimise ajal kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluse toote impordi suhtes, mis on pärit Hiinast ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksus, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse kõikide teiste äriühingute puhul. Nende suhtes ei tohi kohaldada ühtegi individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (236) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (7). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(236)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb saata komisjonile (7). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse teade nimevahetuse kohta Euroopa Liidu Teatajas.

7

Euroopa Liidu Teatajas

| (237) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigile muudele äriühingutele kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(237)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigile muudele äriühingutele kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (238) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(238)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (239) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(239)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate selliste Hiina Rahvavabariigist pärit lamellaargrafiitmalmist (hallmalmist) või keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) toodete ja nende osade impordi suhtes, mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7325 10 00 (TARICi kood 7325100031) ja ex 7325 99 10 (TARICi kood 7325991051) alla.

Need on tooted, mida kasutatakse:

| — | maapinnal või maapinna all asuvate süsteemide ja/või nende avade katmiseks ning |
| --- | --- |

—

maapinnal või maapinna all asuvate süsteemide ja/või nende avade katmiseks ning

| — | maapinnal või maapinna all asuvatele süsteemidele juurde pääsemiseks ja/või nende vaatlemise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

—

maapinnal või maapinna all asuvatele süsteemidele juurde pääsemiseks ja/või nende vaatlemise võimaldamiseks.

Tooted võivad olla masintöödeldud, kaetud, värvitud ja/või kombineeritud muude materjalidega, nagu betoon, kõnniteeplaadid või -kivid.

Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteliike:

| — | äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla ja mida kasutatakse polümeerist, plastist või betoonist äravoolukanalite osana, mis võimaldab pinnaveel voolata äravoolukanalisse; |
| --- | --- |

—

äravoolukanalite restid, mis kuuluvad standardi EN 1433 alla ja mida kasutatakse polümeerist, plastist või betoonist äravoolukanalite osana, mis võimaldab pinnaveel voolata äravoolukanalisse;

| — | tuletõrjehüdrandid. |
| --- | --- |

—

tuletõrjehüdrandid.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory | 25,3 | C221 |
| Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd. | 39,1 | C222 |
| Fengtai (Handan) Alloy Casting Co. Ltd | 42,8 | C223 |
| Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd. | 28,9 | C224 |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd | 33,1 | C225 |
| Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud | 33,1 | Vt lisa |
| Kõik teised äriühingud | 42,8 | C999 |

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Botou City Wangwu Town Tianlong Casting Factory

25,3

C221

Botou Lisheng Casting Industry Co., Ltd.

39,1

C222

Fengtai (Handan) Alloy Casting Co. Ltd

42,8

C223

Hong Guang Handan Cast Foundry Co., Ltd.

28,9

C224

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd

33,1

C225

Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

33,1

Vt lisa

Kõik teised äriühingud

42,8

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriigi tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millele on lisatud kuupäevaga ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) avaldus järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [vaatlusaluse toote] koguses [kogus] tootis [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] [asjaomases riigis]. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. august 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärit teatavate malmist toodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 461, 10.12.2016, lk 22).

2

(3)  Tavaliselt kestab komisjoni uurimisperiood kolm aastat, vaata nt komisjoni 26. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/141, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit põkk-keevitatavate roostevabast terasest toruliitmike (ka valmistoodetena) impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud (ELT L 22, 27.1.2017, lk 14) ning komisjoni 18. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1559, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 244, 19.9.2015, lk 25).

3

(4)  Nõukogu 25. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1212/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes (ELT L 199, 29.7.2005, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 26. augusti 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 871/2011, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit valandite impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine ja osaline vahepealne läbivaatamine ning tunnistatakse kõnealused meetmed kehtetuks (ELT L 227, 2.9.2011, lk 1).

5

(6)  Muudest riikidest kui Indiast ja Hiinast pärit impordi keskmine hind 2013. aastal ei ole tüüpiline, sest Eurostati andmetel on osa impordist pärit riikidest ja territooriumitelt, mida ei ole liidusisesel kauplemisel ärilistel või sõjalistel põhjustel täpsustatud ja kust pärit impordi hind ei ole tüüpiline.

6

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

7

---

LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse:

| Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Baoding City Maikesaier Casting Ltd | C226 |
| Baoding GB Metal Products Co., Ltd | C232 |
| Baoding Hualong Casting Co., Ltd | C233 |
| Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd | C234 |
| Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd | C235 |
| Botou City Minghang Casting Co., Ltd | C236 |
| Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd. ja seotud äriühing Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd | C237 |
| Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory | C238 |
| Botou Dongli Foundry Co., Ltd | C239 |
| Botou GuangTai Precision Casting Factory | C240 |
| Botou Mancheng Foundry Co., Ltd | C241 |
| Botou Okai Foundry Co., Ltd | C242 |
| Botou Sanjiang Casting Co., Ltd | C243 |
| Botou TongYang Casting Factory | C244 |
| Botou Weili Precision Casting Co., Ltd | C245 |
| Botou Xinrong Foundry Co., Ltd | C246 |
| Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd | C247 |
| Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd | C248 |
| Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd | C249 |
| Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd | C250 |
| Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd | C251 |
| China National Minerals Co., Ltd | C252 |
| Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial | C253 |
| Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd | C254 |
| Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd | C255 |
| Handan Haolin Casting Co., Ltd | C256 |
| HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd | C257 |
| Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd | C258 |
| Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd | C259 |
| Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd | C260 |
| Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd | C261 |
| Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd | C262 |
| Hebei Jinghua Casting Co., Ltd | C263 |
| Hebei Shunda Foundry Co., Ltd | C264 |
| Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd | C265 |
| Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd | C266 |
| Hengtong Valve Co., LTD | C267 |
| Heping Cast Co., Ltd. Yi County | C268 |
| Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd | C269 |
| Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd | C270 |
| Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd | C271 |
| Laiwu City Haitian Machinery Plant | C272 |
| Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd | C273 |
| Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry | C274 |
| Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd | C275 |
| Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd | C276 |
| Pingyao County Master Casting Co., Ltd | C277 |
| Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd | C278 |
| Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd | C279 |
| Qingdao Qitao Casting Co., Ltd | C280 |
| Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd | C281 |
| Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd | C282 |
| Rockhan Technology Co., Ltd | C283 |
| Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd | C284 |
| Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd | C285 |
| Shandong Lulong Group Co., Ltd | C286 |
| Shanxi Associated Industrial Co., Ltd | C287 |
| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd | C288 |
| Shanxi Solid Industrial Co., Ltd | C289 |
| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd | C290 |
| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry | C291 |
| Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd | C292 |
| Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd | C293 |
| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd | C294 |
| Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd | C295 |
| Wangdu Junrong Foundry Co., Limited | C296 |
| Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd | C297 |
| Weifang Stable Casting Co., Ltd | C298 |
| Weifang Weikai Casting Co., Ltd | C299 |
| Wen Shui Hengli Nature of the Company | C300 |
| Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd | C301 |
| Zibo Joy's Metal Co., Ltd | C302 |

Nimi

TARICi lisakood

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

C226

Baoding GB Metal Products Co., Ltd

C232

Baoding Hualong Casting Co., Ltd

C233

Baoding Shuanghu Casting Co., Ltd

C234

Bo Tou Chenfeng Casting Co., Ltd

C235

Botou City Minghang Casting Co., Ltd

C236

Botou City Qinghong Foundry Co., Ltd. ja seotud äriühing Cangzhou Qinghong Foundry Co., Ltd

C237

Botou City Simencun Town Bai Fo Tang Casting Factory

C238

Botou Dongli Foundry Co., Ltd

C239

Botou GuangTai Precision Casting Factory

C240

Botou Mancheng Foundry Co., Ltd

C241

Botou Okai Foundry Co., Ltd

C242

Botou Sanjiang Casting Co., Ltd

C243

Botou TongYang Casting Factory

C244

Botou Weili Precision Casting Co., Ltd

C245

Botou Xinrong Foundry Co., Ltd

C246

Botou Zhengxin Foundry Co., Ltd

C247

Cangzhou Hongyuan Machinery & Foundry Co., Ltd

C248

Cangzhou Yadite Casting Machinery Co., Ltd

C249

Changsha Jinlong Foundry Industry Co., Ltd

C250

Changyi City ChangZhan Casting Co., Ltd

C251

China National Minerals Co., Ltd

C252

Dingxiang Sitong Forging and Casting Industrial

C253

Dingzhou Dongyu Foundry Co., Ltd

C254

Handan City Jinzhu Foundry Co., Ltd

C255

Handan Haolin Casting Co., Ltd

C256

HanDan Qunshan Foundry Co., Ltd

C257

Handan Yanyuan Machinery Foundry Co., Ltd

C258

Handan Yuanyang Foundry Co., Ltd

C259

Handan Zhangshui Pump Manufacturing Co., Ltd

C260

Hebei Cheng'An Babel Casting Co., Ltd

C261

Hebei Feixiang East Foundry Products Co., Ltd

C262

Hebei Jinghua Casting Co., Ltd

C263

Hebei Shunda Foundry Co., Ltd

C264

Hebei Tengfeng Metal Products Co., Ltd

C265

Hebei Zhonghe Foundry Co., Ltd

C266

Hengtong Valve Co., LTD

C267

Heping Cast Co., Ltd. Yi County

C268

Jiaocheng County Honglong Machinery Manufacturing Co., Ltd

C269

Jiaocheng County Xinlei Machinery Manufacturing Co., Ltd

C270

Jiaocheng County Xinxing Casting Co., Ltd

C271

Laiwu City Haitian Machinery Plant

C272

Laiwu Xinlong Weiye Foundry Co., Ltd

C273

Lianyungang Ganyu Xingda Casting Foundry

C274

Lingchuan County Rainbow Casting Co., Ltd

C275

Lingshouxian Boyuan Fountry Co., Ltd

C276

Pingyao County Master Casting Co., Ltd

C277

Qingdao Jiatailong Industrial Co., Ltd

C278

Qingdao Jinfengtaike Machinery Co., Ltd

C279

Qingdao Qitao Casting Co., Ltd

C280

Qingdao Shinshu Casting Co., Ltd

C281

Qingyuanxian Yueda Fountry Co., Ltd

C282

Rockhan Technology Co., Ltd

C283

Shahe City Fangyuan Casting Co., Ltd

C284

Shandong Hongma Engineering Machinery Co., Ltd

C285

Shandong Lulong Group Co., Ltd

C286

Shanxi Associated Industrial Co., Ltd

C287

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co., Ltd

C288

Shanxi Solid Industrial Co., Ltd

C289

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co., Ltd

C290

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry

C291

Tang County Kaihua Metal Products Co., Ltd

C292

Tangxian Hongyue Machinery Accessory Foundry Co., Ltd

C293

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co., Ltd

C294

Tianjin Yu Xing Da Casting Co., Ltd

C295

Wangdu Junrong Foundry Co., Limited

C296

Weifang Nuolong Machinery Co., Ltd

C297

Weifang Stable Casting Co., Ltd

C298

Weifang Weikai Casting Co., Ltd

C299

Wen Shui Hengli Nature of the Company

C300

Wuhan RedStar Agro-Livestock Machinery Co. Ltd

C301

Zibo Joy's Metal Co., Ltd

C302

---

OTSUSED

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/1481,

14. august 2017,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 5589 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa osades I–IV on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis seoses kõnealuse haigusega on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Loetelu sisaldab Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa osades I–IV on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis seoses kõnealuse haigusega on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Loetelu sisaldab Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi.

| (2) | 2017. aasta juulis esinesid mõned uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Poolas haldusüksustes gminy Kąkolewnica, Podedwórze ja Włodawa. Need puhangud esinesid piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas. |
| --- | --- |

(2)

2017. aasta juulis esinesid mõned uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Poolas haldusüksustes gminy Kąkolewnica, Podedwórze ja Włodawa. Need puhangud esinesid piirkondades, mis praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas.

| (3) | 2017. aasta juulis esinesid mõned sigade Aafrika katku juhtumid metssigadel Lätis haldusüksustes Bauskas, Dobeles ja Talsu novads, Leedus haldusüksuses Pasvaliorajono savivaldybė, ning ka Poolas haldusüksustes gminy Hanna ja Tuczna, mis praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas või mis on praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, kuid asuvad I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas. |
| --- | --- |

(3)

2017. aasta juulis esinesid mõned sigade Aafrika katku juhtumid metssigadel Lätis haldusüksustes Bauskas, Dobeles ja Talsu novads, Leedus haldusüksuses Pasvaliorajono savivaldybė, ning ka Poolas haldusüksustes gminy Hanna ja Tuczna, mis praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas või mis on praegu on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas, kuid asuvad I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Kõnealuste puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks arvesse võtta kõnealuse rakendusotsuse lisas.

| (4) | Sigade Aafrika katkust ohustatud kodu- ja uluksigade populatsioonide praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Lätis, Leedus ja Poolas tekkinud uue olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja sigade Aafrika katku edasist levikut ära hoida ning samal ajal tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ennetada ning kolmandate riikide põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist vältida, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse haigusega seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis, Leedus ja Poolas. |
| --- | --- |

(4)

Sigade Aafrika katkust ohustatud kodu- ja uluksigade populatsioonide praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Lätis, Leedus ja Poolas tekkinud uue olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja sigade Aafrika katku edasist levikut ära hoida ning samal ajal tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ennetada ning kolmandate riikide põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist vältida, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu piirkondade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse haigusega seoses arvesse epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis, Leedus ja Poolas.

| (5) | Seega tuleks kõnealused uutest sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on esitatud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, nüüd esitada kõnealuse lisa III osas ning uued piirkonnad Poolas tuleks lisada kõnealuse lisa I ossa. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks kõnealused uutest sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on esitatud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, nüüd esitada kõnealuse lisa III osas ning uued piirkonnad Poolas tuleks lisada kõnealuse lisa I ossa.

| (6) | Lisaks sellele tuleks Lätis, Leedus ja Poolas metssigadel esinenud uutest sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on esitatud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, nüüd esitada kõnealuse lisa II osas. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele tuleks Lätis, Leedus ja Poolas metssigadel esinenud uutest sigade Aafrika katku puhangutest mõjutatud piirkonnad, mis praegu on esitatud rakendusmääruse 2014/709/EL lisa I osas, nüüd esitada kõnealuse lisa II osas.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. august 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta, |
| --- | --- |

—

Auces novada Bēnes, Vecsaules, Vītiņu un Ukru pagasts, Auces pilsēta,

| — | Bauskas novada Īslīces pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Īslīces pagasts,

| — | Bauskas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Bauskas pilsēta,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Dobeles novada Penkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Penkules pagasts,

| — | Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas un Sesavas pagasts,

| — | Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Vānes un Matkules pagasts,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts un Pāvilostas pilsēta,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta, |
| --- | --- |

—

Saldus novada Ezeres, Jaunauces, Jaunlutriņu, Kursīšu, Lutriņu, Novadnieku, Pampāļu, Rubas, Saldus, Vadakstes, Zaņas, Zirņu, Zvārdes un Šķēdes pagastis, Saldus pilsēta,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts. |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Lygūmų, Linkuvos, Pakruojo ir Pašvitinio seniūnijos,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Krekenavos seniūnijos dalis į vakarus nuo Nevėžio upės,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Aukštelkų, Baisogalos, Grinkiškio, Radviliškio, Radviliškio miesto, Skėmių, Šaukoto, Šeduvos miesto, Šaulėnų ir Tyrulių,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Biała Piska, Orzysz, Pisz i Ruciane Nida w powiecie piskim,

| gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Miłki i Wydminy w powiecie giżyckim,

| gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim. |
| --- |

gminy Olecko, Świętajno i Wieliczki w powiecie oleckim.

| w województwie podlaskim:





  gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Brańsk z miastem Brańsk, gminy Boćki, Rudka, Wyszki, część gminy Bielsk Podlaski położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), miasto Bielsk Podlaski, część gminy Orla położona na zachód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim, |
| --- |

gminy Dąbrowa Białostocka, Kuźnica, Janów, Nowy Dwór, Sidra, Suchowola i Korycin w powiecie sokólskim,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk i Perlejewo w powiecie siemiatyckim,

| gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Kolno z miastem Kolno, Mały Płock i Turośl w powiecie kolneńskim,

| gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy i Poświętne w powiecie białostockim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Bakałarzewo, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki i Szypliszki w powiecie suwalskim,

| gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Miastkowo, Nowogród, Piątnica, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat sejneński. |
| --- |

powiat sejneński.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Sabnie, Sterdyń, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim, |
| --- |

gminy Domanice, Kotuń, Mokobody, Przesmyki, Paprotnia, Skórzec, Suchożebry, Mordy, Siedlce, Wiśniew i Zbuczyn w powiecie siedleckim,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim, |
| --- |

gminy Lelis, Łyse, Rzekuń, Troszyn, Czerwin i Goworowo w powiecie ostrołęckim,

| gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim, |
| --- |

gminy Olszanka i Łosice w powiecie łosickim,

| powiat ostrowski. |
| --- |

powiat ostrowski.

| w województwie lubelskim:





  gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Stary Brus i Urszulin w powiecie włodawskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Komarówka Podlaska, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Ulan-Majorat i Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim, |
| --- |

gminy Rossosz, Wisznice, Sosnówka i Łomazy w powiecie bialskim,

| gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Adamów, Krzywda, Serokomla, Stanin, Trzebieszów, Wojcieszków i gmina wiejska Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Milanów, Parczew, Siemień i Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Dorohusk, Kamień, Chełm, Ruda – Huta, Sawin i Wierzbica w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim. |
| --- |

gminy Firlej, Kock, Niedźwiada, Ostrówek, Ostrów Lubelski i Uścimów w powiecie lubartowskim.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Abja vald, |
| --- | --- |

—

Abja vald,

| — | Alatskivi vald, |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald,

| — | Elva linn, |
| --- | --- |

—

Elva linn,

| — | Haaslava vald, |
| --- | --- |

—

Haaslava vald,

| — | Haljala vald, |
| --- | --- |

—

Haljala vald,

| — | Halliste vald, |
| --- | --- |

—

Halliste vald,

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald), |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald),

| — | Ida-Viru maakond, |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond,

| — | Kambja vald, |
| --- | --- |

—

Kambja vald,

| — | Karksi vald, |
| --- | --- |

—

Karksi vald,

| — | Kihelkonna vald, |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald,

| — | Konguta vald, |
| --- | --- |

—

Konguta vald,

| — | Kõpu vald, |
| --- | --- |

—

Kõpu vald,

| — | Kuressaare linn, |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn,

| — | Lääne maakond, |
| --- | --- |

—

Lääne maakond,

| — | Lääne-Saare vald, |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald,

| — | Laekvere vald, |
| --- | --- |

—

Laekvere vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub lääne pool Kuressaare-Leisi maanteest (maanatee nr 79),

| — | Luunja vald, |
| --- | --- |

—

Luunja vald,

| — | Mäksa vald, |
| --- | --- |

—

Mäksa vald,

| — | Meeksi vald, |
| --- | --- |

—

Meeksi vald,

| — | Muhu vald, |
| --- | --- |

—

Muhu vald,

| — | Mustjala vald, |
| --- | --- |

—

Mustjala vald,

| — | Nõo vald, |
| --- | --- |

—

Nõo vald,

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald), |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond (välja arvatud Audru ja Tõstamaa vald),

| — | Peipsiääre vald, |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald,

| — | Piirissaare vald, |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald,

| — | Põlva maakond, |
| --- | --- |

—

Põlva maakond,

| — | Puhja vald, |
| --- | --- |

—

Puhja vald,

| — | Rägavere vald, |
| --- | --- |

—

Rägavere vald,

| — | Rakvere linn, |
| --- | --- |

—

Rakvere linn,

| — | Rakvere vald, |
| --- | --- |

—

Rakvere vald,

| — | Rannu vald, |
| --- | --- |

—

Rannu vald,

| — | Rapla maakond, |
| --- | --- |

—

Rapla maakond,

| — | Rõngu vald, |
| --- | --- |

—

Rõngu vald,

| — | Ruhnu vald, |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald,

| — | Salme vald, |
| --- | --- |

—

Salme vald,

| — | Sõmeru vald, |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald,

| — | Suure-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald,

| — | Tähtvere vald, |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald,

| — | Tartu linn, |
| --- | --- |

—

Tartu linn,

| — | Tartu vald, |
| --- | --- |

—

Tartu vald,

| — | Tarvastu vald, |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald,

| — | Torgu vald, |
| --- | --- |

—

Torgu vald,

| — | Ülenurme vald, |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald,

| — | Valga maakond, |
| --- | --- |

—

Valga maakond,

| — | Vara vald, |
| --- | --- |

—

Vara vald,

| — | Vihula vald, |
| --- | --- |

—

Vihula vald,

| — | Viljandi linn, |
| --- | --- |

—

Viljandi linn,

| — | Viljandi vald, |
| --- | --- |

—

Viljandi vald,

| — | Vinni vald, |
| --- | --- |

—

Vinni vald,

| — | Viru-Nigula vald, |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald,

| — | Võhma linn, |
| --- | --- |

—

Võhma linn,

| — | Võnnu vald, |
| --- | --- |

—

Võnnu vald,

| — | Võru maakond. |
| --- | --- |

—

Võru maakond.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Kastuļinas, Grāveru un Šķeltovas pagasts,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Apes novada Trapenes, Gaujienas un Apes pagasts, Apes pilsēta,

| — | Auces novada Lielauces un Īles pagasts, |
| --- | --- |

—

Auces novada Lielauces un Īles pagasts,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils un Krišjāņu pagasts,

| — | Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts, |
| --- | --- |

—

Bauskas novada Mežotnes, Codes, Dāviņu, Gailīšu, Brunavas, Ceraukstes un Vecsaules pagasts,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenas, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas un Skrudalienas pagasts,

| — | Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Dobeles novada Dobeles, Annenieku, Bikstu, Zebrenes, Naudītes, Auru, Krimūnu, Bērzes un Jaunbērzes pagasts, Dobeles pilsēta,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Līgo pagasts, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Līgo pagasts,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa P10, Ikšķiles pilsēta,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novada Kalnciema, Līvbērzes un Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kandavas novada Cēres, Kandavas, Zemītes un Zantes pagasts, Kandavas pilsēta,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles un Viļķenes pagasts, Limbažu pilsēta,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novada Saunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Saunas pagasts,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novada Raunas pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Raunas pagasts,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Audriņu, Bērzgales, Čornajas, Dricānu, Gaigalavas, Griškānu, Ilzeskalna, Kantinieku, Kaunatas, Lendžu, Lūznavas, Maltas, Mākoņkalna, Nagļu, Ozolaines, Ozolmuižas, Rikavas, Nautrēnu, Sakstagala, Silmalas, Stoļerovas, Stružānu un Vērēmu pagasts un Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu un Silajāņu pagasts,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Lazdukalna pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Lazdukalna pagasts,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Mores pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa P3,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas un Grundzāles pagasts un Smiltenes pilsēta,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ir Parovėjos seniūnijos,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Žeimių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 144 ir į vakarus nuo kelio Nr 232,

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybės: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos apylinkių, Garliavos, Karmėlavos, Kačerginės, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos apylinkių, Vilkijos, Zapyškio seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė savivaldybės: Dotnuvos, Gudžiūnų, Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, Krakių, Kėdainių miesto, Surviliškio, Truskavos, Vilainių ir Šėtos seniūnijos,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ir Šimonių seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Guostagalio, Klovainių, Rozalimo ir Žeimelio seniūnijos,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Joniškėlio apylinkių, Joniškėlio miesto, Namišių, Saločių, Pušaloto ir Vaškųseniūnijos,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė: Pakalniškių ir Sidabravo seniūnijos,

| — | Prienų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gmina Dubicze Cerkiewne, części gmin Kleszczele i Czeremcha położone na wschód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Kobylin-Borzymy w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim, |
| --- |

gminy Grabowo i Stawiski w powiecie kolneńskim,

| gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady i Choroszcz w powiecie białostockim,

| część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim, |
| --- |

część gminy Bielsk Podlaski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 (w kierunku północnym od miasta Bielsk Podlaski) i przedłużonej przez wschodnią granicę miasta Bielsk Podlaski i drogę nr 66 (w kierunku południowym od miasta Bielsk Podlaski), część gminy Orla położona na wschód od drogi nr 66 w powiecie bielskim,

| gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim. |
| --- |

gminy Sokółka, Szudziałowo i Krynki w powiecie sokólskim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Sławatycze i Tuczna w powiecie bialskim.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Aegviidu vald, |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald,

| — | Anija vald, |
| --- | --- |

—

Anija vald,

| — | Audru vald, |
| --- | --- |

—

Audru vald,

| — | Järva maakond, |
| --- | --- |

—

Järva maakond,

| — | Jõgeva maakond, |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond,

| — | Kadrina vald, |
| --- | --- |

—

Kadrina vald,

| — | Kolga-Jaani vald, |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald,

| — | Kõo vald, |
| --- | --- |

—

Kõo vald,

| — | Laeva vald, |
| --- | --- |

—

Laeva vald,

| — | Laimjala vald, |
| --- | --- |

—

Laimjala vald,

| — | osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79), |
| --- | --- |

—

osa Leisi vallast, mis asub ida pool Kuressaare-Leisi maanteest (maantee nr 79),

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20),

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest, |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest,

| — | Orissaare vald, |
| --- | --- |

—

Orissaare vald,

| — | Pihtla vald, |
| --- | --- |

—

Pihtla vald,

| — | Pöide vald, Rakke vald, |
| --- | --- |

—

Pöide vald, Rakke vald,

| — | Tapa vald, |
| --- | --- |

—

Tapa vald,

| — | Tõstamaa vald, |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald,

| — | Väike-Maarja vald, |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald,

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Apes novada Virešu pagasts, |
| --- | --- |

—

Apes novada Virešu pagasts,

| — | Aglonas novada Aglonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Aglonas novada Aglonas pagasts,

| — | Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Balvu novada Kubuļu un Balvu pagasts un Balvu pilsēta,

| — | Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novada Nīcgales, Kalupes, Dubnas un Višķu pagasts,

| — | Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novada daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no autoceļa A2,

| — | Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novada Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma un Lejasciema pagasts un Gulbenes pilsēta,

| — | Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novada Tīnūžu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no autoceļa P10,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novada Krimuldas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V89 un V81, un Lēdurgas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V81 un V128,

| — | Limbažu novada Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novada Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta, |
| --- | --- |

—

Preiļu novada Preiļu, Aizkalnes un Pelēču pagasts un Preiļu pilsēta,

| — | Raunas novada Drustu pagasts, |
| --- | --- |

—

Raunas novada Drustu pagasts,

| — | Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novada Feimaņu pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no autoceļa V577 un Pušas pagasta daļa, kas atrodas uz dienvidrietumiem no autoceļa V577 un V597,

| — | Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novada Riebiņu un Rušonas pagasts,

| — | Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10, |
| --- | --- |

—

Ropažu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa P10,

| — | Rugāju novada Rugāju pagasts, |
| --- | --- |

—

Rugāju novada Rugāju pagasts,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Siguldas novada Siguldas pagasts un Allažu pagasta daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no autoceļa P3, un Siguldas pilsēta,

| — | Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novada Launkalnes, Variņu un Palsmanes pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Vārkavas novads. |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio ir Širvenos seniūnijos,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Bukonių, Dumsių, Jonavos miesto, Kulvos, Rūklos, Šilų, Upninkų, Užusalio seniūnijos ir Žeimių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 144 ir į rytus nuo kelio Nr 232,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Babtų, Čekiškės ir Vandžiogalos seniūnijos,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Pernaravos seniūnijos ir Josvainių seniūnijos dalis į pietus nuo kelio Nr 3514 ir Nr 229,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė: Alizavos ir Kupiškio seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė: Karsakiškio, Miežiškių, Naujamiesčio, Paįstrio, Raguvos, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių, Velžio seniūnijos ir Krekenavos seniūnijos dalis į rytus nuo Nevėžio upės,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė: Daujėnų, Krinčino, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto ir Pumpėnų seniūnijos,

| — | Varėnos rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie podlaskim:





  powiat grajewski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim, |
| --- |

gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka z miastem Hajnówka, Narew, Narewka i części gminy Czeremcha i Kleszczele położone na zachód od drogi nr 66 w powiecie hajnowskim,

| gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim. |
| --- |

gminy Drohiczyn, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim.

| w województwie mazowieckim:





  gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Platerów, Sarnaki, Stara Kornica i Huszlew w powiecie łosickim,

| gmina Korczew w powiecie siedleckim. |
| --- |

gmina Korczew w powiecie siedleckim.

| w województwie lubelskim:





  gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim. |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Kodeń, Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Piszczac, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie i Terespol z miastem Terespol, Drelów, Międzyrzec Podlaski z miastem Międzyrzec Podlaski w powiecie bialskim.

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Radzyń Podlaski i Kąkolewnica w powiecie radzyńskim,

| gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Hańsk, Wola Uhruska, Wyryki i gmina wiejska Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Podedwórze w powiecie parczewskim. |
| --- |

gmina Podedwórze w powiecie parczewskim.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 17.8.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 211/58 |
| --- | --- | --- | --- |

17.8.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 211/58

---

Komisjoni 26. septembri 2016. aasta delegeeritud määruse (EL) 2016/2095 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 326, 1. detsember 2016
  )

Leheküljel 4, lisas, millega asendatakse määruse (EMÜ) nr 2568/91 I lisa, tabeli „Puhtus“ üheteistkümnendas veerus (Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42 (teoreetiline arvutus))

asendatakse

„Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42

(teoreetiline arvutus)

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,2 |
| --- | --- |

≤ 0,2

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,3 |
| --- | --- |

≤ 0,3

| | ≤ 0,6 |
| --- | --- |

≤ 0,6

| | ≤ 0,5 |
| --- | --- |

≤ 0,5

| | ≤ 0,5“ |
| --- | --- |

≤ 0,5“

järgmisega:

„Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42

(teoreetiline arvutus)

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,2| |
| --- | --- |

≤ |0,2|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,3| |
| --- | --- |

≤ |0,3|

| | ≤ |0,6| |
| --- | --- |

≤ |0,6|

| | ≤ |0,5| |
| --- | --- |

≤ |0,5|

| | ≤ |0,5|“. |
| --- | --- |

≤ |0,5|“.

---