# Úradný vestník L 144/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 144 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5715. mája 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 144

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5715. mája 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/273/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 19. septembra 2012 o opatreniach v prospech spoločnosti ELAN d.o.o. SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10) zavedených Slovinskom
  [oznámené pod číslom C(2012) 6345]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2014/274/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2013 o štátnej pomoci č. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ktorú poskytlo Belgicko v prospech podniku SA Ducroire
  [oznámené pod číslom C(2013) 1497]

   (
  1
  ) | 29 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2014/273/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 19. septembra 2012 o opatreniach v prospech spoločnosti ELAN d.o.o. SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10) zavedených Slovinskom
  [oznámené pod číslom C(2012) 6345]

   (
  1
  )

ELAN

[oznámené pod číslom C(2012) 6345]

1

1

2014/274/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2013 o štátnej pomoci č. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ktorú poskytlo Belgicko v prospech podniku SA Ducroire
  [oznámené pod číslom C(2013) 1497]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 1497]

1

29

| | | III   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | * | Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 244/12/COL z 27. júna 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Íslandsbanki (Island) | 70 |
| | * | Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 290/12/COL z 11. júla 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Landsbankinn (Island) | 121 |
| | * | Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 291/12/COL z 11. júla 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Arion (Island) | 169 |

III   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

*

Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 244/12/COL z 27. júna 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Íslandsbanki (Island)

70

*

Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 290/12/COL z 11. júla 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Landsbankinn (Island)

121

*

Verzia určená pre verejnosť Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 291/12/COL z 11. júla 2012, o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Arion (Island)

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 15.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 144/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 19. septembra 2012

o opatreniach v prospech spoločnosti ELAN d.o.o. SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10) zavedených Slovinskom

[oznámené pod číslom C(2012) 6345]

(Iba slovinské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/273/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným ustanovením (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Dňa 10. júla 2008 podala spoločnosť Marker Völkl International GmbH (ďalej len „navrhovateľ“), nemecký výrobca lyží, sťažnosť, podľa ktorej Slovinsko poskytlo štátnu pomoc spoločnosti Elan d.o.o. (ďalej len „Elan“; v čase podania sťažnosti išlo o spoločnosť známu pod názvom Skimar d.o.o.). Komisia poslala Slovinsku niekoľko žiadostí o informácie, na ktoré Slovinsko odpovedalo listami zo 14. októbra 2008, 30. januára 2010 a 22. februára 2010. V novembri 2009 Komisia takisto zaslala žiadosť o informácie aj navrhovateľovi, na ktorú navrhovateľ odpovedal 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 10. júla 2008 podala spoločnosť Marker Völkl International GmbH (ďalej len „navrhovateľ“), nemecký výrobca lyží, sťažnosť, podľa ktorej Slovinsko poskytlo štátnu pomoc spoločnosti Elan d.o.o. (ďalej len „Elan“; v čase podania sťažnosti išlo o spoločnosť známu pod názvom Skimar d.o.o.). Komisia poslala Slovinsku niekoľko žiadostí o informácie, na ktoré Slovinsko odpovedalo listami zo 14. októbra 2008, 30. januára 2010 a 22. februára 2010. V novembri 2009 Komisia takisto zaslala žiadosť o informácie aj navrhovateľovi, na ktorú navrhovateľ odpovedal 5. marca 2010.

| (2) | Listom z 12. mája 2010 Komisia informovala Slovinsko, že pokiaľ ide o predmetnú pomoc, rozhodla sa začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 12. mája 2010 Komisia informovala Slovinsko, že pokiaľ ide o predmetnú pomoc, rozhodla sa začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

| (3) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniam predložili svoje pripomienky. Komisia nezískala žiadne pripomienky od zúčastnených tretích strán. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniam predložili svoje pripomienky. Komisia nezískala žiadne pripomienky od zúčastnených tretích strán.

| (4) | Po rozhodnutí o začatí konania Slovinsko predložilo ďalšie informácie prostredníctvom listov z 9., 10. a 16. júna 2010 (súčasťou posledného uvedeného listu boli prílohy z 26. mája, 28. mája, 31. mája, 2. júna a 14. júna 2010). 16. augusta 2011 zaslala Komisia slovinským orgánom žiadosť o informácie, na ktorú odpovedali listom z 10. októbra 2011. Niekoľko príloh k danému listu slovinské orgány predložili 11. októbra 2011. Po zasadnutí útvarov Komisie so zástupcami spoločnosti Slovinsko predložilo ďalšie informácie prostredníctvom listov zo 6. marca, 30. marca, 13. apríla, 16. apríla, 23. apríla, 10. mája, 15. mája a 30. mája 2012. |
| --- | --- |

(4)

Po rozhodnutí o začatí konania Slovinsko predložilo ďalšie informácie prostredníctvom listov z 9., 10. a 16. júna 2010 (súčasťou posledného uvedeného listu boli prílohy z 26. mája, 28. mája, 31. mája, 2. júna a 14. júna 2010). 16. augusta 2011 zaslala Komisia slovinským orgánom žiadosť o informácie, na ktorú odpovedali listom z 10. októbra 2011. Niekoľko príloh k danému listu slovinské orgány predložili 11. októbra 2011. Po zasadnutí útvarov Komisie so zástupcami spoločnosti Slovinsko predložilo ďalšie informácie prostredníctvom listov zo 6. marca, 30. marca, 13. apríla, 16. apríla, 23. apríla, 10. mája, 15. mája a 30. mája 2012.

2.   OPIS POMOCI

2.1.   PRÍJEMCA POMOCI

| (5) | Elan, spoločnosť s ručením obmedzeným, pôsobí v oblasti výroby lyžiarskych potrieb a námorných plavidiel, napr. jácht. Sídlo spoločnosti je v meste Begunje na Gorenjskem v Slovinsku, ktoré je v celom rozsahu oprávnené na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (3). V súčasnosti Elan zamestnáva približne 460 pracovníkov a má dve hlavné divízie: divíziu zimných športov a námornú divíziu. Spoločnosť Elan má v Slovinsku len jednu dcérsku spoločnosť, Elan Inventa d.o.o. (športové náčinie), ako aj niekoľko obchodných spoločností v iných krajinách. |
| --- | --- |

(5)

Elan, spoločnosť s ručením obmedzeným, pôsobí v oblasti výroby lyžiarskych potrieb a námorných plavidiel, napr. jácht. Sídlo spoločnosti je v meste Begunje na Gorenjskem v Slovinsku, ktoré je v celom rozsahu oprávnené na regionálnu pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (3). V súčasnosti Elan zamestnáva približne 460 pracovníkov a má dve hlavné divízie: divíziu zimných športov a námornú divíziu. Spoločnosť Elan má v Slovinsku len jednu dcérsku spoločnosť, Elan Inventa d.o.o. (športové náčinie), ako aj niekoľko obchodných spoločností v iných krajinách.

| (6) | Do júna 2010 a v čase uskutočnenia posudzovaných opatrení bola spoločnosť Elan organizovaná inak. Tvorila ju materská spoločnosť Elan, ktorá vlastnila podiely v štyroch dcérskych spoločnostiach:






  — | Elan d.o.o. (ďalej len „Elan Winter sport“), v rámci ktorej sa organizovali činnosti spoločnosti Elan týkajúce sa zimných športov. Spoločnosť Elan Winter sport zase vlastnila podiely v niekoľkých obchodných spoločnostiach. |
| --- | --- | --- |

(6)

Do júna 2010 a v čase uskutočnenia posudzovaných opatrení bola spoločnosť Elan organizovaná inak. Tvorila ju materská spoločnosť Elan, ktorá vlastnila podiely v štyroch dcérskych spoločnostiach:

—

Elan d.o.o. (ďalej len „Elan Winter sport“), v rámci ktorej sa organizovali činnosti spoločnosti Elan týkajúce sa zimných športov. Spoločnosť Elan Winter sport zase vlastnila podiely v niekoľkých obchodných spoločnostiach.

| — | Elan Marine d.o.o. (ďalej len „Elan Marine“), v rámci ktorej sa organizovali činnosti spoločnosti Elan týkajúce sa námorných potrieb. Spoločnosť Elan Marine zasa vlastnila podiely v niekoľkých dcérskych spoločnostiach, napríklad 100 % v spoločnosti Elan PBO, 100 % v spoločnosti Elan Marine Charter a 100 % v spoločnosti Elan Yachting d.o.o. |
| --- | --- |

—

Elan Marine d.o.o. (ďalej len „Elan Marine“), v rámci ktorej sa organizovali činnosti spoločnosti Elan týkajúce sa námorných potrieb. Spoločnosť Elan Marine zasa vlastnila podiely v niekoľkých dcérskych spoločnostiach, napríklad 100 % v spoločnosti Elan PBO, 100 % v spoločnosti Elan Marine Charter a 100 % v spoločnosti Elan Yachting d.o.o.

| — | Elan Inventa d.o.o. (divízia športového náčinia). |
| --- | --- |

—

Elan Inventa d.o.o. (divízia športového náčinia).

| — | Marine Nova d.o.o. (neobchodná spoločnosť). |
| --- | --- |

—

Marine Nova d.o.o. (neobchodná spoločnosť).

| (7) | Spoločnosť Elan je v štátnom vlastníctve. Momentálne 66,4 % podielov spoločnosti vlastní Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (ďalej len „PDP)“, finančná holdingová spoločnosť, ktorú vlastnia tri fondy vo vlastníctve štátu. Ďalších 25 % podielov spoločnosti Elan vlastní Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (ďalej len „Triglav Naložbe),“ finančná spoločnosť pre poisťovňu v prevažnom vlastníctve štátu. Zostávajúcich 8,6 % podielov vlastní štátny dôchodkový fond Prvi pokojninski sklad (podrobný opis podielnikov spoločnosti Elan je v bode 2.2). V čase prijatia posudzovaných opatrení bola spoločnosť Elan tiež vo väčšinovom vlastníctve štátu. Štruktúra podielnikov však bola trochu iná (pozri takisto bod 2.2). |
| --- | --- |

(7)

Spoločnosť Elan je v štátnom vlastníctve. Momentálne 66,4 % podielov spoločnosti vlastní Posebna družba za podjetniško svetovanje, d.d. (ďalej len „PDP)“, finančná holdingová spoločnosť, ktorú vlastnia tri fondy vo vlastníctve štátu. Ďalších 25 % podielov spoločnosti Elan vlastní Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (ďalej len „Triglav Naložbe),“ finančná spoločnosť pre poisťovňu v prevažnom vlastníctve štátu. Zostávajúcich 8,6 % podielov vlastní štátny dôchodkový fond Prvi pokojninski sklad (podrobný opis podielnikov spoločnosti Elan je v bode 2.2). V čase prijatia posudzovaných opatrení bola spoločnosť Elan tiež vo väčšinovom vlastníctve štátu. Štruktúra podielnikov však bola trochu iná (pozri takisto bod 2.2).

| (8) | Pokiaľ ide o finančnú situáciu spoločnosti Elan, po prekonaní náročného roka 2004 bola spoločnosť v rokoch 2005 a 2006 zisková a obrat rástol. V roku 2007 sa začala situácia spoločnosti zhoršovať. Výsledkom bol klesajúci obrat a čistá strata v rokoch 2007 a 2008. Podrobnejší posudok finančnej situácie spoločnosti Elan uvádzame v odôvodneniach (68) až (74). |
| --- | --- |

(8)

Pokiaľ ide o finančnú situáciu spoločnosti Elan, po prekonaní náročného roka 2004 bola spoločnosť v rokoch 2005 a 2006 zisková a obrat rástol. V roku 2007 sa začala situácia spoločnosti zhoršovať. Výsledkom bol klesajúci obrat a čistá strata v rokoch 2007 a 2008. Podrobnejší posudok finančnej situácie spoločnosti Elan uvádzame v odôvodneniach (68) až (74).

| (9) | V súčasnosti sa spoločnosť Elan nachádza v procese privatizácie. Hlavný akcionár PDP plánuje predať svoj podiel v tejto spoločnosti a momentálne rokuje s potenciálnymi uchádzačmi. |
| --- | --- |

(9)

V súčasnosti sa spoločnosť Elan nachádza v procese privatizácie. Hlavný akcionár PDP plánuje predať svoj podiel v tejto spoločnosti a momentálne rokuje s potenciálnymi uchádzačmi.

2.2.   PODIELNICI PRÍJEMCU V SÚČASNOSTI A V ČASE POSKYTNUTIA PRÍSLUŠNÝCH OPATRENÍ

| (10) | Aby bolo možné určiť, či opatrenia v prospech spoločnosti Elan pozostávajú zo štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu, je potrebné poznať vlastnícku štruktúru spoločnosti Elan, totožnosť jej vlastníkov a ich riadenie spoločnosti. Preto nasleduje prehľad ich podielov v spoločnosti Elan tak, ako sa menili v daných časových obdobiach. Je potrebné pripomenúť, že v čase prvej kapitálovej injekcie v roku 2007 (opatrenie 1) bola vlastnícka štruktúra spoločnosti Elan iná ako v čase druhej kapitálovej injekcie v roku 2008 (opatrenie 2), pričom odvtedy došlo aj k ďalším zmenám. Podrobné informácie sú uvedené v nasledujúcom texte (pozri odôvodnenia (19) až (22)). |
| --- | --- |

(10)

Aby bolo možné určiť, či opatrenia v prospech spoločnosti Elan pozostávajú zo štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu, je potrebné poznať vlastnícku štruktúru spoločnosti Elan, totožnosť jej vlastníkov a ich riadenie spoločnosti. Preto nasleduje prehľad ich podielov v spoločnosti Elan tak, ako sa menili v daných časových obdobiach. Je potrebné pripomenúť, že v čase prvej kapitálovej injekcie v roku 2007 (opatrenie 1) bola vlastnícka štruktúra spoločnosti Elan iná ako v čase druhej kapitálovej injekcie v roku 2008 (opatrenie 2), pričom odvtedy došlo aj k ďalším zmenám. Podrobné informácie sú uvedené v nasledujúcom texte (pozri odôvodnenia (19) až (22)).

2.2.1.   Opis podielnikov spoločnosti Elan

KAD

| (11) | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (ďalej len „KAD“) je akciová spoločnosť, ktorej jediným akcionárom je Slovinsko. KAD spravuje štátne dôchodkové fondy a aktíva pre Slovinsko. Zodpovedá tiež za privatizáciu štátneho majetku. Na spoločnosť KAD sa vzťahuje slovinský zákon o obchodných spoločnostiach („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah“). Preto má spoločnosť KAD valné zhromaždenie, dozornú radu a správnu radu. Slovinská vláda vymenúva všetkých 15 členov valného zhromaždenia (5 z nich zastupuje dôchodcov a zdravotne postihnutých pracovníkov, ďalších 5 členov zastupuje zamestnávateľov a poistencov a ďalších 5 členov zastupuje slovinskú vládu) a všetkých 9 členov dozornej rady. Na zasadnutia valného zhromaždenia sa pozývajú aj zástupcovia vlády. |
| --- | --- |

(11)

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (ďalej len „KAD“) je akciová spoločnosť, ktorej jediným akcionárom je Slovinsko. KAD spravuje štátne dôchodkové fondy a aktíva pre Slovinsko. Zodpovedá tiež za privatizáciu štátneho majetku. Na spoločnosť KAD sa vzťahuje slovinský zákon o obchodných spoločnostiach („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah“). Preto má spoločnosť KAD valné zhromaždenie, dozornú radu a správnu radu. Slovinská vláda vymenúva všetkých 15 členov valného zhromaždenia (5 z nich zastupuje dôchodcov a zdravotne postihnutých pracovníkov, ďalších 5 členov zastupuje zamestnávateľov a poistencov a ďalších 5 členov zastupuje slovinskú vládu) a všetkých 9 členov dozornej rady. Na zasadnutia valného zhromaždenia sa pozývajú aj zástupcovia vlády.

KAD – PPS

| (12) | Prvi pokojninski sklad je Prvý dôchodkový fond Slovinskej republiky, to znamená, že je v plnej miere (100 %) vo vlastníctve štátu. KAD spravuje tento dôchodkový fond a tiež ovláda podiel, ktorý PPS vlastní v spoločnosti Elan (ďalej len „KAD – PPS“). |
| --- | --- |

(12)

Prvi pokojninski sklad je Prvý dôchodkový fond Slovinskej republiky, to znamená, že je v plnej miere (100 %) vo vlastníctve štátu. KAD spravuje tento dôchodkový fond a tiež ovláda podiel, ktorý PPS vlastní v spoločnosti Elan (ďalej len „KAD – PPS“).

DSU

| (13) | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (ďalej len „DSU“) je spoločnosť s ručením obmedzeným zameriavajúca sa na správu a poradenstvo, ktorá je v plnej miere (100 %) vo vlastníctve štátu. Okrem iného zodpovedá aj za privatizáciu štátneho majetku. Spoločnosť DSU má dozornú radu, ktorá pozostáva z troch členov. Dvoch vymenúva slovinská vláda a jedného vymenúvajú zamestnanci spoločnosti. Kým sa nevymenuje zástupca zamestnancov, Slovinsko vymenúva aj tretieho člena dozornej rady. Dozorná rada vymenúva riaditeľa spoločnosti, ktorý riadi obchodné transakcie spoločnosti DSU. |
| --- | --- |

(13)

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (ďalej len „DSU“) je spoločnosť s ručením obmedzeným zameriavajúca sa na správu a poradenstvo, ktorá je v plnej miere (100 %) vo vlastníctve štátu. Okrem iného zodpovedá aj za privatizáciu štátneho majetku. Spoločnosť DSU má dozornú radu, ktorá pozostáva z troch členov. Dvoch vymenúva slovinská vláda a jedného vymenúvajú zamestnanci spoločnosti. Kým sa nevymenuje zástupca zamestnancov, Slovinsko vymenúva aj tretieho člena dozornej rady. Dozorná rada vymenúva riaditeľa spoločnosti, ktorý riadi obchodné transakcie spoločnosti DSU.

Zavarovalnica Triglav

| (14) | Zavarovalnica Triglav, d.d. (ďalej len „Zavarovalnica Triglav“), je spoločnosť, ktorá ponúka všetky druhy neživotného, životného, zdravotného a úrazového poistenia. 67,7 % akcií tejto spoločnosti vlastnia spoločnosti, ktoré sú v priamom alebo nepriamom väčšinovom vlastníctve štátu. V čase poskytnutia boli hlavnými akcionármi spoločnosti Zavarovalnica Triglav tieto spoločnosti: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (ďalej len „ZIPZ“, Ústav dôchodkového a invalidného poistenia), spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 34,5 % podiel, Slovenska odškodninska družba, d.d. (ďalej len „SOD“, Slovinská spoločnosť pre odškodnenie) spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 28,1 % podiel, NLB, d.d., spoločnosť v 50 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 3,1 % podiel a HIT d.d., spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 1,1 % akcie. Ostatní akcionári spoločnosti Zavarovalnica Triglav nemali v danej spoločnosti podiel väčší ako 1,8 %. |
| --- | --- |

(14)

Zavarovalnica Triglav, d.d. (ďalej len „Zavarovalnica Triglav“), je spoločnosť, ktorá ponúka všetky druhy neživotného, životného, zdravotného a úrazového poistenia. 67,7 % akcií tejto spoločnosti vlastnia spoločnosti, ktoré sú v priamom alebo nepriamom väčšinovom vlastníctve štátu. V čase poskytnutia boli hlavnými akcionármi spoločnosti Zavarovalnica Triglav tieto spoločnosti: Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (ďalej len „ZIPZ“, Ústav dôchodkového a invalidného poistenia), spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 34,5 % podiel, Slovenska odškodninska družba, d.d. (ďalej len „SOD“, Slovinská spoločnosť pre odškodnenie) spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 28,1 % podiel, NLB, d.d., spoločnosť v 50 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 3,1 % podiel a HIT d.d., spoločnosť v 100 % vlastníctve štátu, ktorá má v spoločnosti Zavarovalnica Triglav 1,1 % akcie. Ostatní akcionári spoločnosti Zavarovalnica Triglav nemali v danej spoločnosti podiel väčší ako 1,8 %.

| (15) | Zavarovalnica Triglav má správnu radu a dozornú radu, ktorú tvorí 8 členov. Päť členov dozornej rady zastupuje záujmy akcionárov a volí ich valné zhromaždenie spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Zostávajúci traja členovia zastupujú záujmy zamestnancov. |
| --- | --- |

(15)

Zavarovalnica Triglav má správnu radu a dozornú radu, ktorú tvorí 8 členov. Päť členov dozornej rady zastupuje záujmy akcionárov a volí ich valné zhromaždenie spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Zostávajúci traja členovia zastupujú záujmy zamestnancov.

Triglav Naložbe

| (16) | Triglav Naložbe je finančná spoločnosť. V čase druhej kapitálovej injekcie vlastnila 80 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe spoločnosť Zavarovalnica Triglav. Spoločnosť Zavarovalnica Triglav je vo väčšinovom vlastníctve štátu (pozri odôvodnenie (14)). Zostávajúci kapitál spoločnosti Triglav Naložbe je veľmi rozptýlený medzi jednotlivých investorov, z ktorých žiadny nevlastní podiel väčší ako 0,67 %. Spoločnosť Triglav Naložbe má dozornú radu a správnu radu. Dozorná rada má troch členov, ktorých vymenúva valné zhromaždenie spoločnosti Triglav Naložbe. |
| --- | --- |

(16)

Triglav Naložbe je finančná spoločnosť. V čase druhej kapitálovej injekcie vlastnila 80 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe spoločnosť Zavarovalnica Triglav. Spoločnosť Zavarovalnica Triglav je vo väčšinovom vlastníctve štátu (pozri odôvodnenie (14)). Zostávajúci kapitál spoločnosti Triglav Naložbe je veľmi rozptýlený medzi jednotlivých investorov, z ktorých žiadny nevlastní podiel väčší ako 0,67 %. Spoločnosť Triglav Naložbe má dozornú radu a správnu radu. Dozorná rada má troch členov, ktorých vymenúva valné zhromaždenie spoločnosti Triglav Naložbe.

PDP

| (17) | PDP je finančná holdingová spoločnosť založená v júni 2009. PDP je vo vlastníctve troch štátnych fondov, konkrétne KAD, DSU a SOD. PDP pôsobí ako reštrukturalizačná spoločnosť v mene slovinského štátu. PDP môže na základe zmluvy prevziať riadenie štátnych firiem, ktoré sú v ťažkostiach, vykonávať všetky hlasovacie práva, dosadiť dozornú a správnu radu a vykonávať obnovné opatrenia pre štát (4). PDP vlastní podiely v niekoľkých slovinských spoločnostiach, ktoré pôvodne vlastnili štátom riadené fondy (5), a pre niektoré hľadá strategických investorov. |
| --- | --- |

(17)

PDP je finančná holdingová spoločnosť založená v júni 2009. PDP je vo vlastníctve troch štátnych fondov, konkrétne KAD, DSU a SOD. PDP pôsobí ako reštrukturalizačná spoločnosť v mene slovinského štátu. PDP môže na základe zmluvy prevziať riadenie štátnych firiem, ktoré sú v ťažkostiach, vykonávať všetky hlasovacie práva, dosadiť dozornú a správnu radu a vykonávať obnovné opatrenia pre štát (4). PDP vlastní podiely v niekoľkých slovinských spoločnostiach, ktoré pôvodne vlastnili štátom riadené fondy (5), a pre niektoré hľadá strategických investorov.

KD Kapital

| (18) | KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (ďalej len „KD Kapital“), spoločnosť pôsobiaca v oblasti kapitálového investovania. Spoločnosť KD Kapital je v súkromnom vlastníctve a patrí do skupiny Skupina KD
   (6). |
| --- | --- |

(18)

KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (ďalej len „KD Kapital“), spoločnosť pôsobiaca v oblasti kapitálového investovania. Spoločnosť KD Kapital je v súkromnom vlastníctve a patrí do skupiny Skupina KD
   (6).

2.2.2.   Vlastníctvo podielov v spoločnosti Elan v jednotlivých časových obdobiach

| (19) | V roku 2007, v čase poskytnutia prvého opatrenia, mali v spoločnosti Elan podiel tieto spoločnosti: KAD (30,48 %), KAD – PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) a KD Kapital (16,83 %). |
| --- | --- |

(19)

V roku 2007, v čase poskytnutia prvého opatrenia, mali v spoločnosti Elan podiel tieto spoločnosti: KAD (30,48 %), KAD – PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %), Zavarovalnica Triglav (11,89 %) a KD Kapital (16,83 %).

| (20) | V apríli 2008 spoločnosť KD Kapital predala svoj podiel spoločnosti KAD. Po tejto transakcii a v čase druhého prísunu kapitálu mali v spoločnosti Elan podiel tieto spoločnosti: KAD (47,31 %), KAD – PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) a Zavarovalnica Triglav (11,89 %). |
| --- | --- |

(20)

V apríli 2008 spoločnosť KD Kapital predala svoj podiel spoločnosti KAD. Po tejto transakcii a v čase druhého prísunu kapitálu mali v spoločnosti Elan podiel tieto spoločnosti: KAD (47,31 %), KAD – PPS (10,3 %), DSU (17,34 %), Triglav Naložbe (13,16 %) a Zavarovalnica Triglav (11,89 %).

| (21) | V roku 2010 previedli spoločnosti KAD a DSU svoje podiely v spoločnosti Elan do finančnej holdingovej spoločnosti PDP. V súčasnosti PDP vlastní 66,4 % podielu spoločnosti Elan. KAD – PPS vlastní 8,6 % a Triglav Naložbe 25 %. |
| --- | --- |

(21)

V roku 2010 previedli spoločnosti KAD a DSU svoje podiely v spoločnosti Elan do finančnej holdingovej spoločnosti PDP. V súčasnosti PDP vlastní 66,4 % podielu spoločnosti Elan. KAD – PPS vlastní 8,6 % a Triglav Naložbe 25 %.

| (22) | V tabuľke 1 sa uvádza prehľad podielov, ktoré vlastnili jednotliví akcionári v čase opatrenia 1, opatrenia 2 a v máji 2012.

  Tabuľka 1









  (v %) |
| --- | --- |
| Subjekt | Opatrenie 1
  (január 2007) | Opatrenie 2
  (august 2008) | Máj 2012 |
| PDP (vo vlastníctve spoločností KAD, DSU a SOD, ktoré sú zase vo vlastníctve štátu) | 0 | 0 | 66,4 |
| KAD (100 % vo vlastníctve štátu) | 30,48 | 47,31 | 0 |
| KAD – PPS (100 % vo vlastníctve štátu) | 10,30 | 10,30 | 8,6 |
| DSU (100 % vo vlastníctve štátu) | 17,34 | 17,34 | 0 |
| Triglav Naložbe (80 % vo vlastníctve spoločnosti Zavarovalnica Triglav) | 13,16 | 13,16 | 25 |
| Zavarovalnica Triglav (vo vlastníctve spoločností ZIPZ a SOD, ktoré sú vo vlastníctve štátu) | 11,89 | 11,89 | 0 |
| KD Kapital (súkromná spoločnosť) | 16,83 | 0 | 0 |
| Celkový podiel vo vlastníctve štátu | 83,17 | 100 | 100 |

(22)

V tabuľke 1 sa uvádza prehľad podielov, ktoré vlastnili jednotliví akcionári v čase opatrenia 1, opatrenia 2 a v máji 2012.

Tabuľka 1

(v %)

Subjekt

Opatrenie 1

(január 2007)

Opatrenie 2

(august 2008)

Máj 2012

PDP (vo vlastníctve spoločností KAD, DSU a SOD, ktoré sú zase vo vlastníctve štátu)

0

0

66,4

KAD (100 % vo vlastníctve štátu)

30,48

47,31

0

KAD – PPS (100 % vo vlastníctve štátu)

10,30

10,30

8,6

DSU (100 % vo vlastníctve štátu)

17,34

17,34

0

Triglav Naložbe (80 % vo vlastníctve spoločnosti Zavarovalnica Triglav)

13,16

13,16

25

Zavarovalnica Triglav (vo vlastníctve spoločností ZIPZ a SOD, ktoré sú vo vlastníctve štátu)

11,89

11,89

0

KD Kapital (súkromná spoločnosť)

16,83

0

0

Celkový podiel vo vlastníctve štátu

83,17

100

100

2.3.   OPIS OPATRENÍ

2.3.1.   Kapitálová injekcia v roku 2007 („opatrenie 1“)

| (23) | V roku 2006 plánovala spoločnosť Elan uskutočniť v rámci skupiny ambiciózny investičný program, ktorý zahŕňal investície do budov, vybavenia a uvedenie značky na trh na základe plánu strategického rozvoja na obdobie rokov 2006 – 2010 (tento dokument vypracovala dozorná rada spoločnosti Elan v decembri 2005). Na roky 2006 – 2007 sa plánovali investície vo výške 20, 2 mil. EUR. Na financovanie uvedených investícií spoločnosť Elan navrhla svojim podielnikom zvýšenie základného imania o 20, 2 mil. EUR. Medzičasom v priebehu roka 2006 začala spoločnosť Elan nakupovať nové výrobné zariadenia, čo sa tiež plánovalo v rámci strategického rozvoja. |
| --- | --- |

(23)

V roku 2006 plánovala spoločnosť Elan uskutočniť v rámci skupiny ambiciózny investičný program, ktorý zahŕňal investície do budov, vybavenia a uvedenie značky na trh na základe plánu strategického rozvoja na obdobie rokov 2006 – 2010 (tento dokument vypracovala dozorná rada spoločnosti Elan v decembri 2005). Na roky 2006 – 2007 sa plánovali investície vo výške 20, 2 mil. EUR. Na financovanie uvedených investícií spoločnosť Elan navrhla svojim podielnikom zvýšenie základného imania o 20, 2 mil. EUR. Medzičasom v priebehu roka 2006 začala spoločnosť Elan nakupovať nové výrobné zariadenia, čo sa tiež plánovalo v rámci strategického rozvoja.

| (24) | Dňa 29. januára 2007 podpísali spoločnosť Elan a podielnici spoločnosti Elan vyhlásenie o zámere, v ktorom sa dohodli, že podielnici vložia do spoločnosti Elan 10,225 mil. EUR (t. j. približne polovicu zo sumy 20,2 mil. EUR, ktorá sa predpokladá v pláne strategického rozvoja na roky 2006 až 2010). Každý podielnik súhlasil, že na zvýšení základného imania sa bude podieľať pomerne k svojmu podielu v spoločnosti Elan. Dané rozhodnutie sa prijalo na základe ocenenia spoločnosti, ktorú vypracovala nezávislá poradenská firma [...] (7), a na základe niekoľkých ďalších dokumentov vypracovaných samotnou spoločnosťou Elan ako aj väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan, spoločnosťou KAD. Výpočet [...] reálnej hodnoty spoločnosti sa vykonal na základe priemerného výpočtu (pre jednotlivé divízie) týchto položiek: i) vážený priemerný referenčný pomer ceny a tržieb na akciu (ukazovateľ P/S) za posledné uzavreté obchody, ii) ukazovatele P/E (pomer ceny a čistého zisku na akciu) príslušných spoločností v roku 2005 a iii) sedemnásobok hodnoty EBITDA (zisk pred zdanením, úrokmi a odpismi) vrátane 25 % odhadovaného potenciálu na zníženie nákladov. Uvedená priemerná hodnota sa znížila o krátkodobé úročené úvery a o polovicu identifikovaných investícií, ktoré by sa nemohli financovať z predpokladaného peňažného toku spoločnosti. Spoločnosť KAD vypracovala rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan na základe metódy diskontovaných peňažných tokov, pričom využila obchodné prognózy, ktoré poskytla spoločnosť Elan dozornej rade. |
| --- | --- |

(24)

Dňa 29. januára 2007 podpísali spoločnosť Elan a podielnici spoločnosti Elan vyhlásenie o zámere, v ktorom sa dohodli, že podielnici vložia do spoločnosti Elan 10,225 mil. EUR (t. j. približne polovicu zo sumy 20,2 mil. EUR, ktorá sa predpokladá v pláne strategického rozvoja na roky 2006 až 2010). Každý podielnik súhlasil, že na zvýšení základného imania sa bude podieľať pomerne k svojmu podielu v spoločnosti Elan. Dané rozhodnutie sa prijalo na základe ocenenia spoločnosti, ktorú vypracovala nezávislá poradenská firma [...] (7), a na základe niekoľkých ďalších dokumentov vypracovaných samotnou spoločnosťou Elan ako aj väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan, spoločnosťou KAD. Výpočet [...] reálnej hodnoty spoločnosti sa vykonal na základe priemerného výpočtu (pre jednotlivé divízie) týchto položiek: i) vážený priemerný referenčný pomer ceny a tržieb na akciu (ukazovateľ P/S) za posledné uzavreté obchody, ii) ukazovatele P/E (pomer ceny a čistého zisku na akciu) príslušných spoločností v roku 2005 a iii) sedemnásobok hodnoty EBITDA (zisk pred zdanením, úrokmi a odpismi) vrátane 25 % odhadovaného potenciálu na zníženie nákladov. Uvedená priemerná hodnota sa znížila o krátkodobé úročené úvery a o polovicu identifikovaných investícií, ktoré by sa nemohli financovať z predpokladaného peňažného toku spoločnosti. Spoločnosť KAD vypracovala rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan na základe metódy diskontovaných peňažných tokov, pričom využila obchodné prognózy, ktoré poskytla spoločnosť Elan dozornej rade.

| (25) | Ešte predtým, v máji 2006, spoločnosť Elan informovala svojich podielnikov, že hoci vkladá všetky voľné peňažné toky do investícií plánovaných v pláne strategického rozvoja na roky 2006 – 2010, na realizovanie potrebných investícií bude potrebný dodatočný kapitál (8). O niečo neskôr, v novembri 2006, spoločnosť Elan pripravila podrobnejšiu analýzu účinkov zvýšenia základného imania (9). Podľa tejto analýzy by dané investície mali pre divíziu zimných športov v rokoch 2006 až 2010 priniesť kumulatívny čistý zisk vo výške 15,6 mil. EUR. Naopak, bez zvýšenia základného imania by mala kumulatívna čistá strata dosiahnuť 4,8 mil. EUR. Ak by sa zvýšenie základného imania uskutočnilo, zvýšil by sa aj kumulatívny čistý zisk námornej divízie v období rokov 2006 – 2010 (14,9 mil. EUR v porovnaní s 8 mil. EUR). V rovnakom čase spoločnosť KAD, väčšinový podielnik spoločnosti Elan, odhadla hodnotu skupiny na 22,8 mil. EUR. Dozorné rady akcionárov KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe schválili kapitálovú injekciu už v decembri 2006, resp. v januári 2007. |
| --- | --- |

(25)

Ešte predtým, v máji 2006, spoločnosť Elan informovala svojich podielnikov, že hoci vkladá všetky voľné peňažné toky do investícií plánovaných v pláne strategického rozvoja na roky 2006 – 2010, na realizovanie potrebných investícií bude potrebný dodatočný kapitál (8). O niečo neskôr, v novembri 2006, spoločnosť Elan pripravila podrobnejšiu analýzu účinkov zvýšenia základného imania (9). Podľa tejto analýzy by dané investície mali pre divíziu zimných športov v rokoch 2006 až 2010 priniesť kumulatívny čistý zisk vo výške 15,6 mil. EUR. Naopak, bez zvýšenia základného imania by mala kumulatívna čistá strata dosiahnuť 4,8 mil. EUR. Ak by sa zvýšenie základného imania uskutočnilo, zvýšil by sa aj kumulatívny čistý zisk námornej divízie v období rokov 2006 – 2010 (14,9 mil. EUR v porovnaní s 8 mil. EUR). V rovnakom čase spoločnosť KAD, väčšinový podielnik spoločnosti Elan, odhadla hodnotu skupiny na 22,8 mil. EUR. Dozorné rady akcionárov KAD, DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe schválili kapitálovú injekciu už v decembri 2006, resp. v januári 2007.

| (26) | Formálne sa zvýšenie základného imania potvrdilo na valnom zhromaždení podielnikov, ktoré sa konalo 25. októbra 2007. Podielnici vykonali platby dňa 15. novembra 2007 v pomere k jednotlivým vlastníckym podielom. Do spoločnosti Elan sa vložilo 10,225 mil. EUR, čo sa prejavilo ako úver podielnikov spoločnosti Elan Winter sport vo výške 5,8 mil. EUR a úver podielnikov spoločnosti Elan Marine vo výške 4,425 mil. EUR. Tieto úvery podielnikov sa neskôr pretransformovali na vlastný kapitál v spoločnostiach Elan Winter sport a Elan Marine. Ako sa už uvádza v predchádzajúcom texte, v júni 2010 sa spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine zlúčili do svojej materskej spoločnosti Elan (pozri bod (6) odôvodnenia). |
| --- | --- |

(26)

Formálne sa zvýšenie základného imania potvrdilo na valnom zhromaždení podielnikov, ktoré sa konalo 25. októbra 2007. Podielnici vykonali platby dňa 15. novembra 2007 v pomere k jednotlivým vlastníckym podielom. Do spoločnosti Elan sa vložilo 10,225 mil. EUR, čo sa prejavilo ako úver podielnikov spoločnosti Elan Winter sport vo výške 5,8 mil. EUR a úver podielnikov spoločnosti Elan Marine vo výške 4,425 mil. EUR. Tieto úvery podielnikov sa neskôr pretransformovali na vlastný kapitál v spoločnostiach Elan Winter sport a Elan Marine. Ako sa už uvádza v predchádzajúcom texte, v júni 2010 sa spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine zlúčili do svojej materskej spoločnosti Elan (pozri bod (6) odôvodnenia).

| (27) | Jedným z dôvodov, prečo došlo k časovému posunu medzi vyhlásením o zámere a formálnou dohodou podielnikov, bolo to, že spoločnosť KD Kapital, v tom čase jediný súkromný podielnik v spoločnosti Elan, ktorý mal blokujúcu menšinu, zablokoval formálne rozhodnutie o zvýšení základného imania. Spoločnosť KD Kapital zablokovala dané rozhodnutie preto, že došlo z rozporom medzi spoločnosťou KAD a spoločnosťou KD Kapital, ktoré sa týkali zmien v dozornej rade spoločnosti Elan. Slovinsko poskytlo vysvetlenie, podľa ktorého spoločnosť KD Kapital bola zároveň podielnikom s 50 % podielom v spoločnosti Seaway Group d.o.o., ktorá je jedným z konkurentov spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital plánovala vymenovať jedného zo svojich zástupcov do dozornej rady spoločnosti Elan. Spoločnosť KAD to však nepovažovala za prijateľné vzhľadom na to, že spoločnosť KD Kapital vlastnila podiel aj v spoločnosti Seaway. V úsilí vyriešiť tento problém ponúkla začiatkom októbra 2007 spoločnosť KAD spoločnosti KD Kapital predajnú opciu pod podmienkou, že spoločnosť KD Kapital bude hlasovať za návrh spoločnosti KAD, ktorý sa týkal sporu o obsadení miest členov dozornej rady. |
| --- | --- |

(27)

Jedným z dôvodov, prečo došlo k časovému posunu medzi vyhlásením o zámere a formálnou dohodou podielnikov, bolo to, že spoločnosť KD Kapital, v tom čase jediný súkromný podielnik v spoločnosti Elan, ktorý mal blokujúcu menšinu, zablokoval formálne rozhodnutie o zvýšení základného imania. Spoločnosť KD Kapital zablokovala dané rozhodnutie preto, že došlo z rozporom medzi spoločnosťou KAD a spoločnosťou KD Kapital, ktoré sa týkali zmien v dozornej rade spoločnosti Elan. Slovinsko poskytlo vysvetlenie, podľa ktorého spoločnosť KD Kapital bola zároveň podielnikom s 50 % podielom v spoločnosti Seaway Group d.o.o., ktorá je jedným z konkurentov spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital plánovala vymenovať jedného zo svojich zástupcov do dozornej rady spoločnosti Elan. Spoločnosť KAD to však nepovažovala za prijateľné vzhľadom na to, že spoločnosť KD Kapital vlastnila podiel aj v spoločnosti Seaway. V úsilí vyriešiť tento problém ponúkla začiatkom októbra 2007 spoločnosť KAD spoločnosti KD Kapital predajnú opciu pod podmienkou, že spoločnosť KD Kapital bude hlasovať za návrh spoločnosti KAD, ktorý sa týkal sporu o obsadení miest členov dozornej rady.

| (28) | Po predložení tejto ponuky spoločnosť KD Kapital napokon súhlasila so zvýšením základného imania a ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, podielnici prijali formálne rozhodnutie v októbri 2007. |
| --- | --- |

(28)

Po predložení tejto ponuky spoločnosť KD Kapital napokon súhlasila so zvýšením základného imania a ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, podielnici prijali formálne rozhodnutie v októbri 2007.

2.3.2.   Kapitálová injekcia v roku 2008 („opatrenie 2“)

| (29) | Napriek zvýšeniu základného imania, ku ktorému došlo v novembri 2007, spôsobila zlá zimná sezóna 2007/2008 (pod vplyvom predchádzajúcej „zelenej“ zimy 2006/2007), že sa skupina dostala do ďalších ťažkostí. Spoločnosť Elan musela začiatkom roka 2008 čeliť platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(29)

Napriek zvýšeniu základného imania, ku ktorému došlo v novembri 2007, spôsobila zlá zimná sezóna 2007/2008 (pod vplyvom predchádzajúcej „zelenej“ zimy 2006/2007), že sa skupina dostala do ďalších ťažkostí. Spoločnosť Elan musela začiatkom roka 2008 čeliť platobnej neschopnosti.

| (30) | Keď začiatkom roka 2008 SKB banka d.d. odmietla ďalej financovať spoločnosť Elan, v marci 2008 spoločnosť KD Kapital uplatnila svoju predajnú opciu s účinnosťou od apríla 2008. Spoločnosť KAD kúpila podiely spoločnosti KD Kapital, a tak zvýšila svoj podiel v spoločnosti Elan. Odvtedy je spoločnosť Elan vo výhradnom vlastníctve štátu (pozri odôvodnenie (20)). |
| --- | --- |

(30)

Keď začiatkom roka 2008 SKB banka d.d. odmietla ďalej financovať spoločnosť Elan, v marci 2008 spoločnosť KD Kapital uplatnila svoju predajnú opciu s účinnosťou od apríla 2008. Spoločnosť KAD kúpila podiely spoločnosti KD Kapital, a tak zvýšila svoj podiel v spoločnosti Elan. Odvtedy je spoločnosť Elan vo výhradnom vlastníctve štátu (pozri odôvodnenie (20)).

| (31) | V apríli 2008 podielnici spoločnosti Elan vymenovali novú správnu radu, aby riešila zložitú finančnú situáciu. Vedenie spoločnosti začalo rokovať s bankami, aby sa dohodli na zmene harmonogramu splácania pohľadávok, ktoré má spoločnosť Elan voči bankám, s cieľom zabrániť konkurzu tejto spoločnosti. Banky boli ochotné dohodnúť sa na zmene harmonogramu len v prípade, ak podielnici spoločnosti Elan poskytnú spoločnosti dodatočný kapitál. |
| --- | --- |

(31)

V apríli 2008 podielnici spoločnosti Elan vymenovali novú správnu radu, aby riešila zložitú finančnú situáciu. Vedenie spoločnosti začalo rokovať s bankami, aby sa dohodli na zmene harmonogramu splácania pohľadávok, ktoré má spoločnosť Elan voči bankám, s cieľom zabrániť konkurzu tejto spoločnosti. Banky boli ochotné dohodnúť sa na zmene harmonogramu len v prípade, ak podielnici spoločnosti Elan poskytnú spoločnosti dodatočný kapitál.

| (32) | V tejto situácii požiadala spoločnosť Elan v marci 2008 svojich podielnikov o poskytnutie dodatočného nového kapitálu. Na základe dlhodobého plánu spoločnosti Elan na obdobie rokov 2008 – 2012, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v júni 2008 (ďalej len „dlhodobý plán na roky 2008 – 2012“), požiadala spoločnosť Elan na prelome júna a júla 2008 svojich podielnikov konkrétne o poskytnutie 25 mil. EUR. Podielnici spoločnosti Elan považovali dlhodobý plán na roky 2008 – 2012, podľa ktorého bolo potrebné vložiť 25 mil. EUR, za neprimeraný. Podielnici boli ochotní vložiť len 10 mil. EUR, pričom toto zvýšenie základného imania podmienili tým, že najprv musí dôjsť k dohode medzi spoločnosťou Elan a bankami, pokiaľ ide o zmenu harmonogramu splácania dlhov spoločnosti Elan. Podielnici tiež požadovali vypracovanie doplneného dlhodobého plánu spoločnosti Elan
   (10). Na základe tejto požiadavky spoločnosť Elan vypracovala plán obnovy, ktorý predložila dňa 8. augusta 2008 (ďalej len „plán obnovy“). Spoločnosti Elan sa však nepodarilo dohodnúť s bankami na zmene harmonogramu splácania dlhov. Naopak, jeden z veriteľov spoločnosti Elan, konkrétne SKB banka d.d., začal súdne konanie na presadenie svojich nárokov a v auguste 2008 súd v Ľubľane súdnym príkazom nariadil spoločnosti Elan splatiť všetky neuhradené dlhy. Presadenie tohto príkazu by viedlo ku konkurzu spoločnosti. |
| --- | --- |

(32)

V tejto situácii požiadala spoločnosť Elan v marci 2008 svojich podielnikov o poskytnutie dodatočného nového kapitálu. Na základe dlhodobého plánu spoločnosti Elan na obdobie rokov 2008 – 2012, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v júni 2008 (ďalej len „dlhodobý plán na roky 2008 – 2012“), požiadala spoločnosť Elan na prelome júna a júla 2008 svojich podielnikov konkrétne o poskytnutie 25 mil. EUR. Podielnici spoločnosti Elan považovali dlhodobý plán na roky 2008 – 2012, podľa ktorého bolo potrebné vložiť 25 mil. EUR, za neprimeraný. Podielnici boli ochotní vložiť len 10 mil. EUR, pričom toto zvýšenie základného imania podmienili tým, že najprv musí dôjsť k dohode medzi spoločnosťou Elan a bankami, pokiaľ ide o zmenu harmonogramu splácania dlhov spoločnosti Elan. Podielnici tiež požadovali vypracovanie doplneného dlhodobého plánu spoločnosti Elan
   (10). Na základe tejto požiadavky spoločnosť Elan vypracovala plán obnovy, ktorý predložila dňa 8. augusta 2008 (ďalej len „plán obnovy“). Spoločnosti Elan sa však nepodarilo dohodnúť s bankami na zmene harmonogramu splácania dlhov. Naopak, jeden z veriteľov spoločnosti Elan, konkrétne SKB banka d.d., začal súdne konanie na presadenie svojich nárokov a v auguste 2008 súd v Ľubľane súdnym príkazom nariadil spoločnosti Elan splatiť všetky neuhradené dlhy. Presadenie tohto príkazu by viedlo ku konkurzu spoločnosti.

| (33) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti spoločnosť Elan zvolala mimoriadne zasadnutie podielnikov, ktoré sa uskutočnilo 28. augusta 2008. Na tomto zasadnutí sa na návrh spoločnosti KAD rozhodli podielnici spoločnosti Elan vložiť do tejto spoločnosti 10 mil. EUR, a to aj napriek tomu, že nebola splnená podmienka týkajúca sa dosiahnutia dohody spoločnosti Elan s bankami o zmene harmonogramu splácania úverov. |
| --- | --- |

(33)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti spoločnosť Elan zvolala mimoriadne zasadnutie podielnikov, ktoré sa uskutočnilo 28. augusta 2008. Na tomto zasadnutí sa na návrh spoločnosti KAD rozhodli podielnici spoločnosti Elan vložiť do tejto spoločnosti 10 mil. EUR, a to aj napriek tomu, že nebola splnená podmienka týkajúca sa dosiahnutia dohody spoločnosti Elan s bankami o zmene harmonogramu splácania úverov.

| (34) | Dozorná rada spoločnosti KAD schválila kapitálovú injekciu už pred konaním zasadnutia podielnikov v auguste 2008. Dozorné rady ostatných podielnikov schválili rozhodnutie vložiť 10 mil. EUR do spoločnosti Elan najneskôr začiatkom septembra 2008. |
| --- | --- |

(34)

Dozorná rada spoločnosti KAD schválila kapitálovú injekciu už pred konaním zasadnutia podielnikov v auguste 2008. Dozorné rady ostatných podielnikov schválili rozhodnutie vložiť 10 mil. EUR do spoločnosti Elan najneskôr začiatkom septembra 2008.

| (35) | Podielnici vyplatili 8. septembra 2008 príslušné sumy pomerne k príslušnému vlastníckemu podielu. Ako sa opisuje v odôvodnení (5), činnosti spoločnosti Elan v oblasti zimných športov a v námornej oblasti boli v čase poskytnutia organizované v dvoch dcérskych spoločnostiach, konkrétne v spoločnosti Elan Winter sport a v spoločnosti Elan Marine. Suma 10 mil. EUR sa vložila do spoločnosti Elan, ktorá vzápätí vložila 5,924 mil. EUR do spoločnosti Elan Winter sport a 4,076 mil. EUR do spoločnosti Elan Marine. |
| --- | --- |

(35)

Podielnici vyplatili 8. septembra 2008 príslušné sumy pomerne k príslušnému vlastníckemu podielu. Ako sa opisuje v odôvodnení (5), činnosti spoločnosti Elan v oblasti zimných športov a v námornej oblasti boli v čase poskytnutia organizované v dvoch dcérskych spoločnostiach, konkrétne v spoločnosti Elan Winter sport a v spoločnosti Elan Marine. Suma 10 mil. EUR sa vložila do spoločnosti Elan, ktorá vzápätí vložila 5,924 mil. EUR do spoločnosti Elan Winter sport a 4,076 mil. EUR do spoločnosti Elan Marine.

Dlhodobý plán na roky 2008 – 2012

| (36) | V dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v júni 2008, sa najprv opisuje hospodárska a finančná situácia skupiny Elan group. Navrhuje sa niekoľko reštrukturalizačných opatrní na úrovni spoločnosti Elan Winter sport (úprava investícií v pridružených spoločnostiach, úprava stavu zásob a požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru) a na úrovni spoločnosti Elan Marine (úprava stavu zásob, požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru, odpisovanie námorných foriem). Okrem uvedených reštrukturalizačných opatrení sa v spoločnosti Elan Winter sport plánovali aj tieto opatrenia:






  — | zvýšenie produktivity zamestnancov; zníženie počtu zamestnancov z 340 na 230 zamestnancov, |
| --- | --- | --- |

(36)

V dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v júni 2008, sa najprv opisuje hospodárska a finančná situácia skupiny Elan group. Navrhuje sa niekoľko reštrukturalizačných opatrní na úrovni spoločnosti Elan Winter sport (úprava investícií v pridružených spoločnostiach, úprava stavu zásob a požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru) a na úrovni spoločnosti Elan Marine (úprava stavu zásob, požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru, odpisovanie námorných foriem). Okrem uvedených reštrukturalizačných opatrení sa v spoločnosti Elan Winter sport plánovali aj tieto opatrenia:

—

zvýšenie produktivity zamestnancov; zníženie počtu zamestnancov z 340 na 230 zamestnancov,

| — | zníženie počtu ochranných známok, |
| --- | --- |

—

zníženie počtu ochranných známok,

| — | vylepšenie sortimentu výrobkov, |
| --- | --- |

—

vylepšenie sortimentu výrobkov,

| — | reorganizácia administratívy. |
| --- | --- |

—

reorganizácia administratívy.

| (37) | V spoločnosti Elan Marine sa v dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 predpokladalo vykonanie týchto opatrení:






  — | investície do nového spoločného podniku s názvom Elan Yachts, ktorý by mal pôsobiť v oblasti predaja a vývoja jácht, |
| --- | --- | --- |

(37)

V spoločnosti Elan Marine sa v dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 predpokladalo vykonanie týchto opatrení:

—

investície do nového spoločného podniku s názvom Elan Yachts, ktorý by mal pôsobiť v oblasti predaja a vývoja jácht,

| — | predaj energetických a jachtových programov (Elan PBO) za [9,5 – 11,2] mil. EUR s cieľom znížiť zadlženie spoločnosti Elan Marine. |
| --- | --- |

—

predaj energetických a jachtových programov (Elan PBO) za [9,5 – 11,2] mil. EUR s cieľom znížiť zadlženie spoločnosti Elan Marine.

| (38) | V dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 sa ďalej uvádzali aj prognózy týkajúce sa skupiny a jednotlivých dcérskych spoločností založené na predpoklade, že sa uplatnia reštrukturalizačné opatrenia a kroky uvedené v predchádzajúcom texte. Podľa týchto prognóz by spoločnosť Elan Winter sport mala byť zisková od roku 2010 a spoločnosť Elan Marine by mala byť zisková od roku 2011. V pláne sa dospelo k záveru, že spoločnosť Elan potrebuje dodatočný kapitál vo výške [23 – 26] mil. EUR na pokrytie potrieb likvidity. Len v prípade, ak sa podarí tento kapitál zabezpečiť, môže spoločnosť Elan poskytnúť svojim podielnikom primeranú výnosnosť. |
| --- | --- |

(38)

V dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 sa ďalej uvádzali aj prognózy týkajúce sa skupiny a jednotlivých dcérskych spoločností založené na predpoklade, že sa uplatnia reštrukturalizačné opatrenia a kroky uvedené v predchádzajúcom texte. Podľa týchto prognóz by spoločnosť Elan Winter sport mala byť zisková od roku 2010 a spoločnosť Elan Marine by mala byť zisková od roku 2011. V pláne sa dospelo k záveru, že spoločnosť Elan potrebuje dodatočný kapitál vo výške [23 – 26] mil. EUR na pokrytie potrieb likvidity. Len v prípade, ak sa podarí tento kapitál zabezpečiť, môže spoločnosť Elan poskytnúť svojim podielnikom primeranú výnosnosť.

Plán obnovy

| (39) | V pláne obnovy, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v auguste 2008, sa najprv predstavuje štruktúra skupiny Elan group a finančná a hospodárska situácia spoločností Elan Winter sport a Elan Marine vrátane podrobnej analýzy záväzkov, nákladov, ale aj príjmov. Potom sa analyzuje činnosť spoločností Elan Winter sport a Elan Marine od januára 2008 do júna 2008. Napokon plán obnovy obsahuje aj časť zameranú na obnovu spoločnosti. Podľa predmetného plánu sa opatrenia navrhované v tejto časti dajú realizovať len ak sa do spoločnosti Elan vloží nový kapitál, a ak sa zmení harmonogram splácania bankových úverov. V pláne obnovy sa však konkrétne neuvádzajú potrebné sumy finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

(39)

V pláne obnovy, ktorý vypracovala spoločnosť Elan v auguste 2008, sa najprv predstavuje štruktúra skupiny Elan group a finančná a hospodárska situácia spoločností Elan Winter sport a Elan Marine vrátane podrobnej analýzy záväzkov, nákladov, ale aj príjmov. Potom sa analyzuje činnosť spoločností Elan Winter sport a Elan Marine od januára 2008 do júna 2008. Napokon plán obnovy obsahuje aj časť zameranú na obnovu spoločnosti. Podľa predmetného plánu sa opatrenia navrhované v tejto časti dajú realizovať len ak sa do spoločnosti Elan vloží nový kapitál, a ak sa zmení harmonogram splácania bankových úverov. V pláne obnovy sa však konkrétne neuvádzajú potrebné sumy finančných prostriedkov.

| (40) | V pláne obnovy sa predpokladá vykonanie týchto opatrení v spoločnosti Elan Winter sport:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(40)

V pláne obnovy sa predpokladá vykonanie týchto opatrení v spoločnosti Elan Winter sport:

—

[...]

| (41) | Predpokladá sa vykonanie týchto opatrení v spoločnosti Elan Marine:







  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(41)

Predpokladá sa vykonanie týchto opatrení v spoločnosti Elan Marine:

—

[...]

| (42) | V pláne obnovy sa tiež uvádzajú obchodné prognózy na roky 2008 až 2012, podľa ktorých by spoločnosť Elan Winter sport mala byť zisková od roku 2010 a spoločnosť Elan Marine by mala byť zisková od roku 2011. |
| --- | --- |

(42)

V pláne obnovy sa tiež uvádzajú obchodné prognózy na roky 2008 až 2012, podľa ktorých by spoločnosť Elan Winter sport mala byť zisková od roku 2010 a spoločnosť Elan Marine by mala byť zisková od roku 2011.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (43) | Ako sa opisuje v odôvodneniach (1) a (2), Komisia sa 12. mája 2010 rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). V tomto rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne zvážila, že dané dva prísuny kapitálu zahŕňali štátnu pomoc v prospech spoločností Elan Ski a Elan Marine. Komisia vyjadrila pochybnosti, či túto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Na úvod treba spresniť, že Komisia preskúmala, či príjemcami boli spoločnosti v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(43)

Ako sa opisuje v odôvodneniach (1) a (2), Komisia sa 12. mája 2010 rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). V tomto rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne zvážila, že dané dva prísuny kapitálu zahŕňali štátnu pomoc v prospech spoločností Elan Ski a Elan Marine. Komisia vyjadrila pochybnosti, či túto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Na úvod treba spresniť, že Komisia preskúmala, či príjemcami boli spoločnosti v ťažkostiach.

3.1.   SPOLOČNOSŤ V ŤAŽKOSTIACH

| (44) | V bode 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovujú určité okolnosti, za ktorých možno danú spoločnosť považovať za spoločnosť v ťažkostiach, ako napríklad v prípade výrazného poklesu kapitálu. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že spoločnosti Elan Ski a Elan Marine nespĺňajú kritériá bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. V bode 11 predmetných usmernení sa však uvádza, že spoločnosť možno stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi spoločnosti v ťažkostiach. Vzhľadom na rastúce straty, klesajúci obrat a na zložitú finančnú situáciu skupiny Elan ako celku Komisia usúdila, že spoločnosti Elan Ski a Elan Marine možno považovať za spoločnosti v ťažkostiach, a to aspoň v rokoch 2007 a 2008. |
| --- | --- |

(44)

V bode 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa stanovujú určité okolnosti, za ktorých možno danú spoločnosť považovať za spoločnosť v ťažkostiach, ako napríklad v prípade výrazného poklesu kapitálu. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že spoločnosti Elan Ski a Elan Marine nespĺňajú kritériá bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. V bode 11 predmetných usmernení sa však uvádza, že spoločnosť možno stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi spoločnosti v ťažkostiach. Vzhľadom na rastúce straty, klesajúci obrat a na zložitú finančnú situáciu skupiny Elan ako celku Komisia usúdila, že spoločnosti Elan Ski a Elan Marine možno považovať za spoločnosti v ťažkostiach, a to aspoň v rokoch 2007 a 2008.

3.2.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (45) | Po prvé Komisia posudzovala, či opatrenia pochádzajú zo štátnych zdrojov, a či sú pripísateľné štátu. Vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť KAD je v 100 % vlastníctve Slovinska, že Slovinsko vymenúva všetkých členov zhromaždenia a dozornej rady, a že sa zástupcovia slovinskej vlády zúčastňujú na všetkých zhromaždeniach a zasadnutiach dozornej rady, Komisia predbežne dospela k záveru, že opatrenia, ktoré prijala spoločnosť KAD, pochádzajú zo štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré poskytli ostatní vlastníci spoločnosti Elan (t. j. spoločnosti KAD – PPS, DSU, Triglav Naložbe a Triglav Insurance), Komisia dospela k záveru, že počas konania vo veci formálneho zisťovania bude potrebné overiť, či aj tieto opatrenia pochádzajú zo štátnych zdrojov, a či sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(45)

Po prvé Komisia posudzovala, či opatrenia pochádzajú zo štátnych zdrojov, a či sú pripísateľné štátu. Vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť KAD je v 100 % vlastníctve Slovinska, že Slovinsko vymenúva všetkých členov zhromaždenia a dozornej rady, a že sa zástupcovia slovinskej vlády zúčastňujú na všetkých zhromaždeniach a zasadnutiach dozornej rady, Komisia predbežne dospela k záveru, že opatrenia, ktoré prijala spoločnosť KAD, pochádzajú zo štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré poskytli ostatní vlastníci spoločnosti Elan (t. j. spoločnosti KAD – PPS, DSU, Triglav Naložbe a Triglav Insurance), Komisia dospela k záveru, že počas konania vo veci formálneho zisťovania bude potrebné overiť, či aj tieto opatrenia pochádzajú zo štátnych zdrojov, a či sú pripísateľné štátu.

| (46) | Po druhé Komisia skúmala, či sa danými opatreniami príjemcov zvýhodnili. Vznikli pochybnosti o tom, či by dané opatrenia spĺňali test investora v trhovom hospodárstve. Spoločnosť KD Kapital, jediný súkromný podielnik v spoločnosti Elan, sa nechcela podieľať na prvom opatrení. Vznikol dojem, že sa dané opatrenie nezakladalo na podnikateľskom pláne ani na iných informáciách o potenciálnej návratnosti investícií v budúcnosti. Zdá sa, že v čase kapitálovej injekcie boli príjemcovia vo finančných ťažkostiach. Na druhom opatrení sa nezúčastnila žiadna súkromná spoločnosť. Hoci je pravda, že pred rozhodnutím podielnikov o kapitálovej injekcii bol vypracovaný dlhodobý plán a plán obnovy, existujú náznaky toho, že podielnici spoločnosti Elan považovali uvedené plány za neprimerané. V čase poskytnutia druhého opatrenia spoločnosti Elan Ski a Elan Marine ešte stále čelili finančným ťažkostiam. |
| --- | --- |

(46)

Po druhé Komisia skúmala, či sa danými opatreniami príjemcov zvýhodnili. Vznikli pochybnosti o tom, či by dané opatrenia spĺňali test investora v trhovom hospodárstve. Spoločnosť KD Kapital, jediný súkromný podielnik v spoločnosti Elan, sa nechcela podieľať na prvom opatrení. Vznikol dojem, že sa dané opatrenie nezakladalo na podnikateľskom pláne ani na iných informáciách o potenciálnej návratnosti investícií v budúcnosti. Zdá sa, že v čase kapitálovej injekcie boli príjemcovia vo finančných ťažkostiach. Na druhom opatrení sa nezúčastnila žiadna súkromná spoločnosť. Hoci je pravda, že pred rozhodnutím podielnikov o kapitálovej injekcii bol vypracovaný dlhodobý plán a plán obnovy, existujú náznaky toho, že podielnici spoločnosti Elan považovali uvedené plány za neprimerané. V čase poskytnutia druhého opatrenia spoločnosti Elan Ski a Elan Marine ešte stále čelili finančným ťažkostiam.

| (47) | Po tretie Komisia usúdila, že opatrenia prijaté Slovinskom pravdepodobne narušili hospodársku súťaž a ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže medzi členskými štátmi prebieha obchod v oblasti lyžiarskeho vybavenia a aj v oblasti námorných plavidiel. |
| --- | --- |

(47)

Po tretie Komisia usúdila, že opatrenia prijaté Slovinskom pravdepodobne narušili hospodársku súťaž a ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže medzi členskými štátmi prebieha obchod v oblasti lyžiarskeho vybavenia a aj v oblasti námorných plavidiel.

3.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (48) | Komisia predbežne posúdila, či sú opatrenia zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Vzhľadom na ťažkosti spoločností Elan Ski a Elan Marine a tiež vzhľadom na to, že v danej skupine neexistujú iné silné spoločnosti, spoločnosti Elan Ski a Elan Marine sú v zásade oprávnené na prijatie pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Keďže poskytnuté opatrenia mali formu zvýšenia základného imania, nemožno ich považovať za pomoc na záchranu. Pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetných opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu, nebolo jasné, či boli splnené všetky príslušné podmienky. Predovšetkým nebolo jasné, či sa poskytnutá pomoc obmedzila na nevyhnutné minimum, a tiež neexistovali náznaky vlastného príspevku ani kompenzačných opatrení. |
| --- | --- |

(48)

Komisia predbežne posúdila, či sú opatrenia zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Vzhľadom na ťažkosti spoločností Elan Ski a Elan Marine a tiež vzhľadom na to, že v danej skupine neexistujú iné silné spoločnosti, spoločnosti Elan Ski a Elan Marine sú v zásade oprávnené na prijatie pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Keďže poskytnuté opatrenia mali formu zvýšenia základného imania, nemožno ich považovať za pomoc na záchranu. Pokiaľ ide o zlučiteľnosť predmetných opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu, nebolo jasné, či boli splnené všetky príslušné podmienky. Predovšetkým nebolo jasné, či sa poskytnutá pomoc obmedzila na nevyhnutné minimum, a tiež neexistovali náznaky vlastného príspevku ani kompenzačných opatrení.

| (49) | Predbežne sa tiež preskúmalo, či by dané opatrenia mohli byť zlučiteľnou regionálnou pomocou. Hoci majú obaja príjemcovia sídlo v regióne, ktorý je oprávnený na poskytnutie pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, nebolo jasné, či majú príjemcovia na takúto pomoc nárok, keďže obaja príjemcovia boli v čase poskytnutia pomoci v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(49)

Predbežne sa tiež preskúmalo, či by dané opatrenia mohli byť zlučiteľnou regionálnou pomocou. Hoci majú obaja príjemcovia sídlo v regióne, ktorý je oprávnený na poskytnutie pomoci podľa článku 107 ods. 3 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, nebolo jasné, či majú príjemcovia na takúto pomoc nárok, keďže obaja príjemcovia boli v čase poskytnutia pomoci v ťažkostiach.

4.   PRIPOMIENKY SLOVINSKA

| (50) | Slovinsko predložilo svoje pripomienky v listoch z 9., 10. a 16. júna 2010. Ďalšie informácie zaslalo 10. októbra 2011 a prostredníctvom listov zo 6. marca, 30. marca, 13. apríla, 16. apríla, 23. apríla, 10. mája, 15. mája a 30. mája 2012 (pozri odôvodnenie (4)). |
| --- | --- |

(50)

Slovinsko predložilo svoje pripomienky v listoch z 9., 10. a 16. júna 2010. Ďalšie informácie zaslalo 10. októbra 2011 a prostredníctvom listov zo 6. marca, 30. marca, 13. apríla, 16. apríla, 23. apríla, 10. mája, 15. mája a 30. mája 2012 (pozri odôvodnenie (4)).

| (51) | Súhrnne je možné uviesť, že Slovinsko nepovažuje opatrenia za štátnu pomoc, pretože nepochádzajú zo štátnych zdrojov a nie sú pripísateľné štátu. Keby aj predmetné opatrenia spĺňali tieto požiadavky, nezvýhodnili by príjemcu, pretože Slovinsko konalo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Slovinsko ďalej tvrdí, že predmetné opatrenia neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi a ani nenarušili hospodársku súťaž, vzhľadom na to, že trh s priemyselným tovarom v oblasti zimných športov je vysoko konsolidovaný a prevláda na ňom trend ďalšej konsolidácie, pričom spoločnosť Elan je len slabý konkurent oveľa väčších subjektov pôsobiacich na danom trhu. |
| --- | --- |

(51)

Súhrnne je možné uviesť, že Slovinsko nepovažuje opatrenia za štátnu pomoc, pretože nepochádzajú zo štátnych zdrojov a nie sú pripísateľné štátu. Keby aj predmetné opatrenia spĺňali tieto požiadavky, nezvýhodnili by príjemcu, pretože Slovinsko konalo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Slovinsko ďalej tvrdí, že predmetné opatrenia neovplyvnili obchod medzi členskými štátmi a ani nenarušili hospodársku súťaž, vzhľadom na to, že trh s priemyselným tovarom v oblasti zimných športov je vysoko konsolidovaný a prevláda na ňom trend ďalšej konsolidácie, pričom spoločnosť Elan je len slabý konkurent oveľa väčších subjektov pôsobiacich na danom trhu.

| (52) | Slovinsko neposkytlo žiadne argumenty týkajúce sa potenciálnej zlučiteľnosti opatrenia 1 s vnútorným trhom v prípade, ak by dané opatrenie zahŕňalo štátnu pomoc. Podľa názoru Slovinska možno opatrenie 2 považovať za zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(52)

Slovinsko neposkytlo žiadne argumenty týkajúce sa potenciálnej zlučiteľnosti opatrenia 1 s vnútorným trhom v prípade, ak by dané opatrenie zahŕňalo štátnu pomoc. Podľa názoru Slovinska možno opatrenie 2 považovať za zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

4.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

4.1.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť

| (53) | Slovinsko uvádza, že na zvýšenie základného imania spoločnosti Elan nemalo žiadny vplyv. |
| --- | --- |

(53)

Slovinsko uvádza, že na zvýšenie základného imania spoločnosti Elan nemalo žiadny vplyv.

| (54) | Slovinsko pripomína, že ak sa majú opatrenia považovať za štátnu pomoc, musia sa poskytnúť priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov, pričom opatrenia musia byť pripísateľné štátu. Slovinsko súhlasí, že ak má členský štát v danom podniku rozhodujúci vplyv, podmienka týkajúca sa „štátnych zdrojov“ je splnená. Nemožno však automaticky predpokladať, že ak členský štát môže na určitý podnik uplatňovať rozhodujúci vplyv, že v danom prípade takýto vplyv aj skutočne uplatňoval. V tejto súvislosti sa Slovinsko odvoláva na rozsudok vo veci Stardust Marine
   (11), v ktorom sa stanovuje súbor ukazovateľov na určenie toho, či štát skutočne v danom prípade takýto vplyv uplatňoval Medzi tieto ukazovatele patrí: začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter činností daného podniku a ich vykonávanie na trhu za obvyklých podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právne postavenie podniku, intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku. Slovinsko poukazuje na to, že treba prisúdiť náležitú dôležitosť tomu, či sa daný podnik zriadil podľa súkromného práva. |
| --- | --- |

(54)

Slovinsko pripomína, že ak sa majú opatrenia považovať za štátnu pomoc, musia sa poskytnúť priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov, pričom opatrenia musia byť pripísateľné štátu. Slovinsko súhlasí, že ak má členský štát v danom podniku rozhodujúci vplyv, podmienka týkajúca sa „štátnych zdrojov“ je splnená. Nemožno však automaticky predpokladať, že ak členský štát môže na určitý podnik uplatňovať rozhodujúci vplyv, že v danom prípade takýto vplyv aj skutočne uplatňoval. V tejto súvislosti sa Slovinsko odvoláva na rozsudok vo veci Stardust Marine
   (11), v ktorom sa stanovuje súbor ukazovateľov na určenie toho, či štát skutočne v danom prípade takýto vplyv uplatňoval Medzi tieto ukazovatele patrí: začlenenie do štruktúr verejnej správy, charakter činností daného podniku a ich vykonávanie na trhu za obvyklých podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi, právne postavenie podniku, intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku. Slovinsko poukazuje na to, že treba prisúdiť náležitú dôležitosť tomu, či sa daný podnik zriadil podľa súkromného práva.

| (55) | V tejto súvislosti Slovinsko predkladá pre každý subjekt zapojený do kapitálových injekcií nasledujúce argumenty: |
| --- | --- |

(55)

V tejto súvislosti Slovinsko predkladá pre každý subjekt zapojený do kapitálových injekcií nasledujúce argumenty:

| (56) | KAD je súkromnoprávny subjekt, ktorý pôsobí na trhu v podmienkach hospodárskej súťaže. Hoci je spoločnosť KAD kontrolovaná štátom, nemožno len na základe toho vyvodiť záver, že posudzované rekapitalizácie sú pripísateľné štátu. Zapojenie štátu do rekapitalizácií sa nepreukázalo z týchto dôvodov: činnosť spoločnosti KAD sa reguluje slovinským zákonom o obchodných spoločnostiach („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah“); vyraďovanie aktív tejto spoločnosti sa zákonom neobmedzuje; spoločnosť KAD sa financuje výlučne z dividend, úrokov a ostatných príjmov, ktoré sa tvoria z investícií a obchodných operácií; o rekapitalizácii spoločnosti Elan rozhodla dozorná rada, ktorá je pri prijímaní rozhodnutí nezávislá. Hoci je pravda, že spoločnosti KAD štát zveril správu dôchodkových fondov a uzatváranie privatizácie podnikov, verejný záujem spojený s uvedenými úlohami nemôže ovplyvňovať opatrenia prijímané spoločnosťou KAD tak, že by bolo možné dané kroky považovať za pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(56)

KAD je súkromnoprávny subjekt, ktorý pôsobí na trhu v podmienkach hospodárskej súťaže. Hoci je spoločnosť KAD kontrolovaná štátom, nemožno len na základe toho vyvodiť záver, že posudzované rekapitalizácie sú pripísateľné štátu. Zapojenie štátu do rekapitalizácií sa nepreukázalo z týchto dôvodov: činnosť spoločnosti KAD sa reguluje slovinským zákonom o obchodných spoločnostiach („ZGD-1, Zakon o gospodarskih družbah“); vyraďovanie aktív tejto spoločnosti sa zákonom neobmedzuje; spoločnosť KAD sa financuje výlučne z dividend, úrokov a ostatných príjmov, ktoré sa tvoria z investícií a obchodných operácií; o rekapitalizácii spoločnosti Elan rozhodla dozorná rada, ktorá je pri prijímaní rozhodnutí nezávislá. Hoci je pravda, že spoločnosti KAD štát zveril správu dôchodkových fondov a uzatváranie privatizácie podnikov, verejný záujem spojený s uvedenými úlohami nemôže ovplyvňovať opatrenia prijímané spoločnosťou KAD tak, že by bolo možné dané kroky považovať za pripísateľné štátu.

| (57) | Spoločnosť DSU vlastní priamo štát, no nie je financovaná štátom a jej cieľom je maximalizovanie hodnoty investícií. Hoci je pravda, že spoločnosti DSU štát zveril správu dôchodkových fondov a uzatváranie privatizácie podnikov, verejný záujem spojený s týmito úlohami nemôže ovplyvňovať opatrenia prijímané spoločnosťou DSU tak, že by bolo možné tieto kroky považovať za pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(57)

Spoločnosť DSU vlastní priamo štát, no nie je financovaná štátom a jej cieľom je maximalizovanie hodnoty investícií. Hoci je pravda, že spoločnosti DSU štát zveril správu dôchodkových fondov a uzatváranie privatizácie podnikov, verejný záujem spojený s týmito úlohami nemôže ovplyvňovať opatrenia prijímané spoločnosťou DSU tak, že by bolo možné tieto kroky považovať za pripísateľné štátu.

| (58) | Spoločnosť Zavarovalnica Triglav vlastní štát len nepriamo a jej činnosti sú výlučne trhovo orientované. Štát nemá žiadny priamy vplyv na jej pôsobenie. Je pravda, že členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav volia jej akcionári. Členovia sa však volia ako súkromné osoby, pričom nikto z nich nezastával žiadny post v slovinskej vláde alebo štátnej správe. |
| --- | --- |

(58)

Spoločnosť Zavarovalnica Triglav vlastní štát len nepriamo a jej činnosti sú výlučne trhovo orientované. Štát nemá žiadny priamy vplyv na jej pôsobenie. Je pravda, že členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav volia jej akcionári. Členovia sa však volia ako súkromné osoby, pričom nikto z nich nezastával žiadny post v slovinskej vláde alebo štátnej správe.

| (59) | Spoločnosť Triglav Naložbe nepriamo vlastní štát prostredníctvom spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Cieľom tejto spoločnosti je vytvárať zisk. Štát nemá žiadny priamy vplyv na činnosť spoločnosti Triglav Naložbe a jej dozorná rada pozostáva z nezávislých súkromných osôb. Okrem toho spoločnosť Triglav Naložbe financovala rekapitalizáciu pomocou komerčného úveru. |
| --- | --- |

(59)

Spoločnosť Triglav Naložbe nepriamo vlastní štát prostredníctvom spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Cieľom tejto spoločnosti je vytvárať zisk. Štát nemá žiadny priamy vplyv na činnosť spoločnosti Triglav Naložbe a jej dozorná rada pozostáva z nezávislých súkromných osôb. Okrem toho spoločnosť Triglav Naložbe financovala rekapitalizáciu pomocou komerčného úveru.

4.1.2.   Existencia výhody

Opatrenie 1

| (60) | Podľa Slovinska sa opatrením 1 neposkytla spoločnosti Elan výhoda z nasledujúcich dôvodov: v decembri 2005 prijala spoločnosť Elan plán strategického rozvoja na roky 2006 – 2010 vrátane podrobných plánov rozvoja vtedajších dcérskych spoločností spoločnosti Elan. V pláne rozvoja na roky 2006 – 2010 sa predpokladali investície do divízie zimných športov a aj do námornej divízie. Na vykonanie týchto investícií spoločnosť Elan v máji 2006 navrhla svojim podielnikom, aby v rokoch 2006 – 2009 zvýšili základné imanie tejto spoločnosti o 20,2 mil. EUR. Podielnici náležite preskúmali tento návrh a spoločnosť Elan im poskytla dokumenty, v ktorých sa jasne vyplývalo, že také zvýšenie základného imania by bolo pre podielnikov ziskové. Spoločnosť KAD, väčšinový podielnik spoločnosti Elan, v novembri 2006 vypracovala svoj vlastný posudok navrhovaného zvýšenia základného imania a dospela k záveru, že dané zvýšenie základného imania by bola dobrá investícia. Aj spoločnosť Triglav Naložbe preskúmala prognózy spoločnosti Elan a súhlasila s kapitálovou injekciou na danom základe. Okrem toho, podielnici spoločnosti Elan požadovali vypracovanie nezávislého ocenenia skupiny. Na túto úlohu sa vybrala [...] (pozri odôvodnenie (24)). Z tohto ocenenia vyplývalo, že investície sú potrebné, a že danú investíciu by bolo možné vymôcť aj iným spôsobom, a to predajom podielov za reálnu hodnotu strategickému partnerovi. |
| --- | --- |

(60)

Podľa Slovinska sa opatrením 1 neposkytla spoločnosti Elan výhoda z nasledujúcich dôvodov: v decembri 2005 prijala spoločnosť Elan plán strategického rozvoja na roky 2006 – 2010 vrátane podrobných plánov rozvoja vtedajších dcérskych spoločností spoločnosti Elan. V pláne rozvoja na roky 2006 – 2010 sa predpokladali investície do divízie zimných športov a aj do námornej divízie. Na vykonanie týchto investícií spoločnosť Elan v máji 2006 navrhla svojim podielnikom, aby v rokoch 2006 – 2009 zvýšili základné imanie tejto spoločnosti o 20,2 mil. EUR. Podielnici náležite preskúmali tento návrh a spoločnosť Elan im poskytla dokumenty, v ktorých sa jasne vyplývalo, že také zvýšenie základného imania by bolo pre podielnikov ziskové. Spoločnosť KAD, väčšinový podielnik spoločnosti Elan, v novembri 2006 vypracovala svoj vlastný posudok navrhovaného zvýšenia základného imania a dospela k záveru, že dané zvýšenie základného imania by bola dobrá investícia. Aj spoločnosť Triglav Naložbe preskúmala prognózy spoločnosti Elan a súhlasila s kapitálovou injekciou na danom základe. Okrem toho, podielnici spoločnosti Elan požadovali vypracovanie nezávislého ocenenia skupiny. Na túto úlohu sa vybrala [...] (pozri odôvodnenie (24)). Z tohto ocenenia vyplývalo, že investície sú potrebné, a že danú investíciu by bolo možné vymôcť aj iným spôsobom, a to predajom podielov za reálnu hodnotu strategickému partnerovi.

| (61) | Na základe uvedených skutočností spoločnosť Elan a jej podielnici v januári 2007 podpísali vyhlásenie o zámere, v ktorom odsúhlasili, že podielnici vložia do spoločnosti 10,225 mil. EUR. Toto vyhlásenie o zámere podpísala bez akýchkoľvek podmienok aj spoločnosť KD Kapital, jediný súkromný podielnik spoločnosti Elan. Slovinsko sa nazdáva, že podielnici prijali toto rozhodnutie preto, lebo chceli zabezpečiť primeranú návratnosť investovaného kapitálu, a teda konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(61)

Na základe uvedených skutočností spoločnosť Elan a jej podielnici v januári 2007 podpísali vyhlásenie o zámere, v ktorom odsúhlasili, že podielnici vložia do spoločnosti 10,225 mil. EUR. Toto vyhlásenie o zámere podpísala bez akýchkoľvek podmienok aj spoločnosť KD Kapital, jediný súkromný podielnik spoločnosti Elan. Slovinsko sa nazdáva, že podielnici prijali toto rozhodnutie preto, lebo chceli zabezpečiť primeranú návratnosť investovaného kapitálu, a teda konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (62) | Pokiaľ ide o skutočnosť, že zhromaždenie podielnikov formálne odsúhlasilo vloženie kapitálu až v októbri 2007, Slovinsko uvádza, že oneskorenie spôsobili rozpory medzi spoločnosťou KD Kapital, súkromným menšinovým podielnikom spoločnosti Elan, a spoločnosťou KAD, väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital bola podielnikom s 50 % podielom v spoločnosti Seaway Group d.o.o., ktorá je jedným z konkurentov spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital plánovala dosadiť zástupcu svojich záujmov do dozornej rady spoločnosti Elan, čo ale ostatní podielnici vzhľadom k účasti spoločnosti KD Kapital v konkurenčnej spoločnosti nechceli prijať. Spor sa vyriešil, keď spoločnosť KAD navrhla spoločnosti KD Kapital predajnú opciu. Na základe tohto riešenia všetci podielnici spoločnosti Elan vrátane spoločnosti KD Kapital formálne súhlasili s vložením 10,225 mil. EUR do spoločnosti Elan. |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o skutočnosť, že zhromaždenie podielnikov formálne odsúhlasilo vloženie kapitálu až v októbri 2007, Slovinsko uvádza, že oneskorenie spôsobili rozpory medzi spoločnosťou KD Kapital, súkromným menšinovým podielnikom spoločnosti Elan, a spoločnosťou KAD, väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital bola podielnikom s 50 % podielom v spoločnosti Seaway Group d.o.o., ktorá je jedným z konkurentov spoločnosti Elan. Spoločnosť KD Kapital plánovala dosadiť zástupcu svojich záujmov do dozornej rady spoločnosti Elan, čo ale ostatní podielnici vzhľadom k účasti spoločnosti KD Kapital v konkurenčnej spoločnosti nechceli prijať. Spor sa vyriešil, keď spoločnosť KAD navrhla spoločnosti KD Kapital predajnú opciu. Na základe tohto riešenia všetci podielnici spoločnosti Elan vrátane spoločnosti KD Kapital formálne súhlasili s vložením 10,225 mil. EUR do spoločnosti Elan.

Opatrenie 2

| (63) | Slovinsko uviedlo, že na začiatku roka 2008 hrozila spoločnosti Elan platobná neschopnosť. Dozorná rada a podielnici na túto situáciu okamžite zareagovali a vymenovali nových členov správnej rady spoločnosti Elan, ktorí začali rokovať s bankami o zmene harmonogramu splácania dlhov spoločnosti Elan. Banky však žiadali, aby podielnici zabezpečili dodatočnú kapitálovú injekciu. Vzhľadom na uvedené skutočnosti pripravila v máji 2008 spoločnosť Elan s pomocou externej poradenskej spoločnosti stratégiu obratu, v júni 2008 spoločnosť Elan vypracovala dlhodobý plán na roky 2008 – 2012 a v auguste 2008 vedenie spoločnosti Elan prijalo plán obnovy. Dňa 11. júla 2008 podielnici odsúhlasili zvýšenie základného imania pod podmienkou, že najprv banky odsúhlasia zmenu harmonogramu splácania dlhov vzhľadom na uvedené dokumenty. Okrem toho Slovinsko uvádza, že podielnici zohľadnili hodnotu spoločnosti, ktorú stanovila nezávislá audítorská firma na základe ocenenia vlastného kapitálu spoločnosti Elan
   (12). Podľa tohto ocenenia bola 31. decembra 2007 trhová hodnota spoločnosti Elan38 059 000 EUR. Okrem toho podielnici takisto zohľadnili rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan z 1. júla 2008. Dňa 28. augusta 2008 sa podielnici napokon rozhodli vložiť kapitál aj bez toho, aby banky najprv súhlasili so zmenou harmonogramu splácania dlhov. Slovinsko tvrdí, že inak by podielnici mohli prísť o celú investíciu, ktorú vložili do spoločnosti Elan. Z uvedených dôvodov teda Slovinsko usudzuje, že podielnici spoločnosti Elan konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(63)

Slovinsko uviedlo, že na začiatku roka 2008 hrozila spoločnosti Elan platobná neschopnosť. Dozorná rada a podielnici na túto situáciu okamžite zareagovali a vymenovali nových členov správnej rady spoločnosti Elan, ktorí začali rokovať s bankami o zmene harmonogramu splácania dlhov spoločnosti Elan. Banky však žiadali, aby podielnici zabezpečili dodatočnú kapitálovú injekciu. Vzhľadom na uvedené skutočnosti pripravila v máji 2008 spoločnosť Elan s pomocou externej poradenskej spoločnosti stratégiu obratu, v júni 2008 spoločnosť Elan vypracovala dlhodobý plán na roky 2008 – 2012 a v auguste 2008 vedenie spoločnosti Elan prijalo plán obnovy. Dňa 11. júla 2008 podielnici odsúhlasili zvýšenie základného imania pod podmienkou, že najprv banky odsúhlasia zmenu harmonogramu splácania dlhov vzhľadom na uvedené dokumenty. Okrem toho Slovinsko uvádza, že podielnici zohľadnili hodnotu spoločnosti, ktorú stanovila nezávislá audítorská firma na základe ocenenia vlastného kapitálu spoločnosti Elan
   (12). Podľa tohto ocenenia bola 31. decembra 2007 trhová hodnota spoločnosti Elan38 059 000 EUR. Okrem toho podielnici takisto zohľadnili rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan z 1. júla 2008. Dňa 28. augusta 2008 sa podielnici napokon rozhodli vložiť kapitál aj bez toho, aby banky najprv súhlasili so zmenou harmonogramu splácania dlhov. Slovinsko tvrdí, že inak by podielnici mohli prísť o celú investíciu, ktorú vložili do spoločnosti Elan. Z uvedených dôvodov teda Slovinsko usudzuje, že podielnici spoločnosti Elan konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

4.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (64) | Podľa Slovinska sa danými opatreniami nemohla narušiť hospodárska súťaž a opatrenia nemali ani žiadny vplyv na obchod. Po prvé, v čase poskytnutia prísunov kapitálu bola spoločnosť Elan slabý konkurent v porovnaní s oveľa silnejšími subjektmi pôsobiacimi na trhu s lyžiarskym vybavením. Po druhé, aj v konkurenčných spoločnostiach spoločnosti Elan museli ich súkromní podielnici prijať kroky na zotavenie po stratách, ktoré utrpeli v rokoch 2007 – 2008. |
| --- | --- |

(64)

Podľa Slovinska sa danými opatreniami nemohla narušiť hospodárska súťaž a opatrenia nemali ani žiadny vplyv na obchod. Po prvé, v čase poskytnutia prísunov kapitálu bola spoločnosť Elan slabý konkurent v porovnaní s oveľa silnejšími subjektmi pôsobiacimi na trhu s lyžiarskym vybavením. Po druhé, aj v konkurenčných spoločnostiach spoločnosti Elan museli ich súkromní podielnici prijať kroky na zotavenie po stratách, ktoré utrpeli v rokoch 2007 – 2008.

4.2.   ZLUČITEĽNOSŤ

| (65) | Slovinsko predkladá argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti len vo vzťahu k opatreniu 2. Tvrdí, že toto opatrenie bolo zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, pretože spoločnosť Elan pripravila životaschopný plán reštrukturalizácie vrátane vylepšení v rámci skupiny, a to najmä prostredníctvom interných opatrení. |
| --- | --- |

(65)

Slovinsko predkladá argumenty týkajúce sa zlučiteľnosti len vo vzťahu k opatreniu 2. Tvrdí, že toto opatrenie bolo zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, pretože spoločnosť Elan pripravila životaschopný plán reštrukturalizácie vrátane vylepšení v rámci skupiny, a to najmä prostredníctvom interných opatrení.

| (66) | Slovinsko tvrdí, že po zvýšení základného imania v roku 2008 spoločnosť Elan riadne vykonávala svoje plány a podarilo sa jej zmeniť harmonogram splácania krátkodobých úverov. V januári 2009 boli prijaté plány prepúšťania a v októbri 2009 spoločnosť Elan predala svoje dcérske spoločnosti Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o. V apríli 2010 sa predala spoločnosť Elan Brod d.o.o. so sídlom v chorvátskom meste Obrovac. Celkové výnosy z týchto odčlenení boli vo výške [3,1 – 3,6] mil. EUR. V máji 2010 získala spoločnosť Elan nové zdroje financovania, keďže s bankami uzavrela zmluvu o dlhodobom úvere v objeme [21,5 – 25,5] mil. EUR. Nový úver sa použil na splatenie starých úverov. Dňa 1. júna 2010 sa spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine napokon zlúčili do materskej spoločnosti Elan. Slovinsko tiež uviedlo, že likvidácia jeho severoamerického spoločného podniku na distribúciu lyžiarskeho vybavenia so spoločnosťou Dal Bello Sports mala kompenzačný účinok. [...] zmluvné strany sa dňa 14. decembra 2009 dohodli na ukončení zmluvy o spoločnom podniku. Dohoda o distribúcii v Kanade sa ukončila k 1. januáru 2010 a dohoda o distribúcii v USA sa ukončila k 1. januáru 2011. |
| --- | --- |

(66)

Slovinsko tvrdí, že po zvýšení základného imania v roku 2008 spoločnosť Elan riadne vykonávala svoje plány a podarilo sa jej zmeniť harmonogram splácania krátkodobých úverov. V januári 2009 boli prijaté plány prepúšťania a v októbri 2009 spoločnosť Elan predala svoje dcérske spoločnosti Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o. V apríli 2010 sa predala spoločnosť Elan Brod d.o.o. so sídlom v chorvátskom meste Obrovac. Celkové výnosy z týchto odčlenení boli vo výške [3,1 – 3,6] mil. EUR. V máji 2010 získala spoločnosť Elan nové zdroje financovania, keďže s bankami uzavrela zmluvu o dlhodobom úvere v objeme [21,5 – 25,5] mil. EUR. Nový úver sa použil na splatenie starých úverov. Dňa 1. júna 2010 sa spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine napokon zlúčili do materskej spoločnosti Elan. Slovinsko tiež uviedlo, že likvidácia jeho severoamerického spoločného podniku na distribúciu lyžiarskeho vybavenia so spoločnosťou Dal Bello Sports mala kompenzačný účinok. [...] zmluvné strany sa dňa 14. decembra 2009 dohodli na ukončení zmluvy o spoločnom podniku. Dohoda o distribúcii v Kanade sa ukončila k 1. januáru 2010 a dohoda o distribúcii v USA sa ukončila k 1. januáru 2011.

5.   HODNOTENIE

| (67) | Komisia skúma, či sa príjemcovi poskytla štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri bod 5.2 v nasledujúcom texte), a ak sa poskytla, či je táto pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom (pozri bod 5.3 v nasledujúcom texte). Na to treba určiť, odkedy sa potenciálny príjemca musí považovať za spoločnosť v ťažkostiach (pozri bod 5.1 v nasledujúcom texte). |
| --- | --- |

(67)

Komisia skúma, či sa príjemcovi poskytla štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri bod 5.2 v nasledujúcom texte), a ak sa poskytla, či je táto pomoc zlučiteľná s vnútorným trhom (pozri bod 5.3 v nasledujúcom texte). Na to treba určiť, odkedy sa potenciálny príjemca musí považovať za spoločnosť v ťažkostiach (pozri bod 5.1 v nasledujúcom texte).

5.1.   SPOLOČNOSŤ V ŤAŽKOSTIACH

| (68) | Podľa bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu je spoločnosť v ťažkostiach, ak sa prekryje stratou viac ako polovica kapitálu v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo ak spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi zákonodarstvom na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti. V súlade so záverom rozhodnutia o začatí konania možno konštatovať, že v roku 2007 dcérske spoločnosti ani skupina ako celok nespĺňali požiadavky bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(68)

Podľa bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu je spoločnosť v ťažkostiach, ak sa prekryje stratou viac ako polovica kapitálu v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo ak spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi zákonodarstvom na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti. V súlade so záverom rozhodnutia o začatí konania možno konštatovať, že v roku 2007 dcérske spoločnosti ani skupina ako celok nespĺňali požiadavky bodu 10 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

| (69) | Podľa bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa firma môže stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív. |
| --- | --- |

(69)

Podľa bodu 11 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu sa firma môže stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív.

| (70) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že v období rokov 2003 – 2006 obrat skupiny narástol z 109,2 mil. EUR na 122,4 mil. EUR. Navyše okrem roku 2004 dosahovala skupina Elan v tomto období čisté zisky. Finančná situácia spoločnosti Elan sa začala zhoršovať v priebehu roka 2007. Obrat skupiny sa v roku 2007 znížil o 5 mil. EUR na 117,5 mil. EUR, pričom v roku 2008 obrat ďalej klesol na 100 mil. EUR. Hospodársky výsledok skupiny Elan začal byť od roku 2007 záporný, pričom klesal z 0,6 mil. EUR v roku 2006 na – 8,4 mil. EUR v roku 2007 a na – 12,7 mil. EUR v roku 2008.

  Tabuľka 2


  Kľúčové finančné ukazovatele skupiny Elan













  Údaje v tisícoch EUR | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté tržby z predaja | 109 165 | 103 262 | 109 216 | 122 404 | 117 455 | 99 995 |
| Prevádzkové náklady | 114 280 | 108 310 | 113 244 | 127 689 | 132 919 | 117 197 |
| Čistý zisk/strata | 3 480 | – 9 430 | 3 996 | 596 | – 8 432 | – 12 695 |

(70)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že v období rokov 2003 – 2006 obrat skupiny narástol z 109,2 mil. EUR na 122,4 mil. EUR. Navyše okrem roku 2004 dosahovala skupina Elan v tomto období čisté zisky. Finančná situácia spoločnosti Elan sa začala zhoršovať v priebehu roka 2007. Obrat skupiny sa v roku 2007 znížil o 5 mil. EUR na 117,5 mil. EUR, pričom v roku 2008 obrat ďalej klesol na 100 mil. EUR. Hospodársky výsledok skupiny Elan začal byť od roku 2007 záporný, pričom klesal z 0,6 mil. EUR v roku 2006 na – 8,4 mil. EUR v roku 2007 a na – 12,7 mil. EUR v roku 2008.

Tabuľka 2

Kľúčové finančné ukazovatele skupiny Elan

Údaje v tisícoch EUR

2003

2004

2005

2006

2007

2008

Čisté tržby z predaja

109 165

103 262

109 216

122 404

117 455

99 995

Prevádzkové náklady

114 280

108 310

113 244

127 689

132 919

117 197

Čistý zisk/strata

3 480

– 9 430

3 996

596

– 8 432

– 12 695

| (71) | Sčasti to možno vysvetliť veľmi miernou zimnou sezónou 2006 – 2007 („zelená“ zima), čo malo veľký vplyv na tržby divízie zimných športov. V skutočnosti klesli tržby spoločnosti Elan Ski zo 48,1 mil. EUR v roku 2006 na 40,8 mil. EUR v roku 2007 a v roku 2008 ďalej klesli na 37,7 mil. EUR. Zároveň sa hospodársky výsledok spoločnosti Elan Ski zhoršil z – 0,5 mil. EUR v roku 2006 na – 6,7 mil. EUR v roku 2007 a v roku 2008 hospodársky výsledok ďalej klesol na – 13,0 mil. EUR.

  Tabuľka 3



  Elan Ski









  Údaje v tisícoch EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté tržby z predaja | 48 113 | 40 852 | 37 662 |
| Čistý zisk/strata | – 472 | – 6 674 | – 12 971 |

(71)

Sčasti to možno vysvetliť veľmi miernou zimnou sezónou 2006 – 2007 („zelená“ zima), čo malo veľký vplyv na tržby divízie zimných športov. V skutočnosti klesli tržby spoločnosti Elan Ski zo 48,1 mil. EUR v roku 2006 na 40,8 mil. EUR v roku 2007 a v roku 2008 ďalej klesli na 37,7 mil. EUR. Zároveň sa hospodársky výsledok spoločnosti Elan Ski zhoršil z – 0,5 mil. EUR v roku 2006 na – 6,7 mil. EUR v roku 2007 a v roku 2008 hospodársky výsledok ďalej klesol na – 13,0 mil. EUR.

Tabuľka 3

Elan Ski

Údaje v tisícoch EUR

2006

2007

2008

Čisté tržby z predaja

48 113

40 852

37 662

Čistý zisk/strata

– 472

– 6 674

– 12 971

| (72) | Námorná divízia spoločnosti Elan v roku 2007 výrazne zvýšila svoje tržby z 31,8 mil. EUR na 38,6 mil. EUR, no zaznamenala miernu stratu vo výške – 0,3 mil. EUR. V roku 2008 sa však situácia zhoršila, keď tržby klesli o tretinu z 38,6 mil. EUR na 25,9 mil. EUR a spoločnosť Elan Marine zaznamenala čistú stratu vo výške – 10,2 mil. EUR.

  Tabuľka 4


  Elan Marine









  Údaje v tisícoch EUR | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté tržby z predaja | 31 836 | 38 627 | 25 876 |
| Čistý zisk/strata | 1 176 | – 305 | – 10 214 |

(72)

Námorná divízia spoločnosti Elan v roku 2007 výrazne zvýšila svoje tržby z 31,8 mil. EUR na 38,6 mil. EUR, no zaznamenala miernu stratu vo výške – 0,3 mil. EUR. V roku 2008 sa však situácia zhoršila, keď tržby klesli o tretinu z 38,6 mil. EUR na 25,9 mil. EUR a spoločnosť Elan Marine zaznamenala čistú stratu vo výške – 10,2 mil. EUR.

Tabuľka 4

Elan Marine

Údaje v tisícoch EUR

2006

2007

2008

Čisté tržby z predaja

31 836

38 627

25 876

Čistý zisk/strata

1 176

– 305

– 10 214

| (73) | Z finančných údajov uvedených v tabuľkách 2 až 4 jasne vyplýva, že na začiatku roka 2007, v čase poskytnutia opatrenia 1, nebola spoločnosť Elan v ťažkostiach (pozri odôvodnenia (79) až (86)). |
| --- | --- |

(73)

Z finančných údajov uvedených v tabuľkách 2 až 4 jasne vyplýva, že na začiatku roka 2007, v čase poskytnutia opatrenia 1, nebola spoločnosť Elan v ťažkostiach (pozri odôvodnenia (79) až (86)).

| (74) | Ako však dokazujú finančné informácie uvedené v predchádzajúcom texte, v priebehu roka 2007 sa finančná situácia spoločnosti Elan začala zhoršovať a v roku 2008 už bola veľmi vážna. Obrat spoločnosti sa znižoval a straty sa zvyšovali. Na začiatku roka 2008 čelila spoločnosť Elan platobnej neschopnosti [pozri odôvodnenia (29) až (34) a odôvodnenie (63)]. Na základe toho možno vyvodiť záver, že v čase opatrenia 2 je treba spoločnosť Elan považovať za firmu v ťažkostiach podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Súhlas podielnikov spoločnosti Elan s kapitálovou injekciou bol motivovaný skutočnosťou, že v opačnom prípade by sa spoločnosť Elan dostala do konkurzu (pozri odôvodnenia (31) až (33)). |
| --- | --- |

(74)

Ako však dokazujú finančné informácie uvedené v predchádzajúcom texte, v priebehu roka 2007 sa finančná situácia spoločnosti Elan začala zhoršovať a v roku 2008 už bola veľmi vážna. Obrat spoločnosti sa znižoval a straty sa zvyšovali. Na začiatku roka 2008 čelila spoločnosť Elan platobnej neschopnosti [pozri odôvodnenia (29) až (34) a odôvodnenie (63)]. Na základe toho možno vyvodiť záver, že v čase opatrenia 2 je treba spoločnosť Elan považovať za firmu v ťažkostiach podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Súhlas podielnikov spoločnosti Elan s kapitálovou injekciou bol motivovaný skutočnosťou, že v opačnom prípade by sa spoločnosť Elan dostala do konkurzu (pozri odôvodnenia (31) až (33)).

5.2.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (75) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(75)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (76) | Podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne, a preto sa musia splniť súčasne, aby sa opatrenie kvalifikovalo ako štátna pomoc. |
| --- | --- |

(76)

Podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne, a preto sa musia splniť súčasne, aby sa opatrenie kvalifikovalo ako štátna pomoc.

5.2.1.   Kapitálová injekcia v roku 2007 (opatrenie 1)

| (77) | Slovinsko predovšetkým tvrdí, že opatrenie 1 sa poskytlo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda že preto príjemcu nezvýhodňuje. Slovinsko okrem toho uvádza, že prísun kapitálu nemôže byť v žiadnom prípade pripísateľný štátu (pozri odôvodnenia (53) až (63)). |
| --- | --- |

(77)

Slovinsko predovšetkým tvrdí, že opatrenie 1 sa poskytlo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda že preto príjemcu nezvýhodňuje. Slovinsko okrem toho uvádza, že prísun kapitálu nemôže byť v žiadnom prípade pripísateľný štátu (pozri odôvodnenia (53) až (63)).

Dátum poskytnutia opatrenia

| (78) | V prvom rade treba určiť, kedy presne sa opatrenie 1 poskytlo spoločnosti Elan. V zásade sa štátne opatrenie považuje za poskytnuté vtedy, keď sa k nemu členský štát zaviaže, t. j. keď má členský štát právny záväzok poskytnúť dané opatrenie. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenie (24)), dňa 29. januára 2007 podpísali podielnici spoločnosti Elan so spoločnosťou Elan vyhlásenie o zámere, ale zvýšenie základného imania sa formálne potvrdilo až na zhromaždení podielnikov spoločnosti Elan v októbri 2007. Preto treba stanoviť, či možno už vyhlásenie o zámere považovať za záväzné pre podielnikov takým spôsobom, aby sa dal vyvodiť záver, že opatrenie 1 možno považovať za poskytnuté v deň podpísania vyhlásenia o zámere. |
| --- | --- |

(78)

V prvom rade treba určiť, kedy presne sa opatrenie 1 poskytlo spoločnosti Elan. V zásade sa štátne opatrenie považuje za poskytnuté vtedy, keď sa k nemu členský štát zaviaže, t. j. keď má členský štát právny záväzok poskytnúť dané opatrenie. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenie (24)), dňa 29. januára 2007 podpísali podielnici spoločnosti Elan so spoločnosťou Elan vyhlásenie o zámere, ale zvýšenie základného imania sa formálne potvrdilo až na zhromaždení podielnikov spoločnosti Elan v októbri 2007. Preto treba stanoviť, či možno už vyhlásenie o zámere považovať za záväzné pre podielnikov takým spôsobom, aby sa dal vyvodiť záver, že opatrenie 1 možno považovať za poskytnuté v deň podpísania vyhlásenia o zámere.

| (79) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že podľa odborného právneho posudku predloženého Slovinskom (13) sa slovinskými právnymi predpismi osobitne neupravuje charakter vyhlásenia o zámere. Toto vyhlásenie o zámere môže byť len nezáväzným záznamom prebiehajúcich rokovaní, môže ísť o predbežnú zmluvu, alebo o skutočnú zmluvu. Právny charakter vyhlásenia o zámere treba stanoviť v osobitných prípadoch, pričom treba zohľadniť znenie vyhlásenia o zámere, okolnosti, za ktorých bolo podpísané, a všeobecné pravidlá výkladu podľa slovinských právnych predpisov. |
| --- | --- |

(79)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že podľa odborného právneho posudku predloženého Slovinskom (13) sa slovinskými právnymi predpismi osobitne neupravuje charakter vyhlásenia o zámere. Toto vyhlásenie o zámere môže byť len nezáväzným záznamom prebiehajúcich rokovaní, môže ísť o predbežnú zmluvu, alebo o skutočnú zmluvu. Právny charakter vyhlásenia o zámere treba stanoviť v osobitných prípadoch, pričom treba zohľadniť znenie vyhlásenia o zámere, okolnosti, za ktorých bolo podpísané, a všeobecné pravidlá výkladu podľa slovinských právnych predpisov.

| (80) | Podľa článku 15 slovinského zákonníka o záväzkoch (14) je dohoda záväzná, ak sa zmluvné strany dohodnú na základných prvkoch dohody. Predovšetkým treba špecifikovať zmluvné strany a každá dohoda tiež musí mať úmysel („kauza“). |
| --- | --- |

(80)

Podľa článku 15 slovinského zákonníka o záväzkoch (14) je dohoda záväzná, ak sa zmluvné strany dohodnú na základných prvkoch dohody. Predovšetkým treba špecifikovať zmluvné strany a každá dohoda tiež musí mať úmysel („kauza“).

| (81) | V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že podľa vyhlásenia o zámere boli zmluvné strany boli jasne špecifikované, celková suma zvýšenia základného imania sa stanovila už vo vyhlásení o zámere (10,225 mil. EUR), bola určená aj maximálna nominálna hodnota nového vydaného kapitálu a minimálna cena za nové imanie, všetci podpísaní podielnici v tom čase súhlasili, že sa budú na zvýšení základného imania podieľať pomerne k svoju podielu, konkrétne sa vymedzil aj účel prísunu kapitálu (predovšetkým investície do spoločností Elan Winter sport a Elan Marine) a stanovil sa aj kontrolný mechanizmus na sledovanie využitia daného kapitálu. Okrem toho treba prihliadať na to, že vyhlásenie o zámere neurobili len podielnici spoločnosti Elan medzi sebou, ale toto vyhlásenie uzavreli podielnici a spoločnosť Elan. Podielnici mali vložiť kapitál do spoločnosti Elan a spoločnosť Elan mala zapísať nové podiely a využiť prísun kapitálu spôsobom, ktorý sa stanovuje vo vyhlásení o zámere. Z tohto dôvodu sa Komisia nazdáva, že sa zmluvné strany dohodli na všetkých hlavných prvkoch, ktoré sú potrebné na uzavretie záväznej dohody. |
| --- | --- |

(81)

V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že podľa vyhlásenia o zámere boli zmluvné strany boli jasne špecifikované, celková suma zvýšenia základného imania sa stanovila už vo vyhlásení o zámere (10,225 mil. EUR), bola určená aj maximálna nominálna hodnota nového vydaného kapitálu a minimálna cena za nové imanie, všetci podpísaní podielnici v tom čase súhlasili, že sa budú na zvýšení základného imania podieľať pomerne k svoju podielu, konkrétne sa vymedzil aj účel prísunu kapitálu (predovšetkým investície do spoločností Elan Winter sport a Elan Marine) a stanovil sa aj kontrolný mechanizmus na sledovanie využitia daného kapitálu. Okrem toho treba prihliadať na to, že vyhlásenie o zámere neurobili len podielnici spoločnosti Elan medzi sebou, ale toto vyhlásenie uzavreli podielnici a spoločnosť Elan. Podielnici mali vložiť kapitál do spoločnosti Elan a spoločnosť Elan mala zapísať nové podiely a využiť prísun kapitálu spôsobom, ktorý sa stanovuje vo vyhlásení o zámere. Z tohto dôvodu sa Komisia nazdáva, že sa zmluvné strany dohodli na všetkých hlavných prvkoch, ktoré sú potrebné na uzavretie záväznej dohody.

| (82) | Aj znenie vyhlásenia o zámere naznačuje, že zmluvné strany uzavreli záväznú dohodu: podielnici a spoločnosť Elan„potvrdili zámer zvýšiť základné imanie“; akcionári „podporia prísun kapitálu“; nové podiely sa „vyplatia v hotovosti“. |
| --- | --- |

(82)

Aj znenie vyhlásenia o zámere naznačuje, že zmluvné strany uzavreli záväznú dohodu: podielnici a spoločnosť Elan„potvrdili zámer zvýšiť základné imanie“; akcionári „podporia prísun kapitálu“; nové podiely sa „vyplatia v hotovosti“.

| (83) | Okrem toho hneď po podpísaní vyhlásenia o zámere spoločnosť Elan uzavrela zmluvu o dodávke novej výrobnej linky, čo možno vnímať ako náznak toho, že spoločnosť Elan očakávala, že podielnici vložia do firmy kapitál. |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho hneď po podpísaní vyhlásenia o zámere spoločnosť Elan uzavrela zmluvu o dodávke novej výrobnej linky, čo možno vnímať ako náznak toho, že spoločnosť Elan očakávala, že podielnici vložia do firmy kapitál.

| (84) | Napokon, v odbornom právnom posudku predloženom Slovinskom sa dospelo k záveru, že vyhlásenie o zámere malo po podpísaní záväzné dôsledky, t. j. že podielnici boli povinní prijať rozhodnutie o vložení kapitálu a vyplatiť daný kapitál po prijatí tohto rozhodnutia. Podľa predmetného odborného posudku o otázke, či je záväzok hlasovať za zvýšenie základného imania vynútiteľný, ešte slovinské súdy nerozhodli, ale za bežných okolností by zmluvná strana, ktorá porušila takúto dohodu, zodpovedala za vzniknuté škody. |
| --- | --- |

(84)

Napokon, v odbornom právnom posudku predloženom Slovinskom sa dospelo k záveru, že vyhlásenie o zámere malo po podpísaní záväzné dôsledky, t. j. že podielnici boli povinní prijať rozhodnutie o vložení kapitálu a vyplatiť daný kapitál po prijatí tohto rozhodnutia. Podľa predmetného odborného posudku o otázke, či je záväzok hlasovať za zvýšenie základného imania vynútiteľný, ešte slovinské súdy nerozhodli, ale za bežných okolností by zmluvná strana, ktorá porušila takúto dohodu, zodpovedala za vzniknuté škody.

| (85) | Na základe uvedených argumentov vyvádza Komisia záver, že deň podpísania vyhlásenia o zámere, t. j. 29. január 2007, možno považovať za deň poskytnutia opatrenia 1. |
| --- | --- |

(85)

Na základe uvedených argumentov vyvádza Komisia záver, že deň podpísania vyhlásenia o zámere, t. j. 29. január 2007, možno považovať za deň poskytnutia opatrenia 1.

Selektívna výhoda pre príjemcu

| (86) | Ak sa má opatrenie považovať za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne tak, aby zvýhodňovalo len určité podniky alebo výrobu niektorých tovarov. |
| --- | --- |

(86)

Ak sa má opatrenie považovať za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne tak, aby zvýhodňovalo len určité podniky alebo výrobu niektorých tovarov.

Príjemca pomoci

| (87) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pri vymedzení príjemcu pomoci uvádza pojem „podnikateľ“. Ako potvrdili súdy Únie, pojem „podnikateľ“ na účely daného ustanovenia nemusí znamenať len jeden právny subjekt, ale môže zahŕňať aj skupinu podnikov (15). Kľúčovým kritériom pri posudzovaní toho, či daný podnik patrí do rámca pojmu „podnikateľ“ v zmysle daného ustanovenia, je to, či ide o „hospodársku jednotku“. Hospodársku jednotku môže tvoriť niekoľko právnických osôb. V tomto prípade bola spoločnosť Elan právnym subjektom, do ktorého sa vložil kapitál. V čase poskytnutia mala spoločnosť Elan štyri dcérske spoločnosti, konkrétne Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. a Marine Nova d.o.o. (pozri odôvodnenie (6)). Po prísune kapitálu spoločnosť Elan poskytla podielnické úvery spoločnostiam Elan Winter sport a Elan Marine. Uvedené podielnické úvery sa v neskoršej fáze pretransformovali na vlastný kapitál v dcérskych spoločnostiach. Preto treba zvážiť, či z daného prísunu kapitálu mala prospech skupina ako celok alebo len dcérske spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine. |
| --- | --- |

(87)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa pri vymedzení príjemcu pomoci uvádza pojem „podnikateľ“. Ako potvrdili súdy Únie, pojem „podnikateľ“ na účely daného ustanovenia nemusí znamenať len jeden právny subjekt, ale môže zahŕňať aj skupinu podnikov (15). Kľúčovým kritériom pri posudzovaní toho, či daný podnik patrí do rámca pojmu „podnikateľ“ v zmysle daného ustanovenia, je to, či ide o „hospodársku jednotku“. Hospodársku jednotku môže tvoriť niekoľko právnických osôb. V tomto prípade bola spoločnosť Elan právnym subjektom, do ktorého sa vložil kapitál. V čase poskytnutia mala spoločnosť Elan štyri dcérske spoločnosti, konkrétne Elan Winter sport, Elan Marine, Elan Inventa d.o.o. a Marine Nova d.o.o. (pozri odôvodnenie (6)). Po prísune kapitálu spoločnosť Elan poskytla podielnické úvery spoločnostiam Elan Winter sport a Elan Marine. Uvedené podielnické úvery sa v neskoršej fáze pretransformovali na vlastný kapitál v dcérskych spoločnostiach. Preto treba zvážiť, či z daného prísunu kapitálu mala prospech skupina ako celok alebo len dcérske spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine.

| (88) | Po prvé z hľadiska vlastníckych vzťahov treba poznamenať, že spoločnosť Elan vlastnila 100 % podielov v oboch dcérskych spoločnostiach, t. j. v spoločnostiach Elan Winter sport a Elan Marine. Spoločnosť Elan teda ovláda všetky obchodné činnosti uvedených dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(88)

Po prvé z hľadiska vlastníckych vzťahov treba poznamenať, že spoločnosť Elan vlastnila 100 % podielov v oboch dcérskych spoločnostiach, t. j. v spoločnostiach Elan Winter sport a Elan Marine. Spoločnosť Elan teda ovláda všetky obchodné činnosti uvedených dcérskych spoločností.

| (89) | Po druhé spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine prevzali hlavné činnosti spoločnosti Elan v čase poskytnutia, t. j. výrobu lyží a snoubordov a tiež výrobu jácht. Ostatné dcérske spoločnosti buď na trhu neboli aktívne (Marine Nova d.o.o.), alebo sa ich činnosť zameriavala na podporu hlavných činností spoločnosti Elan (Elan Inventa d.o.o.). V skutočnosti sa pri reštrukturalizácii spoločnosti Elan spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine včlenili do materskej spoločnosti Elan, čo tiež poukazuje na to, že za príjemcu treba považovať celú skupinu. |
| --- | --- |

(89)

Po druhé spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine prevzali hlavné činnosti spoločnosti Elan v čase poskytnutia, t. j. výrobu lyží a snoubordov a tiež výrobu jácht. Ostatné dcérske spoločnosti buď na trhu neboli aktívne (Marine Nova d.o.o.), alebo sa ich činnosť zameriavala na podporu hlavných činností spoločnosti Elan (Elan Inventa d.o.o.). V skutočnosti sa pri reštrukturalizácii spoločnosti Elan spoločnosti Elan Winter sport a Elan Marine včlenili do materskej spoločnosti Elan, čo tiež poukazuje na to, že za príjemcu treba považovať celú skupinu.

| (90) | Na základe argumentov uvedených v predchádzajúcom texte možno vyvodiť záver, že za príjemcu zvýšenia základného imania treba považovať celú skupinu Elan. V ďalšej fáze je potrebné posúdiť, či sa opatrením poskytuje príjemcovi výhoda. |
| --- | --- |

(90)

Na základe argumentov uvedených v predchádzajúcom texte možno vyvodiť záver, že za príjemcu zvýšenia základného imania treba považovať celú skupinu Elan. V ďalšej fáze je potrebné posúdiť, či sa opatrením poskytuje príjemcovi výhoda.

Výhoda

| (91) | Ak opatrenie spĺňa požiadavky zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, potom možno existenciu výhody vylúčiť. Podľa judikatúry sa trhový investor usiluje maximalizovať návratnosť svojich aktív v súlade s okolnosťami a svojimi záujmami, a to najmä v prípade investície do podniku, v ktorom už vlastní podiel (16). V predmetnom prípade treba posúdiť, či akcionári príjemcu konali v súlade s touto zásadou, pričom pri rozhodovaní ex ante o danej investícii vychádzali z informácií, na základe ktorých sa dalo vyvodiť, že daná transakcia dáva z ekonomického hľadiska zmysel. |
| --- | --- |

(91)

Ak opatrenie spĺňa požiadavky zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, potom možno existenciu výhody vylúčiť. Podľa judikatúry sa trhový investor usiluje maximalizovať návratnosť svojich aktív v súlade s okolnosťami a svojimi záujmami, a to najmä v prípade investície do podniku, v ktorom už vlastní podiel (16). V predmetnom prípade treba posúdiť, či akcionári príjemcu konali v súlade s touto zásadou, pričom pri rozhodovaní ex ante o danej investícii vychádzali z informácií, na základe ktorých sa dalo vyvodiť, že daná transakcia dáva z ekonomického hľadiska zmysel.

| (92) | V tejto súvislosti Komisia berie na vedomie okolnosti, ktoré viedli ku kapitálovej injekcii, a informácie, na základe ktorých podielnici prijali príslušné rozhodnutie. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte, v čase poskytnutia nebola spoločnosť Elan spoločnosťou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu [pozri odôvodnenia (68) až (73)]. Rozhodnutie vložiť nový kapitál do spoločnosti Elan sa prijalo na základe ocenenia spoločnosti, ktoré vypracovala nezávislá poradenská firma [...], a na základe niekoľkých ďalších dokumentov vypracovaných samotnou spoločnosťou Elan a tiež väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan, spoločnosťou KAD. V rámci podrobnej analýzy spoločnosti Elan zameranej na účinky zvýšenia základného imania sa dospelo k záveru, že predmetné investície budú v divízii zimných športov v období rokov 2006 – 2010 viesť ku kumulatívnemu čistému zisku 15,4 mil. EUR, zatiaľ čo bez zvýšenia základného imania by sa v rovnakom časovom období vyprodukovala čistá kumulatívna strata v objeme 4,8 mil. EUR. Ak by sa zvýšenie základného imania uskutočnilo, v rokoch 2006 – 2010 by sa zvýšil aj kumulatívny čistý zisk námornej divízie (pozri odôvodnenia (23) až (24)]. |
| --- | --- |

(92)

V tejto súvislosti Komisia berie na vedomie okolnosti, ktoré viedli ku kapitálovej injekcii, a informácie, na základe ktorých podielnici prijali príslušné rozhodnutie. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte, v čase poskytnutia nebola spoločnosť Elan spoločnosťou v ťažkostiach v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu [pozri odôvodnenia (68) až (73)]. Rozhodnutie vložiť nový kapitál do spoločnosti Elan sa prijalo na základe ocenenia spoločnosti, ktoré vypracovala nezávislá poradenská firma [...], a na základe niekoľkých ďalších dokumentov vypracovaných samotnou spoločnosťou Elan a tiež väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan, spoločnosťou KAD. V rámci podrobnej analýzy spoločnosti Elan zameranej na účinky zvýšenia základného imania sa dospelo k záveru, že predmetné investície budú v divízii zimných športov v období rokov 2006 – 2010 viesť ku kumulatívnemu čistému zisku 15,4 mil. EUR, zatiaľ čo bez zvýšenia základného imania by sa v rovnakom časovom období vyprodukovala čistá kumulatívna strata v objeme 4,8 mil. EUR. Ak by sa zvýšenie základného imania uskutočnilo, v rokoch 2006 – 2010 by sa zvýšil aj kumulatívny čistý zisk námornej divízie (pozri odôvodnenia (23) až (24)].

| (93) | Na základe uvedených skutočností možno usúdiť, že podielnici spoločnosti Elan konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, keď sa rozhodli vložiť kapitál do spoločnosti, a teda opatrenie 1 neposkytuje príjemcovi výhodu. Keďže už na tomto základe možno vylúčiť prítomnosť štátnej pomoci, neposudzuje sa, či je opatrenie 1 pripísateľné štátu. Komisia konštatuje, že opatrenie 1 nezahŕňa štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(93)

Na základe uvedených skutočností možno usúdiť, že podielnici spoločnosti Elan konali v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, keď sa rozhodli vložiť kapitál do spoločnosti, a teda opatrenie 1 neposkytuje príjemcovi výhodu. Keďže už na tomto základe možno vylúčiť prítomnosť štátnej pomoci, neposudzuje sa, či je opatrenie 1 pripísateľné štátu. Komisia konštatuje, že opatrenie 1 nezahŕňa štátnu pomoc.

5.2.2.   Kapitálová injekcia v roku 2008 (opatrenie 2)

| (94) | Rovnako ako v prípade opatrenia 1 aj v prípade opatrenia 2 Slovinsko tvrdí, že dané opatrenie sa poskytlo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda že pre príjemcu nevznikla žiadna výhoda. Slovinsko okrem toho uvádza, že v žiadnom prípade nemôže byť prísun kapitálu pripísateľný štátu [pozri odôvodnenia (53) až (63)]. Slovinsko sa napokon domnieva, že dané opatrenie nemalo žiadny vplyv na obchod, a že nedošlo k narušeniu hospodárskej súťaže [pozri odôvodnenie (64)]. |
| --- | --- |

(94)

Rovnako ako v prípade opatrenia 1 aj v prípade opatrenia 2 Slovinsko tvrdí, že dané opatrenie sa poskytlo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda že pre príjemcu nevznikla žiadna výhoda. Slovinsko okrem toho uvádza, že v žiadnom prípade nemôže byť prísun kapitálu pripísateľný štátu [pozri odôvodnenia (53) až (63)]. Slovinsko sa napokon domnieva, že dané opatrenie nemalo žiadny vplyv na obchod, a že nedošlo k narušeniu hospodárskej súťaže [pozri odôvodnenie (64)].

Štátne zdroje a pripísateľnosť

| (95) | Ak sa má dané opatrenie považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa poskytnúť priamo alebo nepriamo zo štátnych zdrojov a musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(95)

Ak sa má dané opatrenie považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa poskytnúť priamo alebo nepriamo zo štátnych zdrojov a musí byť pripísateľné štátu.

| (96) | Podľa judikatúry sa zdroje podniku považujú za štátne zdroje, ak je štát spôsobilý prostredníctvom výkonu svojho rozhodujúceho vplyvu v určitých podnikoch riadiť využívanie ich zdrojov (17). |
| --- | --- |

(96)

Podľa judikatúry sa zdroje podniku považujú za štátne zdroje, ak je štát spôsobilý prostredníctvom výkonu svojho rozhodujúceho vplyvu v určitých podnikoch riadiť využívanie ich zdrojov (17).

| (97) | Schopnosť štátu ovládať subjekty zapojené do poskytnutia opatrení však automaticky neopodstatňuje predpoklad, že činnosti daného subjektu sú pripísateľné štátu. Súd ďalej vysvetlil pojem pripísateľnosť vo veci Stardust Marine
   (18). Poskytol nasledujúce ukazovatele pripísateľnosti: integrácia verejného podniku do štruktúr verejnej správy; charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi; právne postavenie podniku (v tom zmysle, či podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností); intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku; akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý v konkrétnom prípade preukáže zapojenie orgánov verejnej správy do prijatia opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že takéto zapojenie neexistuje, pričom je potrebné zohľadniť aj vplyv opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré zahŕňa. |
| --- | --- |

(97)

Schopnosť štátu ovládať subjekty zapojené do poskytnutia opatrení však automaticky neopodstatňuje predpoklad, že činnosti daného subjektu sú pripísateľné štátu. Súd ďalej vysvetlil pojem pripísateľnosť vo veci Stardust Marine
   (18). Poskytol nasledujúce ukazovatele pripísateľnosti: integrácia verejného podniku do štruktúr verejnej správy; charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi; právne postavenie podniku (v tom zmysle, či podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností); intenzita dohľadu verejných orgánov nad riadením podniku; akýkoľvek iný ukazovateľ, ktorý v konkrétnom prípade preukáže zapojenie orgánov verejnej správy do prijatia opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že takéto zapojenie neexistuje, pričom je potrebné zohľadniť aj vplyv opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré zahŕňa.

| (98) | Ako sa opisuje v odôvodnení (54), Slovinsko sa odvoláva na rozsudok vo veci Stardust Marine a tvrdí, že skutočnosť, že vlastní spoločnosti KAD a DSU, automaticky neznamená pripísateľnosť ich činnosti štátu. Pokiaľ ide o spoločnosti Triglav Naložbe a Zavarovalnica Triglav, Slovinsko sa domnieva, že uvedené spoločnosti nie sú pod kontrolou štátu, a že v žiadnom prípade nemožno ich činnosti pripísať štátu. V súvislosti s pripísateľnosťou Slovinsko obzvlášť poukazuje na to, že všetci podielnici spoločnosti Elan, sú zriadení podľa súkromného práva, čo už samo osebe (podľa názoru Slovinska) poskytuje dostatočnú mieru nezávislosti daných spoločností od štátu. |
| --- | --- |

(98)

Ako sa opisuje v odôvodnení (54), Slovinsko sa odvoláva na rozsudok vo veci Stardust Marine a tvrdí, že skutočnosť, že vlastní spoločnosti KAD a DSU, automaticky neznamená pripísateľnosť ich činnosti štátu. Pokiaľ ide o spoločnosti Triglav Naložbe a Zavarovalnica Triglav, Slovinsko sa domnieva, že uvedené spoločnosti nie sú pod kontrolou štátu, a že v žiadnom prípade nemožno ich činnosti pripísať štátu. V súvislosti s pripísateľnosťou Slovinsko obzvlášť poukazuje na to, že všetci podielnici spoločnosti Elan, sú zriadení podľa súkromného práva, čo už samo osebe (podľa názoru Slovinska) poskytuje dostatočnú mieru nezávislosti daných spoločností od štátu.

| (99) | Komisia ako predbežnú poznámku uvádza, že skutočnosť, že sa spoločnosť vo vlastníctve štátu zriadi podľa súkromného práva, sama osebe nepostačuje na vylúčenie pripísateľnosti činností tejto spoločnosti štátu. Nemalo by sa rozlišovať medzi prípadmi, pri ktorých sa pomoc poskytuje priamo štátom, a prípadmi, pri ktorých sa pomoc poskytuje prostredníctvom verejných alebo súkromných subjektov, ktoré zriadil alebo určil štát na spravovanie pomoci. Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, súd určil niekoľko ukazovateľov, na základe ktorých možno určiť pripísateľnosť, pričom otázka, či daná spoločnosť podlieha súkromnému alebo verejnému právu, predstavuje len jeden z uvedených ukazovateľov (pozri odôvodnenie (97)). Preto treba preskúmať, či existujú aj iné skutočnosti, na základe ktorých by sa dalo konštatovať, že opatrenie 2 je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(99)

Komisia ako predbežnú poznámku uvádza, že skutočnosť, že sa spoločnosť vo vlastníctve štátu zriadi podľa súkromného práva, sama osebe nepostačuje na vylúčenie pripísateľnosti činností tejto spoločnosti štátu. Nemalo by sa rozlišovať medzi prípadmi, pri ktorých sa pomoc poskytuje priamo štátom, a prípadmi, pri ktorých sa pomoc poskytuje prostredníctvom verejných alebo súkromných subjektov, ktoré zriadil alebo určil štát na spravovanie pomoci. Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, súd určil niekoľko ukazovateľov, na základe ktorých možno určiť pripísateľnosť, pričom otázka, či daná spoločnosť podlieha súkromnému alebo verejnému právu, predstavuje len jeden z uvedených ukazovateľov (pozri odôvodnenie (97)). Preto treba preskúmať, či existujú aj iné skutočnosti, na základe ktorých by sa dalo konštatovať, že opatrenie 2 je pripísateľné štátu.

| (100) | V tomto smere Komisia konštatuje, že existuje niekoľko náznakov, že sa štát aktívne podieľal na rozhodnutí podielnikov vložiť ďalší kapitál do spoločnosti, ktorá bola príjemcom pomoci. Hoci Slovinsko odmietlo správy, ktoré sa objavili v médiách a ktoré hovorili o úlohe štátu pri záchrane spoločnosti Elan, a označilo ich za „klebety“ alebo za „výsledok prílišného zjednodušenia“, z týchto správ vyplýva, ako verejnosť v tom čase vnímala prístup vládnej priemyselnej politiky. Ako sa podrobnejšie opisuje v nasledujúcom texte, názor, že slovinská vláda v danom čase presadzovala prístup aktívnej priemyselnej politiky, sa jednoznačne podporuje aj v preskúmaní OECD správy a riadenia spoločností v Slovinsku, v ktorej sa tiež poukazuje na to, že vláda prijala akčný plán reformy správy a riadenia spoločností v Slovinsku takmer až jeden rok po uskutočnení opatrenia 2, konkrétne v polovici roka 2009 (19). A tak v júni 2008, keď sa verejnosť dozvedela o problematickej situácii v spoločnosti Elan, médiá informovali o poskytnutí možnej štátnej pomoci spoločnosti Elan. Nemecký športový časopis dňa 6. júna 2008 napísal, že podľa neoverených informácií plánuje vláda do spoločnosti Elan vložiť 5,7 mil. EUR, aby tak vynahradila uplynulú zlú zimnú sezónu (20). Aj v Slovinských médiách sa preberala situácia v spoločnosti Elan, pričom sa zdôrazňoval najmä význam štátnej podpory z hľadiska zachovania pracovných miest. Napríklad najväčšia komerčná (nezávislá) televízia PopTv na svojej webovej lokalite 26. júna 2008 uviedla správu, že vedenie a dozorná rada spoločnosti Elan sa usilujú, aby riešenie finančných ťažkostí spoločnosti prišlo od štátu, pričom poukázali na to, že ak štát nepomôže zabezpečiť prísun finančných prostriedkov, ohrozených je viac ako 700 pracovných miest (21). |
| --- | --- |

(100)

V tomto smere Komisia konštatuje, že existuje niekoľko náznakov, že sa štát aktívne podieľal na rozhodnutí podielnikov vložiť ďalší kapitál do spoločnosti, ktorá bola príjemcom pomoci. Hoci Slovinsko odmietlo správy, ktoré sa objavili v médiách a ktoré hovorili o úlohe štátu pri záchrane spoločnosti Elan, a označilo ich za „klebety“ alebo za „výsledok prílišného zjednodušenia“, z týchto správ vyplýva, ako verejnosť v tom čase vnímala prístup vládnej priemyselnej politiky. Ako sa podrobnejšie opisuje v nasledujúcom texte, názor, že slovinská vláda v danom čase presadzovala prístup aktívnej priemyselnej politiky, sa jednoznačne podporuje aj v preskúmaní OECD správy a riadenia spoločností v Slovinsku, v ktorej sa tiež poukazuje na to, že vláda prijala akčný plán reformy správy a riadenia spoločností v Slovinsku takmer až jeden rok po uskutočnení opatrenia 2, konkrétne v polovici roka 2009 (19). A tak v júni 2008, keď sa verejnosť dozvedela o problematickej situácii v spoločnosti Elan, médiá informovali o poskytnutí možnej štátnej pomoci spoločnosti Elan. Nemecký športový časopis dňa 6. júna 2008 napísal, že podľa neoverených informácií plánuje vláda do spoločnosti Elan vložiť 5,7 mil. EUR, aby tak vynahradila uplynulú zlú zimnú sezónu (20). Aj v Slovinských médiách sa preberala situácia v spoločnosti Elan, pričom sa zdôrazňoval najmä význam štátnej podpory z hľadiska zachovania pracovných miest. Napríklad najväčšia komerčná (nezávislá) televízia PopTv na svojej webovej lokalite 26. júna 2008 uviedla správu, že vedenie a dozorná rada spoločnosti Elan sa usilujú, aby riešenie finančných ťažkostí spoločnosti prišlo od štátu, pričom poukázali na to, že ak štát nepomôže zabezpečiť prísun finančných prostriedkov, ohrozených je viac ako 700 pracovných miest (21).

| (101) | Ako sa podrobnejšie uvádza v nasledujúcom texte, zapojenie orgánov verejnej správy alebo nepravdepodobnosť, že takéto zapojenie neexistuje, je najjednoznačnejšie v prípade spoločnosti KAD, najväčšieho podielnika spoločnosti „Elan“ (ktorá v čase prísunu kapitálu ovládala 57,61 % podielu spoločnosti Elan) a tiež v prípade spoločnosti DSU (v danom čase ovládala 17, 34 % podielu spoločnosti Elan). Na význam politických úvah pri rozhodovaní spoločností KAD a DSU upriamila pozornosť vo svojej správe o ocenení spoločnosti z 22. decembra 2006 aj nezávislá poradenská firma [...] (22). V súvislosti s analýzou možnej privatizácie spoločnosti Elan (v tom čase mala spoločnosť názov Skimar d.o.o.), poradenská firma [...] dospela k záveru, že dvaja vlastníci, spoločnosti KAD a DSU, sú pod 100 % kontrolou štátu, a teda je pravdepodobné, že ich rozhodnutie o predaji by bolo ovplyvnené politickými a tiež hospodárskymi faktormi. |
| --- | --- |

(101)

Ako sa podrobnejšie uvádza v nasledujúcom texte, zapojenie orgánov verejnej správy alebo nepravdepodobnosť, že takéto zapojenie neexistuje, je najjednoznačnejšie v prípade spoločnosti KAD, najväčšieho podielnika spoločnosti „Elan“ (ktorá v čase prísunu kapitálu ovládala 57,61 % podielu spoločnosti Elan) a tiež v prípade spoločnosti DSU (v danom čase ovládala 17, 34 % podielu spoločnosti Elan). Na význam politických úvah pri rozhodovaní spoločností KAD a DSU upriamila pozornosť vo svojej správe o ocenení spoločnosti z 22. decembra 2006 aj nezávislá poradenská firma [...] (22). V súvislosti s analýzou možnej privatizácie spoločnosti Elan (v tom čase mala spoločnosť názov Skimar d.o.o.), poradenská firma [...] dospela k záveru, že dvaja vlastníci, spoločnosti KAD a DSU, sú pod 100 % kontrolou štátu, a teda je pravdepodobné, že ich rozhodnutie o predaji by bolo ovplyvnené politickými a tiež hospodárskymi faktormi.

| (102) | Komisia overila na úrovni každého podielnika, či ho ovláda štát, a či finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu možno považovať za štátne zdroje. Okrem toho musela Komisia určiť, či je rozhodnutie vložiť kapitál do spoločnosti Elan pripísateľné štátu. V tejto súvislosti Komisia venovala osobitnú pozornosť zloženiu dozornej rady z jednotlivých podielnikov a tiež tomu, či dozorná rada musela v roku 2008 odsúhlasiť kapitálovú injekciu do spoločnosti Elan. Komisia potom preskúmala ďalšie prvky, z ktorých vyplývalo zapojenie orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené. |
| --- | --- |

(102)

Komisia overila na úrovni každého podielnika, či ho ovláda štát, a či finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu možno považovať za štátne zdroje. Okrem toho musela Komisia určiť, či je rozhodnutie vložiť kapitál do spoločnosti Elan pripísateľné štátu. V tejto súvislosti Komisia venovala osobitnú pozornosť zloženiu dozornej rady z jednotlivých podielnikov a tiež tomu, či dozorná rada musela v roku 2008 odsúhlasiť kapitálovú injekciu do spoločnosti Elan. Komisia potom preskúmala ďalšie prvky, z ktorých vyplývalo zapojenie orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené.

KAD

| (103) | Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia Slovinsko vlastnilo 100 % akcií v spoločnosti KAD (väčšinový podielnik spoločnosti Elan). Slovinská vláda vymenovala všetkých členov zhromaždenia a tiež dozornej rady spoločnosti KAD (pozri odôvodnenie (11)). Podľa stanov akciovej spoločnosti KAD musí dozorná rada odsúhlasiť uskutočnenie všetkých transakcií, ktorých hodnota presahuje 1 % základného imania spoločnosti KAD. Posudzovaná kapitálová injekcia patrí medzi takéto transakcie a dozorná rada spoločnosti KAD skutočne prerokovala a odsúhlasila kapitálovú injekciu do spoločnosti Elan na svojom 134. zasadnutí dňa 10. júla 2008 a na svojom 135. zasadnutí v auguste 2008 (23). |
| --- | --- |

(103)

Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia Slovinsko vlastnilo 100 % akcií v spoločnosti KAD (väčšinový podielnik spoločnosti Elan). Slovinská vláda vymenovala všetkých členov zhromaždenia a tiež dozornej rady spoločnosti KAD (pozri odôvodnenie (11)). Podľa stanov akciovej spoločnosti KAD musí dozorná rada odsúhlasiť uskutočnenie všetkých transakcií, ktorých hodnota presahuje 1 % základného imania spoločnosti KAD. Posudzovaná kapitálová injekcia patrí medzi takéto transakcie a dozorná rada spoločnosti KAD skutočne prerokovala a odsúhlasila kapitálovú injekciu do spoločnosti Elan na svojom 134. zasadnutí dňa 10. júla 2008 a na svojom 135. zasadnutí v auguste 2008 (23).

| (104) | Keďže Slovinsko vlastní spoločnosť KAD, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti KAD možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z dividend, úrokov a ostatných príjmov spoločnosti KAD, na predmetnom závere nič nemení. Použitie dividend, úrokov a ostatných príjmov, ktoré sa namiesto toho mohli vyplatiť štátu ako väčšinovému akcionárovi spoločnosti, znamená zníženie štátnych zdrojov, a preto ho možno považovať za použitie štátnych zdrojov (24). |
| --- | --- |

(104)

Keďže Slovinsko vlastní spoločnosť KAD, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti KAD možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z dividend, úrokov a ostatných príjmov spoločnosti KAD, na predmetnom závere nič nemení. Použitie dividend, úrokov a ostatných príjmov, ktoré sa namiesto toho mohli vyplatiť štátu ako väčšinovému akcionárovi spoločnosti, znamená zníženie štátnych zdrojov, a preto ho možno považovať za použitie štátnych zdrojov (24).

| (105) | Pokiaľ ide o pripísateľnosť opatrenia 2, Komisia zastáva názor, že spoločnosť KAD by nevložila kapitál, ak by na jej rozhodovanie nemali vplyv verejné orgány. Výrazný vplyv štátu sa nemôže odvodiť len základe skutočnosti, že Slovinsko bolo v tom čase jediným akcionárom spoločnosti KAD, že všetkých členov dozornej rady tejto spoločnosti vymenovalo Slovinsko, a že dozorná rada musela transakciu odsúhlasiť. Ďalším ukazovateľom výrazného zapojenia štátu v rozhodovaní spoločnosti KAD je aj skutočnosť, že zástupcovia slovinskej vlády sa zúčastňujú na všetkých zhromaždeniach a zasadnutiach dozornej rady (pozri odôvodnenie (44)). |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o pripísateľnosť opatrenia 2, Komisia zastáva názor, že spoločnosť KAD by nevložila kapitál, ak by na jej rozhodovanie nemali vplyv verejné orgány. Výrazný vplyv štátu sa nemôže odvodiť len základe skutočnosti, že Slovinsko bolo v tom čase jediným akcionárom spoločnosti KAD, že všetkých členov dozornej rady tejto spoločnosti vymenovalo Slovinsko, a že dozorná rada musela transakciu odsúhlasiť. Ďalším ukazovateľom výrazného zapojenia štátu v rozhodovaní spoločnosti KAD je aj skutočnosť, že zástupcovia slovinskej vlády sa zúčastňujú na všetkých zhromaždeniach a zasadnutiach dozornej rady (pozri odôvodnenie (44)).

| (106) | Na vplyv vlády na rozhodovanie v spoločnosti KAD (a v ďalšom fonde pod kontrolou štátu, v reštitučnom fonde SOD) na účely presadzovania cieľov priemyselnej politiky sa poukazuje aj v preskúmaní OECD správy a riadenia spoločností v Slovinsku. „Tieto dva fondy poskytujú vláde účinný mechanizmus na ovplyvňovanie vedenia a dozorných rád privatizovaných firiem, a tak môže vláda v konečnom dôsledku zohrávať aktívnu úlohu pri určovaní zmien vo vlastníctve. Sčasti sa zdá, že to (aspoň pôvodne) bolo motivované úsilím regulovať mieru, v akej získajú zahraničné firmy kontrolu nad dôležitými domácimi firmami a priemyselnými odvetviami. Miera priameho a nepriameho vlastníctva umožnila doterajším vládam zohrávať veľmi významnú a niekedy hmlistú úlohu pri ovplyvňovaní fungovania veľkých sektorov slovinských obchodných spoločností a trhu na účely podnikovej regulácie“ (25). |
| --- | --- |

(106)

Na vplyv vlády na rozhodovanie v spoločnosti KAD (a v ďalšom fonde pod kontrolou štátu, v reštitučnom fonde SOD) na účely presadzovania cieľov priemyselnej politiky sa poukazuje aj v preskúmaní OECD správy a riadenia spoločností v Slovinsku. „Tieto dva fondy poskytujú vláde účinný mechanizmus na ovplyvňovanie vedenia a dozorných rád privatizovaných firiem, a tak môže vláda v konečnom dôsledku zohrávať aktívnu úlohu pri určovaní zmien vo vlastníctve. Sčasti sa zdá, že to (aspoň pôvodne) bolo motivované úsilím regulovať mieru, v akej získajú zahraničné firmy kontrolu nad dôležitými domácimi firmami a priemyselnými odvetviami. Miera priameho a nepriameho vlastníctva umožnila doterajším vládam zohrávať veľmi významnú a niekedy hmlistú úlohu pri ovplyvňovaní fungovania veľkých sektorov slovinských obchodných spoločností a trhu na účely podnikovej regulácie“ (25).

| (107) | V dokumente slovinskej vlády Štrukturálne úpravy v rokoch 2010 a 2011 (26) sa tiež poukazuje na úlohu, ktorú spoločnosť KAD a reštitučný fond ovládaný štátom SOD zohrali pri napĺňaní cieľov slovinskej priemyselnej politiky, napríklad pri poskytovaní pomoci spoločnosti Elan. V kapitole 2.1.1. Zriadenie verejnej agentúry na riadenie štátnych podnikov a na transformáciu spoločností KAD a SOD sa v dokumente uvádza: „Reštrukturalizácia znamená, že spoločnosti KAD a SOD musia byť odbremenené od všetkých strategických investícií. ... – zlé investície, ktoré sa stali strategickými, pretože im štát chcel poskytnúť pomoc pri prekonávaní ťažkostí (Mura, Elan).“ Tvrdenie, že investícia spoločnosti KAD do spoločnosti Elan sa stala strategickou, pretože „štát chcel poskytnúť pomoc“ spoločnosti Elan, je v príkrom rozpore s tvrdením Slovinska, že spoločnosť KAD je pri rozhodovaní nezávislá [pozri odôvodnenie (55)]. Vo vládnom dokumente sa ďalej vysvetľuje, že presun zlých strategických investícií zo štátom riadených subjektov priamo na štát je úloha súvisiaca predovšetkým so zamestancami, pričom reštrukturalizačná spoločnosť PDP, ktorú založili spoločnosti KAD a SOD, sa presunula priamo do vlastníctva štátu, keďže daný tím už nemohol byť súčasťou spoločností KAD a SOD
   (27). |
| --- | --- |

(107)

V dokumente slovinskej vlády Štrukturálne úpravy v rokoch 2010 a 2011 (26) sa tiež poukazuje na úlohu, ktorú spoločnosť KAD a reštitučný fond ovládaný štátom SOD zohrali pri napĺňaní cieľov slovinskej priemyselnej politiky, napríklad pri poskytovaní pomoci spoločnosti Elan. V kapitole 2.1.1. Zriadenie verejnej agentúry na riadenie štátnych podnikov a na transformáciu spoločností KAD a SOD sa v dokumente uvádza: „Reštrukturalizácia znamená, že spoločnosti KAD a SOD musia byť odbremenené od všetkých strategických investícií. ... – zlé investície, ktoré sa stali strategickými, pretože im štát chcel poskytnúť pomoc pri prekonávaní ťažkostí (Mura, Elan).“ Tvrdenie, že investícia spoločnosti KAD do spoločnosti Elan sa stala strategickou, pretože „štát chcel poskytnúť pomoc“ spoločnosti Elan, je v príkrom rozpore s tvrdením Slovinska, že spoločnosť KAD je pri rozhodovaní nezávislá [pozri odôvodnenie (55)]. Vo vládnom dokumente sa ďalej vysvetľuje, že presun zlých strategických investícií zo štátom riadených subjektov priamo na štát je úloha súvisiaca predovšetkým so zamestancami, pričom reštrukturalizačná spoločnosť PDP, ktorú založili spoločnosti KAD a SOD, sa presunula priamo do vlastníctva štátu, keďže daný tím už nemohol byť súčasťou spoločností KAD a SOD
   (27).

| (108) | Komisia vyzvala Slovinsko, aby sa vyjadrilo k uvedeným dokumentom. Slovinsko prehlásilo, že vláda neprijala žiadne rozhodnutie o rekapitalizácii spoločnosti Elan. Slovinsko poukázalo na to, že v preskúmaní OECD, v ktorom sa opisuje, ako spoločnosti KAD a SOD poskytovali vláde účinný mechanizmus na ovplyvňovanie vedenia a dozorných rád privatizovaných firiem, sa neuvádzajú spoločnosti DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, a že v dokumente slovinskej vlády sa neuvádza ani žiadny priamy ani nepriamy vplyv štátu, pokiaľ ide o na aktíva vo vlastníctve spoločností Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe. Okrem toho Slovinsko upozorňuje na pasáž v preskúmaní OECD, v ktorej sa uvádza, že „nedostatočná ústredná koordinácia spôsobila ťažkosti pri účinnej správe vládnych vlastníckych podielov“. Slovinsko ďalej objasňuje, že spoločnosť KAD vždy patrila do pôsobnosti ministerstva financií, zatiaľ čo výrobný sektor, ktorého súčasťou je aj spoločnosť Elan, patrí do pôsobnosti ministerstva hospodárstva. Pokiaľ ide o dokument slovinskej vlády odkazujúci na zlé investície, ktoré sa stali strategickými, Slovinsko upozorňuje, že v spoločnosti Mura, ktorá sa v predmetnom dokumente uvádza ako druhý príklad týchto investícií okrem spoločnosti Elan, sa v októbri 2009 začalo konkurzné konanie. |
| --- | --- |

(108)

Komisia vyzvala Slovinsko, aby sa vyjadrilo k uvedeným dokumentom. Slovinsko prehlásilo, že vláda neprijala žiadne rozhodnutie o rekapitalizácii spoločnosti Elan. Slovinsko poukázalo na to, že v preskúmaní OECD, v ktorom sa opisuje, ako spoločnosti KAD a SOD poskytovali vláde účinný mechanizmus na ovplyvňovanie vedenia a dozorných rád privatizovaných firiem, sa neuvádzajú spoločnosti DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, a že v dokumente slovinskej vlády sa neuvádza ani žiadny priamy ani nepriamy vplyv štátu, pokiaľ ide o na aktíva vo vlastníctve spoločností Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe. Okrem toho Slovinsko upozorňuje na pasáž v preskúmaní OECD, v ktorej sa uvádza, že „nedostatočná ústredná koordinácia spôsobila ťažkosti pri účinnej správe vládnych vlastníckych podielov“. Slovinsko ďalej objasňuje, že spoločnosť KAD vždy patrila do pôsobnosti ministerstva financií, zatiaľ čo výrobný sektor, ktorého súčasťou je aj spoločnosť Elan, patrí do pôsobnosti ministerstva hospodárstva. Pokiaľ ide o dokument slovinskej vlády odkazujúci na zlé investície, ktoré sa stali strategickými, Slovinsko upozorňuje, že v spoločnosti Mura, ktorá sa v predmetnom dokumente uvádza ako druhý príklad týchto investícií okrem spoločnosti Elan, sa v októbri 2009 začalo konkurzné konanie.

| (109) | Pripomienky Slovinska nevyvracajú argumenty uvedené v predchádzajúcom texte naznačujúce zapojenie orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené. Výrok, že sa vláda nepodieľala na rozhodnutí o rekapitalizácii, je len tvrdenie. Skutočnosť, že sa v preskúmaní OECD konkrétne neuvádzajú spoločnosti DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, a že sa v nej hovorí o nedostatku ústrednej koordinácie, nemení nič na celkovom obraze, ktorý vzbudzuje prehľad OECD, a to že slovinská vláda aktívne zasahovala do hospodárstva a presadzovala ciele priemyselnej politiky. Pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa osobitne neuvádzajú v prehľade OECD a v dokumente slovinskej vlády, t. j. spoločnosti Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, podrobné informácie o kontrole vykonávanej štátom sú uvedené v ďalšom texte. Zároveň treba pamätať na to, že tieto spoločnosti boli menšinovými podielnikmi, ktorí vlastnili v spoločnosti Elan len 25 % podielov. Napokon so zreteľom na vládny dokument, skutočnosť, že na inú spoločnosť v ťažkostiach, ktorá sa považovala za „strategickú investíciu“, bol vyhlásený konkurz, je nepodstatná z hľadiska posudzovania tohto prípadu. |
| --- | --- |

(109)

Pripomienky Slovinska nevyvracajú argumenty uvedené v predchádzajúcom texte naznačujúce zapojenie orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené. Výrok, že sa vláda nepodieľala na rozhodnutí o rekapitalizácii, je len tvrdenie. Skutočnosť, že sa v preskúmaní OECD konkrétne neuvádzajú spoločnosti DSU, Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, a že sa v nej hovorí o nedostatku ústrednej koordinácie, nemení nič na celkovom obraze, ktorý vzbudzuje prehľad OECD, a to že slovinská vláda aktívne zasahovala do hospodárstva a presadzovala ciele priemyselnej politiky. Pokiaľ ide o spoločnosti, ktoré sa osobitne neuvádzajú v prehľade OECD a v dokumente slovinskej vlády, t. j. spoločnosti Zavarovalnica Triglav a Triglav Naložbe, podrobné informácie o kontrole vykonávanej štátom sú uvedené v ďalšom texte. Zároveň treba pamätať na to, že tieto spoločnosti boli menšinovými podielnikmi, ktorí vlastnili v spoločnosti Elan len 25 % podielov. Napokon so zreteľom na vládny dokument, skutočnosť, že na inú spoločnosť v ťažkostiach, ktorá sa považovala za „strategickú investíciu“, bol vyhlásený konkurz, je nepodstatná z hľadiska posudzovania tohto prípadu.

| (110) | Na základe skutočností uvedených v predchádzajúcom texte možno vyvodiť záver, že kapitálová injekcia do spoločnosti Elan spoločnosťou KAD v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľná Slovinsku. |
| --- | --- |

(110)

Na základe skutočností uvedených v predchádzajúcom texte možno vyvodiť záver, že kapitálová injekcia do spoločnosti Elan spoločnosťou KAD v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľná Slovinsku.

KAD – PPS

| (111) | Ako sa uvádza v odôvodnení (12), KAD spravuje spoločnosť PPS a ovláda jej akciové podiely. Preto sa na účasť spoločnosti KAD – PPS na kapitálovej injekcii treba pozerať rovnako ako na účasť spoločnosti KAD. Súhlas s kapitálovou injekciou, ktorý vydala dozorná rada spoločnosti KAD na svojom 134. zasadnutí dňa 10. júla 2008, dokonca zahŕňa aj súhlas s kapitálovou injekciou v mene spoločnosti PPS
   (28). To isté platí pre rozhodnutie prijaté na 135. zasadnutí dozornej rady spoločnosti KAD, ktoré sa konalo v auguste 2008. |
| --- | --- |

(111)

Ako sa uvádza v odôvodnení (12), KAD spravuje spoločnosť PPS a ovláda jej akciové podiely. Preto sa na účasť spoločnosti KAD – PPS na kapitálovej injekcii treba pozerať rovnako ako na účasť spoločnosti KAD. Súhlas s kapitálovou injekciou, ktorý vydala dozorná rada spoločnosti KAD na svojom 134. zasadnutí dňa 10. júla 2008, dokonca zahŕňa aj súhlas s kapitálovou injekciou v mene spoločnosti PPS
   (28). To isté platí pre rozhodnutie prijaté na 135. zasadnutí dozornej rady spoločnosti KAD, ktoré sa konalo v auguste 2008.

| (112) | Možno teda vyvodiť záver, že kapitálová injekcia do spoločnosti Elan spoločnosťou KAD – PPS v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľná Slovinsku. |
| --- | --- |

(112)

Možno teda vyvodiť záver, že kapitálová injekcia do spoločnosti Elan spoločnosťou KAD – PPS v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľná Slovinsku.

DSU

| (113) | Komisia konštatuje, že spoločnosť DSU bola v čase poskytnutia v 100 % priamom vlastníctve štátu. Dozorná rada tejto spoločnosti pozostáva z troch členov. Dvoch z nich vymenúva podielnik, t. j. Slovinsko (pozri odôvodnenie (13)). V čase kapitálovej injekcie bol aj tretí člen dozornej rady vymenovaný štátom. Podľa stanov spoločnosti dozorná rada prijíma rozhodnutia jednoduchou väčšinou hlasov a jej úlohou je dohliadať na riadenie obchodných činností spoločnosti DSU. Dozorná rada spoločnosti DSU preskúmala a schválila prísun kapitálu do spoločnosti Elan na mimoriadnom zasadnutí, ktoré sa konalo11. júla 2008, a čiastočne zmenila svoje rozhodnutie na dvoch mimoriadnych zasadnutiach, ktoré sa konali 26. augusta 2008 a 8. septembra 2008 (29). |
| --- | --- |

(113)

Komisia konštatuje, že spoločnosť DSU bola v čase poskytnutia v 100 % priamom vlastníctve štátu. Dozorná rada tejto spoločnosti pozostáva z troch členov. Dvoch z nich vymenúva podielnik, t. j. Slovinsko (pozri odôvodnenie (13)). V čase kapitálovej injekcie bol aj tretí člen dozornej rady vymenovaný štátom. Podľa stanov spoločnosti dozorná rada prijíma rozhodnutia jednoduchou väčšinou hlasov a jej úlohou je dohliadať na riadenie obchodných činností spoločnosti DSU. Dozorná rada spoločnosti DSU preskúmala a schválila prísun kapitálu do spoločnosti Elan na mimoriadnom zasadnutí, ktoré sa konalo11. júla 2008, a čiastočne zmenila svoje rozhodnutie na dvoch mimoriadnych zasadnutiach, ktoré sa konali 26. augusta 2008 a 8. septembra 2008 (29).

| (114) | Keďže Slovinsko vlastní spoločnosť DSU, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti DSU možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z dividend, úrokov a ostatných príjmov spoločnosti DSU, na predmetnom závere nič nemení (pozri vysvetlenie uvedené v odôvodnení (104)). |
| --- | --- |

(114)

Keďže Slovinsko vlastní spoločnosť DSU, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti DSU možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z dividend, úrokov a ostatných príjmov spoločnosti DSU, na predmetnom závere nič nemení (pozri vysvetlenie uvedené v odôvodnení (104)).

| (115) | Pokiaľ ide o pripísateľnosť opatrenia 2, treba zohľadniť, že všetci traja členovia dozornej rady boli v čase poskytnutia vymenovaní Slovinskom (jediným podielnikom spoločnosti DSU), a že dozorná rada musela transakciu odsúhlasiť. Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, vplyv politických úvah na rozhodovanie spoločnosti DSU sa potvrdzuje aj v správe o ocenení spoločnosti z 22. decembra 2006 od [...] (30). Aj to, že spoločnosť DSU spolu so spoločnosťou KAD v roku 2010 previedli svoje podiely v spoločnosti Elan na holdingovú spoločnosť PDP, treba vnímať v kontexte vysvetlení uvedených v predchádzajúcom texte, ktoré sa týkajú otázky ako sa slovinská vláda rozhodla naložiť so štátom riadenými investíciami, ktoré sa stali strategickými, pretože im štát chcel poskytnúť pomoc pri prekonávaní ťažkostí. V súvislosti s ostatnými spoločnými okolnosťami, ktoré hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, Komisia zastáva názor, že spoločnosť DSU by nevložila kapitál, ak by na jej rozhodovanie nemali vplyv verejné orgány. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o pripísateľnosť opatrenia 2, treba zohľadniť, že všetci traja členovia dozornej rady boli v čase poskytnutia vymenovaní Slovinskom (jediným podielnikom spoločnosti DSU), a že dozorná rada musela transakciu odsúhlasiť. Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, vplyv politických úvah na rozhodovanie spoločnosti DSU sa potvrdzuje aj v správe o ocenení spoločnosti z 22. decembra 2006 od [...] (30). Aj to, že spoločnosť DSU spolu so spoločnosťou KAD v roku 2010 previedli svoje podiely v spoločnosti Elan na holdingovú spoločnosť PDP, treba vnímať v kontexte vysvetlení uvedených v predchádzajúcom texte, ktoré sa týkajú otázky ako sa slovinská vláda rozhodla naložiť so štátom riadenými investíciami, ktoré sa stali strategickými, pretože im štát chcel poskytnúť pomoc pri prekonávaní ťažkostí. V súvislosti s ostatnými spoločnými okolnosťami, ktoré hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, Komisia zastáva názor, že spoločnosť DSU by nevložila kapitál, ak by na jej rozhodovanie nemali vplyv verejné orgány.

| (116) | Možno teda vyvodiť záver, že prísun kapitálu do spoločnosti Elan spoločnosťou DSU v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné Slovinsku. |
| --- | --- |

(116)

Možno teda vyvodiť záver, že prísun kapitálu do spoločnosti Elan spoločnosťou DSU v roku 2008 zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné Slovinsku.

Zavarovalnica Triglav

| (117) | Slovinsko nie je priamym vlastníkom spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Komisia však podotýka, že Slovinsko nepriamo vlastní dve tretiny spoločnosti Zavarovalnica Triglav (pozri odôvodnenie (14)). Väčšinovými akcionármi tejto spoločnosti sú spoločnosti ZIPZ (Ústav dôchodkového a invalidného poistenia) a SOD (Slovinská spoločnosť pre odškodnenie). Obe tieto spoločnosti sú v 100 % vlastníctve štátu. Ostatní akcionári spoločnosti Zavarovalnica Triglav nemajú v danej spoločnosti podiel väčší ako 1,8 %. |
| --- | --- |

(117)

Slovinsko nie je priamym vlastníkom spoločnosti Zavarovalnica Triglav. Komisia však podotýka, že Slovinsko nepriamo vlastní dve tretiny spoločnosti Zavarovalnica Triglav (pozri odôvodnenie (14)). Väčšinovými akcionármi tejto spoločnosti sú spoločnosti ZIPZ (Ústav dôchodkového a invalidného poistenia) a SOD (Slovinská spoločnosť pre odškodnenie). Obe tieto spoločnosti sú v 100 % vlastníctve štátu. Ostatní akcionári spoločnosti Zavarovalnica Triglav nemajú v danej spoločnosti podiel väčší ako 1,8 %.

| (118) | Päť z ôsmich členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav (vrátane predsedu a podpredsedu) zastupuje akcionárov a akcionári ich aj vymenúvajú. Ako sa uvádza v odôvodnení (14), väčšinovými akcionármi spoločnosti Zavarovalnica Triglav sú spoločnosti v 100 % vlastníctve štátu. V zásade teda štát vymenúva týchto piatich členov dozornej rady a členovia dozornej rady zastupujú záujmy štátu. Komisia konštatuje, že na valnom zhromaždení spoločnosti Elan, ktoré sa konalo 28. augusta 2008, hlasovala za zvýšenie základného imania v spoločnosti Elan správna rada spoločnosti Zavarovalnica Triglav, no urobila tak pod podmienkou, že dozorná rada odsúhlasí túto transakciu. Dozorná rada odsúhlasila kapitálovú injekciu 4. septembra 2008 (31). |
| --- | --- |

(118)

Päť z ôsmich členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav (vrátane predsedu a podpredsedu) zastupuje akcionárov a akcionári ich aj vymenúvajú. Ako sa uvádza v odôvodnení (14), väčšinovými akcionármi spoločnosti Zavarovalnica Triglav sú spoločnosti v 100 % vlastníctve štátu. V zásade teda štát vymenúva týchto piatich členov dozornej rady a členovia dozornej rady zastupujú záujmy štátu. Komisia konštatuje, že na valnom zhromaždení spoločnosti Elan, ktoré sa konalo 28. augusta 2008, hlasovala za zvýšenie základného imania v spoločnosti Elan správna rada spoločnosti Zavarovalnica Triglav, no urobila tak pod podmienkou, že dozorná rada odsúhlasí túto transakciu. Dozorná rada odsúhlasila kapitálovú injekciu 4. septembra 2008 (31).

| (119) | Keďže Slovinsko nepriamo vlastnilo dve tretiny akcií spoločnosti Zavarovalnica Triglav, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti Zavarovalnica Triglav možno v zásade považovať za štátne zdroje. |
| --- | --- |

(119)

Keďže Slovinsko nepriamo vlastnilo dve tretiny akcií spoločnosti Zavarovalnica Triglav, možno predpokladať, že dokáže ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti Zavarovalnica Triglav možno v zásade považovať za štátne zdroje.

| (120) | Treba venovať náležitú pozornosť skutočnosti, že štát vymenúva väčšinu členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav vrátane predsedu a podpredsedu, a že dozorná rada musela odsúhlasiť prísun kapitálu. |
| --- | --- |

(120)

Treba venovať náležitú pozornosť skutočnosti, že štát vymenúva väčšinu členov dozornej rady spoločnosti Zavarovalnica Triglav vrátane predsedu a podpredsedu, a že dozorná rada musela odsúhlasiť prísun kapitálu.

| (121) | V súvislosti s ostatnými uvedenými spoločnými okolnosťami, ktoré jasne hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, sa dané opatrenie považuje za pripísateľné Slovinsku. |
| --- | --- |

(121)

V súvislosti s ostatnými uvedenými spoločnými okolnosťami, ktoré jasne hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, sa dané opatrenie považuje za pripísateľné Slovinsku.

Triglav Naložbe

| (122) | Slovinsko nie je priamym vlastníkom spoločnosti Triglav Naložbe. Komisia však podotýka, že Slovinsko nepriamo vlastní väčšinu akcií spoločnosti Triglav Naložbe. V čase poskytnutia opatrenia spoločnosť Zavarovalnica Triglav účinne vlastnila 80 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe. Spoločnosť Zavarovalnica Triglav je vo väčšinovom vlastníctve Slovinska (pozri odôvodnenie (14)). Slovinsko teda nepriamo vlastní viac ako 51 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe. Ostatní akcionári nemajú v danej spoločnosti podiel väčší ako 0,67 %. |
| --- | --- |

(122)

Slovinsko nie je priamym vlastníkom spoločnosti Triglav Naložbe. Komisia však podotýka, že Slovinsko nepriamo vlastní väčšinu akcií spoločnosti Triglav Naložbe. V čase poskytnutia opatrenia spoločnosť Zavarovalnica Triglav účinne vlastnila 80 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe. Spoločnosť Zavarovalnica Triglav je vo väčšinovom vlastníctve Slovinska (pozri odôvodnenie (14)). Slovinsko teda nepriamo vlastní viac ako 51 % akcií spoločnosti Triglav Naložbe. Ostatní akcionári nemajú v danej spoločnosti podiel väčší ako 0,67 %.

| (123) | Akcionári volia troch členov dozornej rady, ktorí potom zastupujú ich záujmy. Keďže štát je nepriamo väčšinovým akcionárom v spoločnosti Triglav Naložbe, treba zohľadniť, že štát môže rozhodnúť o tom, aká osoba sa navrhne do dozornej rady, kde má zastupovať záujmy Slovinska. Dozorná rada spoločnosti Triglav Naložbe musela odsúhlasiť prísun kapitálu do spoločnosti Elan. Stalo sa tak na 7. mimoriadnom zasadnutí dozornej rady 3. septembra 2008 (32). |
| --- | --- |

(123)

Akcionári volia troch členov dozornej rady, ktorí potom zastupujú ich záujmy. Keďže štát je nepriamo väčšinovým akcionárom v spoločnosti Triglav Naložbe, treba zohľadniť, že štát môže rozhodnúť o tom, aká osoba sa navrhne do dozornej rady, kde má zastupovať záujmy Slovinska. Dozorná rada spoločnosti Triglav Naložbe musela odsúhlasiť prísun kapitálu do spoločnosti Elan. Stalo sa tak na 7. mimoriadnom zasadnutí dozornej rady 3. septembra 2008 (32).

| (124) | Keďže Slovinsko nepriamo vlastnilo väčšinu spoločnosti Triglav Naložbe, možno predpokladať, že dokázalo ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti Triglav Naložbe možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z úveru, na predmetnom závere nič nemení (ako sa uvádza v odôvodnení (103)). |
| --- | --- |

(124)

Keďže Slovinsko nepriamo vlastnilo väčšinu spoločnosti Triglav Naložbe, možno predpokladať, že dokázalo ovládať danú spoločnosť, a teda zdroje spoločnosti Triglav Naložbe možno v zásade považovať za štátne zdroje. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že skutočnosť, že finančné prostriedky použité na kapitálovú injekciu pochádzajú z úveru, na predmetnom závere nič nemení (ako sa uvádza v odôvodnení (103)).

| (125) | S ohľadom na skutočnosť, že štát vymenúva všetkých členov dozornej rady spoločnosti Triglav Naložbe, a že dozorná rada musela odsúhlasiť kapitálovú injekciu, v spojení s ostatnými uvedenými spoločnými okolnosťami, ktoré jasne hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, sa dané opatrenie považuje za pripísateľné Slovinsku. |
| --- | --- |

(125)

S ohľadom na skutočnosť, že štát vymenúva všetkých členov dozornej rady spoločnosti Triglav Naložbe, a že dozorná rada musela odsúhlasiť kapitálovú injekciu, v spojení s ostatnými uvedenými spoločnými okolnosťami, ktoré jasne hovoria v prospech zapojenia orgánov verejnej správy na prijatí opatrenia, resp. v prospech nepravdepodobnosti, že by orgány verejnej správy neboli do prijatia opatrenia zapojené, sa dané opatrenie považuje za pripísateľné Slovinsku.

Záver

| (126) | Už zo zloženia dozorných rád podielnikov spoločnosti Elan a zo skutočnosti, že dozorné rady museli odsúhlasiť kapitálovú injekciu, sa dá vyvodiť, že dané opatrenie je pripísateľné štátu (33). |
| --- | --- |

(126)

Už zo zloženia dozorných rád podielnikov spoločnosti Elan a zo skutočnosti, že dozorné rady museli odsúhlasiť kapitálovú injekciu, sa dá vyvodiť, že dané opatrenie je pripísateľné štátu (33).

| (127) | Komisia okrem toho vidí silné náznaky (uvedené v predchádzajúcom texte), že sa štát intenzívne zapájal do procesu rozhodovania v spoločnosti DSU a v spoločnosti KAD, ktorá je jednoznačne najdôležitejším podielnikom spoločnosti Elan, pretože v čase prísunu kapitálu ovládala 57,61 % kapitálu. Tieto náznaky pochádzajú zo správy OECD, správy spoločnosti [...], z dokumentov zverejnených slovinskou vládou a z tlačových správ. |
| --- | --- |

(127)

Komisia okrem toho vidí silné náznaky (uvedené v predchádzajúcom texte), že sa štát intenzívne zapájal do procesu rozhodovania v spoločnosti DSU a v spoločnosti KAD, ktorá je jednoznačne najdôležitejším podielnikom spoločnosti Elan, pretože v čase prísunu kapitálu ovládala 57,61 % kapitálu. Tieto náznaky pochádzajú zo správy OECD, správy spoločnosti [...], z dokumentov zverejnených slovinskou vládou a z tlačových správ.

| (128) | Okrem toho aj súbežné správanie piatich podielnikov spoločnosti Elan, pričom všetkých ovláda štát, je náznakom toho, že sa štát zapájal do rozhodovania podielnikov, pretože je nepravdepodobné, že by sa päť súkromných a nezávislých subjektov dohodlo na vložení kapitálu do spoločnosti v ťažkostiach v rovnakom čase a za rovnakých podmienok. |
| --- | --- |

(128)

Okrem toho aj súbežné správanie piatich podielnikov spoločnosti Elan, pričom všetkých ovláda štát, je náznakom toho, že sa štát zapájal do rozhodovania podielnikov, pretože je nepravdepodobné, že by sa päť súkromných a nezávislých subjektov dohodlo na vložení kapitálu do spoločnosti v ťažkostiach v rovnakom čase a za rovnakých podmienok.

| (129) | Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že opatrenie 2 zahŕňa štátne zdroje a bolo pripísateľné Slovinsku. |
| --- | --- |

(129)

Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že opatrenie 2 zahŕňa štátne zdroje a bolo pripísateľné Slovinsku.

Selektívna výhoda pre príjemcu

| (130) | Aby bolo možné považovať opatrenie považovať za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne tak, aby zvýhodňovalo len určité podniky alebo výrobu niektorých tovarov. |
| --- | --- |

(130)

Aby bolo možné považovať opatrenie považovať za štátnu pomoc, musí byť špecifické alebo selektívne tak, aby zvýhodňovalo len určité podniky alebo výrobu niektorých tovarov.

| (131) | Myslíme si, že za príjemcu zvýšenia základného imania v roku 2008 treba považovať celú skupinu Elan, a to z rovnakých dôvodov ako v prípade opatrenia 1 (pozri odôvodnenia (80) až (83)). V ďalšej fáze je potrebné posúdiť, či sa opatrením poskytuje príjemcovi výhoda. |
| --- | --- |

(131)

Myslíme si, že za príjemcu zvýšenia základného imania v roku 2008 treba považovať celú skupinu Elan, a to z rovnakých dôvodov ako v prípade opatrenia 1 (pozri odôvodnenia (80) až (83)). V ďalšej fáze je potrebné posúdiť, či sa opatrením poskytuje príjemcovi výhoda.

| (132) | Ak opatrenie spĺňa požiadavky zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, potom možno existenciu výhody vylúčiť. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte, trhový investor by sa usiloval maximalizovať návratnosť svojich aktív (pozri odôvodnenie (72)). |
| --- | --- |

(132)

Ak opatrenie spĺňa požiadavky zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve, potom možno existenciu výhody vylúčiť. Ako sa opisuje v predchádzajúcom texte, trhový investor by sa usiloval maximalizovať návratnosť svojich aktív (pozri odôvodnenie (72)).

| (133) | V tejto súvislosti Komisia v prvom rade konštatuje, že v čase poskytnutia opatrenia 2 spoločnosť Elan čelila ťažkostiam v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (pozri odôvodnenie (74)). Okrem toho podľa Slovinska spoločnosť Elan začiatkom roka 2008 čelila platobnej neschopnosti a mala deficit likvidity v objeme [12,6 – 15 mil.] EUR. |
| --- | --- |

(133)

V tejto súvislosti Komisia v prvom rade konštatuje, že v čase poskytnutia opatrenia 2 spoločnosť Elan čelila ťažkostiam v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu (pozri odôvodnenie (74)). Okrem toho podľa Slovinska spoločnosť Elan začiatkom roka 2008 čelila platobnej neschopnosti a mala deficit likvidity v objeme [12,6 – 15 mil.] EUR.

| (134) | Slovinsko tvrdí, že podielnici spoločnosti Elan prijali rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál na základe niekoľkých dokumentov, ktoré vypracovala spoločnosť Elan a externé poradenské spoločnosti, čo je dôkazom toho, že dané rozhodnutie bolo odôvodnené. |
| --- | --- |

(134)

Slovinsko tvrdí, že podielnici spoločnosti Elan prijali rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál na základe niekoľkých dokumentov, ktoré vypracovala spoločnosť Elan a externé poradenské spoločnosti, čo je dôkazom toho, že dané rozhodnutie bolo odôvodnené.

| (135) | Hoci je pravda, že spoločnosť Elan vypracovala pre skupinu dlhodobý plán na roky 2008 – 2012, treba zohľadniť, že v tomto pláne sa počítalo so zvýšením základného imania o 25 mil. EUR ako so základom na dosiahnutie primeranej návratnosti v budúcnosti, pričom podielnici spoločnosti Elan považovali tento dlhodobý plán za neprimeraný, keďže bola potrebná kapitálová injekcia v uvedenej výške. Plán obnovy z augusta 2008 tvorili najmä prognózy a neobsahoval informácie o plánovanom zvýšení základného imania. Dlhodobý plán na roky 2008 – 2012 a aj plán obnovy vypracovala spoločnosť Elan bez zapojenia externej poradenskej spoločnosti. Ďalší dokument, ktorý poskytlo Slovinsko v súvislosti s druhým zvýšením základného imania, bol rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan z júla 2008, ktorý vypracovala spoločnosť KAD. V tomto dokumente sa však nepodporuje tvrdenie Slovinska, že podielnici spoločnosti Elan konali ako obozretní investori, pretože v danom odhade sa uvádza, že ak by sa zohľadnili potenciálne záväzky spoločnosti Elan, táto spoločnosť by v júli 2008 mala záporné vlastné imanie vo výške [29,5 – 34] mil. EUR. V danom rýchlom odhade sa okrem toho poukazuje na to, že prognózy uvedené v dlhodobom pláne spoločnosti Elan na roky 2008 – 2012 sú vzhľadom na doterajšie skúsenosti prehnane optimistické, a v takom prípade by bola hodnota spoločnosti ešte nižšia. |
| --- | --- |

(135)

Hoci je pravda, že spoločnosť Elan vypracovala pre skupinu dlhodobý plán na roky 2008 – 2012, treba zohľadniť, že v tomto pláne sa počítalo so zvýšením základného imania o 25 mil. EUR ako so základom na dosiahnutie primeranej návratnosti v budúcnosti, pričom podielnici spoločnosti Elan považovali tento dlhodobý plán za neprimeraný, keďže bola potrebná kapitálová injekcia v uvedenej výške. Plán obnovy z augusta 2008 tvorili najmä prognózy a neobsahoval informácie o plánovanom zvýšení základného imania. Dlhodobý plán na roky 2008 – 2012 a aj plán obnovy vypracovala spoločnosť Elan bez zapojenia externej poradenskej spoločnosti. Ďalší dokument, ktorý poskytlo Slovinsko v súvislosti s druhým zvýšením základného imania, bol rýchly odhad hodnoty spoločnosti Elan z júla 2008, ktorý vypracovala spoločnosť KAD. V tomto dokumente sa však nepodporuje tvrdenie Slovinska, že podielnici spoločnosti Elan konali ako obozretní investori, pretože v danom odhade sa uvádza, že ak by sa zohľadnili potenciálne záväzky spoločnosti Elan, táto spoločnosť by v júli 2008 mala záporné vlastné imanie vo výške [29,5 – 34] mil. EUR. V danom rýchlom odhade sa okrem toho poukazuje na to, že prognózy uvedené v dlhodobom pláne spoločnosti Elan na roky 2008 – 2012 sú vzhľadom na doterajšie skúsenosti prehnane optimistické, a v takom prípade by bola hodnota spoločnosti ešte nižšia.

| (136) | Slovinsko predložilo aj ocenenie vlastného imania spoločnosti Elan na základe metódy diskontovaných peňažných tokov. V tomto ocenení vlastného imania, ktoré pripravila spoločnosť [...] v júni 2008, sa uvádza, že trhová hodnota spoločnosti Elan bola k 31. decembru 2007 ešte stále kladná – [35 – 40] mil. EUR. Ako sa však uvádza v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenia (70) až (74)), situácia spoločnosti Elan sa v priebehu roka 2008 výrazne zhoršila. Vzhľadom na tento vývoj sa musí predmetné ocenenie vlastného imania v čase, keď podielnici spoločnosti Elan rozhodovali o prísune kapitálu (28. august 2008), považovať za neaktuálne, a preto sa naň nemožno spoliehať pri preukazovaní toho, že sa podielnici spoločnosti Elan správali ako obozretní trhoví investori, najmä ak sa zohľadnia okolnosti druhého prísunu kapitálu. |
| --- | --- |

(136)

Slovinsko predložilo aj ocenenie vlastného imania spoločnosti Elan na základe metódy diskontovaných peňažných tokov. V tomto ocenení vlastného imania, ktoré pripravila spoločnosť [...] v júni 2008, sa uvádza, že trhová hodnota spoločnosti Elan bola k 31. decembru 2007 ešte stále kladná – [35 – 40] mil. EUR. Ako sa však uvádza v predchádzajúcom texte (pozri odôvodnenia (70) až (74)), situácia spoločnosti Elan sa v priebehu roka 2008 výrazne zhoršila. Vzhľadom na tento vývoj sa musí predmetné ocenenie vlastného imania v čase, keď podielnici spoločnosti Elan rozhodovali o prísune kapitálu (28. august 2008), považovať za neaktuálne, a preto sa naň nemožno spoliehať pri preukazovaní toho, že sa podielnici spoločnosti Elan správali ako obozretní trhoví investori, najmä ak sa zohľadnia okolnosti druhého prísunu kapitálu.

| (137) | Ako sa opisuje v odôvodnení (32), podielnici podmienili zvýšenie základného imania tým, že najprv musia banky súhlasiť so zmenou harmonogramu splácania existujúcich úverov spoločnosti Elan. Hoci sa takúto dohodu nepodarilo pred zvýšením základného imania uzavrieť, podielnici spoločnosti Elan napriek tomu uskutočnili prísun kapitálu, pretože inak by sa spoločnosť Elan dostala do konkurzu. |
| --- | --- |

(137)

Ako sa opisuje v odôvodnení (32), podielnici podmienili zvýšenie základného imania tým, že najprv musia banky súhlasiť so zmenou harmonogramu splácania existujúcich úverov spoločnosti Elan. Hoci sa takúto dohodu nepodarilo pred zvýšením základného imania uzavrieť, podielnici spoločnosti Elan napriek tomu uskutočnili prísun kapitálu, pretože inak by sa spoločnosť Elan dostala do konkurzu.

| (138) | Ak by banky súhlasili so zmenou harmonogramu splácania existujúcich úverov pred zvýšením základného imania, bola by to známka toho, že veria, že sa spoločnosť Elan opäť môže stať životaschopnou. To sa však nestalo, naopak, jedna z bánk dokonca požiadala o súdny príkaz, aby mohla vymôcť splatenie pohľadávok spoločnosti Elan. Postoj banky možno považovať za prejav toho, že trh neveril tomu, že sa spoločnosť Elan opäť môže stať životaschopnou. |
| --- | --- |

(138)

Ak by banky súhlasili so zmenou harmonogramu splácania existujúcich úverov pred zvýšením základného imania, bola by to známka toho, že veria, že sa spoločnosť Elan opäť môže stať životaschopnou. To sa však nestalo, naopak, jedna z bánk dokonca požiadala o súdny príkaz, aby mohla vymôcť splatenie pohľadávok spoločnosti Elan. Postoj banky možno považovať za prejav toho, že trh neveril tomu, že sa spoločnosť Elan opäť môže stať životaschopnou.

| (139) | Okrem toho treba zohľadniť aj skutočnosť, že už v roku 2007 podielnici bez úspechu vložili do spoločnosti Elan 10,225 mil. EUR. Treba objasniť, že hoci sa kapitálová injekcia z roku 2007 zakladala na tzv. pláne strategického rozvoja, podľa ktorého spoločnosť Elan pôvodne žiadala o investície v celkovej výške 20,2 mil. EUR, kapitálovú injekciu v roku 2008 v objeme 10 mil. EUR nemožno považovať za druhú investičnú tranžu podľa pôvodného plánu strategického rozvoja. Kapitálová injekcia v roku 2008 bol potrebná na to, aby sa pomocou pokrytia vzniknutých strát zabránilo platobnej neschopnosti a nedostatočnej likvidite spoločnosti Elan. Daný kapitál teda nebol určený na účely uvedené v pláne strategického rozvoja (pozri odôvodnenie (23)). |
| --- | --- |

(139)

Okrem toho treba zohľadniť aj skutočnosť, že už v roku 2007 podielnici bez úspechu vložili do spoločnosti Elan 10,225 mil. EUR. Treba objasniť, že hoci sa kapitálová injekcia z roku 2007 zakladala na tzv. pláne strategického rozvoja, podľa ktorého spoločnosť Elan pôvodne žiadala o investície v celkovej výške 20,2 mil. EUR, kapitálovú injekciu v roku 2008 v objeme 10 mil. EUR nemožno považovať za druhú investičnú tranžu podľa pôvodného plánu strategického rozvoja. Kapitálová injekcia v roku 2008 bol potrebná na to, aby sa pomocou pokrytia vzniknutých strát zabránilo platobnej neschopnosti a nedostatočnej likvidite spoločnosti Elan. Daný kapitál teda nebol určený na účely uvedené v pláne strategického rozvoja (pozri odôvodnenie (23)).

| (140) | Komisia napokon konštatuje, že všetci podielnici boli v čase poskytnutia opatrenia vo vlastníctve štátu, t. j. na zvýšení základného imania sa nepodieľali žiadni súkromní podielnici. |
| --- | --- |

(140)

Komisia napokon konštatuje, že všetci podielnici boli v čase poskytnutia opatrenia vo vlastníctve štátu, t. j. na zvýšení základného imania sa nepodieľali žiadni súkromní podielnici.

| (141) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie 2 nebolo poskytnuté v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti Elan výhodu. |
| --- | --- |

(141)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie 2 nebolo poskytnuté v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti Elan výhodu.

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (142) | Komisia konštatuje, že príjemca pôsobí na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži. Akákoľvek štátna pomoc, môže takýto podnik zvýhodniť v porovnaní s ostatnými konkurentmi, ktorým sa takáto pomoc neposkytla. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že v tejto súvislosti nie je podstatné, či konkurenti spoločnosti Elan mali väčší trhový podiel ako spoločnosť Elan, alebo či daným konkurentom ich podielnici tiež poskytli finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(142)

Komisia konštatuje, že príjemca pôsobí na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži. Akákoľvek štátna pomoc, môže takýto podnik zvýhodniť v porovnaní s ostatnými konkurentmi, ktorým sa takáto pomoc neposkytla. Na rozdiel od názoru Slovinska treba uviesť, že v tejto súvislosti nie je podstatné, či konkurenti spoločnosti Elan mali väčší trhový podiel ako spoločnosť Elan, alebo či daným konkurentom ich podielnici tiež poskytli finančné prostriedky.

| (143) | Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na vnútornom trhu Únie, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený danou pomocou (34). Medzi členskými štátmi samozrejme prebieha obchod v oblasti lyžiarskeho vybavenia a aj v oblasti námorných plavidiel (ide o tovar, ktorý príjemca vyrába a uvádza na trh). |
| --- | --- |

(143)

Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi súťažiacimi na vnútornom trhu Únie, tento trh sa musí považovať za ovplyvnený danou pomocou (34). Medzi členskými štátmi samozrejme prebieha obchod v oblasti lyžiarskeho vybavenia a aj v oblasti námorných plavidiel (ide o tovar, ktorý príjemca vyrába a uvádza na trh).

| (144) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrením 2 sa mohla narušiť hospodárska súťaž a mohol sa ním ovplyvniť obchod. |
| --- | --- |

(144)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrením 2 sa mohla narušiť hospodárska súťaž a mohol sa ním ovplyvniť obchod.

5.2.3.   Záver týkajúci sa existencie štátnej pomoci

| (145) | Na základe uvedených argumentov Komisia dospela k záveru, že opatrenie 2 poskytnuté spoločnosti Elan zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Slovinsko nedodržalo povinnosť zdržať sa konania, ktorá vyplýva z článku 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(145)

Na základe uvedených argumentov Komisia dospela k záveru, že opatrenie 2 poskytnuté spoločnosti Elan zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Slovinsko nedodržalo povinnosť zdržať sa konania, ktorá vyplýva z článku 108 ods. 3 ZFEÚ.

5.3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (146) | V článkoch 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ EÚ sa stanovujú výnimky zo všeobecného pravidla, že štátna pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (článok 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ). |
| --- | --- |

(146)

V článkoch 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ EÚ sa stanovujú výnimky zo všeobecného pravidla, že štátna pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (článok 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ).

| (147) | V tejto súvislosti sa musí poznamenať, že dôkazné bremeno, ktorým sa preukazuje zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom formou výnimky z ustanovení článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, nesie predovšetkým daný členský štát, ktorý musí preukázať, že sú splnené podmienky stanovené pre priznanie príslušnej výnimky (35). |
| --- | --- |

(147)

V tejto súvislosti sa musí poznamenať, že dôkazné bremeno, ktorým sa preukazuje zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom formou výnimky z ustanovení článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, nesie predovšetkým daný členský štát, ktorý musí preukázať, že sú splnené podmienky stanovené pre priznanie príslušnej výnimky (35).

| (148) | Komisia posudzuje zlučiteľnosť opatrenia 2 z hľadiska daných výnimiek. Vzhľadom na to, že sa predmetné opatrenie sa poskytlo spoločnosti v ťažkostiach (pozri bod 5.1), Komisia najprv posudzuje zlučiteľnosť opatrenia podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Potom sa posudzuje, či by sa dané opatrenie dalo považovať za zlučiteľné na nejakom inom základe. |
| --- | --- |

(148)

Komisia posudzuje zlučiteľnosť opatrenia 2 z hľadiska daných výnimiek. Vzhľadom na to, že sa predmetné opatrenie sa poskytlo spoločnosti v ťažkostiach (pozri bod 5.1), Komisia najprv posudzuje zlučiteľnosť opatrenia podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Potom sa posudzuje, či by sa dané opatrenie dalo považovať za zlučiteľné na nejakom inom základe.

5.3.1.   Usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu

| (149) | Podľa bodu 33 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, sú len spoločnosti v ťažkostiach oprávnené získať pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu. Spoločnosť Elan je oprávnená získať túto pomoc, pretože v čase druhej kapitálovej injekcie ju možno považovať za spoločnosť v ťažkostiach (pozri odôvodnenie (74)). |
| --- | --- |

(149)

Podľa bodu 33 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, sú len spoločnosti v ťažkostiach oprávnené získať pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu. Spoločnosť Elan je oprávnená získať túto pomoc, pretože v čase druhej kapitálovej injekcie ju možno považovať za spoločnosť v ťažkostiach (pozri odôvodnenie (74)).

| (150) | Podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musí pomoc na záchranu spĺňať určité požiadavky, ktoré predmetné opatrenie nespĺňa:






  a) | Po prvé opatrenie nebolo poskytnuté vo forme pôžičky ani záruky, ale vo forme prísunu kapitálu [bod 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu]. |
| --- | --- | --- |

(150)

Podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musí pomoc na záchranu spĺňať určité požiadavky, ktoré predmetné opatrenie nespĺňa:

a)

Po prvé opatrenie nebolo poskytnuté vo forme pôžičky ani záruky, ale vo forme prísunu kapitálu [bod 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu].

| b) | Po druhé dané opatrenie sa neskončilo v rámci obdobia, ktoré nepresahuje šesť mesiacov od vyplatenia prvej splátky [bod 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu]. |
| --- | --- |

b)

Po druhé dané opatrenie sa neskončilo v rámci obdobia, ktoré nepresahuje šesť mesiacov od vyplatenia prvej splátky [bod 25 písm. a) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu].

| c) | Po tretie Slovinsko v lehote šiestich mesiacov od prvej implementácie opatrenia neoznámilo plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie a nepredložilo ani dôkaz, že ručenie bolo ukončené [bod 25 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu]. |
| --- | --- |

c)

Po tretie Slovinsko v lehote šiestich mesiacov od prvej implementácie opatrenia neoznámilo plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie a nepredložilo ani dôkaz, že ručenie bolo ukončené [bod 25 písm. c) usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu].

| (151) | Predmetné kapitálové injekcie teda nemožno považovať za pomoc na záchranu. |
| --- | --- |

(151)

Predmetné kapitálové injekcie teda nemožno považovať za pomoc na záchranu.

| (152) | Dané opatrenie nespĺňa ani všetky požiadavky, ktoré sa v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu stanovujú pre pomoc na reštrukturalizáciu, pretože sa neposkytli žiadne kompenzačné opatrenia, ktorými by sa mohli vyrovnať nepriaznivé účinky pomoci na podmienky obchodovania. |
| --- | --- |

(152)

Dané opatrenie nespĺňa ani všetky požiadavky, ktoré sa v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu stanovujú pre pomoc na reštrukturalizáciu, pretože sa neposkytli žiadne kompenzačné opatrenia, ktorými by sa mohli vyrovnať nepriaznivé účinky pomoci na podmienky obchodovania.

| (153) | Podľa bodov 38 až 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musia reštrukturalizáciu sprevádzať kompenzačné opatrenia, ktoré proporcionálne zodpovedajú deformačným účinkom pomoci, a najmä veľkosti a relatívnej dôležitosti danej prijímajúcej firmy na príslušnom trhu. V bode 40 usmernení sa stanovuje, že kompenzačné opatrenia by sa mali uskutočniť predovšetkým na trhu (trhoch), na ktorých bude mať firma po reštrukturalizácii významnú trhovú pozíciu. Slovinsko tvrdí, že niektoré odpredaje, ktoré uskutočnila spoločnosť Elan v rokoch 2009 a 2010, mali kompenzačný účinok. |
| --- | --- |

(153)

Podľa bodov 38 až 42 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu musia reštrukturalizáciu sprevádzať kompenzačné opatrenia, ktoré proporcionálne zodpovedajú deformačným účinkom pomoci, a najmä veľkosti a relatívnej dôležitosti danej prijímajúcej firmy na príslušnom trhu. V bode 40 usmernení sa stanovuje, že kompenzačné opatrenia by sa mali uskutočniť predovšetkým na trhu (trhoch), na ktorých bude mať firma po reštrukturalizácii významnú trhovú pozíciu. Slovinsko tvrdí, že niektoré odpredaje, ktoré uskutočnila spoločnosť Elan v rokoch 2009 a 2010, mali kompenzačný účinok.

| (154) | Pokiaľ ide o divíziu zimných športov spoločnosti Elan, Slovinsko opisuje spoločnosť Elan ako „jednu z posledných samostatných značiek zimného športového tovaru“, pričom o nej hovorí len ako o „slabom konkurentovi v porovnaní s oveľa väčšími subjektmi pôsobiacimi na danom trhu“ (36). Táto charakteristika sa však nezhoduje s tým, ako túto firmu opisuje terajší väčšinový podielnik spoločnosti Elan. PDP uvádza, že v roku 2010 spoločnosť Elan predala 448 000 párov lyží a 217 000 snoubordov, že spoločnosť Elan zastupuje 13 % celosvetovej produkcie lyží a že ide o siedmu najväčšiu celosvetovú značku lyží, pričom trhový podiel tejto značky tvorí približne 8 % svetového trhu. |
| --- | --- |

(154)

Pokiaľ ide o divíziu zimných športov spoločnosti Elan, Slovinsko opisuje spoločnosť Elan ako „jednu z posledných samostatných značiek zimného športového tovaru“, pričom o nej hovorí len ako o „slabom konkurentovi v porovnaní s oveľa väčšími subjektmi pôsobiacimi na danom trhu“ (36). Táto charakteristika sa však nezhoduje s tým, ako túto firmu opisuje terajší väčšinový podielnik spoločnosti Elan. PDP uvádza, že v roku 2010 spoločnosť Elan predala 448 000 párov lyží a 217 000 snoubordov, že spoločnosť Elan zastupuje 13 % celosvetovej produkcie lyží a že ide o siedmu najväčšiu celosvetovú značku lyží, pričom trhový podiel tejto značky tvorí približne 8 % svetového trhu.

| (155) | Slovinsko nenavrhuje žiadne konkrétne vymedzenie výrobku ani geografického trhu (resp. trhov), na ktorých divízia zimných športov spoločnosti Elan pôsobí. Ako sa podrobne uvádza v ďalšom texte, berúc do úvahy informácie predložené Slovinskom a pamätajúc hľadiská týkajúce sa vymedzenia trhu z doterajšej praxe v oblasti fúzií (37), je nutné dospieť k záveru, že spoločnosť Elan mala významné trhové podiely aspoň na niektorých z príslušných trhov. |
| --- | --- |

(155)

Slovinsko nenavrhuje žiadne konkrétne vymedzenie výrobku ani geografického trhu (resp. trhov), na ktorých divízia zimných športov spoločnosti Elan pôsobí. Ako sa podrobne uvádza v ďalšom texte, berúc do úvahy informácie predložené Slovinskom a pamätajúc hľadiská týkajúce sa vymedzenia trhu z doterajšej praxe v oblasti fúzií (37), je nutné dospieť k záveru, že spoločnosť Elan mala významné trhové podiely aspoň na niektorých z príslušných trhov.

| (156) | S cieľom posúdiť relatívnu dôležitosť danej firmy na trhoch, na ktorých pôsobí, Komisia preskúmala dostupné podklady vrátane strategických dokumentov, ktoré vypracovala samotná spoločnosť Elan. Okrem príslušenstva vyrába spoločnosť Elan predovšetkým lyže na zjazdové lyžovanie a snoubordy. Na jednej strane sa tento tovar predáva maloobchodným predajcom ako výrobky so značkou Elan (ďalej len „maloobchodný trh“) a na druhej strane pôsobí spoločnosť Elan ako tzv. výrobca pôvodného zariadenia a dodáva lyže a snoubordy iným (konkurenčným) výrobcom (ďalej len „trh výrobcu pôvodného zariadenia“). Treba poznamenať, že vo veci COMP/M.3765 – AMER SALOMON Komisia v decembri 2005 na účely daného rozhodnutia okrem iného posúdila aj osobitné tovarové trhy pre rozličné typy tovarov určených na zimné športy vrátane relevantných tovarových trhov pre lyže na zjazdové lyžovanie, pre snoubordy a pre trh výrobcu pôvodného zariadenia pre lyže na zjazdové lyžovanie. Pokiaľ ide o veľkosť, maloobchodné trhy pre tovar určený na zimné športy sa posudzovali na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo trhy výrobcu pôvodného zariadenia sa posudzovali aspoň na úrovni EHP (38). Spoločnosť Elan v Pláne rozvoja spoločnosti Elan Ski na trhu výrobcov pôvodného zariadenia na obdobie rokov 2006 – 2010 uvádza, že jej celosvetový trhový podiel v oblasti výroby lyží v rámci trhu výrobcov pôvodného zariadenia v roku 2005 bol 21 %, pričom objasňuje „[...]“. V Pláne rozvoja spoločnosti Elan Sportartikel na obdobie rokov 2006 – 2010 sa uvádza, že spoločnosť Elan sa považuje za celosvetovo najväčšieho výrobcu snoubordov, keďže v roku 2005 mala objem výroby 268 000 kusov, čo zodpovedá trhovému podielu vo výške 16 %. Prevažná väčšina tohto objemu sa týka trhu výrobcov pôvodného zariadenia a z uvedeného počtu sa len 30 000 snoubordov predalo pod značkou Elan. Pokiaľ ide o lyže značky Elan, v Pláne trhového rozvoja a stratégii prenikania značky Elan na trh na roky 2006 – 2010 sa uvádza celosvetový trhový podiel 7,5 %, ktorý z hľadiska trhových podielov zaraďuje spoločnosť Elan na siedme miesto. V danom dokumente sa však zdôrazňuje, že firma je presvedčená, že sa v strednodobom horizonte dokáže zaradiť medzi 5 najúspešnejších značiek, pričom objasňuje, že [...]. |
| --- | --- |

(156)

S cieľom posúdiť relatívnu dôležitosť danej firmy na trhoch, na ktorých pôsobí, Komisia preskúmala dostupné podklady vrátane strategických dokumentov, ktoré vypracovala samotná spoločnosť Elan. Okrem príslušenstva vyrába spoločnosť Elan predovšetkým lyže na zjazdové lyžovanie a snoubordy. Na jednej strane sa tento tovar predáva maloobchodným predajcom ako výrobky so značkou Elan (ďalej len „maloobchodný trh“) a na druhej strane pôsobí spoločnosť Elan ako tzv. výrobca pôvodného zariadenia a dodáva lyže a snoubordy iným (konkurenčným) výrobcom (ďalej len „trh výrobcu pôvodného zariadenia“). Treba poznamenať, že vo veci COMP/M.3765 – AMER SALOMON Komisia v decembri 2005 na účely daného rozhodnutia okrem iného posúdila aj osobitné tovarové trhy pre rozličné typy tovarov určených na zimné športy vrátane relevantných tovarových trhov pre lyže na zjazdové lyžovanie, pre snoubordy a pre trh výrobcu pôvodného zariadenia pre lyže na zjazdové lyžovanie. Pokiaľ ide o veľkosť, maloobchodné trhy pre tovar určený na zimné športy sa posudzovali na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo trhy výrobcu pôvodného zariadenia sa posudzovali aspoň na úrovni EHP (38). Spoločnosť Elan v Pláne rozvoja spoločnosti Elan Ski na trhu výrobcov pôvodného zariadenia na obdobie rokov 2006 – 2010 uvádza, že jej celosvetový trhový podiel v oblasti výroby lyží v rámci trhu výrobcov pôvodného zariadenia v roku 2005 bol 21 %, pričom objasňuje „[...]“. V Pláne rozvoja spoločnosti Elan Sportartikel na obdobie rokov 2006 – 2010 sa uvádza, že spoločnosť Elan sa považuje za celosvetovo najväčšieho výrobcu snoubordov, keďže v roku 2005 mala objem výroby 268 000 kusov, čo zodpovedá trhovému podielu vo výške 16 %. Prevažná väčšina tohto objemu sa týka trhu výrobcov pôvodného zariadenia a z uvedeného počtu sa len 30 000 snoubordov predalo pod značkou Elan. Pokiaľ ide o lyže značky Elan, v Pláne trhového rozvoja a stratégii prenikania značky Elan na trh na roky 2006 – 2010 sa uvádza celosvetový trhový podiel 7,5 %, ktorý z hľadiska trhových podielov zaraďuje spoločnosť Elan na siedme miesto. V danom dokumente sa však zdôrazňuje, že firma je presvedčená, že sa v strednodobom horizonte dokáže zaradiť medzi 5 najúspešnejších značiek, pričom objasňuje, že [...].

| (157) | Keďže divízia zimných športov tvorí výrazne najväčšiu časť príjmov spoločnosti Elan a vzhľadom na uvedenú silnú pozíciu tejto spoločnosti aspoň v určitých sektoroch s podnikateľskou činnosťou v oblasti zimných športov, kompenzačné opatrenia sa mali uskutočniť predovšetkým v tejto oblasti. Po preskúmaní prvkov, ktoré Slovinsko uviedlo ako kompenzačné opatrenia prijaté v divízii zimných športov, možno konštatovať, že jediný odpredaj bol predaj [17,5 % – 20 %] podielu kapitálu, ktorý spoločnosť Elan vlastnila v distribučnom spoločnom podniku Dal Bello Sports v USA (ďalej len „Dal Bello“). Predmetný odpredaj bol dôsledkom zániku marketingového a distribučného spoločného podniku so spoločnosťou Dal Bello v Severnej Amerike. Spoločnosť Elan tvrdí, že ukončenie spolupráce viedlo k zníženiu tržieb spoločnosti Elan v Kanade a v Spojených štátoch amerických, čo vníma ako „kompenzačný účinok“. |
| --- | --- |

(157)

Keďže divízia zimných športov tvorí výrazne najväčšiu časť príjmov spoločnosti Elan a vzhľadom na uvedenú silnú pozíciu tejto spoločnosti aspoň v určitých sektoroch s podnikateľskou činnosťou v oblasti zimných športov, kompenzačné opatrenia sa mali uskutočniť predovšetkým v tejto oblasti. Po preskúmaní prvkov, ktoré Slovinsko uviedlo ako kompenzačné opatrenia prijaté v divízii zimných športov, možno konštatovať, že jediný odpredaj bol predaj [17,5 % – 20 %] podielu kapitálu, ktorý spoločnosť Elan vlastnila v distribučnom spoločnom podniku Dal Bello Sports v USA (ďalej len „Dal Bello“). Predmetný odpredaj bol dôsledkom zániku marketingového a distribučného spoločného podniku so spoločnosťou Dal Bello v Severnej Amerike. Spoločnosť Elan tvrdí, že ukončenie spolupráce viedlo k zníženiu tržieb spoločnosti Elan v Kanade a v Spojených štátoch amerických, čo vníma ako „kompenzačný účinok“.

| (158) | V prvom rade treba poznamenať, že predaj akcií spoločnosti Dal Bello sa neuvádza v dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 a ani v pláne obnovy, a tak tento predaj nemožno považovať za „neoddeliteľnú súčasť reštrukturalizácie“ v súlade s bodom 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Bližšie prešetrenie tejto transakcie odhaľuje, že k ukončeniu spolupráce v oblasti marketingu a distribúcie došlo na podnet spoločnosti Dal Bello. Slovinsko priznalo, že „problémy spoločnosti Elan v roku 2008 a úsilie spoločnosti Dal Bello nájsť spoľahlivejšieho partnera v dlhodobom horizonte viedli k rokovaniam o ukončení inak úspešnej spolupráce. Tieto rokovania 14. decembra 2009 vyústili do uzavretia dohody o zániku spoločného podniku...“. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno odpredaj časti spoločnosti Elan už pre uvedené dôvody kvalifikovať ako kompenzačné opatrenie. |
| --- | --- |

(158)

V prvom rade treba poznamenať, že predaj akcií spoločnosti Dal Bello sa neuvádza v dlhodobom pláne na roky 2008 – 2012 a ani v pláne obnovy, a tak tento predaj nemožno považovať za „neoddeliteľnú súčasť reštrukturalizácie“ v súlade s bodom 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Bližšie prešetrenie tejto transakcie odhaľuje, že k ukončeniu spolupráce v oblasti marketingu a distribúcie došlo na podnet spoločnosti Dal Bello. Slovinsko priznalo, že „problémy spoločnosti Elan v roku 2008 a úsilie spoločnosti Dal Bello nájsť spoľahlivejšieho partnera v dlhodobom horizonte viedli k rokovaniam o ukončení inak úspešnej spolupráce. Tieto rokovania 14. decembra 2009 vyústili do uzavretia dohody o zániku spoločného podniku...“. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno odpredaj časti spoločnosti Elan už pre uvedené dôvody kvalifikovať ako kompenzačné opatrenie.

| (159) | Okrem toho, zatiaľ čo zníženie tržieb, ktoré vedie k zmenšeniu trhového podielu príjemcu, môže za iných okolností byť kompenzačným opatrením, Komisia konštatuje, že v predmetnom prípade sa daná transakcia týkala maloobchodného trhu, ktorý Komisia pôvodne považovala za vnútroštátny (39), a že tržby spoločnosti Elan za predaj lyží sa v každom prípade znížili len na severoamerickom trhu, no nie na európskom trhu (resp. na európskych trhoch), a preto sa týmto spôsobom nemôžu kompenzovať narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vznikli v EHP. Okrem toho daný spoločný podnik pôsobil v oblasti uvádzania lyží na trh a distribúcie lyží, a nie v oblasti ich výroby. Hlavná činnosť spoločnosti Elan je však výroba lyží a snoubordov. Za primerané kompenzačné opatrenia možno považovať len odpredaje na hlavnom trhu príjemcu. |
| --- | --- |

(159)

Okrem toho, zatiaľ čo zníženie tržieb, ktoré vedie k zmenšeniu trhového podielu príjemcu, môže za iných okolností byť kompenzačným opatrením, Komisia konštatuje, že v predmetnom prípade sa daná transakcia týkala maloobchodného trhu, ktorý Komisia pôvodne považovala za vnútroštátny (39), a že tržby spoločnosti Elan za predaj lyží sa v každom prípade znížili len na severoamerickom trhu, no nie na európskom trhu (resp. na európskych trhoch), a preto sa týmto spôsobom nemôžu kompenzovať narušenia hospodárskej súťaže, ktoré vznikli v EHP. Okrem toho daný spoločný podnik pôsobil v oblasti uvádzania lyží na trh a distribúcie lyží, a nie v oblasti ich výroby. Hlavná činnosť spoločnosti Elan je však výroba lyží a snoubordov. Za primerané kompenzačné opatrenia možno považovať len odpredaje na hlavnom trhu príjemcu.

| (160) | Slovinsko tiež tvrdilo, že za kompenzačné opatrenia možno považovať aj zníženie počtu zamestnancov pôsobiacich vo výrobe lyží a zníženie investícií do marketingových činností v oblasti uvádzania výrobkov na trh. |
| --- | --- |

(160)

Slovinsko tiež tvrdilo, že za kompenzačné opatrenia možno považovať aj zníženie počtu zamestnancov pôsobiacich vo výrobe lyží a zníženie investícií do marketingových činností v oblasti uvádzania výrobkov na trh.

| (161) | Ako však sa však preukazuje v dlhodobom pláne spoločnosti Elan a aj v pláne obnovy, tieto opatrenia je nutné považovať za jednoduché racionalizačné opatrenia zamerané na zníženie nákladov a zvýšenie účinnosti s cieľom opätovne zabezpečiť finančnú životaschopnosť. Predmetné opatrenia sa neprijali s cieľom obmedziť prítomnosť spoločnosti Elan na trhu, ani na vyrovnanie možných narušení hospodárskej súťaže spôsobených poskytnutím pomoci spoločnosti Elan. |
| --- | --- |

(161)

Ako však sa však preukazuje v dlhodobom pláne spoločnosti Elan a aj v pláne obnovy, tieto opatrenia je nutné považovať za jednoduché racionalizačné opatrenia zamerané na zníženie nákladov a zvýšenie účinnosti s cieľom opätovne zabezpečiť finančnú životaschopnosť. Predmetné opatrenia sa neprijali s cieľom obmedziť prítomnosť spoločnosti Elan na trhu, ani na vyrovnanie možných narušení hospodárskej súťaže spôsobených poskytnutím pomoci spoločnosti Elan.

| (162) | Pokiaľ ide o námorný sektor, Slovinsko tvrdí, že kompenzačný účinok mali tieto odpredaje: V roku 2009 spoločnosť Elan predala dve spoločnosti zaoberajúce sa prenájmom jácht, Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o. V roku 2010 spoločnosť Elan predala spoločnosť Elan Brod d.o.o. so sídlom v Chorvátsku, ktorá sa zaoberala predovšetkým výrobou motorových člnov. Slovinsko tvrdí, že predmetné spoločnosti neboli štrukturálne stratové, že činnosti v oblasti prenájmu, ktoré poskytovali spoločnosti Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o., podporovali prenikanie jácht spoločnosti Elan na jej hlavné trhy, a že opustenie trhového segmentu motorových člnov výrazne obmedzil prítomnosť spoločnosti Elan na trhu rekreačných a športových lodí. |
| --- | --- |

(162)

Pokiaľ ide o námorný sektor, Slovinsko tvrdí, že kompenzačný účinok mali tieto odpredaje: V roku 2009 spoločnosť Elan predala dve spoločnosti zaoberajúce sa prenájmom jácht, Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o. V roku 2010 spoločnosť Elan predala spoločnosť Elan Brod d.o.o. so sídlom v Chorvátsku, ktorá sa zaoberala predovšetkým výrobou motorových člnov. Slovinsko tvrdí, že predmetné spoločnosti neboli štrukturálne stratové, že činnosti v oblasti prenájmu, ktoré poskytovali spoločnosti Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o., podporovali prenikanie jácht spoločnosti Elan na jej hlavné trhy, a že opustenie trhového segmentu motorových člnov výrazne obmedzil prítomnosť spoločnosti Elan na trhu rekreačných a športových lodí.

| (163) | Komisia pripomína, že podľa bodu 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu by sa kompenzačné opatrenia mali uskutočniť predovšetkým na trhu (trhoch), na ktorých bude mať firma po reštrukturalizácii významnú trhovú pozíciu. Odpisy a ukončenie stratových aktivít, ktoré by boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nepovažujú za zníženie kapacity. |
| --- | --- |

(163)

Komisia pripomína, že podľa bodu 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu by sa kompenzačné opatrenia mali uskutočniť predovšetkým na trhu (trhoch), na ktorých bude mať firma po reštrukturalizácii významnú trhovú pozíciu. Odpisy a ukončenie stratových aktivít, ktoré by boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nepovažujú za zníženie kapacity.

| (164) | Treba pamätať na to, že námorný obchod nepredstavuje hlavnú činnosť spoločnosti Elan. Táto spoločnosť vytvára oveľa vyšší podiel svojho obratu v divízii zimných športov. Podľa finančných prognóz na rok 2011 sa očakávalo, že celkové príjmy z námornej divízie budú len [20 – 24] mil. EUR, zatiaľ čo príjmy v divízii zimných športov by mali dosiahnuť [58 – 68] mil. EUR. Divízii zimných športov sa okrem toho pridelila väčšia časť (5,924 mil. EUR) z celkovej sumy vloženého kapitálu 10 mil. EUR. Z hľadiska bodu 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu vznikajú pochybnosti, či by bolo vôbec možné považovať odpredaje v námornej divízii za primerané kompenzačné opatrenia, pretože ako sa podrobne uvádza aj v nasledujúcom texte, námorný obchod nie je trh, na ktorom má firma po reštrukturalizácii najvýznamnejšiu trhovú pozíciu. |
| --- | --- |

(164)

Treba pamätať na to, že námorný obchod nepredstavuje hlavnú činnosť spoločnosti Elan. Táto spoločnosť vytvára oveľa vyšší podiel svojho obratu v divízii zimných športov. Podľa finančných prognóz na rok 2011 sa očakávalo, že celkové príjmy z námornej divízie budú len [20 – 24] mil. EUR, zatiaľ čo príjmy v divízii zimných športov by mali dosiahnuť [58 – 68] mil. EUR. Divízii zimných športov sa okrem toho pridelila väčšia časť (5,924 mil. EUR) z celkovej sumy vloženého kapitálu 10 mil. EUR. Z hľadiska bodu 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu vznikajú pochybnosti, či by bolo vôbec možné považovať odpredaje v námornej divízii za primerané kompenzačné opatrenia, pretože ako sa podrobne uvádza aj v nasledujúcom texte, námorný obchod nie je trh, na ktorom má firma po reštrukturalizácii najvýznamnejšiu trhovú pozíciu.

| (165) | Komisia však chcela v plnej miere uznať tvrdenia predložené Slovinskom, a tak predsa len preskúmala, do akej miery by mohlo Slovinsko tvrdiť, že sa v námornom obchode prijali primerané kompenzačné opatrenia. Pred reštrukturalizáciou bola maximálna výrobná kapacita spoločnosti Elan [280 – 330] plachetníc a [45 – 55] motorových člnov. Slovinsko nenavrhuje žiadne konkrétne vymedzenie námorného výrobku ani geografického trhu (resp. trhov), na ktorých by sa dala odmerať pomerná dôležitosť spoločnosti Elan. V predložených materiáloch Slovinsko píše o znížení prítomnosti spoločnosti Elan na „trhu rekreačných a športových lodí“, a zároveň tvrdí, že daná spoločnosť opustila „trhový segment motorových člnov“. |
| --- | --- |

(165)

Komisia však chcela v plnej miere uznať tvrdenia predložené Slovinskom, a tak predsa len preskúmala, do akej miery by mohlo Slovinsko tvrdiť, že sa v námornom obchode prijali primerané kompenzačné opatrenia. Pred reštrukturalizáciou bola maximálna výrobná kapacita spoločnosti Elan [280 – 330] plachetníc a [45 – 55] motorových člnov. Slovinsko nenavrhuje žiadne konkrétne vymedzenie námorného výrobku ani geografického trhu (resp. trhov), na ktorých by sa dala odmerať pomerná dôležitosť spoločnosti Elan. V predložených materiáloch Slovinsko píše o znížení prítomnosti spoločnosti Elan na „trhu rekreačných a športových lodí“, a zároveň tvrdí, že daná spoločnosť opustila „trhový segment motorových člnov“.

| (166) | V analýze dostupných dokumentov zameriavajúcich sa na konkurenčnú pozíciu námornej divízie spoločnosti Elan vrátane strategických dokumentov, ktoré vypracovala samotná spoločnosť Elan, sa však poskytol bližší pohľad na relatívnu dôležitosť tejto firmy na trhu v oblasti námorníctva. V pláne rozvoja námornej divízie spoločnosti Elan na roky 2006 – 2010 sa uvádza, že celosvetový trh s novými loďami predstavoval približne 25 mld. EUR, z toho 80 % pripadalo na motorové člny a 20 % na plachetnice. Rovnaký pomer platí aj pre Európu. Spoločnosť Elan opisuje tento trh ako „výrazne fragmentovaný“ a pri svojom programe plachetníc uvádza trhový podiel približne [0 – 5] % a pri programe motorových člnov uvádza trhový podiel << 1 %. V pláne rozvoja sa však upozorňuje na to, že existujú rozličné trhové segmenty, ktoré charakterizujú rozdielne konkurenčné podmienky vrátane prekážok vstupu na trh. Spoločnosť Elan v Dlhodobom pláne skupiny Skimar na roky 2008 – 2012 z júna 2008 uvádza segmentáciu trhu s loďami podľa dĺžky lode. V danom dlhodobom pláne sa uvádza, že hospodárska súťaž je najsilnejšia v segmente malých plavidiel (do 30 stôp), pričom spoločnosť Elan vyrába a predáva plavidlá strednej kategórie, ktorých dĺžka je od 30 do 50 stôp, a plánuje vyvinúť nové modely [...]. Najjednoznačnejšie tvrdenie, pokiaľ ide o trhový podiel spoločnosti Elan v segmente, v ktorom chce byť konkurencieschopná, pochádza z prezentácie spoločnosti PDP, ktorá je v súčasnosti väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan: „V roku 2010 v segmente plachetníc s dĺžkou od 32 do 60 stôp (tento segment predstavuje 20 % celého plavebného trhu) spoločnosť Elan predala 122 lodí, čo zodpovedá trhovému podielu 5,2 %.“ Zdá sa ako primerané, že sa pri segmentácii trhu využívajú ako východiskový bod kritériá ako napr. typ pohonu (plachetnica, motor) a veľkosť plavidla. Keďže neexistuje protichodné stanovisko, na účely tohto rozhodnutia je pre Komisiu prijateľný posudok spoločnosti PDP, že spoločnosť Elan mala na fragmentovanom trhu plachetníc trhový podiel > 5 %. |
| --- | --- |

(166)

V analýze dostupných dokumentov zameriavajúcich sa na konkurenčnú pozíciu námornej divízie spoločnosti Elan vrátane strategických dokumentov, ktoré vypracovala samotná spoločnosť Elan, sa však poskytol bližší pohľad na relatívnu dôležitosť tejto firmy na trhu v oblasti námorníctva. V pláne rozvoja námornej divízie spoločnosti Elan na roky 2006 – 2010 sa uvádza, že celosvetový trh s novými loďami predstavoval približne 25 mld. EUR, z toho 80 % pripadalo na motorové člny a 20 % na plachetnice. Rovnaký pomer platí aj pre Európu. Spoločnosť Elan opisuje tento trh ako „výrazne fragmentovaný“ a pri svojom programe plachetníc uvádza trhový podiel približne [0 – 5] % a pri programe motorových člnov uvádza trhový podiel << 1 %. V pláne rozvoja sa však upozorňuje na to, že existujú rozličné trhové segmenty, ktoré charakterizujú rozdielne konkurenčné podmienky vrátane prekážok vstupu na trh. Spoločnosť Elan v Dlhodobom pláne skupiny Skimar na roky 2008 – 2012 z júna 2008 uvádza segmentáciu trhu s loďami podľa dĺžky lode. V danom dlhodobom pláne sa uvádza, že hospodárska súťaž je najsilnejšia v segmente malých plavidiel (do 30 stôp), pričom spoločnosť Elan vyrába a predáva plavidlá strednej kategórie, ktorých dĺžka je od 30 do 50 stôp, a plánuje vyvinúť nové modely [...]. Najjednoznačnejšie tvrdenie, pokiaľ ide o trhový podiel spoločnosti Elan v segmente, v ktorom chce byť konkurencieschopná, pochádza z prezentácie spoločnosti PDP, ktorá je v súčasnosti väčšinovým podielnikom spoločnosti Elan: „V roku 2010 v segmente plachetníc s dĺžkou od 32 do 60 stôp (tento segment predstavuje 20 % celého plavebného trhu) spoločnosť Elan predala 122 lodí, čo zodpovedá trhovému podielu 5,2 %.“ Zdá sa ako primerané, že sa pri segmentácii trhu využívajú ako východiskový bod kritériá ako napr. typ pohonu (plachetnica, motor) a veľkosť plavidla. Keďže neexistuje protichodné stanovisko, na účely tohto rozhodnutia je pre Komisiu prijateľný posudok spoločnosti PDP, že spoločnosť Elan mala na fragmentovanom trhu plachetníc trhový podiel > 5 %.

| (167) | Na základe uvedených skutočností možno konštatovať, že ak by aj odpredaje spoločnosti Elan v námornej divízii bolo možné zohľadniť na účely posúdenia zlučiteľnosti, ktoré vykonáva Komisia, v námornom sektore by sa všetky kompenzačné opatrenia museli prijať v rámci výroby plachetníc, pretože to bola jednoznačne hlavná činnosť námornej divízie spoločnosti Elan, pričom ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v tejto oblasti mala daná firma nezanedbateľný trhový podiel, ktorý je podľa spoločnosti Elan„výrazne fragmentovaný“. Odpredaj činností týkajúcich sa prenájmu, ktoré prinajlepšom nepriamo podporovali predaj jácht spoločnosti Elan, a predaj výroby motorových člnov, t. j. sektor, ktorý spoločnosť Elan úplne opustila prostredníctvom predaja spoločnosti Elan Brod d.o.o., preto nie sú v súlade s bodom 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o motorové člny, spoločnosť Elan začala vyrábať takýto typ člnov až v roku 2002, pričom mala v úmysle využiť dobrú povesť získanú v sektore plachetníc aj pri výrobe motorových člnov. Najväčší objem predaja v tejto oblasti však spoločnosť Elan dosiahla v rokoch 2006 a 2007, keď predala po 50 motorových člnov. Potom sa už objem predaja znižoval, keď v roku 2008 predala spoločnosť Elan [25 – 29] člnov a v roku 2009 len [7 – 9] člnov. |
| --- | --- |

(167)

Na základe uvedených skutočností možno konštatovať, že ak by aj odpredaje spoločnosti Elan v námornej divízii bolo možné zohľadniť na účely posúdenia zlučiteľnosti, ktoré vykonáva Komisia, v námornom sektore by sa všetky kompenzačné opatrenia museli prijať v rámci výroby plachetníc, pretože to bola jednoznačne hlavná činnosť námornej divízie spoločnosti Elan, pričom ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v tejto oblasti mala daná firma nezanedbateľný trhový podiel, ktorý je podľa spoločnosti Elan„výrazne fragmentovaný“. Odpredaj činností týkajúcich sa prenájmu, ktoré prinajlepšom nepriamo podporovali predaj jácht spoločnosti Elan, a predaj výroby motorových člnov, t. j. sektor, ktorý spoločnosť Elan úplne opustila prostredníctvom predaja spoločnosti Elan Brod d.o.o., preto nie sú v súlade s bodom 40 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Pokiaľ ide o motorové člny, spoločnosť Elan začala vyrábať takýto typ člnov až v roku 2002, pričom mala v úmysle využiť dobrú povesť získanú v sektore plachetníc aj pri výrobe motorových člnov. Najväčší objem predaja v tejto oblasti však spoločnosť Elan dosiahla v rokoch 2006 a 2007, keď predala po 50 motorových člnov. Potom sa už objem predaja znižoval, keď v roku 2008 predala spoločnosť Elan [25 – 29] člnov a v roku 2009 len [7 – 9] člnov.

| (168) | Aj v materiáloch predložených Slovinskom sa poukazuje na skutočnosť, že podielnici spoločnosti Elan a ani banky nepovažovali odpredané činnosti za hlavné (40). Treba tiež poznamenať, že cieľom predaja dcérskych spoločností spoločnosti Elan nebolo vyrovnanie narušení hospodárskej súťaže. Všetky tri dcérske spoločnosti boli v čase predaja stratové, pričom v strate boli aj v rokoch, ktoré danému predaju predchádzali. Slovinsko informovalo Komisiu, že celkový (kombinovaný) čistý hospodársky výsledok spoločností Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o vroku 2007 bol – 157 000 EUR, v roku 2008 to bolo – 100 000 EUR a v roku 2009 to bolo – 57 000 EUR. Aj spoločnosť Elan Brod d.o.o. zaznamenala straty počas celého obdobia, konkrétne – 58 000 EUR v roku 2006, – 436 000 EUR v roku 2007, – 1 mil. EUR v roku 2008 a – 1,5 mil. EUR v roku 2009. Vzhľadom na uvedené údaje sa tvrdenie Slovinska, že dané spoločnosti neboli zo štrukturálneho hľadiska stratové, sa zdá len ako výrok, ktorý slúži na vlastný prospech. Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, podľa ustanovení na záchranu a reštrukturalizáciu odpisy a ukončenie stratových aktivít, ktoré by boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nepovažujú za zníženie kapacity. Vysoké straty, ktoré zaznamenávali tri predané námorné dcérske spoločnosti, a prudké nepriaznivé smerovanie spoločnosti Elan Brod d.o.o. však zdôrazňujú, že tieto odpredaje boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, a preto ich nemožno považovať za kompenzačné opatrenia. |
| --- | --- |

(168)

Aj v materiáloch predložených Slovinskom sa poukazuje na skutočnosť, že podielnici spoločnosti Elan a ani banky nepovažovali odpredané činnosti za hlavné (40). Treba tiež poznamenať, že cieľom predaja dcérskych spoločností spoločnosti Elan nebolo vyrovnanie narušení hospodárskej súťaže. Všetky tri dcérske spoločnosti boli v čase predaja stratové, pričom v strate boli aj v rokoch, ktoré danému predaju predchádzali. Slovinsko informovalo Komisiu, že celkový (kombinovaný) čistý hospodársky výsledok spoločností Elan Yachting d.o.o. a Elan Marine Charter d.o.o vroku 2007 bol – 157 000 EUR, v roku 2008 to bolo – 100 000 EUR a v roku 2009 to bolo – 57 000 EUR. Aj spoločnosť Elan Brod d.o.o. zaznamenala straty počas celého obdobia, konkrétne – 58 000 EUR v roku 2006, – 436 000 EUR v roku 2007, – 1 mil. EUR v roku 2008 a – 1,5 mil. EUR v roku 2009. Vzhľadom na uvedené údaje sa tvrdenie Slovinska, že dané spoločnosti neboli zo štrukturálneho hľadiska stratové, sa zdá len ako výrok, ktorý slúži na vlastný prospech. Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, podľa ustanovení na záchranu a reštrukturalizáciu odpisy a ukončenie stratových aktivít, ktoré by boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, sa na účely posúdenia kompenzačných opatrení nepovažujú za zníženie kapacity. Vysoké straty, ktoré zaznamenávali tri predané námorné dcérske spoločnosti, a prudké nepriaznivé smerovanie spoločnosti Elan Brod d.o.o. však zdôrazňujú, že tieto odpredaje boli aj tak nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti, a preto ich nemožno považovať za kompenzačné opatrenia.

| (169) | Komisia preto dospela k záveru, že odpredaje, zníženie počtu zamestnancov a zníženie výdavkov na účely uvádzania výrobkov na trh v spoločnosti Elan nemožno kvalifikovať ako kompenzačné opatrenia. Keďže sa neprijali žiadne primerané kompenzačné opatrenia, aj po zohľadnení bodu 56 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, v ktorom sa uvádza, že v dotovaných oblastiach môžu byť podmienky na schvaľovanie pomoci menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení, Komisia musí vyvodiť záver, že sa nesplnila požiadavka vyplývajúca z usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, podľa ktorej sa musia uplatniť primerané kompenzačné opatrenia. Vzhľadom na to, že požiadavky na zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu stanovené v usmerneniach sú kumulatívne, na vylúčenie uplatniteľnosti usmernení postačuje, ak sa nesplní len jedna požiadavka. Komisia už preto ďalej neposudzuje, či sú splnené ostatné požiadavky. Na základe skutočností uvedených v predchádzajúcom texte sa dospelo k záveru, že opatrenie 2 nemožno považovať za zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(169)

Komisia preto dospela k záveru, že odpredaje, zníženie počtu zamestnancov a zníženie výdavkov na účely uvádzania výrobkov na trh v spoločnosti Elan nemožno kvalifikovať ako kompenzačné opatrenia. Keďže sa neprijali žiadne primerané kompenzačné opatrenia, aj po zohľadnení bodu 56 usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, v ktorom sa uvádza, že v dotovaných oblastiach môžu byť podmienky na schvaľovanie pomoci menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení, Komisia musí vyvodiť záver, že sa nesplnila požiadavka vyplývajúca z usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu, podľa ktorej sa musia uplatniť primerané kompenzačné opatrenia. Vzhľadom na to, že požiadavky na zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu stanovené v usmerneniach sú kumulatívne, na vylúčenie uplatniteľnosti usmernení postačuje, ak sa nesplní len jedna požiadavka. Komisia už preto ďalej neposudzuje, či sú splnené ostatné požiadavky. Na základe skutočností uvedených v predchádzajúcom texte sa dospelo k záveru, že opatrenie 2 nemožno považovať za zlučiteľné podľa usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu.

5.3.2.   Zlučiteľnosť na inom základe

| (170) | Výnimky uvedené v článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa v tomto prípade neuplatňujú, pretože toto opatrenie nemalo sociálnu povahu, nebolo poskytnuté jednotlivým spotrebiteľom, nie je určené na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a nebolo poskytnuté hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko v dôsledku rozdelenia Nemecka. |
| --- | --- |

(170)

Výnimky uvedené v článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa v tomto prípade neuplatňujú, pretože toto opatrenie nemalo sociálnu povahu, nebolo poskytnuté jednotlivým spotrebiteľom, nie je určené na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a nebolo poskytnuté hospodárstvu určitých oblastí Spolkovej republiky Nemecko v dôsledku rozdelenia Nemecka.

| (171) | Ďalšie výnimky sú stanovené v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(171)

Ďalšie výnimky sú stanovené v článku 107 ods. 3 ZFEÚ.

| (172) | V článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ sa stanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom sa môže považovať „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“. Sídlo spoločnosti Elan sa nachádza v oblasti oprávnenej na poskytnutie pomoci v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (41). Zlučiteľnosť štátnej pomoci dotovaným oblastiam regulujú usmernenia pre poskytovanie regionálnej pomoci (42). Podľa usmernení pre poskytovanie regionálnej pomoci sa môže štátna pomoc v zásade poskytnúť len podnikom, ktoré nie sú v ťažkostiach. V čase poskytnutia opatrenia však bola spoločnosť Elan v ťažkostiach (pozri odôvodnenie (74)). Opatrenie 2 teda nemožno považovať za zlučiteľnú regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(172)

V článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ sa stanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom sa môže považovať „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“. Sídlo spoločnosti Elan sa nachádza v oblasti oprávnenej na poskytnutie pomoci v zmysle článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (41). Zlučiteľnosť štátnej pomoci dotovaným oblastiam regulujú usmernenia pre poskytovanie regionálnej pomoci (42). Podľa usmernení pre poskytovanie regionálnej pomoci sa môže štátna pomoc v zásade poskytnúť len podnikom, ktoré nie sú v ťažkostiach. V čase poskytnutia opatrenia však bola spoločnosť Elan v ťažkostiach (pozri odôvodnenie (74)). Opatrenie 2 teda nemožno považovať za zlučiteľnú regionálnu pomoc.

| (173) | Na základe uvedených skutočností Komisia konštatuje, že výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ sa na túto pomoc nevzťahuje. |
| --- | --- |

(173)

Na základe uvedených skutočností Komisia konštatuje, že výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ sa na túto pomoc nevzťahuje.

| (174) | V článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ sa stanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať „pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“. |
| --- | --- |

(174)

V článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ sa stanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať „pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.

| (175) | Komisia poznamenáva, že príslušná pomoc nebola určená na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu a Komisia takisto nenašla žiadny dôkaz, že by daná pomoc bola určená na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve Slovinska. |
| --- | --- |

(175)

Komisia poznamenáva, že príslušná pomoc nebola určená na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu a Komisia takisto nenašla žiadny dôkaz, že by daná pomoc bola určená na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve Slovinska.

| (176) | Na základe uvedených skutočností Komisia konštatuje, že táto pomoc nespĺňa podmienky výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(176)

Na základe uvedených skutočností Komisia konštatuje, že táto pomoc nespĺňa podmienky výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

| (177) | V článku 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva možno považovať za zlučiteľnú so Zmluvou o fungovaní EÚ, ak takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania a hospodárskej súťaže v Európskej únii v rozsahu, ktorý odporuje spoločným záujmom. Je zrejmé, že tento článok sa na daný prípad nevzťahuje. |
| --- | --- |

(177)

V článku 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ sa stanovuje, že pomoc na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva možno považovať za zlučiteľnú so Zmluvou o fungovaní EÚ, ak takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania a hospodárskej súťaže v Európskej únii v rozsahu, ktorý odporuje spoločným záujmom. Je zrejmé, že tento článok sa na daný prípad nevzťahuje.

| (178) | V článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa oprávňuje štátna pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodovania tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Komisia vytvorila niekoľko usmernení a oznámení, v ktorých sa uvádza, ako sa bude uplatňovať výnimka stanovená v tomto článku. Vzhľadom na to, že sa predmetné opatrenia poskytli firme v ťažkostiach, Komisia posúdila iba zlučiteľnosť opatrenia v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Na posudzované opatrenie sa nevzťahujú žiadne iné usmernenia a oznámenia. |
| --- | --- |

(178)

V článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa oprávňuje štátna pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodovania tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Komisia vytvorila niekoľko usmernení a oznámení, v ktorých sa uvádza, ako sa bude uplatňovať výnimka stanovená v tomto článku. Vzhľadom na to, že sa predmetné opatrenia poskytli firme v ťažkostiach, Komisia posúdila iba zlučiteľnosť opatrenia v zmysle usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Na posudzované opatrenie sa nevzťahujú žiadne iné usmernenia a oznámenia.

| (179) | Posudzovaná pomoc preto predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(179)

Posudzovaná pomoc preto predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc.

6.   VYMÁHANIE POMOCI

| (180) | Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť o tom, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (43), ak zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (44). Súdny dvor v tejto súvislosti ustanovil, že daný cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom nezákonnej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (45). |
| --- | --- |

(180)

Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť o tom, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (43), ak zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora účelom povinnosti štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je nastoliť predchádzajúcu situáciu (44). Súdny dvor v tejto súvislosti ustanovil, že daný cieľ sa dosiahne, keď príjemca splatí sumy, ktoré mu boli poskytnuté prostredníctvom nezákonnej pomoci, a tak stráca výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a nastolí sa situácia pred vyplatením pomoci (45).

| (181) | Na základe tejto judikatúry sa v článku 14 procesného nariadenia stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(181)

Na základe tejto judikatúry sa v článku 14 procesného nariadenia stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (182) | Keďže dané opatrenie treba považovať za protiprávnu a nezlučiteľnú pomoc, táto pomoc sa musí spätne vymáhať, aby sa opätovne nastolila situácia, ktorá na trhu bola pred poskytnutím pomoci. Vymáhanie pomoci sa preto bude vzťahovať na obdobie odkedy príjemcovi vznikla výhoda, to znamená, keď sa pomoc príjemcovi poskytla, až do účinného vymoženia, pričom z vymáhania vyplývajú úroky až do účinného vymoženia. |
| --- | --- |

(182)

Keďže dané opatrenie treba považovať za protiprávnu a nezlučiteľnú pomoc, táto pomoc sa musí spätne vymáhať, aby sa opätovne nastolila situácia, ktorá na trhu bola pred poskytnutím pomoci. Vymáhanie pomoci sa preto bude vzťahovať na obdobie odkedy príjemcovi vznikla výhoda, to znamená, keď sa pomoc príjemcovi poskytla, až do účinného vymoženia, pričom z vymáhania vyplývajú úroky až do účinného vymoženia.

| (183) | Kapitálovú injekciu z roku 2008 treba vymôcť v plnej výške, pretože rozhodnutia všetkých piatich subjektov, ktoré sa podieľali na tejto operácii, sú pripísateľné štátu. Celková hodnota vloženého kapitálu predstavovala 10 mil. EUR. Z uvedenej sumy sa 5,924 mil. EUR vložilo do spoločnosti Elan Winter sport a 4,076 mil. EUR sa vložilo do spoločnosti Elan Marine. Tieto dve spoločnosti sa však v júni 2010 včlenili do materskej spoločnosti Elan. Úrok z vymáhanej pomoci treba vypočítať odo dňa, keď už mal príjemca daný kapitál skutočne k dispozícii, t. j. od 8. septembra 2008. |
| --- | --- |

(183)

Kapitálovú injekciu z roku 2008 treba vymôcť v plnej výške, pretože rozhodnutia všetkých piatich subjektov, ktoré sa podieľali na tejto operácii, sú pripísateľné štátu. Celková hodnota vloženého kapitálu predstavovala 10 mil. EUR. Z uvedenej sumy sa 5,924 mil. EUR vložilo do spoločnosti Elan Winter sport a 4,076 mil. EUR sa vložilo do spoločnosti Elan Marine. Tieto dve spoločnosti sa však v júni 2010 včlenili do materskej spoločnosti Elan. Úrok z vymáhanej pomoci treba vypočítať odo dňa, keď už mal príjemca daný kapitál skutočne k dispozícii, t. j. od 8. septembra 2008.

7.   ZÁVER

| (184) | Kapitálová injekcia v prospech spoločnosti Elan, o ktorej sa rozhodlo v januári 2007 (opatrenie 1), nezahŕňa štátnu pomoc, pretože rozhodnutie podielnikov bolo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(184)

Kapitálová injekcia v prospech spoločnosti Elan, o ktorej sa rozhodlo v januári 2007 (opatrenie 1), nezahŕňa štátnu pomoc, pretože rozhodnutie podielnikov bolo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (185) | Kapitálová injekcia v prospech spoločnosti Elan, o ktorej sa rozhodlo v auguste 2008 (opatrenie 2), zahŕňa štátnu pomoc. Štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Nespĺňa požiadavky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Nie sú splnené ani žiadne z ustanovení článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ. Kapitálovú injekciu v hodnote 10 miliónov EUR teda treba od spoločnosti Elan vymôcť spolu s úrokom z vymáhanej sumy. |
| --- | --- |

(185)

Kapitálová injekcia v prospech spoločnosti Elan, o ktorej sa rozhodlo v auguste 2008 (opatrenie 2), zahŕňa štátnu pomoc. Štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Nespĺňa požiadavky usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu. Nie sú splnené ani žiadne z ustanovení článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ. Kapitálovú injekciu v hodnote 10 miliónov EUR teda treba od spoločnosti Elan vymôcť spolu s úrokom z vymáhanej sumy.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Kapitálová injekcia z januára 2007 nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Opatrenie štátnej pomoci v prospech spoločnosti Elan vo forme zvýšenia základného imania vo výške 10 mil. EUR v roku 2008 vykonalo Slovinsko protizákonne v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a je nezlučiteľné s vnútorným trhom.

Článok 3

1.   Slovinsko vymôže od príjemcu, spoločnosti Elan, pomoc uvedenú v článku 2.

2.   Na vymáhanú sumu sa vzťahuje úrok od dátumu, keď sa poskytla príjemcovi k dispozícii (8. september 2008), až do jej skutočného vymoženia.

3.   Úrok sa vypočíta na zostavenom základe v súlade s kapitolu V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (46).

4.   S účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia Slovinsko zruší všetky neuhradené platby pomoci uvedenej v článku 2.

Článok 4

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 2 bude okamžité a účinné.

2.   Slovinsko zabezpečí uplatnenie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov odo dňa jeho oznámenia.

Článok 5

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Slovinsko predloží Komisii nasledujúce informácie:

| a) | celková suma (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od príjemcu; |
| --- | --- |

a)

celková suma (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorá sa má vymôcť od príjemcu;

| b) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie;

| c) | dokumenty, ktorými sa dokazuje, že príjemcovi bolo nariadené vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktorými sa dokazuje, že príjemcovi bolo nariadené vrátenie pomoci.

2.   Slovinsko bude Komisiu informovať o postupe vnútroštátnych opatrení prijatých s cieľom vykonať toto rozhodnutie až do úplného vymoženia pomoci uvedenej v článku 2. Na žiadosť Komisie Slovinsko okamžite predloží informácie o prijatých a plánovaných opatreniach s cieľom splniť toto rozhodnutie. Slovinsko taktiež poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch z vymáhanej sumy, ktoré už od príjemcu vymohlo.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Slovinskej republike.

V Bruseli 19. septembra 2012

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 223, 18.8.2010, s. 8.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

3

(4)  „Štrukturálne úpravy 2010 a 2011“, vláda Slovinskej republiky, október 2009, s. 12, na stránke: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

4

(5)  V decembri 2009 vlastnila PDP podiely 10 slovinských spoločností, ktoré pôvodne vlastnili KAD, SOD a DSU; porovnaj „Kto sme“ – prezentácia spoločnosti PDP v programe PowerPoint, ktorú predložili slovinské orgány.

5

(6)  http://www.kd-group.com/en/index.php.

6

(7)  Dôverné informácie.

7

(8)  Dokument vypracovaný správnou radou spoločnosti Elan z 30. mája 2006 o zvýšení základného imania v spoločnostiach Elan.

8

Elan

Elan

(9)  List spoločnosti KAD od správnej rady spoločnosti Elan z 30. novembra 2006.

9

Elan

(10)  Pozri zápis zo 134. zasadnutia dozornej rady spoločnosti KAD, 4. júla 2008, bod programu č. 2, oddiel 2.

10

KAD

(11)  Vec C-482/99, Francúzska republika/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

11

(12)  [...]

12

(13)  Posudok vypracovala firma Jadek & Pensa, www.jadek-pensa.si/en, 16. apríla 2012.

13

(14)  „Obligacijski zakonik“, Úradný vestník Slovinska č. 83/2001 v znení zmien.

14

(15)  Pozri vec ESD 323/82, Intermills proti Komisii, Zb. 1984, s. 3809, bod 11 a nasl.

15

(16)  Vec T-228/99, WestLB/Komisia, Zb. 2003, s. II-435.

16

(17)  Vec C-482/99, Francúzska republika/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

17

(18)  Vec C-482/99, Francúzska republika/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, body 50 – 59.

18

(19)  Správa OECD: Správa a riadenie spoločností v Slovinsku, s. 9, 28. marca 2011, dostupné na: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

19

(20)  „Gerüchten zufolge will die Regierung für Verluste nach dem schlechten Winter Elan eine Finanzspritze von EUR 5,7 Mio Euro zukommen lassen.“ Sport Artikel Zeitung „SAZsport“ zo dňa 9. júna 2008: „Zweiter Abgang an der Spitze“.

20

(21)  https://24ur.com/novice/gospodarstvo/kriticne-razmere-v-elanu_comment_p1_a19.html?&page=1&p_all_items=19.

21

(22)  [...]. Ocenenie skupiny Skimar, 22. decembra 2006, s. 28.

22

(23)  Pozri zápisnicu zo zasadnutia: „[...] schvaľuje, aby správna rada prijala všetky potrebné kroky na ochranu a maximalizovanie hodnoty investície spoločnosti KAD do spoločnosti Skimar, d.o.o. vrátane rekapitalizácie spoločnosti v pomere k majetkovej účasti spoločností Kapitalska družba, d.d. a Prvi pokojninski sklad RS (Prvý dôchodkový fond), ktorá spolu tvorí 57,606 %, v maximálnej celkovej hodnote 5 761 000,00 EUR.“

23

KAD

(24)  Vo veci C-6/97, Talianska republika/Komisia, Zb, 1999, s. I-2981, odôvodnenie (22) generálny advokát tvrdí, že „rozhodujúcim kritériom nie je forma, v ktorej daný zásah prebehne, a samozrejme ani jeho právny charakter či cieľ, ktorý sa snaží presadiť, ale rozhodujúcim kritériom je len výsledok, ku ktorému vedie. Všetky zásahy, ktoré so sebou prinášajú hospodársku výhodu a sú súvzťažne sprevádzané znížením štátnych zdrojov, ... v zásade predstavujú štátnu pomoc na účely článku [107] Zmluvy o fungovaní EÚ.“

24

(25)  Správa OECD: Správa a riadenie spoločností v Slovinsku, s. 9, 28. marca 2011, dostupné na stránke: http://www.oecd.org/document/58/0,3746,en_2649_34813_47492282_1_1_1_1,00.html.

25

(26)  Štrukturálne úpravy 2010 a 2011, vláda Slovinskej republiky, október 2009, s. 12, na stránke: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

26

(27)  Štrukturálne úpravy 2010 a 2011, vláda Slovinskej republiky, október 2009, s. 13, na stránke: http://www.svrez.gov.si/fileadmin/svez.gov.si/pageuploads/docs/strukturne_prilagoditve/Strukturne_prilagoditve_v_letih_2010_in_2011.pdf.

27

(28)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

28

(29)  Pozri zápisnicu zo zasadnutia, ktoré sa konalo 8. septembra 2008: [...].

29

(30)  [...]. Ocenenie skupiny Skimar, 22. decembra 2006, s. 28.

30

(31)  Pozri zápisnicu zo zasadnutia, ktoré sa konalo 4. septembra 2008: „Dozorná rada súhlasí s účasťou spoločnosti Zavarovalnica Triglav, d.d. na zvýšení základného imania spoločnosti Skimar, d.o.o. v objeme 1 200 000,0 EUR [...].“

31

Zavarovalnica Triglav

(32)  Pozri zápisnicu z tohto zasadnutia: „Dozorná rada preskúmala správu o investícii do spoločnosti Skimar d.o.o. a tiež uznesenia posledného valného zhromaždenia, ktoré sa konalo 28. augusta 2008, a podporuje správnu radu pri aktívnej účasti v procese ozdravenia spoločnosti. Dozorná rada preto podporuje aj požadovanú rekapitalizáciu v celkovej hodnote 10 mil. EUR v pomerných podieloch [...].“

32

(33)  Rozhodnutie Komisie 2008/948/ES z 23. júla 2008 o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti DHL a letiska Lipsko/Halle C 48/06 (ex N 227/06) (Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2008, s. 1), odôvodnenia (184) – (186), (226), (227). Rozhodnutie Komisie zo 17. júna 2008 o letisku Frankfurt-Hahn – Údajná štátna pomoc v prospech letiska a dohoda so spoločnosťou Ryanair, C 29/2008 (Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2009, s. 6) odôvodnenia (212) – (218).

33

(34)  Pozri najmä vec 730/79, Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, ods. 11; vec C-53/00 Ferring, Zb. 2001, s. I-9067, bod 21; vec C-372/97, Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 44.

34

(35)  Napr. vec T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AEKomisia, Zb. 2007, s. II-02911, bod 34 – 37.

35

(36)  List od firmy Jadek & Pensa v mene spoločnosti Elan z 2. decembra 2012.

36

(37)  Pozri vec COMP/M.3765 – AMER SALOMON, dostupné na stránke: http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m3765_20051012_20212_en.pdf.

37

(38)  Pozri poznámku pod čiarou č. 36.

38

(39)  Pozri poznámku pod čiarou č. 36.

39

(40)  Pozri materiály predložené Slovinskom z 10. októbra 2011 obsahujúce list od spoločnosti KAD, v ktorom sa pri odpredaji podnikov v námornej divízii spomína, že nejde o „hlavné obchodné činnosti“; alebo list od právnickej firmy Jadek & Pensa v mene spoločnosti Elan z 26. apríla 2012, v ktorom sa uvádza, že banky pred uzavretím dohôd o refinancovaní požadujú odpredaj aktív v Chorvátsku, ktoré nepredstavujú hlavnú obchodnú činnosť.

40

KAD

(41)  Regionálna mapa štátnej pomoci: Slovinsko, schválená Komisiou dňa 13. septembra 2006 a uverejnená v Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2006, s. 6.

41

(42)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

42

(43)  Pozri vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 00813, bod 13.

43

(44)  Pozri spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko Komisia, Zb. 1994, s. I-4103, bod 75.

44

(45)  Pozri vec C-75/97, Belgicko/Komisai, Zb. 1999, s. I-3671, body 64 a 65.

45

(46)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

46

---

| 15.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 144/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 144/29

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. marca 2013

o štátnej pomoci č. SA.23420 (11/C, ex NN40/10), ktorú poskytlo Belgicko v prospech podniku SA Ducroire

[oznámené pod číslom C(2013) 1497]

(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/274/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (2),

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Dňa 5. júna 2007 [sťažovateľka] (3) podala sťažnosť Európskej komisii týkajúcu sa poskytnutia počiatočného kapitálu vo výške 150 miliónov EUR akciovej spoločnosti Ducroire (ďalej len „SA Ducroire“) pri jej zakladaní v septembri 2004 podnikom Office National du Ducroire (ďalej len „ONDD“). |
| --- | --- |

(1)

Dňa 5. júna 2007 [sťažovateľka] (3) podala sťažnosť Európskej komisii týkajúcu sa poskytnutia počiatočného kapitálu vo výške 150 miliónov EUR akciovej spoločnosti Ducroire (ďalej len „SA Ducroire“) pri jej zakladaní v septembri 2004 podnikom Office National du Ducroire (ďalej len „ONDD“).

| (2) | Komisia položila Belgicku niekoľko podrobných otázok listom zo 7. decembra 2007. Odpovede na tieto otázky aj s pripojenými početnými dokumentmi a obchodným plánom jej boli doručené 12. februára 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisia položila Belgicku niekoľko podrobných otázok listom zo 7. decembra 2007. Odpovede na tieto otázky aj s pripojenými početnými dokumentmi a obchodným plánom jej boli doručené 12. februára 2008.

| (3) | Dňa 9. septembra 2008 sa uskutočnilo stretnutie sťažovateľky s útvarmi Komisie. |
| --- | --- |

(3)

Dňa 9. septembra 2008 sa uskutočnilo stretnutie sťažovateľky s útvarmi Komisie.

| (4) | Dňa 4. decembra poslala Komisia Belgicku verziu sťažnosti, ktorá nemá dôverný charakter. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 4. decembra poslala Komisia Belgicku verziu sťažnosti, ktorá nemá dôverný charakter.

| (5) | V dňoch 12. a 17. decembra 2008 bola sťažovateľke doručená verzia pripomienok Belgicka, ktorá nemá dôverný charakter, a špecifické otázky. Sťažovateľka odpovedala listom zo 6. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

V dňoch 12. a 17. decembra 2008 bola sťažovateľke doručená verzia pripomienok Belgicka, ktorá nemá dôverný charakter, a špecifické otázky. Sťažovateľka odpovedala listom zo 6. novembra 2009.

| (6) | Dňa 21. apríla 2010 boli Belgicku doručené ďalšie otázky, na ktoré odpovedalo 23. júla 2010. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 21. apríla 2010 boli Belgicku doručené ďalšie otázky, na ktoré odpovedalo 23. júla 2010.

| (7) | Dňa 23. februára 2011 sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (4) voči týmto možným opatreniam pomoci: i) záruka belgického štátu, ktorú ONDD využíval pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík; ii) jeden alebo niekoľko interných presunov zdrojov v prospech poisťovania obchodovateľných rizík a iii) kapitál, ktorý ONDD upísal v prospech činností SA Ducroire vzťahujúcich sa na obchodovateľné riziká. Komisia vyzvala dotknuté strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(7)

Dňa 23. februára 2011 sa Komisia rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (4) voči týmto možným opatreniam pomoci: i) záruka belgického štátu, ktorú ONDD využíval pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík; ii) jeden alebo niekoľko interných presunov zdrojov v prospech poisťovania obchodovateľných rizík a iii) kapitál, ktorý ONDD upísal v prospech činností SA Ducroire vzťahujúcich sa na obchodovateľné riziká. Komisia vyzvala dotknuté strany, aby predložili svoje pripomienky k uvedeným opatreniam.

| (8) | V dňoch 17. marca 2011 a 28. apríla 2011 sa uskutočnili dve stretnutia medzi belgickými orgánmi, ONDD, SA Ducroire a útvarmi Komisie. |
| --- | --- |

(8)

V dňoch 17. marca 2011 a 28. apríla 2011 sa uskutočnili dve stretnutia medzi belgickými orgánmi, ONDD, SA Ducroire a útvarmi Komisie.

| (9) | Dňa 4. mája 2011 belgické orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) o štyri týždne. Dňa 5. mája 2011 Komisia informovala belgické orgány, že nemá námietky proti žiadosti o predĺženie lehoty a vyžiadala si ďalšie informácie týkajúce sa schôdze z 28. apríla 2011. |
| --- | --- |

(9)

Dňa 4. mája 2011 belgické orgány požiadali o predĺženie lehoty na odpoveď na rozhodnutie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) o štyri týždne. Dňa 5. mája 2011 Komisia informovala belgické orgány, že nemá námietky proti žiadosti o predĺženie lehoty a vyžiadala si ďalšie informácie týkajúce sa schôdze z 28. apríla 2011.

| (10) | Dňa 1. júna 2011 belgické orgány predložili svoju odpoveď na pripomienky a otázky Komisie z rozhodnutia o začatí konania. Prílohy k svojej odpovedi predložili 9. a 10. júna 2011. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 1. júna 2011 belgické orgány predložili svoju odpoveď na pripomienky a otázky Komisie z rozhodnutia o začatí konania. Prílohy k svojej odpovedi predložili 9. a 10. júna 2011.

| (11) | Komisia na základe tejto odpovede požiadala 27. júla 2011 o doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(11)

Komisia na základe tejto odpovede požiadala 27. júla 2011 o doplňujúce informácie.

| (12) | Belgické orgány s cieľom prípravy odpovede na otázky Komisie zvolali 26. septembra, resp. 18. októbra 2011 dve odborné stretnutia s útvarmi Komisie a s príjemcom opatrení štátnej pomoci. Belgicko predložilo 14. novembra 2011 doplňujúce informácie k témam diskutovaným na týchto stretnutiach. |
| --- | --- |

(12)

Belgické orgány s cieľom prípravy odpovede na otázky Komisie zvolali 26. septembra, resp. 18. októbra 2011 dve odborné stretnutia s útvarmi Komisie a s príjemcom opatrení štátnej pomoci. Belgicko predložilo 14. novembra 2011 doplňujúce informácie k témam diskutovaným na týchto stretnutiach.

| (13) | Dňa 5. decembra 2011 belgické orgány predložili svoju odpoveď na otázky Komisie z 27. júla 2011. |
| --- | --- |

(13)

Dňa 5. decembra 2011 belgické orgány predložili svoju odpoveď na otázky Komisie z 27. júla 2011.

| (14) | Komisia požiadala 23. apríla 2012 o niekoľko spresnení týkajúcich sa rôznych informácií, ktoré belgické orgány poskytli 16. mája 2012. |
| --- | --- |

(14)

Komisia požiadala 23. apríla 2012 o niekoľko spresnení týkajúcich sa rôznych informácií, ktoré belgické orgány poskytli 16. mája 2012.

| (15) | Dňa 21. mája 2012 sa uskutočnilo stretnutie belgických orgánov, ONDD, SA Ducroire a útvarov Komisie, po ktorom belgické orgány poslali listom z 31. mája 2012 doplňujúce vysvetlenia. Listom zo 14. júna 2012 belgické orgány zopakovali svoje stanovisko k prideleniu kapitálu, ktoré napadla Komisia. |
| --- | --- |

(15)

Dňa 21. mája 2012 sa uskutočnilo stretnutie belgických orgánov, ONDD, SA Ducroire a útvarov Komisie, po ktorom belgické orgány poslali listom z 31. mája 2012 doplňujúce vysvetlenia. Listom zo 14. júna 2012 belgické orgány zopakovali svoje stanovisko k prideleniu kapitálu, ktoré napadla Komisia.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

II.1.   PRÍJEMCA A JEHO ČINNOSŤ

| (16) | ONDD je „nezávislá verejná inštitúcia“ pôsobiaca na trhu úverového poistenia, ktorá využíva podporu a záruku belgického štátu. |
| --- | --- |

(16)

ONDD je „nezávislá verejná inštitúcia“ pôsobiaca na trhu úverového poistenia, ktorá využíva podporu a záruku belgického štátu.

| (17) | ONDD až do 31. júna 2003 vykonával všetky svoje činnosti vo vlastnom mene a so štátnou zárukou. Neexistovalo žiadne samostatné účtovníctvo pre krátkodobé a pre dlhodobé poisťovanie úverov a ani pokiaľ ide o poisťovanie obchodovateľných či neobchodovateľných rizík. Na základe oznámenia Komisie členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (ďalej len oznámenie o poistení vývozných úverov) (5), sa za obchodovateľné riziká pokladajú obchodné a politické riziká s maximálnym trvaním rizika menej než dva roky súvisiace s dlžníkmi (6) so sídlom v jednej z krajín EÚ alebo v niektorej z členských krajín OECD, t. j. v Austrálii, Kanade, na Islande, v Japonsku, na Novom Zélande, v Nórsku, Švajčiarsku a USA (7). |
| --- | --- |

(17)

ONDD až do 31. júna 2003 vykonával všetky svoje činnosti vo vlastnom mene a so štátnou zárukou. Neexistovalo žiadne samostatné účtovníctvo pre krátkodobé a pre dlhodobé poisťovanie úverov a ani pokiaľ ide o poisťovanie obchodovateľných či neobchodovateľných rizík. Na základe oznámenia Komisie členským štátom podľa článku 93 ods. 1 Zmluvy o ES, ktorým sa uplatňujú články 92 a 93 zmluvy na krátkodobé poistenie vývozných úverov (ďalej len oznámenie o poistení vývozných úverov) (5), sa za obchodovateľné riziká pokladajú obchodné a politické riziká s maximálnym trvaním rizika menej než dva roky súvisiace s dlžníkmi (6) so sídlom v jednej z krajín EÚ alebo v niektorej z členských krajín OECD, t. j. v Austrálii, Kanade, na Islande, v Japonsku, na Novom Zélande, v Nórsku, Švajčiarsku a USA (7).

| (18) | Dňa 1. septembra 2003 ONDD aktivoval tzv. „obchodný“ účet, podľa belgických orgánov bez štátnej záruky, ktorý bol od tohto dátumu vyčlenený pre všetky činnosti spojené s krátkodobými rizikami. Na tento obchodný účet bol následne alokovaný kapitál [45 – 70] miliónov EUR umožňujúci získanie súhlasu štátneho regulačného orgánu pre poisťovne Office de Contrôle des Assurances (ďalej len „OCA“). V rámci tohto obchodného účtu neexistovalo samostatné účtovníctvo pre obchodovateľné a pre neobchodovateľné riziká. |
| --- | --- |

(18)

Dňa 1. septembra 2003 ONDD aktivoval tzv. „obchodný“ účet, podľa belgických orgánov bez štátnej záruky, ktorý bol od tohto dátumu vyčlenený pre všetky činnosti spojené s krátkodobými rizikami. Na tento obchodný účet bol následne alokovaný kapitál [45 – 70] miliónov EUR umožňujúci získanie súhlasu štátneho regulačného orgánu pre poisťovne Office de Contrôle des Assurances (ďalej len „OCA“). V rámci tohto obchodného účtu neexistovalo samostatné účtovníctvo pre obchodovateľné a pre neobchodovateľné riziká.

| (19) | V máji 2004 sa ONDD rozhodol osamostatniť svoje činnosti v oblasti krátkodobého poistenia úverov a založil SA Ducroire. Podľa belgických orgánov sa rozhodnutie založiť SA Ducroire prijalo v súlade s oznámením o poistení vývozných úverov, v ktorom sa od členských štátov žiada, aby zmenili svoje schémy poistenia vývozných úverov takým spôsobom, aby poisťovatelia vývozných úverov nemohli viac využívať štátnu pomoc v prípade rizík, ktoré sú kvalifikované ako „obchodovateľné“. |
| --- | --- |

(19)

V máji 2004 sa ONDD rozhodol osamostatniť svoje činnosti v oblasti krátkodobého poistenia úverov a založil SA Ducroire. Podľa belgických orgánov sa rozhodnutie založiť SA Ducroire prijalo v súlade s oznámením o poistení vývozných úverov, v ktorom sa od členských štátov žiada, aby zmenili svoje schémy poistenia vývozných úverov takým spôsobom, aby poisťovatelia vývozných úverov nemohli viac využívať štátnu pomoc v prípade rizík, ktoré sú kvalifikované ako „obchodovateľné“.

| (20) | Rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR prijala správna rada 11. mája 2004 na základe obchodného plánu na obdobie 2005 – 2007, ktorý vypracoval ONDD a v rámci ktorého sa počítalo s dvomi scenármi: scenár A označený ako „realistický“, založený na konjunktúre a počítajúci s rastom poistených súm vo výške 3 %, a scenár B označený ako „dynamický“, založený na proaktívnom prístupe v zmysle dobýjania trhu a počítajúci s predpokladom dvojnásobného rastu oproti realistickému scenáru, t. j. 6 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR prijala správna rada 11. mája 2004 na základe obchodného plánu na obdobie 2005 – 2007, ktorý vypracoval ONDD a v rámci ktorého sa počítalo s dvomi scenármi: scenár A označený ako „realistický“, založený na konjunktúre a počítajúci s rastom poistených súm vo výške 3 %, a scenár B označený ako „dynamický“, založený na proaktívnom prístupe v zmysle dobýjania trhu a počítajúci s predpokladom dvojnásobného rastu oproti realistickému scenáru, t. j. 6 % (8).

| (21) | Podnik SA Ducroire bol založený 23. septembra 2004, kedy ONDD upísal 150 miliónov EUR do základného imania tejto spoločnosti, z toho 100 miliónov EUR bolo splatených okamžite, zatiaľ čo zostávajúcich 50 miliónov EUR až v roku 2009. |
| --- | --- |

(21)

Podnik SA Ducroire bol založený 23. septembra 2004, kedy ONDD upísal 150 miliónov EUR do základného imania tejto spoločnosti, z toho 100 miliónov EUR bolo splatených okamžite, zatiaľ čo zostávajúcich 50 miliónov EUR až v roku 2009.

| (22) | Dňa 1. januára 2005 ONDD previedol svoje portfólio krátkodobých rizík na SA Ducroire, ktorý začal svoju činnosť od tohto dátumu. ONDD pokračuje v správe dlhodobých rizík. |
| --- | --- |

(22)

Dňa 1. januára 2005 ONDD previedol svoje portfólio krátkodobých rizík na SA Ducroire, ktorý začal svoju činnosť od tohto dátumu. ONDD pokračuje v správe dlhodobých rizík.

| (23) | SA Ducroire tak spravuje všetky obchodovateľné riziká v zmysle oznámenia o poistení vývozných úverov (ktoré sú podľa definície krátkodobé), ako aj neobchodovateľné krátkodobé riziká, tzn. menej ako dvojročné riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom mimo krajín OECD. |
| --- | --- |

(23)

SA Ducroire tak spravuje všetky obchodovateľné riziká v zmysle oznámenia o poistení vývozných úverov (ktoré sú podľa definície krátkodobé), ako aj neobchodovateľné krátkodobé riziká, tzn. menej ako dvojročné riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom mimo krajín OECD.

| (24) | V roku 2007 SA Ducroire získal 33 % kapitálu Komerční úvěroví pojišťovny EGAP (KUP) (obchodná vetva českej štátnej agentúry pre poistenie vývozných úverov) za sumu [12 – 14] miliónov EUR. Táto akvizícia prebehla v spolupráci so SACE BT, ktorý tiež získal 33 % podielu v KUP. V roku 2009 SA Ducroire odkúpil celý podiel SACE BT v KUP za [0 – 20] miliónov EUR. SA Ducroire tak získal 66 % kapitálu KUP za celkovú sumu [10 – 35] miliónov EUR. Z tejto sumy sa následne 12 miliónov EUR odpočítalo ako zníženie hodnoty podielov (záporná úprava hodnoty investície). |
| --- | --- |

(24)

V roku 2007 SA Ducroire získal 33 % kapitálu Komerční úvěroví pojišťovny EGAP (KUP) (obchodná vetva českej štátnej agentúry pre poistenie vývozných úverov) za sumu [12 – 14] miliónov EUR. Táto akvizícia prebehla v spolupráci so SACE BT, ktorý tiež získal 33 % podielu v KUP. V roku 2009 SA Ducroire odkúpil celý podiel SACE BT v KUP za [0 – 20] miliónov EUR. SA Ducroire tak získal 66 % kapitálu KUP za celkovú sumu [10 – 35] miliónov EUR. Z tejto sumy sa následne 12 miliónov EUR odpočítalo ako zníženie hodnoty podielov (záporná úprava hodnoty investície).

II.2.   SŤAŽNOSŤ

| (25) | Dňa 5. júna 2007 bola Komisii doručená sťažnosť. Podľa sťažovateľky ONDD uskutočnil kapitálovú dotáciu za podmienok, na ktoré by súkromný investor nepristúpil. Na jednej strane návratnosť SA Ducroire očakávaná pri vklade kapitálu mala byť nižšia ako ziskovosť, ktorú by očakával súkromný investor. Na druhej strane kapitál vložený do podniku SA Ducroire mal prekračovať potrebný kapitál tak z hľadiska pravidiel obozretného podnikania týkajúcich sa primeraného minimálneho vlastného kapitálu, ako aj vo vzťahu k priemeru platobnej schopnosti (čisté príjmy/vlastný kapitál) ostatných subjektov v sektore. Podľa sťažovateľky len vďaka „prekapitalizácii“ z roku 2004 mohli SA Ducroire a SACE BT v druhej polovici roka 2006 predložiť spoločnú „bezkonkurenčnú“ ponuku na odkúpenie 66 % akcií KUP. |
| --- | --- |

(25)

Dňa 5. júna 2007 bola Komisii doručená sťažnosť. Podľa sťažovateľky ONDD uskutočnil kapitálovú dotáciu za podmienok, na ktoré by súkromný investor nepristúpil. Na jednej strane návratnosť SA Ducroire očakávaná pri vklade kapitálu mala byť nižšia ako ziskovosť, ktorú by očakával súkromný investor. Na druhej strane kapitál vložený do podniku SA Ducroire mal prekračovať potrebný kapitál tak z hľadiska pravidiel obozretného podnikania týkajúcich sa primeraného minimálneho vlastného kapitálu, ako aj vo vzťahu k priemeru platobnej schopnosti (čisté príjmy/vlastný kapitál) ostatných subjektov v sektore. Podľa sťažovateľky len vďaka „prekapitalizácii“ z roku 2004 mohli SA Ducroire a SACE BT v druhej polovici roka 2006 predložiť spoločnú „bezkonkurenčnú“ ponuku na odkúpenie 66 % akcií KUP.

II.3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (26) | Vyšetrovanie, ktoré sa začalo 23. februára 2011, sa týka týchto opatrení:






  a) | záruka belgického štátu, ktorú mal ONDD využívať pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík (ďalej len „opatrenie 1“); |
| --- | --- | --- |

(26)

Vyšetrovanie, ktoré sa začalo 23. februára 2011, sa týka týchto opatrení:

a)

záruka belgického štátu, ktorú mal ONDD využívať pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík (ďalej len „opatrenie 1“);

| b) | možné interné presuny (v rámci ONDD) zdrojov z poisťovania neobchodovateľných rizík na poisťovanie obchodovateľných rizík (pred prevodom poisťovania krátkodobých rizík na SA Ducroire) (ďalej len „opatrenie 2“);
  Keď ONDD vykonával poisťovanie obchodovateľných rizík, nedisponoval oddelenou administratívou a samostatným účtovníctvom pre poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík (krátkodobých), čo bolo v rozpore s oznámením o poistení vývozných úverov. Podľa bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov musia štátom podporovaní poisťovatelia „viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc“; |
| --- | --- |

b)

možné interné presuny (v rámci ONDD) zdrojov z poisťovania neobchodovateľných rizík na poisťovanie obchodovateľných rizík (pred prevodom poisťovania krátkodobých rizík na SA Ducroire) (ďalej len „opatrenie 2“);

Keď ONDD vykonával poisťovanie obchodovateľných rizík, nedisponoval oddelenou administratívou a samostatným účtovníctvom pre poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík (krátkodobých), čo bolo v rozpore s oznámením o poistení vývozných úverov. Podľa bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov musia štátom podporovaní poisťovatelia „viesť pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc“;

| c) | pridelenie kapitálu (150 miliónov EUR upísaného základného imania) v roku 2004 z ONDD v prospech dcérskej spoločnosti SA Ducroire (ďalej len „opatrenie 3“). |
| --- | --- |

c)

pridelenie kapitálu (150 miliónov EUR upísaného základného imania) v roku 2004 z ONDD v prospech dcérskej spoločnosti SA Ducroire (ďalej len „opatrenie 3“).

| (27) | Pokiaľ ide o opatrenie 3, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatuje, že tieto časti kapitálu prideleného podniku SA Ducroire nepredstavujú štátnu pomoc (9):






  a) | časť počiatočného kapitálu SA Ducroire, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík (10), nepredstavuje štátnu pomoc. Členské štáty totiž môžu v súlade s oznámením o poistení vývozných úverov podporovať poisťovanie vývozných úverov v oblasti neobchodovateľných rizík. Keďže sa neočakáva, že túto činnosť budú vykonávať subjekty na trhu, nie je pravdepodobné, že by štátna pomoc narušila akúkoľvek hospodársku súťaž, a preto nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia preto vyzvala Belgicko, aby vymedzilo tú časť kapitálu SA Ducroire, ktorá sa vzťahuje na poisťovanie neobchodovateľných rizík; |
| --- | --- | --- |

(27)

Pokiaľ ide o opatrenie 3, v rozhodnutí o začatí konania sa konštatuje, že tieto časti kapitálu prideleného podniku SA Ducroire nepredstavujú štátnu pomoc (9):

a)

časť počiatočného kapitálu SA Ducroire, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík (10), nepredstavuje štátnu pomoc. Členské štáty totiž môžu v súlade s oznámením o poistení vývozných úverov podporovať poisťovanie vývozných úverov v oblasti neobchodovateľných rizík. Keďže sa neočakáva, že túto činnosť budú vykonávať subjekty na trhu, nie je pravdepodobné, že by štátna pomoc narušila akúkoľvek hospodársku súťaž, a preto nemôže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia preto vyzvala Belgicko, aby vymedzilo tú časť kapitálu SA Ducroire, ktorá sa vzťahuje na poisťovanie neobchodovateľných rizík;

| b) | časť kapitálu SA Ducroire, ktorá bola už v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík a ktorá bola iba jednoducho aj so súvisiacimi činnosťami prevedená na SA Ducroire, nepredstavuje štátnu pomoc. Malo by ísť len o zmenu právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti aj s príslušným kapitálom (11). |
| --- | --- |

b)

časť kapitálu SA Ducroire, ktorá bola už v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík a ktorá bola iba jednoducho aj so súvisiacimi činnosťami prevedená na SA Ducroire, nepredstavuje štátnu pomoc. Malo by ísť len o zmenu právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti aj s príslušným kapitálom (11).

| (28) | Prípadná nová pomoc (opatrenie 3) sa preto vzťahuje iba na tú časť kapitálu prideleného podniku SA Ducroire, ktorá nepodporuje poisťovanie úverov v oblasti neobchodovateľných rizík a ktorá presahuje časť kapitálu, ktorá bola už k 31. decembru 2004 (tesne pred prevodom poisťovania krátkodobých rizík na SA Ducroire) v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(28)

Prípadná nová pomoc (opatrenie 3) sa preto vzťahuje iba na tú časť kapitálu prideleného podniku SA Ducroire, ktorá nepodporuje poisťovanie úverov v oblasti neobchodovateľných rizík a ktorá presahuje časť kapitálu, ktorá bola už k 31. decembru 2004 (tesne pred prevodom poisťovania krátkodobých rizík na SA Ducroire) v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík.

| (29) | Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú definície:
  a)   „dodatkový kapitál“– časť kapitálu prideleného podniku SA Ducroire, ktorá presahuje časť kapitálu, ktorá už bola k 31. decembru 2004 (tesne pred prevodom krátkodobého poisťovania rizík na SA Ducroire) v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa krátkodobého poisťovania rizík (vrátane obchodovateľných aj neobchodovateľných rizík);
  b)   „dodatočný kapitál“– časť definovaného dodatkového kapitálu, ktorá je určená na poisťovanie úverov v oblasti obchodovateľných rizík (tzn. kapitál pridelený podniku SA Ducroire, ktorý je určený na poisťovanie úverov v oblasti obchodovateľných rizík a ktorý presahuje časť kapitálu, ktorá už bola k 31. decembru v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa obchodovateľných rizík). |
| --- | --- |

(29)

Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú definície:

a)   „dodatkový kapitál“– časť kapitálu prideleného podniku SA Ducroire, ktorá presahuje časť kapitálu, ktorá už bola k 31. decembru 2004 (tesne pred prevodom krátkodobého poisťovania rizík na SA Ducroire) v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa krátkodobého poisťovania rizík (vrátane obchodovateľných aj neobchodovateľných rizík);

b)   „dodatočný kapitál“– časť definovaného dodatkového kapitálu, ktorá je určená na poisťovanie úverov v oblasti obchodovateľných rizík (tzn. kapitál pridelený podniku SA Ducroire, ktorý je určený na poisťovanie úverov v oblasti obchodovateľných rizík a ktorý presahuje časť kapitálu, ktorá už bola k 31. decembru v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa obchodovateľných rizík).

| (30) | Dodatkový kapitál teda zahŕňa dodatočný kapitál (pozri graf v odôvodnení 141). |
| --- | --- |

(30)

Dodatkový kapitál teda zahŕňa dodatočný kapitál (pozri graf v odôvodnení 141).

| (31) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania predpokladá existenciu významného dodatkového a dodatočného kapitálu pre nepomer medzi kapitálom vo výške 150 miliónov EUR prideleným podniku SA Ducroire pri jeho vzniku a kapitálom [45 – 70] miliónov EUR prideleným v rámci ONDD k obchodnému účtu, ktorý bol v čase od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004 určený na poisťovanie krátkodobých rizík, ktoré zahŕňali obchodovateľné riziká. Komisia preto uviedla, že pravdepodobne existuje dodatkový a dodatočný kapitál a že jeho očakávaná návratnosť sa zdá nedostatočná. |
| --- | --- |

(31)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania predpokladá existenciu významného dodatkového a dodatočného kapitálu pre nepomer medzi kapitálom vo výške 150 miliónov EUR prideleným podniku SA Ducroire pri jeho vzniku a kapitálom [45 – 70] miliónov EUR prideleným v rámci ONDD k obchodnému účtu, ktorý bol v čase od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004 určený na poisťovanie krátkodobých rizík, ktoré zahŕňali obchodovateľné riziká. Komisia preto uviedla, že pravdepodobne existuje dodatkový a dodatočný kapitál a že jeho očakávaná návratnosť sa zdá nedostatočná.

| (32) | Keďže ONDD a SA Ducroire nesplnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov zo strany ONDD a SA Ducroire (pozri odôvodnenia 17 a 19), tzn. vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva pre obchodovateľné a pre neobchodovateľné riziká, Komisia nebola schopná v štádiu začatia konania vo veci formálneho zisťovania presne identifikovať rozsah „dodatočného kapitálu“. Komisia preto vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyzvala belgické orgány, aby splnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov a označili oddelene časť kapitálu podporujúcu činnosť v oblasti krátkodobých neobchodovateľných rizík a časť kapitálu podporujúcu činnosť v oblasti obchodovateľných rizík pred a po ich prevode na SA Ducroire. |
| --- | --- |

(32)

Keďže ONDD a SA Ducroire nesplnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov zo strany ONDD a SA Ducroire (pozri odôvodnenia 17 a 19), tzn. vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva pre obchodovateľné a pre neobchodovateľné riziká, Komisia nebola schopná v štádiu začatia konania vo veci formálneho zisťovania presne identifikovať rozsah „dodatočného kapitálu“. Komisia preto vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyzvala belgické orgány, aby splnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov a označili oddelene časť kapitálu podporujúcu činnosť v oblasti krátkodobých neobchodovateľných rizík a časť kapitálu podporujúcu činnosť v oblasti obchodovateľných rizík pred a po ich prevode na SA Ducroire.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (33) | Komisii nebola v stanovenej lehote doručená žiadna pripomienka od zainteresovaných strán v súvislosti so začatím konania. |
| --- | --- |

(33)

Komisii nebola v stanovenej lehote doručená žiadna pripomienka od zainteresovaných strán v súvislosti so začatím konania.

IV.   PRIPOMIENKY BELGICKA

Pokiaľ ide o opatrenia 1 a 2: Štátna záruka na obchodovateľné riziká v rámci ONDD a interné presuny zdrojov v prospech poisťovania obchodovateľných rizík v ONDD

| (34) | Belgicko vyhlásilo, že ONDD sa vždy zameriaval na neobchodovateľné riziká a prevaha týchto rizík v jeho portfóliu je konštantná. Po roku 1993 (12) a pred pristúpením desiatich nových členských štátov Európskej únie (EÚ) v máji 2004 bola činnosť ONDD týkajúca sa obchodovateľných rizík bezvýznamná. Poistné z tejto činnosti tvorilo na konci roku 2003 iba približne [0 – 1 %] portfólia krátkodobých rizík a poistené sumy predstavovali iba približne [...] miliónov EUR (pozri ďalej tabuľku 1). Je potrebné poznamenať, že veľmi nízke percento krytých obchodovateľných rizík súviselo s prepojením týchto rizík na neobchodovateľné riziko (13). |
| --- | --- |

(34)

Belgicko vyhlásilo, že ONDD sa vždy zameriaval na neobchodovateľné riziká a prevaha týchto rizík v jeho portfóliu je konštantná. Po roku 1993 (12) a pred pristúpením desiatich nových členských štátov Európskej únie (EÚ) v máji 2004 bola činnosť ONDD týkajúca sa obchodovateľných rizík bezvýznamná. Poistné z tejto činnosti tvorilo na konci roku 2003 iba približne [0 – 1 %] portfólia krátkodobých rizík a poistené sumy predstavovali iba približne [...] miliónov EUR (pozri ďalej tabuľku 1). Je potrebné poznamenať, že veľmi nízke percento krytých obchodovateľných rizík súviselo s prepojením týchto rizík na neobchodovateľné riziko (13).

| (35) | Až po 1. máji 2004, t. j. po pristúpení desiatich nových členských štátov Európskej únie, sa rovnováha medzi obchodovateľnými a krátkodobými neobchodovateľnými rizikami v rámci portfólia ONDD zmenila, pretože podiel obchodovateľných rizík v portfóliu ONDD vzrástol z [0 – 1 %] (z hľadiska poistného) v roku 2003 na [15 – 20 %] v roku 2004 (pozri ďalej tabuľku 1). Táto zmena je výsledkom automatického presunu krátkodobých rizík týkajúcich sa dlžníkov so sídlom v desiatich nových členských štátoch Európskej únie z kategórie neobchodovateľných rizík do kategórie obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(35)

Až po 1. máji 2004, t. j. po pristúpení desiatich nových členských štátov Európskej únie, sa rovnováha medzi obchodovateľnými a krátkodobými neobchodovateľnými rizikami v rámci portfólia ONDD zmenila, pretože podiel obchodovateľných rizík v portfóliu ONDD vzrástol z [0 – 1 %] (z hľadiska poistného) v roku 2003 na [15 – 20 %] v roku 2004 (pozri ďalej tabuľku 1). Táto zmena je výsledkom automatického presunu krátkodobých rizík týkajúcich sa dlžníkov so sídlom v desiatich nových členských štátoch Európskej únie z kategórie neobchodovateľných rizík do kategórie obchodovateľných rizík.

| (36) | Pokiaľ ide o opatrenie 1, belgické orgány tiež uviedli, že záruka belgického štátu v súvislosti s obchodovateľnými rizikami sa od 1. septembra skončila, pretože tieto riziká boli prevedené na obchodný účet, na ktorý ONDD získal povolenie od OCA (14), a to práve preto, že sa naň nevzťahovala štátna záruka (OCA nereguluje činnosti využívajúce štátnu záruku). |
| --- | --- |

(36)

Pokiaľ ide o opatrenie 1, belgické orgány tiež uviedli, že záruka belgického štátu v súvislosti s obchodovateľnými rizikami sa od 1. septembra skončila, pretože tieto riziká boli prevedené na obchodný účet, na ktorý ONDD získal povolenie od OCA (14), a to práve preto, že sa naň nevzťahovala štátna záruka (OCA nereguluje činnosti využívajúce štátnu záruku).

| (37) | Pokiaľ ide o možné interné presuny zdrojov v rámci ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík, belgické orgány tvrdia, že pre zanedbateľný význam činnosti v oblasti poistenia obchodovateľných rizík je akýkoľvek presun zdrojov nepredstaviteľný a v každom prípade de minimis
   (15). |
| --- | --- |

(37)

Pokiaľ ide o možné interné presuny zdrojov v rámci ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík, belgické orgány tvrdia, že pre zanedbateľný význam činnosti v oblasti poistenia obchodovateľných rizík je akýkoľvek presun zdrojov nepredstaviteľný a v každom prípade de minimis
   (15).

| (38) | Belgické orgány konštatujú, že v prípade opatrenia 1 a opatrenia 2 sú dotknuté sumy v každom prípade de minimis
   (16).

  Tabuľka 1


  Vývoj poistného a poistených súm na obchodovateľné riziká a krátkodobé neobchodovateľné riziká (združené poistné zmluvy týkajúce sa vývozných úverov – krátkodobé)













  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| obchodovateľné riziká | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | | | | | | | |
| neobchodovateľné riziká | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Poistená suma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| obchodovateľné riziká | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | | | | | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | | | | | | | |
| neobchodovateľné riziká | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Poistné | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (v %) | | | | | | |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| obchodovateľné riziká | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [20 – 25 %] | [20 – 25 %] | [25 – 30 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | | | | | [20 – 25 %] | [15 – 20 %] | [15 – 20 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | | | | | | | |
| neobchodovateľné riziká | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [75 – 80 %] | [75 – 80 %] | [70 – 75 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | [20 – 25 %] | [15 – 20 %] | [20 – 25 %] | [20 – 25 %] | | | |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] |
| Poistená suma | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |
| | | | | | | |
| obchodovateľné riziká | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [0 – 1 %] | [15 – 20 %] | [15 – 20 %] | [15 – 20 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | | | | | [15 – 20 %] | [10 – 15 %] | [10 – 15 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | | | | | | | |
| neobchodovateľné riziká | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [99 – 100 %] | [80 – 85 %] | [80 – 85 %] | [80 – 85 %] |
| z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín) | [15 – 20 %] | [15 – 20 %] | [20 – 25 %] | [15 – 20 %] | | | |
| z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny) | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [0 – 5 %] | [5 – 10 %] |
| Poistné | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % | 100,00 % |

(38)

Belgické orgány konštatujú, že v prípade opatrenia 1 a opatrenia 2 sú dotknuté sumy v každom prípade de minimis
   (16).

Tabuľka 1

Vývoj poistného a poistených súm na obchodovateľné riziká a krátkodobé neobchodovateľné riziká (združené poistné zmluvy týkajúce sa vývozných úverov – krátkodobé)

(v tis. EUR)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

obchodovateľné riziká

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

neobchodovateľné riziká

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poistená suma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

obchodovateľné riziká

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

neobchodovateľné riziká

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[...]

[...]

[...]

[...]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poistné

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(v %)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

obchodovateľné riziká

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[20 – 25 %]

[20 – 25 %]

[25 – 30 %]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[20 – 25 %]

[15 – 20 %]

[15 – 20 %]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

neobchodovateľné riziká

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[75 – 80 %]

[75 – 80 %]

[70 – 75 %]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[20 – 25 %]

[15 – 20 %]

[20 – 25 %]

[20 – 25 %]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

Poistená suma

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

obchodovateľné riziká

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[0 – 1 %]

[15 – 20 %]

[15 – 20 %]

[15 – 20 %]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[15 – 20 %]

[10 – 15 %]

[10 – 15 %]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

neobchodovateľné riziká

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[99 – 100 %]

[80 – 85 %]

[80 – 85 %]

[80 – 85 %]

z toho obchodovateľné od roku 2004 (10 nových pristupujúcich krajín)

[15 – 20 %]

[15 – 20 %]

[20 – 25 %]

[15 – 20 %]

z toho obchodovateľné od roku 2007 (2 nové pristupujúce krajiny)

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[0 – 5 %]

[5 – 10 %]

Poistné

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

100,00 %

Pokiaľ ide o opatrenie 3: Kapitál, ktorý ONDD pridelil podniku SA Ducroire

| (39) | S cieľom odôvodniť, že kapitál, ktorý ONDD pridelil podniku SA Ducroire, je nevyhnutný a spĺňa kritériá súkromného investora, belgické orgány predložili tieto argumenty: 1. transakcia sa musí posudzovať v kontexte prevodu existujúcej činnosti vo forme odčlenenia; 2. kapitálový vklad je odôvodnený na základe pravidiel solventnosti; 3. očakávaná návratnosť obchodovateľných činností SA Ducroire bola dostatočná na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby takúto investíciu realizoval. |
| --- | --- |

(39)

S cieľom odôvodniť, že kapitál, ktorý ONDD pridelil podniku SA Ducroire, je nevyhnutný a spĺňa kritériá súkromného investora, belgické orgány predložili tieto argumenty: 1. transakcia sa musí posudzovať v kontexte prevodu existujúcej činnosti vo forme odčlenenia; 2. kapitálový vklad je odôvodnený na základe pravidiel solventnosti; 3. očakávaná návratnosť obchodovateľných činností SA Ducroire bola dostatočná na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby takúto investíciu realizoval.

1.   Transakcia spočíva v prevode existujúcej činnosti (18)

| (40) | Belgické orgány sa domnievajú, že kapitálový vklad je potrebné posudzovať v kontexte prevodu existujúcej činnosti. Celá činnosť podniku SA Ducroire pri jeho vzniku zodpovedala čisto prevodu portfólia ONDD v oblasti krátkodobých rizík. |
| --- | --- |

(40)

Belgické orgány sa domnievajú, že kapitálový vklad je potrebné posudzovať v kontexte prevodu existujúcej činnosti. Celá činnosť podniku SA Ducroire pri jeho vzniku zodpovedala čisto prevodu portfólia ONDD v oblasti krátkodobých rizík.

| (41) | Belgické orgány uvádzajú, že všetky položky v súvahe obchodného účtu vzťahujúce sa k obchodnej činnosti boli prevedené do počiatočnej súvahy SA Ducroire. Na strane aktív sa previedli iba pohľadávky priamo spojené s poistnými zmluvami, ktoré už boli súčasťou portfólia (investície neboli prevedené). Prevedené položky na strane pasív sa týkali iba existujúceho poistného portfólia a nezahŕňali kapitál, rezervy a rezervy na vyrovnávanie mimoriadnych rizík (19). Belgické orgány zdôrazňujú, že [45 – 70] miliónov EUR pridelených na obchodný účet nebolo prevedených na SA Ducroire, pretože identifikácia výšky kapitálu bola predmetom individuálneho posúdenia. |
| --- | --- |

(41)

Belgické orgány uvádzajú, že všetky položky v súvahe obchodného účtu vzťahujúce sa k obchodnej činnosti boli prevedené do počiatočnej súvahy SA Ducroire. Na strane aktív sa previedli iba pohľadávky priamo spojené s poistnými zmluvami, ktoré už boli súčasťou portfólia (investície neboli prevedené). Prevedené položky na strane pasív sa týkali iba existujúceho poistného portfólia a nezahŕňali kapitál, rezervy a rezervy na vyrovnávanie mimoriadnych rizík (19). Belgické orgány zdôrazňujú, že [45 – 70] miliónov EUR pridelených na obchodný účet nebolo prevedených na SA Ducroire, pretože identifikácia výšky kapitálu bola predmetom individuálneho posúdenia.

| (42) | Belgické orgány tvrdia, že kapitál pridelený na obchodný účet nie je relevantný komparatív na posúdenie kapitálových požiadaviek SA Ducroire. Kapitálové požiadavky obchodného účtu boli odhadnuté mechanickým uplatnením pravidiel smernice 2002/13/ES Európskeho parlamentu a Rady z 5. marca 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 73/239/EHS, pokiaľ ide o požiadavky na mieru solventnosti pre poisťovne v oblasti neživotného poistenia (20) (ďalej len „smernica Solventnosť 1“), ktoré zodpovedajú pravidlám obozretného podnikania na získanie súhlasu OCA pre činnosť v oblasti krátkodobých úverov, keďže na túto činnosť sa už nevzťahuje štátna záruka, tento kapitál ale nezodpovedá požadovanému ekonomickému kapitálu na krytie rizikového profilu tejto činnosti. |
| --- | --- |

(42)

Belgické orgány tvrdia, že kapitál pridelený na obchodný účet nie je relevantný komparatív na posúdenie kapitálových požiadaviek SA Ducroire. Kapitálové požiadavky obchodného účtu boli odhadnuté mechanickým uplatnením pravidiel smernice 2002/13/ES Európskeho parlamentu a Rady z 5. marca 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 73/239/EHS, pokiaľ ide o požiadavky na mieru solventnosti pre poisťovne v oblasti neživotného poistenia (20) (ďalej len „smernica Solventnosť 1“), ktoré zodpovedajú pravidlám obozretného podnikania na získanie súhlasu OCA pre činnosť v oblasti krátkodobých úverov, keďže na túto činnosť sa už nevzťahuje štátna záruka, tento kapitál ale nezodpovedá požadovanému ekonomickému kapitálu na krytie rizikového profilu tejto činnosti.

| (43) | Podľa belgických orgánov je rozdiel medzi správaním súkromného investora, ktorý požaduje návratnosť novej investície, a správaním materského podniku, ktorý odčleňuje svoje existujúce činnosti. Iné uvažovanie by podľa belgických orgánov mohlo nútiť verejný podnik predať alebo ukončiť svoju hospodársku činnosť, ak by nedosahovala dostatočnú návratnosť z pohľadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, čo by bolo porušením zásady neutrality verejného kapitálu zakotvenej v článku 345 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(43)

Podľa belgických orgánov je rozdiel medzi správaním súkromného investora, ktorý požaduje návratnosť novej investície, a správaním materského podniku, ktorý odčleňuje svoje existujúce činnosti. Iné uvažovanie by podľa belgických orgánov mohlo nútiť verejný podnik predať alebo ukončiť svoju hospodársku činnosť, ak by nedosahovala dostatočnú návratnosť z pohľadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, čo by bolo porušením zásady neutrality verejného kapitálu zakotvenej v článku 345 ZFEÚ.

2.   Metódy použité na odôvodnenie výšky kapitálu SA Ducroire

| (44) | Belgické orgány tvrdia, že v roku 2004 sa dali použiť iba dve metódy určovania kapitálových požiadaviek úverových poisťovateľov: a) klasická metóda poisťovníctva vo všeobecnosti, ktorá je stanovená smernicou Solventnosť I a založená na kompenzácii rizík (t. j. poistné – „premium based approach“), a b) metóda založená na hroziacich rizikách („exposure based approach“), ako napríklad metóda bazilejských pravidiel používaná v bankovom sektore a metóda Standard & Poor's na stanovenie potrebného kapitálu úverového poisťovateľa. |
| --- | --- |

(44)

Belgické orgány tvrdia, že v roku 2004 sa dali použiť iba dve metódy určovania kapitálových požiadaviek úverových poisťovateľov: a) klasická metóda poisťovníctva vo všeobecnosti, ktorá je stanovená smernicou Solventnosť I a založená na kompenzácii rizík (t. j. poistné – „premium based approach“), a b) metóda založená na hroziacich rizikách („exposure based approach“), ako napríklad metóda bazilejských pravidiel používaná v bankovom sektore a metóda Standard & Poor's na stanovenie potrebného kapitálu úverového poisťovateľa.

Platné pravidlá obozretného podnikania: Solventnosť I

| (45) | V prípade SA Ducroire sa belgické orgány domnievajú, že metóda podľa smernice Solventnosť I neodráža primerane celkový finančný profil poisťovateľa. |
| --- | --- |

(45)

V prípade SA Ducroire sa belgické orgány domnievajú, že metóda podľa smernice Solventnosť I neodráža primerane celkový finančný profil poisťovateľa.

| (46) | Podľa smernice Solventnosť I výška požadovanej miery solventnosti zodpovedá vyššiemu z dvoch výsledkov, pričom prvý zodpovedá ročnej výške poistného alebo príspevkov a druhý priemernému objemu škôd za posledné tri finančné roky. Absolútna minimálna hranica však bola 3 milióny EUR na roky 2004 až 2006 a 3,2 milióna EUR na roky 2007 až 2009. |
| --- | --- |

(46)

Podľa smernice Solventnosť I výška požadovanej miery solventnosti zodpovedá vyššiemu z dvoch výsledkov, pričom prvý zodpovedá ročnej výške poistného alebo príspevkov a druhý priemernému objemu škôd za posledné tri finančné roky. Absolútna minimálna hranica však bola 3 milióny EUR na roky 2004 až 2006 a 3,2 milióna EUR na roky 2007 až 2009.

| (47) | Výsledkom uplatnenia týchto pravidiel podnikom ONDD na základe obchodného plánu je minimálna úroveň kapitálu pre SA Ducroire vo výške približne 3 až 3,3 milióna EUR
   (21) v rokoch 2005 až 2007 (pozri ďalej tabuľku 2). |
| --- | --- |

(47)

Výsledkom uplatnenia týchto pravidiel podnikom ONDD na základe obchodného plánu je minimálna úroveň kapitálu pre SA Ducroire vo výške približne 3 až 3,3 milióna EUR
   (21) v rokoch 2005 až 2007 (pozri ďalej tabuľku 2).

| (48) | Belgicko tvrdí, že kapitálové požiadavky úverových poisťovateľov závisia viac od hroziacich rizík ako od kompenzácie rizík (poistné) a že metódy založené na hroziacich rizikách („exposure based approach“) (ako napríklad článok 8 zákona z roku 1939 o ONDD, metóda Standard & Poor's alebo metóda bazilejských pravidiel, ktoré sa uplatňujú na bankový sektor) sú vhodnejšie ako metóda podľa smernice Solventnosť I založená na kompenzácii rizík („premium based approach“). |
| --- | --- |

(48)

Belgicko tvrdí, že kapitálové požiadavky úverových poisťovateľov závisia viac od hroziacich rizík ako od kompenzácie rizík (poistné) a že metódy založené na hroziacich rizikách („exposure based approach“) (ako napríklad článok 8 zákona z roku 1939 o ONDD, metóda Standard & Poor's alebo metóda bazilejských pravidiel, ktoré sa uplatňujú na bankový sektor) sú vhodnejšie ako metóda podľa smernice Solventnosť I založená na kompenzácii rizík („premium based approach“).

| (49) | Podľa belgických orgánov je portfólio rizík, ktoré poisťuje SA Ducroire, nezvyčajné v tom, že na rozdiel od väčšiny svojej konkurencie pokrýva väčšinou neobchodovateľné riziká v zmysle oznámenia o poistení vývozných úverov. Miera rizika spojená s takýmto portfóliom je podstatne vyššia ako v prípade portfólia zloženého výlučne alebo čiastočne z obchodovateľných rizík a podľa Belgicka oprávňuje na použitie konzervatívnejších pravidiel. |
| --- | --- |

(49)

Podľa belgických orgánov je portfólio rizík, ktoré poisťuje SA Ducroire, nezvyčajné v tom, že na rozdiel od väčšiny svojej konkurencie pokrýva väčšinou neobchodovateľné riziká v zmysle oznámenia o poistení vývozných úverov. Miera rizika spojená s takýmto portfóliom je podstatne vyššia ako v prípade portfólia zloženého výlučne alebo čiastočne z obchodovateľných rizík a podľa Belgicka oprávňuje na použitie konzervatívnejších pravidiel.

„Exposure based approach“: i) Uplatnenie článku 8 zákona z roku 1939 o ONDD na SA Ducroire

| (50) | Belgické orgány sa domnievajú, že uplatnenie článku 8 zákona z 31. augusta 1939 o ONDD (22) (ďalej len „zákon z roku 1939“) je v tomto prípade vhodné, pretože je založené na „exposure based approach“. Je dôležité poznamenať, že článok 8 zákona z roku 1939 nemá žiadny regulačný dosah na SA Ducroire, pretože sa vzťahuje iba na ONDD. |
| --- | --- |

(50)

Belgické orgány sa domnievajú, že uplatnenie článku 8 zákona z 31. augusta 1939 o ONDD (22) (ďalej len „zákon z roku 1939“) je v tomto prípade vhodné, pretože je založené na „exposure based approach“. Je dôležité poznamenať, že článok 8 zákona z roku 1939 nemá žiadny regulačný dosah na SA Ducroire, pretože sa vzťahuje iba na ONDD.

| (51) | Okrem toho sa belgické orgány sa domnievajú, že článok 8 zákona 1939, aj keď stanovuje maximálnu výšku záväzkov ONDD vyplývajúcich z jeho činnosti vo vlastnom mene so štátnou zárukou, ako aj z činnosti v mene štátu, predstavuje minimálny referenčný bod pre SA Ducroire, ktorý nedisponuje štátnou zárukou. |
| --- | --- |

(51)

Okrem toho sa belgické orgány sa domnievajú, že článok 8 zákona 1939, aj keď stanovuje maximálnu výšku záväzkov ONDD vyplývajúcich z jeho činnosti vo vlastnom mene so štátnou zárukou, ako aj z činnosti v mene štátu, predstavuje minimálny referenčný bod pre SA Ducroire, ktorý nedisponuje štátnou zárukou.

| (52) | Pri uplatnení článku 8 ods. 1 zákona z roku 1939
   (23), podľa ktorého záväzky nesmú prekročiť dvadsaťnásobok celkovej výšky dotácie a všeobecnej rezervy, belgické orgány na základe obchodného plánu odhadujú (24) kapitálovú požiadavku SA Ducroire na približne 92 až 106 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 (pozri ďalej tabuľku 2). |
| --- | --- |

(52)

Pri uplatnení článku 8 ods. 1 zákona z roku 1939
   (23), podľa ktorého záväzky nesmú prekročiť dvadsaťnásobok celkovej výšky dotácie a všeobecnej rezervy, belgické orgány na základe obchodného plánu odhadujú (24) kapitálovú požiadavku SA Ducroire na približne 92 až 106 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 (pozri ďalej tabuľku 2).

„Exposure based approach“: ii) model vyvinutý agentúrou Standard & Poor's

| (53) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach odkazujú na metódu určovania potrebného kapitálu úverového poisťovateľa, ktorú vyvinula agentúra Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(53)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach odkazujú na metódu určovania potrebného kapitálu úverového poisťovateľa, ktorú vyvinula agentúra Standard & Poor's.

| (54) | Standard & Poor's používa na určenie výšky kapitálu (25) model založený na hroziacich rizikách („exposure based approach“) doplnený o hodnotenie zaistenia poisťovateľa. Kapitálová požiadavka sa stanovuje pomocou metódy, ktorá porovnáva hrubú výšku škôd s hrubou výškou poistených súm („the gross loss over gross exposure method“) za obdobie (štandardne) 10 rokov. Najvyšší pomer za toto obdobie sa vynásobí koeficientom 1,25 a použije sa na poistené sumy navrhnuté a upravené tak, aby zohľadňovali zaistenie. Tento model predpokladá, že portfólio poisťovateľa je pomerne dobre diverzifikované zemepisne a aj čo sa týka predmetu podnikania („line of business“). |
| --- | --- |

(54)

Standard & Poor's používa na určenie výšky kapitálu (25) model založený na hroziacich rizikách („exposure based approach“) doplnený o hodnotenie zaistenia poisťovateľa. Kapitálová požiadavka sa stanovuje pomocou metódy, ktorá porovnáva hrubú výšku škôd s hrubou výškou poistených súm („the gross loss over gross exposure method“) za obdobie (štandardne) 10 rokov. Najvyšší pomer za toto obdobie sa vynásobí koeficientom 1,25 a použije sa na poistené sumy navrhnuté a upravené tak, aby zohľadňovali zaistenie. Tento model predpokladá, že portfólio poisťovateľa je pomerne dobre diverzifikované zemepisne a aj čo sa týka predmetu podnikania („line of business“).

| (55) | Aj keď belgické orgány odkazujú na metódu Standard & Poor's, nepoužili ju na stanovenie potrebnej úrovne kapitálu SA Ducroire. |
| --- | --- |

(55)

Aj keď belgické orgány odkazujú na metódu Standard & Poor's, nepoužili ju na stanovenie potrebnej úrovne kapitálu SA Ducroire.

„Exposure based approach“: iii) Uplatnenie pravidiel Bazilej I na úverového poisťovateľa (Cookov pomer)

| (56) | Podľa belgických orgánov by mali byť bazilejské pravidlá vhodnejšie na posudzovanie solventnosti úverových poisťovateľov ako platné pravidlá obozretného podnikania, t. j. smernica Solventnosť I. Povaha činností úverových poisťovateľov a zásada predbežnej opatrnosti oprávňujú na použitie bazilejských pravidiel. Podľa belgických orgánov je poisťovanie úverov porovnateľné s úverovou činnosťou bánk, čo sa týka rizika protistrany (predovšetkým rizika neplatenia záväzkov zo strany dlžníka). Okrem toho činnosť SA Ducroire, na rozdiel od iných súkromných úverových poisťovateľov, zahŕňa najmä úverové riziká dlžníkov z menej rozvinutých alebo rozvíjajúcich sa krajín (riziká v zóne 2 (26)). |
| --- | --- |

(56)

Podľa belgických orgánov by mali byť bazilejské pravidlá vhodnejšie na posudzovanie solventnosti úverových poisťovateľov ako platné pravidlá obozretného podnikania, t. j. smernica Solventnosť I. Povaha činností úverových poisťovateľov a zásada predbežnej opatrnosti oprávňujú na použitie bazilejských pravidiel. Podľa belgických orgánov je poisťovanie úverov porovnateľné s úverovou činnosťou bánk, čo sa týka rizika protistrany (predovšetkým rizika neplatenia záväzkov zo strany dlžníka). Okrem toho činnosť SA Ducroire, na rozdiel od iných súkromných úverových poisťovateľov, zahŕňa najmä úverové riziká dlžníkov z menej rozvinutých alebo rozvíjajúcich sa krajín (riziká v zóne 2 (26)).

| (57) | Podľa belgických orgánov je preto Cookov pomer pravidiel obozretného podnikania Bazilej I, ktorý vyžaduje minimálny kapitál vo výške 8 % z čistých záväzkov, najvhodnejší na posúdenie solventnosti úverových poisťovateľov. |
| --- | --- |

(57)

Podľa belgických orgánov je preto Cookov pomer pravidiel obozretného podnikania Bazilej I, ktorý vyžaduje minimálny kapitál vo výške 8 % z čistých záväzkov, najvhodnejší na posúdenie solventnosti úverových poisťovateľov.

| (58) | Zo zápisnice zo zasadnutia správnej rady ONDD z 20. apríla 2004 vyplýva, že pri stanovení potrebného kapitálu sa SA Ducroire opierala o Cookov pomer a zohľadnila pritom potrebu poskytnúť SA Ducroire dostatočnú dôveryhodnosť oproti konkurencii. |
| --- | --- |

(58)

Zo zápisnice zo zasadnutia správnej rady ONDD z 20. apríla 2004 vyplýva, že pri stanovení potrebného kapitálu sa SA Ducroire opierala o Cookov pomer a zohľadnila pritom potrebu poskytnúť SA Ducroire dostatočnú dôveryhodnosť oproti konkurencii.

| (59) | Pomer, ktorý belgické orgány použili pri výpočte, totiž nie je 8 %, ako predpisujú pravidlá Bazilej I, ale 10 % na zaistenie určitej bezpečnostnej rezervy. |
| --- | --- |

(59)

Pomer, ktorý belgické orgány použili pri výpočte, totiž nie je 8 %, ako predpisujú pravidlá Bazilej I, ale 10 % na zaistenie určitej bezpečnostnej rezervy.

| (60) | Kapitál, ktorý ONDD takýmto spôsobom stanovil pre SA Ducroire, a kapitál uvedený (27) vo finančných plánoch predložených regulátorovi a v informačnom oznámení z 20. apríla 2004, na základe ktorého správna rada odsúhlasila vznik SA Ducroire s upísaným základným imaním vo výške 150 miliónov EUR, bol na konci roka 2006 približne 68 až 74 miliónov EUR (pozri ďalej tabuľku 2). Použité predpoklady zahŕňali iba krytie rizík v zóne 2 a v desiatich krajinách, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004. |
| --- | --- |

(60)

Kapitál, ktorý ONDD takýmto spôsobom stanovil pre SA Ducroire, a kapitál uvedený (27) vo finančných plánoch predložených regulátorovi a v informačnom oznámení z 20. apríla 2004, na základe ktorého správna rada odsúhlasila vznik SA Ducroire s upísaným základným imaním vo výške 150 miliónov EUR, bol na konci roka 2006 približne 68 až 74 miliónov EUR (pozri ďalej tabuľku 2). Použité predpoklady zahŕňali iba krytie rizík v zóne 2 a v desiatich krajinách, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004.

| (61) | Na druhej strane, v strategickom dokumente z 28. septembra 2004 (28) odhadol ONDD kapitál podľa Cookovho pomeru (10 % čistých záväzkov) pre roky 2005 až 2007 vo výške približne 74 až 101 miliónov EUR. Na rozdiel od finančných výhľadov podľa oznámenia z apríla 2004 zahŕňali finančné výhľady zo septembra 2004 krytie všetkých krátkodobých rizík v kompletných zónach 1 a 2. V tomto oznámení sa uvádza, že „splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR je postačujúci na vykonávanie činnosti v oblasti krátkodobých združených poistných zmlúv týkajúcich sa vývozných úverov až do roku 2007, ale po uplynutí tejto doby sa bude musieť opätovne preskúmať“. |
| --- | --- |

(61)

Na druhej strane, v strategickom dokumente z 28. septembra 2004 (28) odhadol ONDD kapitál podľa Cookovho pomeru (10 % čistých záväzkov) pre roky 2005 až 2007 vo výške približne 74 až 101 miliónov EUR. Na rozdiel od finančných výhľadov podľa oznámenia z apríla 2004 zahŕňali finančné výhľady zo septembra 2004 krytie všetkých krátkodobých rizík v kompletných zónach 1 a 2. V tomto oznámení sa uvádza, že „splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR je postačujúci na vykonávanie činnosti v oblasti krátkodobých združených poistných zmlúv týkajúcich sa vývozných úverov až do roku 2007, ale po uplynutí tejto doby sa bude musieť opätovne preskúmať“.

| (62) | Belgické orgány sa domnievajú, že použitie Cookovho pomeru nie je vhodná metóda na rozdelenie kapitálových požiadaviek medzi činnosť v oblasti obchodovateľných rizík a činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, pretože metóda Cookovho pomeru, ktorá sa aplikuje na sumy záväzkov, podľa nich navádza na určitú linearitu a neberie dostatočne do úvahy rozličnú povahu súvisiacich rizík. |
| --- | --- |

(62)

Belgické orgány sa domnievajú, že použitie Cookovho pomeru nie je vhodná metóda na rozdelenie kapitálových požiadaviek medzi činnosť v oblasti obchodovateľných rizík a činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, pretože metóda Cookovho pomeru, ktorá sa aplikuje na sumy záväzkov, podľa nich navádza na určitú linearitu a neberie dostatočne do úvahy rozličnú povahu súvisiacich rizík.

Použitie metodiky podľa smernice Solventnosť II s interným modelom pre politické riziká

| (63) | Pravidlá Solventnosť II vychádzajú zo smernice 2009/138/ES Európskeho parlamentu a Rady z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (29) (ďalej len „smernica Solventnosť II“). |
| --- | --- |

(63)

Pravidlá Solventnosť II vychádzajú zo smernice 2009/138/ES Európskeho parlamentu a Rady z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (29) (ďalej len „smernica Solventnosť II“).

| (64) | ONDD vyvinul v roku 2011 metódu na uskutočnenie rozdelenia kapitálových požiadaviek medzi činnosti v oblasti obchodovateľných rizík na jednej strane a ostatnými rizikami na strane druhej, ktorú považuje za najvhodnejšiu. Ide o štandardný vzorec Solventnosť II (30) vyvinutý v rámci kvantitatívnej dopadovej štúdie (Quantitative Impact Study 5 – QIS 5), doplnený o interný model kapitálovej požiadavky pre politické riziko, kalibrovaný tak, aby vyhovoval solventnosti, ktorá zodpovedá ratingu A, a aplikovaný s parametrami, ktoré sa vzťahujú na rok 2004. |
| --- | --- |

(64)

ONDD vyvinul v roku 2011 metódu na uskutočnenie rozdelenia kapitálových požiadaviek medzi činnosti v oblasti obchodovateľných rizík na jednej strane a ostatnými rizikami na strane druhej, ktorú považuje za najvhodnejšiu. Ide o štandardný vzorec Solventnosť II (30) vyvinutý v rámci kvantitatívnej dopadovej štúdie (Quantitative Impact Study 5 – QIS 5), doplnený o interný model kapitálovej požiadavky pre politické riziko, kalibrovaný tak, aby vyhovoval solventnosti, ktorá zodpovedá ratingu A, a aplikovaný s parametrami, ktoré sa vzťahujú na rok 2004.

| (65) | Podľa belgických orgánov sa možno odôvodnene domnievať, že obozretný súkromný investor by sa v roku 2004 spoľahol na túto metódu. |
| --- | --- |

(65)

Podľa belgických orgánov sa možno odôvodnene domnievať, že obozretný súkromný investor by sa v roku 2004 spoľahol na túto metódu.

| (66) | ONDD aplikoval štandardný vzorec Solventnosť II QIS 5 na všetky riziká s výnimkou politických. Podľa belgických orgánov je politické riziko pri poisťovaní úverov porovnateľné s určitou formou katastrofického rizika. Domnievajú sa však, že štandardný vzorec Solventnosť II QUI 5 v súčasnosti nepokrýva dostatočne katastrofické riziko pri úverovom poistení. Podľa ich názoru je preto oprávnené použiť interný model na odhad kapitálovej požiadavky na krytie politických rizík. |
| --- | --- |

(66)

ONDD aplikoval štandardný vzorec Solventnosť II QIS 5 na všetky riziká s výnimkou politických. Podľa belgických orgánov je politické riziko pri poisťovaní úverov porovnateľné s určitou formou katastrofického rizika. Domnievajú sa však, že štandardný vzorec Solventnosť II QUI 5 v súčasnosti nepokrýva dostatočne katastrofické riziko pri úverovom poistení. Podľa ich názoru je preto oprávnené použiť interný model na odhad kapitálovej požiadavky na krytie politických rizík.

| (67) | Podľa tejto metódy sa kapitálová požiadavka SA Ducroire na základe obchodného plánu odhaduje (31) na približne 80 až 99 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 a na približne [125 – 150] miliónov EUR v roku 2009 (pozri ďalej uvedenú tabuľku 2). Väčšina tejto kapitálovej požiadavky sa vzťahuje na krytie politických rizík. |
| --- | --- |

(67)

Podľa tejto metódy sa kapitálová požiadavka SA Ducroire na základe obchodného plánu odhaduje (31) na približne 80 až 99 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 a na približne [125 – 150] miliónov EUR v roku 2009 (pozri ďalej uvedenú tabuľku 2). Väčšina tejto kapitálovej požiadavky sa vzťahuje na krytie politických rizík.

| (68) | Belgické orgány v nadväznosti na žiadosť Komisie odhadli kapitálové požiadavky SA Ducroire uplatnením štandardného vzorca Solventnosť II QIS 5 na všetky druhy rizík (vrátane politických). V tomto prípade sú kapitálové požiadavky SA Ducroire
   (32)
  nižšie o 23 až 25 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 a o [25 – 50] miliónov EUR v roku 2009 (pozri ďalej uvedenú tabuľku 2).
  Tabuľka 2
  Stanovenie kapitálu SA Ducroire podnikom ONDD/belgickými orgánmi pre roky 2005, 2007 a 2009 podľa dvoch scenárov rastu a podľa rôznych metód











  (v mil. EUR) |
| --- | --- |
| | Metóda | Scenár (33) | Obdobie | Kapitálové požiadavky pre obchodovateľné riziká | Kapitálové požiadavky pre neobchodovateľné riziká | Spolu |
| Na základe obchodného plánu | Solventnosť I
  podľa pripomienok z decembra 2011 | A (3 %) | Koniec roka 2005 | 3,0 | 3,0 | 3 (34) |
| Koniec roka 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,2 (34) |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | 3,0 | 3,0 | 3,0 (34) |
| Koniec roka 2007 | 3,2 | 3,2 | 3,3 (34) |
| Článok 8 zákona z roku 1939
  podľa pripomienok z decembra 2011 | A (3 %) | Koniec roka 2005 | | | 92 |
| Koniec roka 2007 | | | 97 |
| Koniec roka 2009 | | | [100 – 125] |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | | | 95 |
| Koniec roka 2007 | | | 106 |
| Koniec roka 2009 | | | [100 – 125] |
| Cookov pomer/Bazilej I
  (10 % čistých záväzkov)
  podľa zápisníc zo správnej rady z 20. apríla 2004 a finančných plánov predložených regulátorovi | A (3 %) | Koniec roka 2006 | | | 68,2 |
| B (6 %) | Koniec roka 2006 | | | 74,3 |
| Cookov pomer/Bazilej I
  (s 10 % čistých záväzkov)
  podľa strategického dokumentu z 28. septembra 2004 | A (3 %) | Koniec roka 2005 | | | 73,5 |
| Koniec roka 2007 | | | 92,2 |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | | | 77,4 |
| Koniec roka 2007 | | | 100,7 |
| Cookov pomer/Bazilej I
  (s 10 % čistých záväzkov)
  podľa pripomienok z decembra 2011 | A (3 %) | Koniec roka 2009 | | | [100 – 125] |
| B (6 %) | Koniec roka 2009 | | | [125 – 150] |
| Solventnosť II, „štandardná“ metóda (z roku 2011)
  podľa pripomienok z decembra 2011, príloha B10 | A (3 %) | Koniec roka 2005 | 7,0 | 48,0 | 55,0 |
| Koniec roka 2007 | 9,0 | 56,0 | 65,0 |
| Koniec roka 2009 | [10 – 20] | [65 – 80] | [75 – 100] |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | 8,0 | 51,0 | 59,0 |
| Koniec roka 2007 | 10,0 | 64,0 | 74,0 |
| Koniec roka 2009 | [5 – 15] | [70 – 85] | [75 – 100] |
| Solventnosť II s interným modelom pre politické riziká
  podľa pripomienok z decembra 2011 | A (3 %) | Koniec roka 2005 | 7,0 | 73,0 | 80,0 |
| Koniec roka 2007 | 9,0 | 81,0 | 90,0 |
| Koniec roka 2009 | [5 – 15] | [110 – 135] | [125 – 150] |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | 8,0 | 74,0 | 82,0 |
| Koniec roka 2007 | 10,0 | 89,0 | 99,0 |
| Koniec roka 2009 | [5 – 15] | [120 – 135] | [125 – 150] |
| Kapitál (QIS 5 + interný model)
  upravený (pozri odôvodnenie (76)) vrátane kumulatívneho zisku (35) | A (3 %) | Koniec roka 2005 | 9,8 | 90,2 | 100,0 |
| Koniec roka 2007 | 10,8 | 91,7 | 102,5 |
| Koniec roka 2009 | [5 – 15] | [130 – 145] | [135 – 160] |
| B (6 %) | Koniec roka 2005 | 9,8 | 90,2 | 100 |
| Koniec roka 2007 | 11 | 92,3 | 103,3 |
| Koniec roka 2009 | [10 – 20] | [140 – 155] | [150 – 175] |
| Na základe dosiahnutých údajov | Splatený pridelený kapitál
  podľa pripomienok z 31. mája 2012 | | Koniec roka 2011 | [40 – 80] | [70 – 110] | 150,0 |

(68)

Belgické orgány v nadväznosti na žiadosť Komisie odhadli kapitálové požiadavky SA Ducroire uplatnením štandardného vzorca Solventnosť II QIS 5 na všetky druhy rizík (vrátane politických). V tomto prípade sú kapitálové požiadavky SA Ducroire
   (32)
  nižšie o 23 až 25 miliónov EUR v rokoch 2005 až 2007 a o [25 – 50] miliónov EUR v roku 2009 (pozri ďalej uvedenú tabuľku 2).

Tabuľka 2

Stanovenie kapitálu SA Ducroire podnikom ONDD/belgickými orgánmi pre roky 2005, 2007 a 2009 podľa dvoch scenárov rastu a podľa rôznych metód

(v mil. EUR)

Metóda

Scenár (33)

Obdobie

Kapitálové požiadavky pre obchodovateľné riziká

Kapitálové požiadavky pre neobchodovateľné riziká

Spolu

Na základe obchodného plánu

Solventnosť I

podľa pripomienok z decembra 2011

A (3 %)

Koniec roka 2005

3,0

3,0

3 (34)

Koniec roka 2007

3,2

3,2

3,2 (34)

B (6 %)

Koniec roka 2005

3,0

3,0

3,0 (34)

Koniec roka 2007

3,2

3,2

3,3 (34)

Článok 8 zákona z roku 1939

podľa pripomienok z decembra 2011

A (3 %)

Koniec roka 2005

92

Koniec roka 2007

97

Koniec roka 2009

[100 – 125]

B (6 %)

Koniec roka 2005

95

Koniec roka 2007

106

Koniec roka 2009

[100 – 125]

Cookov pomer/Bazilej I

(10 % čistých záväzkov)

podľa zápisníc zo správnej rady z 20. apríla 2004 a finančných plánov predložených regulátorovi

A (3 %)

Koniec roka 2006

68,2

B (6 %)

Koniec roka 2006

74,3

Cookov pomer/Bazilej I

(s 10 % čistých záväzkov)

podľa strategického dokumentu z 28. septembra 2004

A (3 %)

Koniec roka 2005

73,5

Koniec roka 2007

92,2

B (6 %)

Koniec roka 2005

77,4

Koniec roka 2007

100,7

Cookov pomer/Bazilej I

(s 10 % čistých záväzkov)

podľa pripomienok z decembra 2011

A (3 %)

Koniec roka 2009

[100 – 125]

B (6 %)

Koniec roka 2009

[125 – 150]

Solventnosť II, „štandardná“ metóda (z roku 2011)

podľa pripomienok z decembra 2011, príloha B10

A (3 %)

Koniec roka 2005

7,0

48,0

55,0

Koniec roka 2007

9,0

56,0

65,0

Koniec roka 2009

[10 – 20]

[65 – 80]

[75 – 100]

B (6 %)

Koniec roka 2005

8,0

51,0

59,0

Koniec roka 2007

10,0

64,0

74,0

Koniec roka 2009

[5 – 15]

[70 – 85]

[75 – 100]

Solventnosť II s interným modelom pre politické riziká

podľa pripomienok z decembra 2011

A (3 %)

Koniec roka 2005

7,0

73,0

80,0

Koniec roka 2007

9,0

81,0

90,0

Koniec roka 2009

[5 – 15]

[110 – 135]

[125 – 150]

B (6 %)

Koniec roka 2005

8,0

74,0

82,0

Koniec roka 2007

10,0

89,0

99,0

Koniec roka 2009

[5 – 15]

[120 – 135]

[125 – 150]

Kapitál (QIS 5 + interný model)
  upravený (pozri odôvodnenie (76)) vrátane kumulatívneho zisku (35)

A (3 %)

Koniec roka 2005

9,8

90,2

100,0

Koniec roka 2007

10,8

91,7

102,5

Koniec roka 2009

[5 – 15]

[130 – 145]

[135 – 160]

B (6 %)

Koniec roka 2005

9,8

90,2

100

Koniec roka 2007

11

92,3

103,3

Koniec roka 2009

[10 – 20]

[140 – 155]

[150 – 175]

Na základe dosiahnutých údajov

Splatený pridelený kapitál

podľa pripomienok z 31. mája 2012

Koniec roka 2011

[40 – 80]

[70 – 110]

150,0

| (69) | ONDD vo svojich pripomienkach zo 16. a 31. mája 2012 uviedol, že po strategických rozhodnutiach prijatých v rokoch 2007 a 2009 (napríklad zmena stratégie v oblasti zaistenia, zmeny rizikových faktorov portfólia neobchodovateľných rizík), ktoré neboli zahrnuté do strategického plánu z roku 2004, sa uskutočnili interné kapitálové presuny z neobchodovateľných do obchodovateľných záležitostí. |
| --- | --- |

(69)

ONDD vo svojich pripomienkach zo 16. a 31. mája 2012 uviedol, že po strategických rozhodnutiach prijatých v rokoch 2007 a 2009 (napríklad zmena stratégie v oblasti zaistenia, zmeny rizikových faktorov portfólia neobchodovateľných rizík), ktoré neboli zahrnuté do strategického plánu z roku 2004, sa uskutočnili interné kapitálové presuny z neobchodovateľných do obchodovateľných záležitostí.

3.   Zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve

| (70) | Belgické orgány zastávajú názor, že počiatočný kapitálový vklad ONDD pri zakladaní SA Ducroire spĺňa zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(70)

Belgické orgány zastávajú názor, že počiatočný kapitálový vklad ONDD pri zakladaní SA Ducroire spĺňa zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve.

Návratnosť podľa finančných výhľadov z roku 2004

| (71) | V oznámení z apríla 2004 ONDD očakával, podľa scenára 1B založeného na raste činnosti 6 %, mieru návratnosti vlastného kapitálu („return on equity“ alebo „ROE“) 1,3 % až 1,5 % v prvých troch rokoch činnosti SA Ducroire (2005, 2006 a 2007) pri započítaní vyrovnávacích rezerv a 2,2 % až 2,9 % v tých istých rokoch bez vyrovnávacích rezerv.
  Tabuľka 3
  Finančné výhľady z apríla 2004 (rozsah: zóna 1 „10 pristupujúcich krajín“ + zóna 2)











  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| | Scenár 1A
  rast 3 % | Scenár 1B
  rast 6 % |
| | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 |
| Výsledok poistnej činnosti | – 527 | – 536 | – 543 | 47 | 389 | 763 |
| Výsledok riadiacej činnosti | 1 643 | 1 692 | 1 742 | 1 749 | 1 885 | 2 029 |
| Technický výsledok | 1 116 | 1 156 | 1 199 | 1 797 | 2 274 | 2 792 |
| Prídel do vyrovnávacej rezervy | – 837 | – 867 | – 899 | – 1 347 | – 1 706 | – 2 094 |
| Technický výsledok po vyrovn. rezerve | 279 | 289 | 300 | 449 | 569 | 698 |
| Finančný výsledok | 2 360 | 2 468 | 2 577 | 2 369 | 2 499 | 2 641 |
| Dane | – 871 | – 910 | – 949 | – 930 | – 1 012 | – 1 102 |
| Výsledok | 1 768 | 1 847 | 1 927 | 1 888 | 2 055 | 2 237 |
| Kapitál | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 |
| Return on equity (výsledok/kapitál) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Výsledok + vyrovnávacia rezerva | 2 605 | 2 715 | 2 826 | 3 235 | 3 761 | 4 331 |
| Return on equity pred vyrovn. rezervou
  (výsledok + vyrovn. rezerva)/kapitál | 1,7 % | 1,8 % | 1,9 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Cash flow | 5 744 | 5 190 | 5 803 | 6 634 | 6 557 | 7 742 |
| Úroveň kapitálu vyžadovaná činnosťou | 68 186 | 74 319 |
| Zdroj: ONDD – Ide o finančné výhľady zahrnuté v prílohe 8, strana 70 (oznámenie s názvom „Zakladanie akciovej spoločnosti“ predložené správnej rade ONDD 20. apríla 2004) pripomienok belgických orgánov z 1. júna 2011. |

(71)

V oznámení z apríla 2004 ONDD očakával, podľa scenára 1B založeného na raste činnosti 6 %, mieru návratnosti vlastného kapitálu („return on equity“ alebo „ROE“) 1,3 % až 1,5 % v prvých troch rokoch činnosti SA Ducroire (2005, 2006 a 2007) pri započítaní vyrovnávacích rezerv a 2,2 % až 2,9 % v tých istých rokoch bez vyrovnávacích rezerv.

Tabuľka 3

Finančné výhľady z apríla 2004 (rozsah: zóna 1 „10 pristupujúcich krajín“ + zóna 2)

(v tis. EUR)

Scenár 1A

rast 3 %

Scenár 1B

rast 6 %

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Výsledok poistnej činnosti

– 527

– 536

– 543

47

389

763

Výsledok riadiacej činnosti

1 643

1 692

1 742

1 749

1 885

2 029

Technický výsledok

1 116

1 156

1 199

1 797

2 274

2 792

Prídel do vyrovnávacej rezervy

– 837

– 867

– 899

– 1 347

– 1 706

– 2 094

Technický výsledok po vyrovn. rezerve

279

289

300

449

569

698

Finančný výsledok

2 360

2 468

2 577

2 369

2 499

2 641

Dane

– 871

– 910

– 949

– 930

– 1 012

– 1 102

Výsledok

1 768

1 847

1 927

1 888

2 055

2 237

Kapitál

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

150 000

Return on equity (výsledok/kapitál)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

Výsledok + vyrovnávacia rezerva

2 605

2 715

2 826

3 235

3 761

4 331

Return on equity pred vyrovn. rezervou

(výsledok + vyrovn. rezerva)/kapitál

1,7 %

1,8 %

1,9 %

2,2 %

2,5 %

2,9 %

Cash flow

5 744

5 190

5 803

6 634

6 557

7 742

Úroveň kapitálu vyžadovaná činnosťou

68 186

74 319

Zdroj: ONDD – Ide o finančné výhľady zahrnuté v prílohe 8, strana 70 (oznámenie s názvom „Zakladanie akciovej spoločnosti“ predložené správnej rade ONDD 20. apríla 2004) pripomienok belgických orgánov z 1. júna 2011.

| (72) | V oznámení predloženom správnej rade z 28. septembra 2004, tzn. po založení SA Ducroire 23. septembra 2004, ONDD očakával podľa „dynamického“ scenára založeného na raste 6 % ROE vo výške 1,3 % až 1,9 % v prvých troch rokoch pri započítaní vyrovnávacích rezerv a 2,8 % až 4,3 % v tých istých rokoch bez vyrovnávacích rezerv. Finančné výhľady zo septembra 2004 dávajú v porovnaní s finančnými výhľadmi z apríla 2004 mierne odlišné výsledky, pretože sa zakladajú na širšom rozsahu pôsobnosti (zóna 1 v celku). Okrem toho niektoré predpoklady boli v septembri 2004 revidované.

  Tabuľka 4


  Finančné výhľady zo septembra 2004 (rozsah: celá zóna 1 a zóna 2)












  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| | Scenár 1A
  rast 3 % | Scenár 1B
  rast 6 % |
| | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 |
| Výsledok poistnej činnosti (36) | – 229 | 49 | 292 | 330 | 924 | 1 504 |
| z toho neobchodovateľné riziká (zóna 2) | 378 | 688 | 970 | 918 | 1 537 | 2 148 |
| z toho obchodovateľné riziká (zóna 1 „10 pristupujúcich krajín“) | – 619 | – 579 | – 545 | – 600 | – 553 | – 511 |
| z toho iné obchodovateľné riziká (zóna 1 „ostatné krajiny“) | 13 | – 12 | 3 | 31 | 43 | 109 |
| Výsledok riadiacej činnosti | 1 662 | 1 734 | 1 805 | 1 768 | 1 924 | 2 086 |
| Technický výsledok | 1 433 | 1 783 | 2 096 | 2 097 | 2 848 | 3 590 |
| Prídel do vyrovnávacej rezervy | – 1 066 | – 1 383 | – 1 672 | – 1 564 | – 2 182 | – 2 392 |
| Technický výsledok po vyrovn. rezerve | 367 | 400 | 425 | 533 | 667 | 1 197 |
| Finančný výsledok | 1 366 | 1 470 | 1 581 | 1 375 | 1 500 | 1 642 |
| Dane | – 568 | – 637 | – 706 | – 626 | – 735 | – 981 |
| Výsledok | 1 165 | 1 233 | 1 300 | 1 282 | 1 432 | 1 858 |
| Kapitál | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 |
| Return on equity (výsledok/kapitál) | 1,2 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Výsledok + vyrovnávacia rezerva | 2 231 | 2 616 | 2 972 | 2 846 | 3 614 | 4 251 |
| Return on equity pred vyrovn. rezervou

  (výsledok + vyrovn. rezerva)/kapitál | 2,2 % | 2,6 % | 3,0 % | 2,8 % | 3,6 % | 4,3 % |
| Cash flow | 5 358 | 5 152 | 6 080 | 6 233 | 6 471 | 7 796 |
| Úroveň kapitálu vyžadovaná činnosťou | 73 506 | 82 798 | 92 150 | 77 419 | 88 931 | 100 696 |
| Zdroj: ONDD – Ide o finančné výhľady zahrnuté v prílohe 9, strana 28 oznámenia s názvom „Strategické usmernenia pre ONDD a jeho SA“ predloženého správnej rade ONDD 28. septembra 2004, ktoré predložili belgické orgány 1. júna 2011 v prílohe 10 k svojim pripomienkam. |

(72)

V oznámení predloženom správnej rade z 28. septembra 2004, tzn. po založení SA Ducroire 23. septembra 2004, ONDD očakával podľa „dynamického“ scenára založeného na raste 6 % ROE vo výške 1,3 % až 1,9 % v prvých troch rokoch pri započítaní vyrovnávacích rezerv a 2,8 % až 4,3 % v tých istých rokoch bez vyrovnávacích rezerv. Finančné výhľady zo septembra 2004 dávajú v porovnaní s finančnými výhľadmi z apríla 2004 mierne odlišné výsledky, pretože sa zakladajú na širšom rozsahu pôsobnosti (zóna 1 v celku). Okrem toho niektoré predpoklady boli v septembri 2004 revidované.

Tabuľka 4

Finančné výhľady zo septembra 2004 (rozsah: celá zóna 1 a zóna 2)

(v tis. EUR)

Scenár 1A

rast 3 %

Scenár 1B

rast 6 %

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Výsledok poistnej činnosti (36)

– 229

49

292

330

924

1 504

z toho neobchodovateľné riziká (zóna 2)

378

688

970

918

1 537

2 148

z toho obchodovateľné riziká (zóna 1 „10 pristupujúcich krajín“)

– 619

– 579

– 545

– 600

– 553

– 511

z toho iné obchodovateľné riziká (zóna 1 „ostatné krajiny“)

13

– 12

3

31

43

109

Výsledok riadiacej činnosti

1 662

1 734

1 805

1 768

1 924

2 086

Technický výsledok

1 433

1 783

2 096

2 097

2 848

3 590

Prídel do vyrovnávacej rezervy

– 1 066

– 1 383

– 1 672

– 1 564

– 2 182

– 2 392

Technický výsledok po vyrovn. rezerve

367

400

425

533

667

1 197

Finančný výsledok

1 366

1 470

1 581

1 375

1 500

1 642

Dane

– 568

– 637

– 706

– 626

– 735

– 981

Výsledok

1 165

1 233

1 300

1 282

1 432

1 858

Kapitál

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

Return on equity (výsledok/kapitál)

1,2 %

1,2 %

1,3 %

1,3 %

1,4 %

1,9 %

Výsledok + vyrovnávacia rezerva

2 231

2 616

2 972

2 846

3 614

4 251

Return on equity pred vyrovn. rezervou

(výsledok + vyrovn. rezerva)/kapitál

2,2 %

2,6 %

3,0 %

2,8 %

3,6 %

4,3 %

Cash flow

5 358

5 152

6 080

6 233

6 471

7 796

Úroveň kapitálu vyžadovaná činnosťou

73 506

82 798

92 150

77 419

88 931

100 696

Zdroj: ONDD – Ide o finančné výhľady zahrnuté v prílohe 9, strana 28 oznámenia s názvom „Strategické usmernenia pre ONDD a jeho SA“ predloženého správnej rade ONDD 28. septembra 2004, ktoré predložili belgické orgány 1. júna 2011 v prílohe 10 k svojim pripomienkam.

| (73) | Na rozdiel od oznámenia z apríla 2004 sa ROE vypočítala na základe splateného kapitálu 100 miliónov EUR a bez zohľadnenia ďalších investovaných, ale nesplatených 50 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(73)

Na rozdiel od oznámenia z apríla 2004 sa ROE vypočítala na základe splateného kapitálu 100 miliónov EUR a bez zohľadnenia ďalších investovaných, ale nesplatených 50 miliónov EUR.

| (74) | Pokiaľ ide o očakávanú ROE pre poisťovaciu činnosť v oblasti obchodovateľných rizík, belgické orgány vysvetlili, že rozdelenie, tak ako je stanovené v strategickom dokumente predloženom správnej rade z 28. septembra 2004 (37), sa nemá brať do úvahy pri analýze návratnosti činností v oblasti obchodovateľných a neobchodovateľných rizík. Belgické orgány vysvetlili (38), že údaje z týchto výhľadov sú mylné, pretože úroveň poistného plnenia bola silne nadhodnotená v prípade rizík, ktoré sa stali obchodovateľné v roku 2004, a súčasne sa nezohľadnila možnosť poisťovateľa upraviť poistné v prípade skutočne zisteného vysokého poistného plnenia. Belgické orgány pripomínajú, že správna rada ONDD sa pri rozhodovaní o výške kapitálu SA Ducroire nerozhodovala podľa rozdelenia z prílohy 9 k strategickému dokumentu. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o očakávanú ROE pre poisťovaciu činnosť v oblasti obchodovateľných rizík, belgické orgány vysvetlili, že rozdelenie, tak ako je stanovené v strategickom dokumente predloženom správnej rade z 28. septembra 2004 (37), sa nemá brať do úvahy pri analýze návratnosti činností v oblasti obchodovateľných a neobchodovateľných rizík. Belgické orgány vysvetlili (38), že údaje z týchto výhľadov sú mylné, pretože úroveň poistného plnenia bola silne nadhodnotená v prípade rizík, ktoré sa stali obchodovateľné v roku 2004, a súčasne sa nezohľadnila možnosť poisťovateľa upraviť poistné v prípade skutočne zisteného vysokého poistného plnenia. Belgické orgány pripomínajú, že správna rada ONDD sa pri rozhodovaní o výške kapitálu SA Ducroire nerozhodovala podľa rozdelenia z prílohy 9 k strategickému dokumentu.

Návratnosť podľa výhľadov ex post z roku 2011

| (75) | Výhľady z roku 2004 neslúžili ako základ pre rozdelenie výhľadov obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, ktoré bolo predložené Komisii v júni 2011. Pripomienky z júna 2011 sa opierali o históriu pred rokom 2004 a o výkonnosť konkurentov SA Ducroire v tej dobe. Belgicko zastáva názor, že prístup použitý v pripomienkach z júna 2011 lepšie odráža uvažovanie súkromného investora v roku 2004 a súčasne je v súlade s konsolidovanými výsledkami. |
| --- | --- |

(75)

Výhľady z roku 2004 neslúžili ako základ pre rozdelenie výhľadov obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, ktoré bolo predložené Komisii v júni 2011. Pripomienky z júna 2011 sa opierali o históriu pred rokom 2004 a o výkonnosť konkurentov SA Ducroire v tej dobe. Belgicko zastáva názor, že prístup použitý v pripomienkach z júna 2011 lepšie odráža uvažovanie súkromného investora v roku 2004 a súčasne je v súlade s konsolidovanými výsledkami.

| (76) | Belgické orgány vo svojich pripomienkach z júna 2011 odhadli návratnosť pre obchodovateľné záležitosti vzhľadom na kapitál pridelený na túto činnosť podľa modelu Solventnosť II (štandardný vzorec QIS 5 a interný model), t. j. metódy vyvinutej ex post na žiadosť Komisie. Je potrebné poznamenať, že rozdiel medzi výškou minimálneho kapitálu podľa tohto modelu, t. j. 82 miliónov EUR, a skutočne splateným kapitálom vo výške 100 miliónov EUR bol pridelený na činnosti v oblasti obchodovateľných a neobchodovateľných rizík úmerne k ich podielu v minimálnom kapitále 82 miliónov EUR. Z toho vyplýva, že „upravený“ kapitál, ktorý ONDD odhadol pre obchodovateľné riziká, predstavuje na rok 2005 sumu 9,8 milióna EUR (39) (pozri ďalej uvedenú tabuľku 5). |
| --- | --- |

(76)

Belgické orgány vo svojich pripomienkach z júna 2011 odhadli návratnosť pre obchodovateľné záležitosti vzhľadom na kapitál pridelený na túto činnosť podľa modelu Solventnosť II (štandardný vzorec QIS 5 a interný model), t. j. metódy vyvinutej ex post na žiadosť Komisie. Je potrebné poznamenať, že rozdiel medzi výškou minimálneho kapitálu podľa tohto modelu, t. j. 82 miliónov EUR, a skutočne splateným kapitálom vo výške 100 miliónov EUR bol pridelený na činnosti v oblasti obchodovateľných a neobchodovateľných rizík úmerne k ich podielu v minimálnom kapitále 82 miliónov EUR. Z toho vyplýva, že „upravený“ kapitál, ktorý ONDD odhadol pre obchodovateľné riziká, predstavuje na rok 2005 sumu 9,8 milióna EUR (39) (pozri ďalej uvedenú tabuľku 5).

| (77) | Návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík na roky 2005 – 2007, tak ako ju stanovili belgické orgány na základe revidovaných finančných výhľadov, ktoré predložili v roku 2011, a ich odhadov kapitálu prideleného na činnosť v oblasti obchodovateľných rizík, ako je vysvetlené v odôvodnení 75, je uvedená v nasledujúcej tabuľke:

  Tabuľka 5:


  Finančné výhľady prepočítané v roku 2011 (40)













  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| | Scenár 1B
  (rast 6 %)
  obchodovateľné riziká | Scenár 1B
  (rast 6 %)
  neobchodovateľné riziká |
| Finančné výhľady | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 | Rozpočet 2005 | Rozpočet 2006 | Rozpočet 2007 |
| Výsledok poistnej činnosti | 656 | 516 | 596 | – 326 | 408 | 908 |
| Výsledok riadiacej činnosti | 292 | 329 | 363 | 1 476 | 1 596 | 1 723 |
| Technický výsledok pred vyrovn. rezervou | 948 | 845 | 959 | 1 150 | 2 004 | 2 631 |
| Prídel do vyrovnávacej rezervy | – 328 | – 347 | – 368 | – 1 236 | – 1 835 | – 2 024 |
| Technický výsledok po vyrovn. rezerve | 620 | 497 | 591 | -86 | 170 | 607 |
| Finančný výsledok | 280 | 347 | 374 | 1 095 | 1 153 | 1 268 |
| Dane | – 297 | – 279 | – 318 | – 330 | – 456 | – 664 |
| Výsledok po zdanení | 603 | 566 | 646 | 679 | 866 | 1 212 |
| Kapitál (QIS 5 + interný model) upravený (41) | 9 756 | 10 322 | 10 969 | 90 244 | 91 110 | 92 321 |
| Upravený kapitál + vyrovnávacia rezerva | 9 756 | 10 437 | 11 205 | 90 244 | 91 743 | 93 671 |
| ROE (výsledok/kapitál) | 6,2 % | 5,5 % | 5,9 % | 0,8 % | 1,0 % | 1,3 % |
| Výsledok + vyrovnávacia rezerva | 823 | 799 | 893 | 1 511 | 2 068 | 2 519 |
| ROE pred vyrovnávacou rezervou | 8,4 % | 7,7 % | 8,0 % | 1,7 % | 2,3 % | 2,7 % |

(77)

Návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík na roky 2005 – 2007, tak ako ju stanovili belgické orgány na základe revidovaných finančných výhľadov, ktoré predložili v roku 2011, a ich odhadov kapitálu prideleného na činnosť v oblasti obchodovateľných rizík, ako je vysvetlené v odôvodnení 75, je uvedená v nasledujúcej tabuľke:

Tabuľka 5:

Finančné výhľady prepočítané v roku 2011 (40)

(v tis. EUR)

Scenár 1B

(rast 6 %)

obchodovateľné riziká

Scenár 1B

(rast 6 %)

neobchodovateľné riziká

Finančné výhľady

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Rozpočet 2005

Rozpočet 2006

Rozpočet 2007

Výsledok poistnej činnosti

656

516

596

– 326

408

908

Výsledok riadiacej činnosti

292

329

363

1 476

1 596

1 723

Technický výsledok pred vyrovn. rezervou

948

845

959

1 150

2 004

2 631

Prídel do vyrovnávacej rezervy

– 328

– 347

– 368

– 1 236

– 1 835

– 2 024

Technický výsledok po vyrovn. rezerve

620

497

591

-86

170

607

Finančný výsledok

280

347

374

1 095

1 153

1 268

Dane

– 297

– 279

– 318

– 330

– 456

– 664

Výsledok po zdanení

603

566

646

679

866

1 212

Kapitál (QIS 5 + interný model) upravený (41)

9 756

10 322

10 969

90 244

91 110

92 321

Upravený kapitál + vyrovnávacia rezerva

9 756

10 437

11 205

90 244

91 743

93 671

ROE (výsledok/kapitál)

6,2 %

5,5 %

5,9 %

0,8 %

1,0 %

1,3 %

Výsledok + vyrovnávacia rezerva

823

799

893

1 511

2 068

2 519

ROE pred vyrovnávacou rezervou

8,4 %

7,7 %

8,0 %

1,7 %

2,3 %

2,7 %

| (78) | Belgické orgány vypočítali ROE na základe splateného kapitálu 100 miliónov EUR a bez zohľadnenia ďalších investovaných 50 miliónov EUR, ktoré boli splatené až v roku 2009. |
| --- | --- |

(78)

Belgické orgány vypočítali ROE na základe splateného kapitálu 100 miliónov EUR a bez zohľadnenia ďalších investovaných 50 miliónov EUR, ktoré boli splatené až v roku 2009.

| (79) | Na pochybnosť vznesenú v rámci rozhodnutia o začatí konania, že súkromný investor by požadoval úhradu za nesplatený kapitál, pretože v prípade bankrotu by ho stratil, belgické orgány odpovedali, že zotrvávajú na svojom stanovisku, t. j., že kapitál vo výške 50 miliónov EUR sa nemá brať do úvahy pri výpočte návratnosti, až kým nebude skutočne splatený. Podľa nich by bankrot (za predpokladu, že vyvolá vyžiadanie zvyšnej časti upísaného kapitálu) iba skrátil dobu trvania takejto investície. Taktiež dodali, že ONDD mohol tento kapitál vo výške 50 miliónov EUR až do jeho splatenia v roku 2009 voľne investovať na trhu a získať tak zodpovedajúci výnos. |
| --- | --- |

(79)

Na pochybnosť vznesenú v rámci rozhodnutia o začatí konania, že súkromný investor by požadoval úhradu za nesplatený kapitál, pretože v prípade bankrotu by ho stratil, belgické orgány odpovedali, že zotrvávajú na svojom stanovisku, t. j., že kapitál vo výške 50 miliónov EUR sa nemá brať do úvahy pri výpočte návratnosti, až kým nebude skutočne splatený. Podľa nich by bankrot (za predpokladu, že vyvolá vyžiadanie zvyšnej časti upísaného kapitálu) iba skrátil dobu trvania takejto investície. Taktiež dodali, že ONDD mohol tento kapitál vo výške 50 miliónov EUR až do jeho splatenia v roku 2009 voľne investovať na trhu a získať tak zodpovedajúci výnos.

| (80) | Okrem toho je podľa belgických orgánov úroková sadzba 2 % použitá vo finančných výhľadoch z roku 2004 a zohľadnená pri výpočtoch uvedených v tabuľke 5 nižšia, ako by pravdepodobne použil súkromný investor. Belgické orgány stanovili, že pri použití úrokovej sadzby 3,5 % by výhľad návratnosti obchodovateľných záležitostí (ROE upravená pre vyrovnávacie rezervy) dosiahol v rokoch 2005 – 2007 úroveň približne 9,7 až 10,4 % (oproti približne 7,7 až 8,4 % pri úrokovej sadzbe 2 %) (42). |
| --- | --- |

(80)

Okrem toho je podľa belgických orgánov úroková sadzba 2 % použitá vo finančných výhľadoch z roku 2004 a zohľadnená pri výpočtoch uvedených v tabuľke 5 nižšia, ako by pravdepodobne použil súkromný investor. Belgické orgány stanovili, že pri použití úrokovej sadzby 3,5 % by výhľad návratnosti obchodovateľných záležitostí (ROE upravená pre vyrovnávacie rezervy) dosiahol v rokoch 2005 – 2007 úroveň približne 9,7 až 10,4 % (oproti približne 7,7 až 8,4 % pri úrokovej sadzbe 2 %) (42).

Použitie ROR pomeru

| (81) | Belgické orgány sa domnievajú, že najvhodnejší pomer na posúdenie očakávanej návratnosti investície je Economic Return on Revenue (ďalej len „ROR)“, aj keď neobsahuje finančné výhľady ex ante (obchodné plány ONDD). Vypočíta sa ako pomer technických výnosov (pred prídelom do vyrovnávacej rezervy) k obratu (poistné). Podľa belgických orgánov je ROR najvhodnejší, pretože:






  a) | počíta sa pred vyrovnávacou rezervou požadovanou belgickými orgánmi dohľadu, ktorej cieľom je vyváženie výsledkov v čase a krytie prípadných budúcich strát vyplývajúcich z budúcej činnosti; |
| --- | --- | --- |

(81)

Belgické orgány sa domnievajú, že najvhodnejší pomer na posúdenie očakávanej návratnosti investície je Economic Return on Revenue (ďalej len „ROR)“, aj keď neobsahuje finančné výhľady ex ante (obchodné plány ONDD). Vypočíta sa ako pomer technických výnosov (pred prídelom do vyrovnávacej rezervy) k obratu (poistné). Podľa belgických orgánov je ROR najvhodnejší, pretože:

a)

počíta sa pred vyrovnávacou rezervou požadovanou belgickými orgánmi dohľadu, ktorej cieľom je vyváženie výsledkov v čase a krytie prípadných budúcich strát vyplývajúcich z budúcej činnosti;

| b) | ROR presne odráža návratnosť poisťovania vývozných úverov tým, že ju izoluje od čisto finančnej návratnosti. Udáva teda návratnosť vzťahujúcu sa na „jadro“ poisťovania vývozných úverov. |
| --- | --- |

b)

ROR presne odráža návratnosť poisťovania vývozných úverov tým, že ju izoluje od čisto finančnej návratnosti. Udáva teda návratnosť vzťahujúcu sa na „jadro“ poisťovania vývozných úverov.

| (82) | S ROR 16,5 % a 18,5 % v rokoch 2005 a 2006 by bol SA Ducroire výnosnejší (43) ako tri najväčšie subjekty v oblasti poisťovania úverov, t. j. Coface, Euler Hermes a Atradius s ROR v rokoch 2005 a 2006 na úrovni 9,7 %, 10,9 % a 16,0 %, resp. 16,9 %, 9,3 % a 11,9 %. |
| --- | --- |

(82)

S ROR 16,5 % a 18,5 % v rokoch 2005 a 2006 by bol SA Ducroire výnosnejší (43) ako tri najväčšie subjekty v oblasti poisťovania úverov, t. j. Coface, Euler Hermes a Atradius s ROR v rokoch 2005 a 2006 na úrovni 9,7 %, 10,9 % a 16,0 %, resp. 16,9 %, 9,3 % a 11,9 %.

Stanovenie očakávanej návratnosti

| (83) | Belgické orgány v reakcii na poznámku Komisie, podľa ktorej je nepravdepodobné, aby sa súkromný investor pri posudzovaní návratnosti plánovaných investícií opieral iba o ROR pomer, ponúkli dve nové metódy, aby dokázali, že návratnosť SA Ducroire bola v čase jej kapitalizácie dostatočná. Ide o a) model „Capital Asset Pricing Model“ (ďalej len „CAPM“) (44), ktorý dokáže odhadnúť výnos kapitálového aktíva očakávaný trhom na základe jeho rizikovosti, a model b) „benchmarking“ návratnosti úverových poisťovateľov. |
| --- | --- |

(83)

Belgické orgány v reakcii na poznámku Komisie, podľa ktorej je nepravdepodobné, aby sa súkromný investor pri posudzovaní návratnosti plánovaných investícií opieral iba o ROR pomer, ponúkli dve nové metódy, aby dokázali, že návratnosť SA Ducroire bola v čase jej kapitalizácie dostatočná. Ide o a) model „Capital Asset Pricing Model“ (ďalej len „CAPM“) (44), ktorý dokáže odhadnúť výnos kapitálového aktíva očakávaný trhom na základe jeho rizikovosti, a model b) „benchmarking“ návratnosti úverových poisťovateľov.

| (84) | Podľa modelu CAPM sa náklady vlastného kapitálu určujú podľa nasledujúceho vzorca:





  Náklady na vlastný kapitál = bezriziková výnosová miera + riziková prémia kapitálu
  Náklady na vlastný kapitál = bezriziková výnosová miera + koeficient beta aktíva * [riziková prémia trhu]

  beta aktíva predstavuje volatilitu ziskovosti posudzovaných aktív v porovnaní s volatilitou ziskovosti na trhu |
| --- | --- |

(84)

Podľa modelu CAPM sa náklady vlastného kapitálu určujú podľa nasledujúceho vzorca:

Náklady na vlastný kapitál = bezriziková výnosová miera + riziková prémia kapitálu

Náklady na vlastný kapitál = bezriziková výnosová miera + koeficient beta aktíva * [riziková prémia trhu]

beta aktíva predstavuje volatilitu ziskovosti posudzovaných aktív v porovnaní s volatilitou ziskovosti na trhu

| (85) | Belgické orgány odhadli náklady na kapitál SA Ducroire tak, ako je znázornené v nižšie uvedenom grafe. |
| --- | --- |

(85)

Belgické orgány odhadli náklady na kapitál SA Ducroire tak, ako je znázornené v nižšie uvedenom grafe.

Image

| (86) | Podľa odhadov ONDD na základe modelu CAPM by belgický súkromný investor v oblasti neživotného poistenia vyžadoval v roku 2004 minimálnu návratnosť 7 – 8 %. |
| --- | --- |

(86)

Podľa odhadov ONDD na základe modelu CAPM by belgický súkromný investor v oblasti neživotného poistenia vyžadoval v roku 2004 minimálnu návratnosť 7 – 8 %.

| (87) | Belgické orgány na určenie benchmarku historických návratností sektora zostavili vzorku poisťovateľov, ktorí spĺňajú tieto kritériá: a) európske subjekty, b) ktorých hlavnou činnosťou je poisťovanie úverov a c) ktoré sú aktívne predovšetkým v oblasti obchodovateľných rizík, ale pôsobia aj v oblasti neobchodovateľných rizík, s výnimkou podnikov, na ktoré sa vzťahuje štátna pomoc alebo podnikov založených po roku 2004 a s výnimkou dcérskych spoločností podniku, ktorý je súčasťou vzorky. Vzorka zahŕňa 11 poisťovateľov. Podľa belgických orgánov sa u úverových poisťovateľov aktívnych predovšetkým v sektore obchodovateľných rizík zistila priemerná ROE od 6 % do 7,5 % v závislosti od obdobia (tzn. s krízovými rokmi alebo bez nich). Priemerná ROE 11 poisťovateľov v roku 2004 je 7,8 % v porovnaní s priemernou ROE 13,3 % troch hlavných účastníkov na trhu (pozri tabuľku 6).

  Tabuľka 6:


  Benchmark návratnosti poisťovateľov úverov predložený Belgickom


























  Metóda definície vzorky pre benchmarking ROE obchodovateľných rizík | | ROE (46), 2000 – 2009, v % |
| --- | --- | --- | --- |
| Podniky | Sídlo spoločnosti | Odhado-vaný podiel obch. rizík (47) v % | Hrubé poistné v mil. EUR, 2004 | ROE | Priemery |
| Kritériá filtrovania | Veľkosť vzorky | | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2001-04 | 2003-04 | 2001 -09 |
| ߦ | Poisťovatelia úverov, ktorí sú členmi ICISA a Bernskej únie (48) |

(87)

Belgické orgány na určenie benchmarku historických návratností sektora zostavili vzorku poisťovateľov, ktorí spĺňajú tieto kritériá: a) európske subjekty, b) ktorých hlavnou činnosťou je poisťovanie úverov a c) ktoré sú aktívne predovšetkým v oblasti obchodovateľných rizík, ale pôsobia aj v oblasti neobchodovateľných rizík, s výnimkou podnikov, na ktoré sa vzťahuje štátna pomoc alebo podnikov založených po roku 2004 a s výnimkou dcérskych spoločností podniku, ktorý je súčasťou vzorky. Vzorka zahŕňa 11 poisťovateľov. Podľa belgických orgánov sa u úverových poisťovateľov aktívnych predovšetkým v sektore obchodovateľných rizík zistila priemerná ROE od 6 % do 7,5 % v závislosti od obdobia (tzn. s krízovými rokmi alebo bez nich). Priemerná ROE 11 poisťovateľov v roku 2004 je 7,8 % v porovnaní s priemernou ROE 13,3 % troch hlavných účastníkov na trhu (pozri tabuľku 6).

Tabuľka 6:

Benchmark návratnosti poisťovateľov úverov predložený Belgickom

Metóda definície vzorky pre benchmarking ROE obchodovateľných rizík

ROE (46), 2000 – 2009, v %

Podniky

Sídlo spoločnosti

Odhado-vaný podiel obch. rizík (47) v %

Hrubé poistné v mil. EUR, 2004

ROE

Priemery

Kritériá filtrovania

Veľkosť vzorky

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2001-04

2003-04

2001 -09

ߦ

Poisťovatelia úverov, ktorí sú členmi ICISA a Bernskej únie (48)

115

Cesce

Španielsko

60

51 (49)

2,3

5,2

7,3

6,0

3,5

8,3

2,3

– 24,0

10,4

4,1

4,5

1,8

KUKE

Poľsko

60

7

– 9,0

0,5

1,9

5,5

7,9

4,9

5,3

8,1

– 14,6

– 0,3

3,7

1,2

| ߦ | Európski poisťovatelia úverov (51) |
| --- | --- |

ߦ

Európski poisťovatelia úverov (51)

47

COSEC

Portugalsko

90

37

1,5

1,7

– 5,1

8,1

7,3

2,2

6,0

– 9,0

1,8

1,5

1,5

1,6

Prisma

Nemecko

100

36

0,0

4,8

6,8

4,7

5,6

9,3

12,9

17,1

9,5

15,9

7,6

6,6

7,5

9,9

| ߦ | Podniky, ktorých hlavnou činnosťou je poisťovanie úverov a ktoré sú aktívne predovšetkým v oblasti obchodovateľných rizík (45) |
| --- | --- |

ߦ

Podniky, ktorých hlavnou činnosťou je poisťovanie úverov a ktoré sú aktívne predovšetkým v oblasti obchodovateľných rizík (45)

19

Credit y Caucion

Španielsko

100

341

9,0

13,7

14,3

16,0

21,1

17,6

14,3

13,7

15,2

53,7

0,5

17,3

19,4

18,5

Baez

Bulharsko

60

0,5

4,7

8,7

5,3

11,5

10,6

14,2

4,7

4,7

9,2

| ߦ | Vylúčenie podnikov, na ktoré sa vzťahuje štátna pomoc (t. j. SACE a SACE BT) |
| --- | --- |

ߦ

Vylúčenie podnikov, na ktoré sa vzťahuje štátna pomoc (t. j. SACE a SACE BT)

16

Garant

Rakúsko

50

4

– 7,3

– 5,6

0,6

1,3

3,2

-10,7

-7,3

-7,3

-3,1

Mehib

Maďarsko

90

6 (49)

0,2

0,8

2,2

0,8

-2,3

0,4

5,7

8,2

| ߦ | Vylúčenie podnikov založených po roku 2004 a/alebo dcérskych spoločností podniku, ktorý už je na zozname |
| --- | --- |

ߦ

Vylúčenie podnikov založených po roku 2004 a/alebo dcérskych spoločností podniku, ktorý už je na zozname

11

Atradius

Holandsko

90

1079

1,8

– 17,5

3,4

10,1

16,8

14,5

19,4

– 22,1

– 12,5

– 0,5

6,8

1,5

Euler Hermes

Francúzsko

96

1567

13,7

13,2

16,7

14,5

18,4

17,7

17,3

21,8

4,5

1,3

15,7

16,4

13,9

COFACE

Francúzsko

83

903

11,3

11,8

9,2

3,2

13,2

11,5

13,4

11,2

15,1

3,7

– 15,0

9,3

12,4

7,3

Priemer (50)

11,0

5,0

3,4

7,0

7,8

8,9

8,4

9,8

4,6

-0,8

5,8

7,4

6,0

Priemer (50) 3 referenčných hosp. subjektov na trhu

8,1

0,8

10,4

13,3

16,0

14,3

18,8

-4,6

-8,7

8,2

11,9

7,6

Priemer (50) hosp. subjektov porovnateľnej veľkosti

3,1

4,7

5,3

5,8

6,2

6,2

6,4

8,0

2,2

4,7

5,5

5,3

| (88) | Podľa belgických orgánov je očakávaná návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík pred vyrovnávacou rezervou (ROE pred vyrovnávacou rezervou) a podľa finančných výhľadov, ktoré belgické orgány prepočítali v roku 2011 podľa scenára 1B (pozri tabuľku 5), v súlade s návratnosťou, akú by očakával súkromný investor v roku 2004 (podľa odhadov belgických orgánov na základe nákladov na kapitál podľa modelu CAPMP a na základe benchmarkingu návratnosti úverových poisťovateľov, pozri odôvodnenia 86 a 87). |
| --- | --- |

(88)

Podľa belgických orgánov je očakávaná návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík pred vyrovnávacou rezervou (ROE pred vyrovnávacou rezervou) a podľa finančných výhľadov, ktoré belgické orgány prepočítali v roku 2011 podľa scenára 1B (pozri tabuľku 5), v súlade s návratnosťou, akú by očakával súkromný investor v roku 2004 (podľa odhadov belgických orgánov na základe nákladov na kapitál podľa modelu CAPMP a na základe benchmarkingu návratnosti úverových poisťovateľov, pozri odôvodnenia 86 a 87).

Samostatné účtovníctvo

| (89) | Belgické orgány v nadväznosti na žiadosť Komisie v rozhodnutí o začatí konania, v ktorom ich Komisia vyzvala, aby splnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, v ktorom sa vyžaduje oddelená administratíva a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, odpovedali, že takéto rozdelenie účtovníctva nie je nutné. Po 1. januári 2005 sa poisťovanie krátkodobých rizík (obchodovateľných a neobchodovateľných) vykonáva v SA Ducroire v rámci prevodu existujúcej činnosti. Belgické orgány sa domnievajú, že zavedenie samostatného účtovníctva nie je potrebné, keďže SA Ducroire už nevyužíva štátnu pomoc, a to ani na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, ktorú vykonáva. |
| --- | --- |

(89)

Belgické orgány v nadväznosti na žiadosť Komisie v rozhodnutí o začatí konania, v ktorom ich Komisia vyzvala, aby splnili ustanovenia bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, v ktorom sa vyžaduje oddelená administratíva a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, odpovedali, že takéto rozdelenie účtovníctva nie je nutné. Po 1. januári 2005 sa poisťovanie krátkodobých rizík (obchodovateľných a neobchodovateľných) vykonáva v SA Ducroire v rámci prevodu existujúcej činnosti. Belgické orgány sa domnievajú, že zavedenie samostatného účtovníctva nie je potrebné, keďže SA Ducroire už nevyužíva štátnu pomoc, a to ani na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, ktorú vykonáva.

V.   POSÚDENIE POMOCI

V.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (90) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(90)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (91) | Komisia musí najskôr posúdiť, či príslušné opatrenia predstavujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V nasledujúcich častiach preto analyzuje opatrenia na základe rôznych kritérií zakladajúcich štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(91)

Komisia musí najskôr posúdiť, či príslušné opatrenia predstavujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V nasledujúcich častiach preto analyzuje opatrenia na základe rôznych kritérií zakladajúcich štátnu pomoc.

V.1.1.   Existencia výhody

V.1.1.1.   Existencia pomoci v súvislosti so štátnou zárukou (opatrenie 1) a možnými internými presunmi zdrojov v rámci ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík (opatrenie 2)

| (92) | Podľa bodov 3.1 a 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov môže štátna záruka pre podnik pôsobiaci v oblasti poistenia vývozných úverov tomuto podniku poskytnúť finančnú výhodu voči konkurencii. Vyšetrovanie, ktoré sa začalo 23. februára 2011 (pozri odôvodnenie 26), sa týkalo najmä záruky belgického štátu, ktorú ONDD využíval pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(92)

Podľa bodov 3.1 a 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov môže štátna záruka pre podnik pôsobiaci v oblasti poistenia vývozných úverov tomuto podniku poskytnúť finančnú výhodu voči konkurencii. Vyšetrovanie, ktoré sa začalo 23. februára 2011 (pozri odôvodnenie 26), sa týkalo najmä záruky belgického štátu, ktorú ONDD využíval pre svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík.

| (93) | Po 1. septembri 2003 bol vyčlenený tzv. „obchodný“ účet, podľa belgických orgánov bez štátnej záruky, pre všetky činnosti ONDD spojené s krátkodobým rizikom vrátane obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(93)

Po 1. septembri 2003 bol vyčlenený tzv. „obchodný“ účet, podľa belgických orgánov bez štátnej záruky, pre všetky činnosti ONDD spojené s krátkodobým rizikom vrátane obchodovateľných rizík.

| (94) | Keďže v rámci ONDD neexistovali samostatné účty umožňujúce rozlišovať medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík, belgické orgány boli požiadané, aby určili tú časť štátnej záruky, ktorú by bolo možné považovať za záruku, ktorá bola do 31. augusta 2003 poskytovaná na poisťovanie obchodovateľných rizík. Taktiež boli požiadané, aby poskytli dôkazy o tom, že táto záruka sa skončila 31. augusta 2003 a nie pri založení SA Ducroire 1. januára 2005. |
| --- | --- |

(94)

Keďže v rámci ONDD neexistovali samostatné účty umožňujúce rozlišovať medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík, belgické orgány boli požiadané, aby určili tú časť štátnej záruky, ktorú by bolo možné považovať za záruku, ktorá bola do 31. augusta 2003 poskytovaná na poisťovanie obchodovateľných rizík. Taktiež boli požiadané, aby poskytli dôkazy o tom, že táto záruka sa skončila 31. augusta 2003 a nie pri založení SA Ducroire 1. januára 2005.

| (95) | Belgické orgány potvrdili, že ONDD prestal poskytovať krytie rizík týkajúcich sa dlžníkov v „zóne 1“ (52) v roku 1993. Po roku 1993 sa ONDD zameriaval výlučne na neobchodovateľné riziká. ONDD pripustil krytie obchodovateľných rizík len v celkom výnimočných prípadoch. |
| --- | --- |

(95)

Belgické orgány potvrdili, že ONDD prestal poskytovať krytie rizík týkajúcich sa dlžníkov v „zóne 1“ (52) v roku 1993. Po roku 1993 sa ONDD zameriaval výlučne na neobchodovateľné riziká. ONDD pripustil krytie obchodovateľných rizík len v celkom výnimočných prípadoch.

| (96) | Tak ako je uvedené v odôvodnení 34, Belgicko uviedlo, že rozsah poisťovania obchodovateľných rizík v ONDD bol pred májom 2004 zanedbateľný. Navyše, veľmi nízke percento krytých obchodovateľných rizík súviselo s prepojením týchto rizík na neobchodovateľné riziko. Príklad (53) takéhoto krytia: „Poistenec X predával tovar sprostredkovateľovi A v zóne 1, ktorý následne tovar predával koncovému zákazníkovi B v zóne 2. Tovar bol väčšinou dodávaný priamo koncovému zákazníkovi B. Úhrada faktúry poistencovi X bola de facto spojená s úhradou faktúry sprostredkovateľovi A koncovým zákazníkom B. Poistenci väčšinou nezískali poistenie u iného poisťovateľa úverov, pretože išlo o transakcie závislé od politického rizika v krajine, kde mal sídlo koncový zákazník B.“ |
| --- | --- |

(96)

Tak ako je uvedené v odôvodnení 34, Belgicko uviedlo, že rozsah poisťovania obchodovateľných rizík v ONDD bol pred májom 2004 zanedbateľný. Navyše, veľmi nízke percento krytých obchodovateľných rizík súviselo s prepojením týchto rizík na neobchodovateľné riziko. Príklad (53) takéhoto krytia: „Poistenec X predával tovar sprostredkovateľovi A v zóne 1, ktorý následne tovar predával koncovému zákazníkovi B v zóne 2. Tovar bol väčšinou dodávaný priamo koncovému zákazníkovi B. Úhrada faktúry poistencovi X bola de facto spojená s úhradou faktúry sprostredkovateľovi A koncovým zákazníkom B. Poistenci väčšinou nezískali poistenie u iného poisťovateľa úverov, pretože išlo o transakcie závislé od politického rizika v krajine, kde mal sídlo koncový zákazník B.“

| (97) | Belgické orgány znovu potvrdili, že iní súkromní poisťovatelia úverov neposkytovali krytie takýchto rizík. |
| --- | --- |

(97)

Belgické orgány znovu potvrdili, že iní súkromní poisťovatelia úverov neposkytovali krytie takýchto rizík.

| (98) | So zreteľom na prvky uvedené v odôvodneniach 93 až 95 možno skonštatovať, že aj keď sa tieto riziká považujú teoreticky za obchodovateľné (pre hlavný vzťah medzi poisteným exportérom X a sprostredkovateľom A), pre trhové podmienky v danom období ich treba v praxi považovať za neobchodovateľné riziká. Okrem toho ONDD poskytoval pred májom 2004 krytie na takéto riziká celkom výnimočne, pretože predstavovali menej ako [0 – 2 %] poistného (v období rokov 2000 – 2004) z portfólia krátkodobých rizík ONDD (pozri odôvodnenie 34) |
| --- | --- |

(98)

So zreteľom na prvky uvedené v odôvodneniach 93 až 95 možno skonštatovať, že aj keď sa tieto riziká považujú teoreticky za obchodovateľné (pre hlavný vzťah medzi poisteným exportérom X a sprostredkovateľom A), pre trhové podmienky v danom období ich treba v praxi považovať za neobchodovateľné riziká. Okrem toho ONDD poskytoval pred májom 2004 krytie na takéto riziká celkom výnimočne, pretože predstavovali menej ako [0 – 2 %] poistného (v období rokov 2000 – 2004) z portfólia krátkodobých rizík ONDD (pozri odôvodnenie 34)

| (99) | Belgické orgány zároveň predložili dôkazy o tom, že štátna záruka, ktorú ONDD využíval na poisťovanie obchodovateľných rizík, skončila po 1. septembri 2003. Táto záruka totiž zanikla pri prevode obchodovateľných rizík na obchodný účet, t. j. účet, na ktorý ONDD získal súhlas OCA (54) práve preto, že sa naň nevzťahovala štátna záruka. Kráľovský výnos definujúci činnosti ONDD vo vlastnom mene bez štátnej záruky, ktorý bol uverejnený a vstúpil do platnosti 1. septembra 2003, definuje transakcie, ktoré majú byť priradené k tomuto účtu. Po vstupe kráľovského výnosu (55) do platnosti sa každé krytie rizika poistnou zmluvou na vývozný úver na dobu kratšiu ako dva roky riadi článkom 3 ods. 2 zákona z roku 1939 (činnosť v mene ONDD bez štátnej záruky). |
| --- | --- |

(99)

Belgické orgány zároveň predložili dôkazy o tom, že štátna záruka, ktorú ONDD využíval na poisťovanie obchodovateľných rizík, skončila po 1. septembri 2003. Táto záruka totiž zanikla pri prevode obchodovateľných rizík na obchodný účet, t. j. účet, na ktorý ONDD získal súhlas OCA (54) práve preto, že sa naň nevzťahovala štátna záruka. Kráľovský výnos definujúci činnosti ONDD vo vlastnom mene bez štátnej záruky, ktorý bol uverejnený a vstúpil do platnosti 1. septembra 2003, definuje transakcie, ktoré majú byť priradené k tomuto účtu. Po vstupe kráľovského výnosu (55) do platnosti sa každé krytie rizika poistnou zmluvou na vývozný úver na dobu kratšiu ako dva roky riadi článkom 3 ods. 2 zákona z roku 1939 (činnosť v mene ONDD bez štátnej záruky).

| (100) | Na záver možno skonštatovať, že pochybnosti vyjadrené Komisiou v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkali existencie výhody pri poisťovaní obchodovateľných rizík pre štátnu záruku, boli rozptýlené. Usudzuje sa totiž, že štátna záruka, ktorú ONDD využíval na svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík až do augusta 2003, nepriniesla tejto činnosti konkurenčnú výhodu, pretože poisťovanie skutočne obchodovateľných rizík neexistovalo. Okrem toho neexistovala žiadna snaha o rozvinutie poisťovania skutočne obchodovateľných rizík na základe štátnej záruky. Možno tiež konštatovať, že všetky činnosti týkajúce sa krátkodobých rizík prestali využívať štátnu záruku od 1. septembra 2003. |
| --- | --- |

(100)

Na záver možno skonštatovať, že pochybnosti vyjadrené Komisiou v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkali existencie výhody pri poisťovaní obchodovateľných rizík pre štátnu záruku, boli rozptýlené. Usudzuje sa totiž, že štátna záruka, ktorú ONDD využíval na svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík až do augusta 2003, nepriniesla tejto činnosti konkurenčnú výhodu, pretože poisťovanie skutočne obchodovateľných rizík neexistovalo. Okrem toho neexistovala žiadna snaha o rozvinutie poisťovania skutočne obchodovateľných rizík na základe štátnej záruky. Možno tiež konštatovať, že všetky činnosti týkajúce sa krátkodobých rizík prestali využívať štátnu záruku od 1. septembra 2003.

| (101) | K interným presunom zdrojov v ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík nedošlo, keďže poisťovanie skutočne obchodovateľných rizík neexistovalo. Neexistovala žiadna snaha o rozvinutie poisťovania skutočne obchodovateľných rizík na základe presunu zdrojov z poistenia neobchodovateľných rizík (pozri odôvodnenie 98). Možno povedať, že neexistujú žiadne relevantné dôkazy potvrdzujúce existenciu presunov zdrojov v rámci ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík alebo akejkoľvek výhody pre ONDD po takýchto presunoch. |
| --- | --- |

(101)

K interným presunom zdrojov v ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík nedošlo, keďže poisťovanie skutočne obchodovateľných rizík neexistovalo. Neexistovala žiadna snaha o rozvinutie poisťovania skutočne obchodovateľných rizík na základe presunu zdrojov z poistenia neobchodovateľných rizík (pozri odôvodnenie 98). Možno povedať, že neexistujú žiadne relevantné dôkazy potvrdzujúce existenciu presunov zdrojov v rámci ONDD v prospech poistenia obchodovateľných rizík alebo akejkoľvek výhody pre ONDD po takýchto presunoch.

| (102) | Na záver možno skonštatovať, že opatrenia 1 a 2 neposkytujú výhodu v zmysle článku 107 ZFEÚ. Nie sú teda štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(102)

Na záver možno skonštatovať, že opatrenia 1 a 2 neposkytujú výhodu v zmysle článku 107 ZFEÚ. Nie sú teda štátnou pomocou.

| (103) | Z uvedeného vyplýva, že analýza ostatných kritérií zakladajúcich štátnu pomoc (štátne zdroje, selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže) sa v ďalších častiach nebude týkať opatrení 1 a 2. |
| --- | --- |

(103)

Z uvedeného vyplýva, že analýza ostatných kritérií zakladajúcich štátnu pomoc (štátne zdroje, selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže) sa v ďalších častiach nebude týkať opatrení 1 a 2.

V.1.1.2.   Existencia výhody v súvislosti s pridelením kapitálu podniku SA Ducroire (opatrenie 3)

Stanovenie rozsahu pre posúdenie, či pridelenie kapitálu podniku SA Ducroire predstavuje štátnu pomoc

| (104) | Podľa rozhodnutia o začatí konania (pozri odôvodnenia 27 a 28 tohto rozhodnutia sa zo sumy počiatočne prideleného kapitálu podniku SA Ducroire musia odpočítať dve ďalej uvedené sumy, pretože nie sú štátnou pomocou:






  a) | časť kapitálu na podporu poistenia neobchodovateľných rizík (prvé vylučovacie kritérium); |
| --- | --- | --- |

(104)

Podľa rozhodnutia o začatí konania (pozri odôvodnenia 27 a 28 tohto rozhodnutia sa zo sumy počiatočne prideleného kapitálu podniku SA Ducroire musia odpočítať dve ďalej uvedené sumy, pretože nie sú štátnou pomocou:

a)

časť kapitálu na podporu poistenia neobchodovateľných rizík (prvé vylučovacie kritérium);

| b) | časť kapitálu, ktorá bola už v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík a ktorá bola iba jednoducho aj so súvisiacimi činnosťami presunutá do SA Ducroire. Malo by ísť len o zmenu právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti aj s príslušným kapitálom. Podľa prístupu uplatneného v rozhodnutí o založení Banque Postale (56) takýto presun kapitálu neposkytuje dotknutej ekonomickej činnosti novú výhodu, a teda nemôže predstavovať pomoc ako takú (druhé vylučovacie kritérium). |
| --- | --- |

b)

časť kapitálu, ktorá bola už v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík a ktorá bola iba jednoducho aj so súvisiacimi činnosťami presunutá do SA Ducroire. Malo by ísť len o zmenu právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti aj s príslušným kapitálom. Podľa prístupu uplatneného v rozhodnutí o založení Banque Postale (56) takýto presun kapitálu neposkytuje dotknutej ekonomickej činnosti novú výhodu, a teda nemôže predstavovať pomoc ako takú (druhé vylučovacie kritérium).

| (105) | Komisia by mala v súlade s prístupom naznačeným v rozhodnutí o začatí konania začať uplatnením týchto dvoch vylučovacích kritérií. |
| --- | --- |

(105)

Komisia by mala v súlade s prístupom naznačeným v rozhodnutí o začatí konania začať uplatnením týchto dvoch vylučovacích kritérií.

| (106) | Belgicko však použilo tvrdenie inšpirované druhým vylučovacím kritériom, ktoré, ak sa ukáže ako správne, umožní okamžité vylúčenie celého opatrenia 3 z posúdenia ako štátnej pomoci. Komisia bude preto pred uplatnením dvoch vylučovacích kritérií z rozhodnutia o začatí konania najskôr preukazovať, že toto tvrdenie nie je platné. |
| --- | --- |

(106)

Belgicko však použilo tvrdenie inšpirované druhým vylučovacím kritériom, ktoré, ak sa ukáže ako správne, umožní okamžité vylúčenie celého opatrenia 3 z posúdenia ako štátnej pomoci. Komisia bude preto pred uplatnením dvoch vylučovacích kritérií z rozhodnutia o začatí konania najskôr preukazovať, že toto tvrdenie nie je platné.

Odmietnutie tvrdenia Belgicka, podľa ktorého celá suma 150 miliónov EUR súvisela s činnosťou prevedenou v roku 2004

| (107) | Belgicko sa v reakcii na rozhodnutie o začatí konania dovoláva vo svoj prospech druhého vylučovacieho kritéria, podľa ktorého kapitál, ktorý bol určený na poisťovanie existujúcich obchodovateľných rizík už v rámci ONDD tesne pred ich prevodom na SA Ducroire 1. januára 2005, nepredstavuje pomoc. Belgicko sa konkrétne domnieva, že celý počiatočný kapitál vo výške 150 miliónov EUR pridelený podniku SA Ducroire predstavoval ekonomický kapitál súvisiaci s presunutým poisťovaním krátkodobých rizík (obchodovateľných a neobchodovateľných). Myslí si, že založenie SA Ducroire s počiatočným kapitálom 150 miliónov EUR je iba zmena právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti a príslušného kapitálu. Celkové počiatočné pridelenie kapitálu preto nepredstavuje pomoc. Podľa Belgicka teda nie je potrebné overovať, ako sa kapitál následne použil v SA Ducroire (t. j. či bol použitý na poisťovanie obchodovateľných alebo neobchodovateľných rizík – prvé vylučovacie kritérium), keďže tento kapitál nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(107)

Belgicko sa v reakcii na rozhodnutie o začatí konania dovoláva vo svoj prospech druhého vylučovacieho kritéria, podľa ktorého kapitál, ktorý bol určený na poisťovanie existujúcich obchodovateľných rizík už v rámci ONDD tesne pred ich prevodom na SA Ducroire 1. januára 2005, nepredstavuje pomoc. Belgicko sa konkrétne domnieva, že celý počiatočný kapitál vo výške 150 miliónov EUR pridelený podniku SA Ducroire predstavoval ekonomický kapitál súvisiaci s presunutým poisťovaním krátkodobých rizík (obchodovateľných a neobchodovateľných). Myslí si, že založenie SA Ducroire s počiatočným kapitálom 150 miliónov EUR je iba zmena právnej formy už existujúcej ekonomickej činnosti a príslušného kapitálu. Celkové počiatočné pridelenie kapitálu preto nepredstavuje pomoc. Podľa Belgicka teda nie je potrebné overovať, ako sa kapitál následne použil v SA Ducroire (t. j. či bol použitý na poisťovanie obchodovateľných alebo neobchodovateľných rizík – prvé vylučovacie kritérium), keďže tento kapitál nepredstavuje štátnu pomoc.

| (108) | Belgické orgány na podporu tohto tvrdenia uvádzajú, že upísanie kapitálu SA Ducroire vo výške 150 miliónov EUR bolo nutné už na začiatku roka 2005. Belgické orgány odôvodňujú túto úroveň kapitalizácie na základe „súčasných štandardov“ vyvinutých v súvislosti s prijatím smernice Solventnosť II (57) (tzv. „štandardná“ metóda) podľa technických parametrov stanovených v dopadovej štúdii („QIS 5“ pre Belgicko z marca 2011) pre všetky riziká SA Ducroire okrem politických rizík, pri ktorých sa použil interný model na odhad kapitálovej požiadavky na ich krytie. Ako je uvedené v položke „Solventnosť II s interným modelom pre politické riziká“ tabuľky 2, na pokrytie činnosti v roku 2009 bol potrebný kapitál vo výške [125 – 150] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(108)

Belgické orgány na podporu tohto tvrdenia uvádzajú, že upísanie kapitálu SA Ducroire vo výške 150 miliónov EUR bolo nutné už na začiatku roka 2005. Belgické orgány odôvodňujú túto úroveň kapitalizácie na základe „súčasných štandardov“ vyvinutých v súvislosti s prijatím smernice Solventnosť II (57) (tzv. „štandardná“ metóda) podľa technických parametrov stanovených v dopadovej štúdii („QIS 5“ pre Belgicko z marca 2011) pre všetky riziká SA Ducroire okrem politických rizík, pri ktorých sa použil interný model na odhad kapitálovej požiadavky na ich krytie. Ako je uvedené v položke „Solventnosť II s interným modelom pre politické riziká“ tabuľky 2, na pokrytie činnosti v roku 2009 bol potrebný kapitál vo výške [125 – 150] miliónov EUR.

| (109) | Komisia konštatuje, že pojem „kapitál vzťahujúci sa na prevod činnosti“ je definovaný v rozhodnutí Komisie z 21. decembra 2005„Opatrenia spojené so zriadením a fungovaním Banque Postale“ (58). V tomto prípade sa dospelo k záveru, že prevod neobsahoval nový kapitál, pretože na novovytvorenú právnickú osobu „La Banque Postale“ sa previedli iba vlastné kapitálové zdroje spojené s finančnými službami La Poste. Inými slovami, išlo výlučne o existujúce vlastné kapitálové zdroje, ktoré boli vopred jasne priradené k prevedenému majetku, právam a povinnostiam. Analýza sa teda vzťahovala na kapitál, ktorý už bol formálne súčasťou prevádzanej činnosti, a nie na výhľadový odhad kapitálu, ktorý by bolo vhodné prideliť novému subjektu na podporu jeho budúceho rozvoja. |
| --- | --- |

(109)

Komisia konštatuje, že pojem „kapitál vzťahujúci sa na prevod činnosti“ je definovaný v rozhodnutí Komisie z 21. decembra 2005„Opatrenia spojené so zriadením a fungovaním Banque Postale“ (58). V tomto prípade sa dospelo k záveru, že prevod neobsahoval nový kapitál, pretože na novovytvorenú právnickú osobu „La Banque Postale“ sa previedli iba vlastné kapitálové zdroje spojené s finančnými službami La Poste. Inými slovami, išlo výlučne o existujúce vlastné kapitálové zdroje, ktoré boli vopred jasne priradené k prevedenému majetku, právam a povinnostiam. Analýza sa teda vzťahovala na kapitál, ktorý už bol formálne súčasťou prevádzanej činnosti, a nie na výhľadový odhad kapitálu, ktorý by bolo vhodné prideliť novému subjektu na podporu jeho budúceho rozvoja.

| (110) | Ako je vysvetlené vyššie, činnosť vzťahujúca sa na krátkodobé riziká (obchodovateľné a neobchodovateľné) prevedená na SA Ducroire bola v ONDD od 1. septembra spravovaná prostredníctvom obchodného účtu. Na tento účet bol prevedený kapitál vo výške [45 – 70] miliónov EUR. Navyše, tak ako je uvedené v odôvodnení 99, ONDD získal osobitne a iba pre obchodný účet (a k nemu prislúchajúci kapitál vo výške [45 – 70] miliónov EUR) súhlas štátneho regulačného orgánu pre poisťovne (OCA). Pravidlá a kontrola zo strany OCA sa okrem iného týkali dodržiavania pravidiel solventnosti (minimálny garančný fond, marža solventnosti) (59). Z uvedeného vyplýva, že podľa pravidiel obozretného podnikania platných v danom období malo poisťovanie krátkodobých rizík v rámci obchodného účtu dostatok kapitálu. |
| --- | --- |

(110)

Ako je vysvetlené vyššie, činnosť vzťahujúca sa na krátkodobé riziká (obchodovateľné a neobchodovateľné) prevedená na SA Ducroire bola v ONDD od 1. septembra spravovaná prostredníctvom obchodného účtu. Na tento účet bol prevedený kapitál vo výške [45 – 70] miliónov EUR. Navyše, tak ako je uvedené v odôvodnení 99, ONDD získal osobitne a iba pre obchodný účet (a k nemu prislúchajúci kapitál vo výške [45 – 70] miliónov EUR) súhlas štátneho regulačného orgánu pre poisťovne (OCA). Pravidlá a kontrola zo strany OCA sa okrem iného týkali dodržiavania pravidiel solventnosti (minimálny garančný fond, marža solventnosti) (59). Z uvedeného vyplýva, že podľa pravidiel obozretného podnikania platných v danom období malo poisťovanie krátkodobých rizík v rámci obchodného účtu dostatok kapitálu.

| (111) | Komisia v tejto súvislosti uvádza, že, podľa internej správy z 20. apríla 2004 (60), na základe ktorej bolo prijaté rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR, kapitál striktne pridelený na poisťovanie krátkodobých rizík bol kapitál zaznamenaný na obchodnom účte a zisk za obdobie 16 mesiacov (od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004) odhadovaný na [0 – 5] miliónov EUR. V správe sa uvádza, že „z kapitálu SA vo výške 150 miliónov EUR bude [45 – 70] miliónov EUR pochádzať z presunu vlastných kapitálových zdrojov obchodného účtu“. Komisia preto dospela k záveru, že kapitál, ktorý bolo možné v čase rozhodnutia o založení SA Ducroire považovať k 31. decembru 2004 za formálne pridelený na krátkodobé poisťovanie, predstavoval iba [45 – 75] miliónov EUR ([45 – 70] miliónov EUR plus odhadovaný zisk [0 – 5] miliónov EUR). Z uvedeného vyplýva, že jedine presun kapitálu vo výške [45 – 75] miliónov EUR tvorí časť kapitálu, ktorá bola už v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa krátkodobého poistenia rizík, ktorá bola jednoducho prevedená na SA Ducroire. Tento presun preto nemôže byť novou výhodou pre túto činnosť, a teda nemôže nepredstavovať pomoc. |
| --- | --- |

(111)

Komisia v tejto súvislosti uvádza, že, podľa internej správy z 20. apríla 2004 (60), na základe ktorej bolo prijaté rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR, kapitál striktne pridelený na poisťovanie krátkodobých rizík bol kapitál zaznamenaný na obchodnom účte a zisk za obdobie 16 mesiacov (od 1. septembra 2003 do 31. decembra 2004) odhadovaný na [0 – 5] miliónov EUR. V správe sa uvádza, že „z kapitálu SA vo výške 150 miliónov EUR bude [45 – 70] miliónov EUR pochádzať z presunu vlastných kapitálových zdrojov obchodného účtu“. Komisia preto dospela k záveru, že kapitál, ktorý bolo možné v čase rozhodnutia o založení SA Ducroire považovať k 31. decembru 2004 za formálne pridelený na krátkodobé poisťovanie, predstavoval iba [45 – 75] miliónov EUR ([45 – 70] miliónov EUR plus odhadovaný zisk [0 – 5] miliónov EUR). Z uvedeného vyplýva, že jedine presun kapitálu vo výške [45 – 75] miliónov EUR tvorí časť kapitálu, ktorá bola už v rámci ONDD určená na činnosť týkajúcu sa krátkodobého poistenia rizík, ktorá bola jednoducho prevedená na SA Ducroire. Tento presun preto nemôže byť novou výhodou pre túto činnosť, a teda nemôže nepredstavovať pomoc.

| (112) | Komisia preto odmieta tvrdenie Belgicka, podľa ktorého celý počiatočný kapitál vo výške 150 miliónov EUR predstavuje jednoducho presunutý kapitál, ktorý bol už v rámci ONDD určený na prevedenú činnosť, a preto ho nemožno považovať za výhodu. Komisia sa domnieva, že rozdiel medzi [45 – 75] miliónmi EUR a skutočne upísaným kapitálom vo výške 150 miliónov EUR je dodatkový kapitál, ktorý predstavuje novú výhodu pre túto činnosť. |
| --- | --- |

(112)

Komisia preto odmieta tvrdenie Belgicka, podľa ktorého celý počiatočný kapitál vo výške 150 miliónov EUR predstavuje jednoducho presunutý kapitál, ktorý bol už v rámci ONDD určený na prevedenú činnosť, a preto ho nemožno považovať za výhodu. Komisia sa domnieva, že rozdiel medzi [45 – 75] miliónmi EUR a skutočne upísaným kapitálom vo výške 150 miliónov EUR je dodatkový kapitál, ktorý predstavuje novú výhodu pre túto činnosť.

| (113) | Komisia subsidiárne uvádza, že interné správy z roku 2004, ktoré podporili rozhodnutie ONDD prideliť SA Ducroire kapitál vo výške 150 miliónov EUR (výrazne prekračujúci sumu [45 – 75] miliónov EUR priradenú k obchodnému účtu), naznačujú, že ONDD zvažoval rôzne scenáre rastu aktivity pre budúcu SA Ducroire. Kapitálová požiadavka vo výške 150 miliónov EUR teda bola stanovená na základe predpokladov budúceho rastu činností SA Ducroire. Možno teda skonštatovať, že prístup belgických orgánov znamená vylúčiť z analýzy existencie výhody celý kapitál, o ktorom sa možno domnievať, že by ho mal nový subjekt potrebovať na podporu svojho budúceho rastu. Tento prístup nemožno akceptovať. Iba kapitál, ktorý už formálne využívali činnosti prevedené v rámci existujúceho právneho subjektu (krátkodobé poisťovanie v rámci ONDD), nepredstavuje novú výhodu, pretože predmetné činnosti ho už využívali. Naopak, každý dodatkový kapitál predstavuje novú výhodu, pretože predmetná činnosť ho pred prevodom nevyužívala. Rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR preto nemožno považovať za jednoduchú zmenu právnej formy existujúcej ekonomickej činnosti s jednoduchým presunom kapitálu prideleného prevedenej činnosti. Tvrdenie belgických orgánov, podľa ktorého sa v roku 2004 dalo na základe očakávaného rastu činnosti SA Ducroire predpokladať, že v roku 2009 bude potrebovať kapitál vo výške 150 miliónov EUR, je preto nesprávne. Belgické orgány nijako nepreukázali, že tento kapitál vo výške 150 miliónov EUR bol pridelený na činnosti v oblasti krátkodobého poisťovania v rámci ONDD už pred ich prevodom na SA Ducroire, a preto nezahŕňa novú výhodu pre uvedené činnosti. |
| --- | --- |

(113)

Komisia subsidiárne uvádza, že interné správy z roku 2004, ktoré podporili rozhodnutie ONDD prideliť SA Ducroire kapitál vo výške 150 miliónov EUR (výrazne prekračujúci sumu [45 – 75] miliónov EUR priradenú k obchodnému účtu), naznačujú, že ONDD zvažoval rôzne scenáre rastu aktivity pre budúcu SA Ducroire. Kapitálová požiadavka vo výške 150 miliónov EUR teda bola stanovená na základe predpokladov budúceho rastu činností SA Ducroire. Možno teda skonštatovať, že prístup belgických orgánov znamená vylúčiť z analýzy existencie výhody celý kapitál, o ktorom sa možno domnievať, že by ho mal nový subjekt potrebovať na podporu svojho budúceho rastu. Tento prístup nemožno akceptovať. Iba kapitál, ktorý už formálne využívali činnosti prevedené v rámci existujúceho právneho subjektu (krátkodobé poisťovanie v rámci ONDD), nepredstavuje novú výhodu, pretože predmetné činnosti ho už využívali. Naopak, každý dodatkový kapitál predstavuje novú výhodu, pretože predmetná činnosť ho pred prevodom nevyužívala. Rozhodnutie o založení SA Ducroire a o pridelení kapitálu vo výške 150 miliónov EUR preto nemožno považovať za jednoduchú zmenu právnej formy existujúcej ekonomickej činnosti s jednoduchým presunom kapitálu prideleného prevedenej činnosti. Tvrdenie belgických orgánov, podľa ktorého sa v roku 2004 dalo na základe očakávaného rastu činnosti SA Ducroire predpokladať, že v roku 2009 bude potrebovať kapitál vo výške 150 miliónov EUR, je preto nesprávne. Belgické orgány nijako nepreukázali, že tento kapitál vo výške 150 miliónov EUR bol pridelený na činnosti v oblasti krátkodobého poisťovania v rámci ONDD už pred ich prevodom na SA Ducroire, a preto nezahŕňa novú výhodu pre uvedené činnosti.

| (114) | Celkom subsidiárne, aj keby kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), Komisia konštatuje:






  a) | po prvé, finančné výhľady existujúce v roku 2004 sa týkali iba obdobia 2005 – 2007. A preto, aj keby kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), nemožno akceptovať, že sa zakladá na úrovni činnosti očakávanej v roku 2009, pretože táto úroveň činnosti sa v roku 2004 ani neodhadovala; |
| --- | --- | --- |

(114)

Celkom subsidiárne, aj keby kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), Komisia konštatuje:

a)

po prvé, finančné výhľady existujúce v roku 2004 sa týkali iba obdobia 2005 – 2007. A preto, aj keby kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), nemožno akceptovať, že sa zakladá na úrovni činnosti očakávanej v roku 2009, pretože táto úroveň činnosti sa v roku 2004 ani neodhadovala;

| b) | po druhé, metódu podľa smernice Solventnosť II spolu s interným modelom pre politické riziká, ktorú navrhlo Belgicko na odhad potrebného kapitálu, nemožno akceptovať. Táto metóda totiž nezahŕňala interné správy z roku 2004, na základe ktorých správna rada ONDD z 20. apríla 2004 rozhodla o založení podniku SA Ducroire a o kapitále, ktorý mu mal byť pridelený, pretože táto metóda v tom období neexistovala (dátum, kedy má nadobudnúť účinnosť, je naplánovaný na 1. januára 2014). ONDD ju prvýkrát použil v roku 2011 a neustále sa vyvíja. Interný model pre politické riziká preto doteraz nebol schválený belgickým regulačným orgánom pre poisťovne, čo je v rozpore s požiadavkami smernice Solventnosť II (61). Použitie metódy, ktorá v roku 2004 neexistovala, t. j. Solventnosť II, pri ktorej dodnes nebolo s konečnou platnosťou stanovené množstvo parametrov výpočtu a časový harmonogram zavedenia (ešte sú v štádiu QIS), nie je vhodné. Tvrdenie, že ekonomický kapitál, ktorý SA Ducroire potreboval pri svojom založení v roku 2005 na pokračovanie už existujúcej činnosti v rámci ONDD, má byť určený na základe požiadaviek smernice Solventnosť II, ktoré v tej dobe ani neexistovali a pre ktoré by regulačné orgány v každom prípade stanovili prechodný režim, sa zdá neprimerané. Navyše, iný záver by odporoval úrovni kapitálu (marža solventnosti) (62) obchodného účtu ([45 – 70] miliónov EUR) schválenej regulačným orgánom, ktorý v tej dobe považoval tento kapitál z hľadiska pravidiel obozretného podnikania za dostatočný. |
| --- | --- |

b)

po druhé, metódu podľa smernice Solventnosť II spolu s interným modelom pre politické riziká, ktorú navrhlo Belgicko na odhad potrebného kapitálu, nemožno akceptovať. Táto metóda totiž nezahŕňala interné správy z roku 2004, na základe ktorých správna rada ONDD z 20. apríla 2004 rozhodla o založení podniku SA Ducroire a o kapitále, ktorý mu mal byť pridelený, pretože táto metóda v tom období neexistovala (dátum, kedy má nadobudnúť účinnosť, je naplánovaný na 1. januára 2014). ONDD ju prvýkrát použil v roku 2011 a neustále sa vyvíja. Interný model pre politické riziká preto doteraz nebol schválený belgickým regulačným orgánom pre poisťovne, čo je v rozpore s požiadavkami smernice Solventnosť II (61). Použitie metódy, ktorá v roku 2004 neexistovala, t. j. Solventnosť II, pri ktorej dodnes nebolo s konečnou platnosťou stanovené množstvo parametrov výpočtu a časový harmonogram zavedenia (ešte sú v štádiu QIS), nie je vhodné. Tvrdenie, že ekonomický kapitál, ktorý SA Ducroire potreboval pri svojom založení v roku 2005 na pokračovanie už existujúcej činnosti v rámci ONDD, má byť určený na základe požiadaviek smernice Solventnosť II, ktoré v tej dobe ani neexistovali a pre ktoré by regulačné orgány v každom prípade stanovili prechodný režim, sa zdá neprimerané. Navyše, iný záver by odporoval úrovni kapitálu (marža solventnosti) (62) obchodného účtu ([45 – 70] miliónov EUR) schválenej regulačným orgánom, ktorý v tej dobe považoval tento kapitál z hľadiska pravidiel obozretného podnikania za dostatočný.

| (115) | Správna rada ONDD z 20. apríla 2004 sa pri stanovení potrebného kapitálu SA Ducroire opierala o inú metódu, konkrétne o Cookov pomer, a zohľadnila pritom potrebu poskytnúť SA Ducroire dostatočnú dôveryhodnosť oproti konkurencii. Pri výpočte sa totiž nepoužil pomer 8 %, ako stanovujú pravidlá Bazilej I, ale 10 %. Znamená to, že výpočet kapitálových požiadaviek z roku 2004 zahŕňal bezpečnostnú rezervu 2 %. Je potrebné poznamenať, že takto stanovený kapitál na konci roka 2004 predstavoval 66 miliónov EUR (63), čo je hlboko pod 150 miliónmi EUR upísaného kapitálu. |
| --- | --- |

(115)

Správna rada ONDD z 20. apríla 2004 sa pri stanovení potrebného kapitálu SA Ducroire opierala o inú metódu, konkrétne o Cookov pomer, a zohľadnila pritom potrebu poskytnúť SA Ducroire dostatočnú dôveryhodnosť oproti konkurencii. Pri výpočte sa totiž nepoužil pomer 8 %, ako stanovujú pravidlá Bazilej I, ale 10 %. Znamená to, že výpočet kapitálových požiadaviek z roku 2004 zahŕňal bezpečnostnú rezervu 2 %. Je potrebné poznamenať, že takto stanovený kapitál na konci roka 2004 predstavoval 66 miliónov EUR (63), čo je hlboko pod 150 miliónmi EUR upísaného kapitálu.

| (116) | Pokiaľ ide o použitie Cookovho pomeru pri stanovovaní potrebného kapitálu, Komisia v rozhodnutí o začatí konania kritizovala relevantnosť uplatnenia bankových pravidiel (ako je Cookov pomer) na poisťovateľov úverov pre mnohé rozdiely v rizikách, ktorým čelia poisťovatelia úverov na jednej strane a banky na druhej strane (pozri odôvodnenie 90 rozhodnutia o začatí konania). Belgicko v tejto súvislosti nepreukázalo, že bazilejské pravidlá (Cookov pomer), ktoré sa podľa zákona vzťahujú iba na bankový sektor, mali v praxi uplatňovať poisťovatelia úverov alebo odporúčať ratingové agentúry prípadne inštitúcie vykonávajúce dohľad nad poisťovňami. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o použitie Cookovho pomeru pri stanovovaní potrebného kapitálu, Komisia v rozhodnutí o začatí konania kritizovala relevantnosť uplatnenia bankových pravidiel (ako je Cookov pomer) na poisťovateľov úverov pre mnohé rozdiely v rizikách, ktorým čelia poisťovatelia úverov na jednej strane a banky na druhej strane (pozri odôvodnenie 90 rozhodnutia o začatí konania). Belgicko v tejto súvislosti nepreukázalo, že bazilejské pravidlá (Cookov pomer), ktoré sa podľa zákona vzťahujú iba na bankový sektor, mali v praxi uplatňovať poisťovatelia úverov alebo odporúčať ratingové agentúry prípadne inštitúcie vykonávajúce dohľad nad poisťovňami.

| (117) | Pokiaľ ide o uplatnenie článku 8 zákona z roku 1939 o ONDD, belgické orgány potvrdili, že tento zákon sa nevzťahuje na SA Ducroire. Navyše sa tento článok dotýka iba činností ONDD vykonávaných vo vlastnom mene so štátnou zárukou, ako aj v mene štátu. |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide o uplatnenie článku 8 zákona z roku 1939 o ONDD, belgické orgány potvrdili, že tento zákon sa nevzťahuje na SA Ducroire. Navyše sa tento článok dotýka iba činností ONDD vykonávaných vo vlastnom mene so štátnou zárukou, ako aj v mene štátu.

| (118) | Je potrebné poznamenať, že aj keď sa Belgicko odvoláva na metódu Standard & Poor's, ktorá sa v tom období používala na určovanie kapitálových potrieb poisťovateľov úverov, belgické orgány nepredložili žiadny odhad kapitálu podľa tejto metódy. Nepoužil ju ani ONDD v roku 2004. |
| --- | --- |

(118)

Je potrebné poznamenať, že aj keď sa Belgicko odvoláva na metódu Standard & Poor's, ktorá sa v tom období používala na určovanie kapitálových potrieb poisťovateľov úverov, belgické orgány nepredložili žiadny odhad kapitálu podľa tejto metódy. Nepoužil ju ani ONDD v roku 2004.

| (119) | Aj keby sme na záver predpokladali, že by kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), belgické orgány nepredložili žiadne relevantné dôkazy, ktoré by preukázali, že kapitálové požiadavky vzťahujúce sa na poisťovanie krátkodobých rizík a prevedené na SA Ducroire by mali byť vyššie ako existujúci kapitál na obchodnom účte ONDD na konci roka 2004. |
| --- | --- |

(119)

Aj keby sme na záver predpokladali, že by kapitál potrebný na podporu očakávaného rastu činností bol relevantným kritériom pre túto analýzu (čo Komisia spochybňuje), belgické orgány nepredložili žiadne relevantné dôkazy, ktoré by preukázali, že kapitálové požiadavky vzťahujúce sa na poisťovanie krátkodobých rizík a prevedené na SA Ducroire by mali byť vyššie ako existujúci kapitál na obchodnom účte ONDD na konci roka 2004.

| (120) | Komisia v tejto časti zdôraznila potrebu odmietnuť tvrdenia belgických orgánov, podľa ktorých je pridelenie počiatočného kapitálu podniku SA Ducroire v roku 2004 iba presunom kapitálu, ktorý bol už v roku 2004 v rámci ONDD určený na činnosť týkajúcu sa poisťovania krátkodobých rizík. Komisia totiž dospela k záveru, že kapitál, ktorý už bol určený na poisťovanie krátkodobých rizík v ONDD pred prevodom tejto činnosti na SA Ducroire, dosahoval výšku [45 – 75] miliónov EUR, a preto pre danú činnosť existoval dodatkový kapitál vo výške [75 – 100] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(120)

Komisia v tejto časti zdôraznila potrebu odmietnuť tvrdenia belgických orgánov, podľa ktorých je pridelenie počiatočného kapitálu podniku SA Ducroire v roku 2004 iba presunom kapitálu, ktorý bol už v roku 2004 v rámci ONDD určený na činnosť týkajúcu sa poisťovania krátkodobých rizík. Komisia totiž dospela k záveru, že kapitál, ktorý už bol určený na poisťovanie krátkodobých rizík v ONDD pred prevodom tejto činnosti na SA Ducroire, dosahoval výšku [45 – 75] miliónov EUR, a preto pre danú činnosť existoval dodatkový kapitál vo výške [75 – 100] miliónov EUR.

| (121) | Teraz je potrebné preskúmať použitie dvoch vylučovacích kritérií opísaných v rozhodnutí o začatí konania. Najskôr bude rozvinuté druhé vylučovacie kritérium a následne prvé. |
| --- | --- |

(121)

Teraz je potrebné preskúmať použitie dvoch vylučovacích kritérií opísaných v rozhodnutí o začatí konania. Najskôr bude rozvinuté druhé vylučovacie kritérium a následne prvé.

Časť kapitálu, ktorá bola už v rámci ONDD určená na poisťovanie obchodovateľných rizík a ktorá bola jednoducho aj so súvisiacimi činnosťami presunutá do SA Ducroire (druhé vylučovacie kritérium opísané v rozhodnutí o začatí konania)

| (122) | Komisia v odôvodnení 111 dospela k záveru, že k 31. decembru 2004 bol v ONDD pridelený kapitál vo výške [45 – 75] miliónov EUR na činnosť v oblasti poisťovania krátkodobých rizík. Aby bolo možné uplatniť druhé vylučovacie kritérium, treba určiť tú časť z kapitálu vo výške [45 – 75] miliónov EUR prideleného na poisťovanie krátkodobých rizík na konci roka 2004, ktorá sa vzťahuje na obchodovateľné riziká (64). Tieto obchodovateľné riziká tvorili, podľa vyššie uvedených informácií, výhradne riziká vzťahujúce sa na dlžníkov z desiatich krajín, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004. |
| --- | --- |

(122)

Komisia v odôvodnení 111 dospela k záveru, že k 31. decembru 2004 bol v ONDD pridelený kapitál vo výške [45 – 75] miliónov EUR na činnosť v oblasti poisťovania krátkodobých rizík. Aby bolo možné uplatniť druhé vylučovacie kritérium, treba určiť tú časť z kapitálu vo výške [45 – 75] miliónov EUR prideleného na poisťovanie krátkodobých rizík na konci roka 2004, ktorá sa vzťahuje na obchodovateľné riziká (64). Tieto obchodovateľné riziká tvorili, podľa vyššie uvedených informácií, výhradne riziká vzťahujúce sa na dlžníkov z desiatich krajín, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004.

| (123) | Podľa vyššie uvedených informácií obchodný účet, ktorý mal na konci roka 2004 k dispozícii kapitál vo výške [45 – 75] miliónov EUR, neobsahoval samostatné účty umožňujúce presnú identifikáciu kapitálu určeného výlučne na poisťovanie obchodovateľných rizík. Preto treba určiť časť zo sumy [45 – 75] miliónov EUR, o ktorej možno odôvodnene tvrdiť, že bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(123)

Podľa vyššie uvedených informácií obchodný účet, ktorý mal na konci roka 2004 k dispozícii kapitál vo výške [45 – 75] miliónov EUR, neobsahoval samostatné účty umožňujúce presnú identifikáciu kapitálu určeného výlučne na poisťovanie obchodovateľných rizík. Preto treba určiť časť zo sumy [45 – 75] miliónov EUR, o ktorej možno odôvodnene tvrdiť, že bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík.

| (124) | Podľa údajov predložených regulačnému orgánu v roku 2004 predstavovali čisté záväzky na konci roka 2004 sumu 141,6 milióna EUR pre riziká vzťahujúc sa na desať nových pristupujúcich štátov a 661,4 milióna EUR pre všetky krátkodobé poistné zmluvy týkajúce sa vývozných úverov (65). Na základe rozdelenia sumy [45 – 75] miliónov EUR pomerným dielom podľa čistých záväzkov možno [10 – 25] miliónov EUR považovať za kapitál súvisiaci s rizikami, ktoré sa vzťahujú na desať nových pristupujúcich členských štátov, pred ich prevodom z obchodného účtu ONDD na SA Ducroire. |
| --- | --- |

(124)

Podľa údajov predložených regulačnému orgánu v roku 2004 predstavovali čisté záväzky na konci roka 2004 sumu 141,6 milióna EUR pre riziká vzťahujúc sa na desať nových pristupujúcich štátov a 661,4 milióna EUR pre všetky krátkodobé poistné zmluvy týkajúce sa vývozných úverov (65). Na základe rozdelenia sumy [45 – 75] miliónov EUR pomerným dielom podľa čistých záväzkov možno [10 – 25] miliónov EUR považovať za kapitál súvisiaci s rizikami, ktoré sa vzťahujú na desať nových pristupujúcich členských štátov, pred ich prevodom z obchodného účtu ONDD na SA Ducroire.

| (125) | Komisia konštatuje, že takéto rozdelenie kapitálu podľa čistých záväzkov je v súlade s postupom samotného ONDD z roku 2004 (66). |
| --- | --- |

(125)

Komisia konštatuje, že takéto rozdelenie kapitálu podľa čistých záväzkov je v súlade s postupom samotného ONDD z roku 2004 (66).

| (126) | Komisia tiež konštatuje, že belgické orgány a ONDD/SA Ducroire neprestajne počas konania tvrdili, že neobchodovateľné riziká vyžadujú pre danú poistenú sumu viac kapitálu ako obchodovateľné riziká. Preto je suma [10 – 25] miliónov EUR skôr hornou ako dolnou hranicou. Podľa Komisie by sa ale malo vychádzať z tohto údaja, pretože je v súlade s postupom samotného ONDD z roku 2004. |
| --- | --- |

(126)

Komisia tiež konštatuje, že belgické orgány a ONDD/SA Ducroire neprestajne počas konania tvrdili, že neobchodovateľné riziká vyžadujú pre danú poistenú sumu viac kapitálu ako obchodovateľné riziká. Preto je suma [10 – 25] miliónov EUR skôr hornou ako dolnou hranicou. Podľa Komisie by sa ale malo vychádzať z tohto údaja, pretože je v súlade s postupom samotného ONDD z roku 2004.

| (127) | Komisia preto dospela k návrhu, že suma [10 – 25] miliónov EUR z počiatočného kapitálu 150 miliónov EUR nepredstavuje výhodu pre poisťovanie obchodovateľných rizík, pretože bola na túto činnosť určená už v ONDD (67). V tomto prípade ide iba o zmenu právnej formy tej istej ekonomickej činnosti a kapitálu, ktorý využívala. Presun tohto kapitálu do SA Ducroire spolu s dotknutou činnosťou preto nemôže byť pomocou. |
| --- | --- |

(127)

Komisia preto dospela k návrhu, že suma [10 – 25] miliónov EUR z počiatočného kapitálu 150 miliónov EUR nepredstavuje výhodu pre poisťovanie obchodovateľných rizík, pretože bola na túto činnosť určená už v ONDD (67). V tomto prípade ide iba o zmenu právnej formy tej istej ekonomickej činnosti a kapitálu, ktorý využívala. Presun tohto kapitálu do SA Ducroire spolu s dotknutou činnosťou preto nemôže byť pomocou.

| (128) | Rovnako by sa malo uvažovať aj v prípade kapitálu, ktorý sa vzťahuje na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku. Z dôvodu vstupu obidvoch krajín do Európskej únie v roku 2007 totiž došlo k preradeniu neobchodovateľných rizík týkajúcich sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a Bulharsku do kategórie obchodovateľných rizík. Kapitál, ktorý už bol určený na poisťovanie týchto rizík vtedy, keď neboli obchodovateľné, preto nemôže predstavovať novú výhodu, keďže tieto riziká sa stali obchodovateľné až potom. Preto treba z posúdenia ako štátnej pomoci vylúčiť aj tento kapitál. |
| --- | --- |

(128)

Rovnako by sa malo uvažovať aj v prípade kapitálu, ktorý sa vzťahuje na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku. Z dôvodu vstupu obidvoch krajín do Európskej únie v roku 2007 totiž došlo k preradeniu neobchodovateľných rizík týkajúcich sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a Bulharsku do kategórie obchodovateľných rizík. Kapitál, ktorý už bol určený na poisťovanie týchto rizík vtedy, keď neboli obchodovateľné, preto nemôže predstavovať novú výhodu, keďže tieto riziká sa stali obchodovateľné až potom. Preto treba z posúdenia ako štátnej pomoci vylúčiť aj tento kapitál.

| (129) | Kapitál vzťahujúci sa na neobchodovateľné riziká, ktoré sa stali obchodovateľnými, je preto vylúčený z analýzy existencie výhody. Belgické orgány vo svojich pripomienkach zo 16. mája 2012 odhadli kapitál, ktorý sa vzťahuje na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku do výšky [0 – 2] milióny EUR, pričom vychádzali z predpokladu, že tieto riziká boli v roku 2005 obchodovateľné. Na druhej strane neposkytli odhad kapitálu vzťahujúceho sa na tieto riziká k 31. decembru 2006. Keďže tieto riziká neboli v roku 2005 obchodovateľné, odhad belgických orgánov v súvislosti s kapitálom prideleným na tieto riziká sa považuje za podhodnotený. Samostatné účtovníctvo, ktoré ONDD vytvoril spätne v rámci tohto konania (pripomienky zo 16. júna 2012), ukázalo, že kapitál pridelený na neobchodovateľné riziká sa znížil v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 o [0 – 5] miliónov EUR. Tento pokles možno vysvetliť preklasifikovaním rizík vzťahujúcich sa na Rumunsko a Bulharsko (po roku 2007 považované za obchodovateľné), ale aj ďalšími faktormi, ako napríklad zmenou politiky zaisťovania. Na základe všetkých dostupných dôkazov sa možno odôvodnene domnievať, že kapitál, ktorý bol určený na riziká vzťahujúce sa na Bulharsko a Rumunsko predtým, ako sa stali obchodovateľnými, dosahoval výšku [0 – 5] miliónov EUR. |
| --- | --- |

(129)

Kapitál vzťahujúci sa na neobchodovateľné riziká, ktoré sa stali obchodovateľnými, je preto vylúčený z analýzy existencie výhody. Belgické orgány vo svojich pripomienkach zo 16. mája 2012 odhadli kapitál, ktorý sa vzťahuje na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku do výšky [0 – 2] milióny EUR, pričom vychádzali z predpokladu, že tieto riziká boli v roku 2005 obchodovateľné. Na druhej strane neposkytli odhad kapitálu vzťahujúceho sa na tieto riziká k 31. decembru 2006. Keďže tieto riziká neboli v roku 2005 obchodovateľné, odhad belgických orgánov v súvislosti s kapitálom prideleným na tieto riziká sa považuje za podhodnotený. Samostatné účtovníctvo, ktoré ONDD vytvoril spätne v rámci tohto konania (pripomienky zo 16. júna 2012), ukázalo, že kapitál pridelený na neobchodovateľné riziká sa znížil v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 o [0 – 5] miliónov EUR. Tento pokles možno vysvetliť preklasifikovaním rizík vzťahujúcich sa na Rumunsko a Bulharsko (po roku 2007 považované za obchodovateľné), ale aj ďalšími faktormi, ako napríklad zmenou politiky zaisťovania. Na základe všetkých dostupných dôkazov sa možno odôvodnene domnievať, že kapitál, ktorý bol určený na riziká vzťahujúce sa na Bulharsko a Rumunsko predtým, ako sa stali obchodovateľnými, dosahoval výšku [0 – 5] miliónov EUR.

| (130) | So zreteľom na vyššie uvedené Komisia dospela k záveru, že suma [10 – 25] miliónov EUR už bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík pred 1. januárom 2005 a že presun tohto kapitálu s uvedenými činnosťami nepredstavuje výhodu. Podobne suma [0 – 5] miliónov EUR bola určená na poisťovanie rizík vzťahujúcich sa na dlžníkov z Rumunska a Bulharska ešte predtým, ako boli preklasifikované na obchodovateľné 1. januára 2007. |
| --- | --- |

(130)

So zreteľom na vyššie uvedené Komisia dospela k záveru, že suma [10 – 25] miliónov EUR už bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík pred 1. januárom 2005 a že presun tohto kapitálu s uvedenými činnosťami nepredstavuje výhodu. Podobne suma [0 – 5] miliónov EUR bola určená na poisťovanie rizík vzťahujúcich sa na dlžníkov z Rumunska a Bulharska ešte predtým, ako boli preklasifikované na obchodovateľné 1. januára 2007.

Časť kapitálu na podporu poistenia neobchodovateľných rizík (prvé vylučovacie kritérium opísané v rozhodnutí o začatí konania)

| (131) | Ako je opísané vyššie, kapitál [45 – 75] miliónov EUR bol určený na poisťovanie krátkodobých rizík už pred ich prevodom na ONDD (pozri odôvodnenie 120). Ako sa už uviedlo, z týchto [45 – 75] miliónov EUR možno odôvodnene odhadnúť časť určenú na obchodovateľné riziká vo výške [10 – 25] miliónov EUR. Na základe uvedeného možno odôvodnene odhadnúť časť týkajúcu sa neobchodovateľných rizík vo výške [35 – 50] miliónov EUR (z toho časť [0 – 5] miliónov EUR, ktoré sa týkajú rizík vzťahujúcich na Rumunsko a Bulharsko, sa stala obchodovateľnou v roku 2007). |
| --- | --- |

(131)

Ako je opísané vyššie, kapitál [45 – 75] miliónov EUR bol určený na poisťovanie krátkodobých rizík už pred ich prevodom na ONDD (pozri odôvodnenie 120). Ako sa už uviedlo, z týchto [45 – 75] miliónov EUR možno odôvodnene odhadnúť časť určenú na obchodovateľné riziká vo výške [10 – 25] miliónov EUR. Na základe uvedeného možno odôvodnene odhadnúť časť týkajúcu sa neobchodovateľných rizík vo výške [35 – 50] miliónov EUR (z toho časť [0 – 5] miliónov EUR, ktoré sa týkajú rizík vzťahujúcich na Rumunsko a Bulharsko, sa stala obchodovateľnou v roku 2007).

| (132) | Z tých istých dôvodov ako v odôvodnení 127 nepredstavuje presun celého kapitálu [45 – 75] miliónov EUR (vrátane časti neobchodovateľných rizík vo výške [35 – 50] miliónov EUR) výhodu, keďže je vylúčený z analýzy existencie pomoci. |
| --- | --- |

(132)

Z tých istých dôvodov ako v odôvodnení 127 nepredstavuje presun celého kapitálu [45 – 75] miliónov EUR (vrátane časti neobchodovateľných rizík vo výške [35 – 50] miliónov EUR) výhodu, keďže je vylúčený z analýzy existencie pomoci.

| (133) | Na záver možno povedať, že z počiatočného kapitálu 150 miliónov EUR prideleného SA Ducroire iba [75 – 100] miliónov EUR predstavuje dodatkový, a teda nový kapitál. Preto iba poskytnutie týchto [75 – 100] miliónov EUR by mohlo predstavovať výhodu (pozri odôvodnenie 120). |
| --- | --- |

(133)

Na záver možno povedať, že z počiatočného kapitálu 150 miliónov EUR prideleného SA Ducroire iba [75 – 100] miliónov EUR predstavuje dodatkový, a teda nový kapitál. Preto iba poskytnutie týchto [75 – 100] miliónov EUR by mohlo predstavovať výhodu (pozri odôvodnenie 120).

| (134) | Ako je uvedené v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania, členské štáty majú možnosť podporovať poisťovanie neobchodovateľných rizík, keďže podľa Komisie neexistuje žiadny trh pre tieto riziká. Narušenie hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným poisťovateľom preto nie je možné. Komisia však konštatuje, že v SA Ducroire neexistovalo žiadne oddelenie účtov medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík. Formálne nebol žiadny kapitál pridelený na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Žiadna časť z kapitálu 150 miliónov EUR nebola vyčlenená na financovanie činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík. Pri uplatnení čisto formálneho prístupu by sa preto nemusela vylúčiť žiadna časť z dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR. Takýto prístup by bol o to viac odôvodnený, že povinné zavedenie samostatného účtovníctva je výslovne stanovené v bode 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, ktoré je v platnosti od roku 1998. Je však zjavné, že značná časť činnosti SA Ducroire sa týka poisťovania neobchodovateľných rizík. SA Ducroire by nemohol poisťovať tieto riziká bez zodpovedajúceho kapitálu. Preto okrem [45 – 75] miliónov EUR (z toho [35 – 50] miliónov EUR na neobchodovateľné riziká) môže Komisia súhlasiť aj s tým, aby sa z posúdenia ako štátnej pomoci vylúčila aj tá časť kapitálu, pri ktorej možno odôvodnene preukázať, že bola použitá na podporu poisťovania neobchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(134)

Ako je uvedené v odôvodnení 65 rozhodnutia o začatí konania, členské štáty majú možnosť podporovať poisťovanie neobchodovateľných rizík, keďže podľa Komisie neexistuje žiadny trh pre tieto riziká. Narušenie hospodárskej súťaže vo vzťahu k ostatným poisťovateľom preto nie je možné. Komisia však konštatuje, že v SA Ducroire neexistovalo žiadne oddelenie účtov medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík. Formálne nebol žiadny kapitál pridelený na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Žiadna časť z kapitálu 150 miliónov EUR nebola vyčlenená na financovanie činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík. Pri uplatnení čisto formálneho prístupu by sa preto nemusela vylúčiť žiadna časť z dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR. Takýto prístup by bol o to viac odôvodnený, že povinné zavedenie samostatného účtovníctva je výslovne stanovené v bode 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, ktoré je v platnosti od roku 1998. Je však zjavné, že značná časť činnosti SA Ducroire sa týka poisťovania neobchodovateľných rizík. SA Ducroire by nemohol poisťovať tieto riziká bez zodpovedajúceho kapitálu. Preto okrem [45 – 75] miliónov EUR (z toho [35 – 50] miliónov EUR na neobchodovateľné riziká) môže Komisia súhlasiť aj s tým, aby sa z posúdenia ako štátnej pomoci vylúčila aj tá časť kapitálu, pri ktorej možno odôvodnene preukázať, že bola použitá na podporu poisťovania neobchodovateľných rizík.

| (135) | V rozhodnuté o začatí konania bolo Belgicko požiadané, aby vypracovalo metódu umožňujúcu určiť časť kapitálu SA Ducroire, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti obchodovateľných rizík, a časť kapitálu, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík. Belgické orgány na túto žiadosť Komisie predložili samostatnú súvahu a výkaz ziskov a strát za obdobie rokov 2005 – 2011 pre obchodovateľné riziká a pre neobchodovateľné riziká. Súvaha neobchodovateľných rizík k 31. decembru 2011 obsahuje kapitál [70 – 110] miliónov EUR, zatiaľ čo súvaha obchodovateľných rizík obsahuje kapitál [40 – 80] miliónov EUR. Aj keď sa samostatné účtovníctvo zakladá na určitých predpokladoch alebo čiastočne overiteľných údajoch v kontexte spätnej rekonštrukcie, úrovne kapitálu pre poisťovanie obchodovateľných rizík a neobchodovateľných rizík k 31. decembru 2011 považuje Komisia za odôvodnené. |
| --- | --- |

(135)

V rozhodnuté o začatí konania bolo Belgicko požiadané, aby vypracovalo metódu umožňujúcu určiť časť kapitálu SA Ducroire, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti obchodovateľných rizík, a časť kapitálu, ktorú možno považovať za podporu činnosti v oblasti neobchodovateľných rizík. Belgické orgány na túto žiadosť Komisie predložili samostatnú súvahu a výkaz ziskov a strát za obdobie rokov 2005 – 2011 pre obchodovateľné riziká a pre neobchodovateľné riziká. Súvaha neobchodovateľných rizík k 31. decembru 2011 obsahuje kapitál [70 – 110] miliónov EUR, zatiaľ čo súvaha obchodovateľných rizík obsahuje kapitál [40 – 80] miliónov EUR. Aj keď sa samostatné účtovníctvo zakladá na určitých predpokladoch alebo čiastočne overiteľných údajoch v kontexte spätnej rekonštrukcie, úrovne kapitálu pre poisťovanie obchodovateľných rizík a neobchodovateľných rizík k 31. decembru 2011 považuje Komisia za odôvodnené.

| (136) | Komisia preto súhlasí s vylúčením sumy [70 – 110] miliónov EUR z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože de facto podporuje činnosť, na ktorú sa podľa oznámenia o poistení vývozných úverov nevzťahuje hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

(136)

Komisia preto súhlasí s vylúčením sumy [70 – 110] miliónov EUR z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože de facto podporuje činnosť, na ktorú sa podľa oznámenia o poistení vývozných úverov nevzťahuje hospodárska súťaž.

| (137) | Kapitál určený na krátkodobé poisťovanie neobchodovateľných rizík sa teda zvýšil z [35 – 50] miliónov EUR na konci roka 2004 na [70 – 110] miliónov EUR na konci decembra 2011, čo predstavuje nárast o [35 – 60] miliónov EUR. Keďže suma [35 – 50] miliónov EUR kapitálu vzťahujúceho sa na poisťovanie neobchodovateľných rizík zahŕňa sumu [0 – 5] miliónov EUR, ktorá sa týka rizík vzťahujúcich na Rumunsko a Bulharsko prekvalifikovaných na obchodovateľné v roku 2007, hrubé zvýšenie kapitálu určeného na poisťovanie neobchodovateľných rizík predstavuje [35 – 65] miliónov EUR. Inými slovami, v rámci dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR, suma [35 – 65] miliónov EUR de facto podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(137)

Kapitál určený na krátkodobé poisťovanie neobchodovateľných rizík sa teda zvýšil z [35 – 50] miliónov EUR na konci roka 2004 na [70 – 110] miliónov EUR na konci decembra 2011, čo predstavuje nárast o [35 – 60] miliónov EUR. Keďže suma [35 – 50] miliónov EUR kapitálu vzťahujúceho sa na poisťovanie neobchodovateľných rizík zahŕňa sumu [0 – 5] miliónov EUR, ktorá sa týka rizík vzťahujúcich na Rumunsko a Bulharsko prekvalifikovaných na obchodovateľné v roku 2007, hrubé zvýšenie kapitálu určeného na poisťovanie neobchodovateľných rizík predstavuje [35 – 65] miliónov EUR. Inými slovami, v rámci dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR, suma [35 – 65] miliónov EUR de facto podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík.

Záver týkajúci sa uplatnenia dvoch vylučovacích kritérií a výšky dodatočného kapitálu

| (138) | Suma [70 – 110] miliónov EUR bola vylúčená z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože sa môže považovať za sumu, ktorá k 31. decembru 2011 podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík (prvé vylučovacie kritérium). Suma [10 – 25] miliónov EUR bola tiež vylúčená z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože sa môže považovať za sumu, ktorá nepredstavuje výhodu, keďže bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík už pred prevodom týchto rizík na SA Ducroire dňa 31. decembra 2004 (druhé vylučovacie kritérium). Okrem toho by sa mala vylúčiť aj suma [0 – 5] miliónov EUR, pretože bola určená na poisťovanie rizík vzťahujúcich sa na dlžníkov z Bulharska a Rumunska ešte pred tým, ako boli 1. januára 2007 preklasifikované na obchodovateľné. |
| --- | --- |

(138)

Suma [70 – 110] miliónov EUR bola vylúčená z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože sa môže považovať za sumu, ktorá k 31. decembru 2011 podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík (prvé vylučovacie kritérium). Suma [10 – 25] miliónov EUR bola tiež vylúčená z posúdenia ako štátnej pomoci, pretože sa môže považovať za sumu, ktorá nepredstavuje výhodu, keďže bola určená na poisťovanie obchodovateľných rizík už pred prevodom týchto rizík na SA Ducroire dňa 31. decembra 2004 (druhé vylučovacie kritérium). Okrem toho by sa mala vylúčiť aj suma [0 – 5] miliónov EUR, pretože bola určená na poisťovanie rizík vzťahujúcich sa na dlžníkov z Bulharska a Rumunska ešte pred tým, ako boli 1. januára 2007 preklasifikované na obchodovateľné.

| (139) | Na záver možno povedať, že iba suma 36,6 milióna EUR z počiatočného pridelenia kapitálu vo výške 150 miliónov EUR by mohla predstavovať výhodu a štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(139)

Na záver možno povedať, že iba suma 36,6 milióna EUR z počiatočného pridelenia kapitálu vo výške 150 miliónov EUR by mohla predstavovať výhodu a štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (140) | Ďalší spôsob, ako prezentovať sumu 36,6 milióna EUR, je ten, že od počiatočného kapitálu vo výške 150 miliónov EUR prideleného SA Ducroire sa odpočíta 1. [45 – 75] miliónov EUR, ktoré boli určené na poisťovanie krátkodobých rizík už pred ich prevodom na SA Ducroire (vrátane [0 – 5] miliónov EUR vzťahujúcich sa na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku, ktoré sa stali obchodovateľnými 1. januára 2007, a 2. dodatkových [35 – 65] miliónov EUR, ktoré podporovali de facto neobchodovateľné riziká. Dostaneme výsledok 36,6 milióna EUR. |
| --- | --- |

(140)

Ďalší spôsob, ako prezentovať sumu 36,6 milióna EUR, je ten, že od počiatočného kapitálu vo výške 150 miliónov EUR prideleného SA Ducroire sa odpočíta 1. [45 – 75] miliónov EUR, ktoré boli určené na poisťovanie krátkodobých rizík už pred ich prevodom na SA Ducroire (vrátane [0 – 5] miliónov EUR vzťahujúcich sa na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku, ktoré sa stali obchodovateľnými 1. januára 2007, a 2. dodatkových [35 – 65] miliónov EUR, ktoré podporovali de facto neobchodovateľné riziká. Dostaneme výsledok 36,6 milióna EUR.

| (141) | Táto analýza rozdelenia kapitálu je znázornená v nasledujúcom grafe: |
| --- | --- |

(141)

Táto analýza rozdelenia kapitálu je znázornená v nasledujúcom grafe:

Image

| (142) | Komisia subsidiárne uvádza toto: Belgické orgány tvrdia, že celý kapitál 150 miliónov EUR s výnimkou približne 7 až 13 miliónov EUR (pozri tabuľku 2) bol v roku 2004 implicitne pridelený na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Nadväzujúc na toto prvé tvrdenie belgické orgány uvádzajú, že až neskôr (v roku 2007 a 2008) bola časť kapitálu pôvodne prideleného na neobchodovateľné riziká presunutá na obchodovateľné riziká. Podľa Belgicka iba tieto presuny kapitálu môžu predstavovať pomoc a kritérium súkromného investora sa musí uplatniť na tieto sumy v čase ich interných presunov a nie v čase pôvodného pridelenia kapitálu v roku 2004. S takýmto uvažovaním nemožno súhlasiť. |
| --- | --- |

(142)

Komisia subsidiárne uvádza toto: Belgické orgány tvrdia, že celý kapitál 150 miliónov EUR s výnimkou približne 7 až 13 miliónov EUR (pozri tabuľku 2) bol v roku 2004 implicitne pridelený na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Nadväzujúc na toto prvé tvrdenie belgické orgány uvádzajú, že až neskôr (v roku 2007 a 2008) bola časť kapitálu pôvodne prideleného na neobchodovateľné riziká presunutá na obchodovateľné riziká. Podľa Belgicka iba tieto presuny kapitálu môžu predstavovať pomoc a kritérium súkromného investora sa musí uplatniť na tieto sumy v čase ich interných presunov a nie v čase pôvodného pridelenia kapitálu v roku 2004. S takýmto uvažovaním nemožno súhlasiť.

| (143) | Pri zakladaní SA Ducroire a v nasledujúcich rokoch nebol kapitál vo výške 150 miliónov EUR v skutočnosti nikdy formálne pridelený na poisťovanie obchodovateľných rizík, resp. na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Tento kapitál sa mohol použiť voľne na poisťovanie obchodovateľných rizík alebo na poisťovanie neobchodovateľných rizík (v nedefinovanom pomere) v závislosti na trhových príležitostiach a strategických voľbách SA Ducroire. Rozdelenie kapitálu medzi poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík sa realizovalo iba spätne v rámci tohto konania. Dokumenty z roku 2004 predložené belgickými orgánmi neobsahovali rozdelenie kapitálu medzi rôzne činnosti. Komisia preto nemôže súhlasiť s vylúčením časti zo [75 – 100] miliónov EUR dodatkového kapitálu SA Ducroire z analýzy existencie pomoci iba na základe skutočnosti, že v danej dobe by táto suma mohla byť použitá na podporu poisťovania neobchodovateľných rizík. Ako už bolo spomenuté, iba tá časť dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR, pri ktorej možno preukázať, že skutočne podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík, môže byť vylúčená z analýzy existencie pomoci. |
| --- | --- |

(143)

Pri zakladaní SA Ducroire a v nasledujúcich rokoch nebol kapitál vo výške 150 miliónov EUR v skutočnosti nikdy formálne pridelený na poisťovanie obchodovateľných rizík, resp. na poisťovanie neobchodovateľných rizík. Tento kapitál sa mohol použiť voľne na poisťovanie obchodovateľných rizík alebo na poisťovanie neobchodovateľných rizík (v nedefinovanom pomere) v závislosti na trhových príležitostiach a strategických voľbách SA Ducroire. Rozdelenie kapitálu medzi poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík sa realizovalo iba spätne v rámci tohto konania. Dokumenty z roku 2004 predložené belgickými orgánmi neobsahovali rozdelenie kapitálu medzi rôzne činnosti. Komisia preto nemôže súhlasiť s vylúčením časti zo [75 – 100] miliónov EUR dodatkového kapitálu SA Ducroire z analýzy existencie pomoci iba na základe skutočnosti, že v danej dobe by táto suma mohla byť použitá na podporu poisťovania neobchodovateľných rizík. Ako už bolo spomenuté, iba tá časť dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR, pri ktorej možno preukázať, že skutočne podporovala poisťovanie neobchodovateľných rizík, môže byť vylúčená z analýzy existencie pomoci.

| (144) | Komisia celkom subsidiárne konštatuje, že aj keby sa prijalo tvrdenie Belgicka, podľa ktorého bola časť pôvodného kapitálu SA Ducroire pridelená na neobchodovateľné riziká, a preto sa na ňu nevzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, toto tvrdenie by sa vzťahovalo na sumu 36,6 milióna EUR iba vtedy, ak by Belgicko preukázalo, že kapitál pridelený na neobchodovateľné riziká bol vyšší ako [70 – 110] miliónov EUR. (Pri výpočte sumy 36,6 milióna EUR už totiž bola suma [70 – 110] miliónov EUR podporujúca poisťovanie neobchodovateľných rizík odpočítaná zo 150 miliónov EUR). Je však jasné, že takáto suma nebola v roku 2004 nikdy pridelená na neobchodovateľné riziká, pretože podľa interných dokumentov bol kapitál 100 miliónov EUR dostatočný na pokrytie všetkých krátkodobých rizík (neobchodovateľných a obchodovateľných) až do roku 2007. |
| --- | --- |

(144)

Komisia celkom subsidiárne konštatuje, že aj keby sa prijalo tvrdenie Belgicka, podľa ktorého bola časť pôvodného kapitálu SA Ducroire pridelená na neobchodovateľné riziká, a preto sa na ňu nevzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ, toto tvrdenie by sa vzťahovalo na sumu 36,6 milióna EUR iba vtedy, ak by Belgicko preukázalo, že kapitál pridelený na neobchodovateľné riziká bol vyšší ako [70 – 110] miliónov EUR. (Pri výpočte sumy 36,6 milióna EUR už totiž bola suma [70 – 110] miliónov EUR podporujúca poisťovanie neobchodovateľných rizík odpočítaná zo 150 miliónov EUR). Je však jasné, že takáto suma nebola v roku 2004 nikdy pridelená na neobchodovateľné riziká, pretože podľa interných dokumentov bol kapitál 100 miliónov EUR dostatočný na pokrytie všetkých krátkodobých rizík (neobchodovateľných a obchodovateľných) až do roku 2007.

Uplatnenie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve

| (145) | Podľa ustálenej judikatúry je na preukázanie toho, či nejaké opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, potrebné posúdiť, či by sa súkromný investor v trhovom hospodárstve porovnateľnej veľkosti ako dotknutý podnik rozhodol za podobných okolností pre rovnako veľký kapitálový vklad (68), a to najmä so zreteľom na dostupné informácie a predpokladaný vývoj pri tejto investícii. |
| --- | --- |

(145)

Podľa ustálenej judikatúry je na preukázanie toho, či nejaké opatrenie poskytuje hospodársku výhodu, potrebné posúdiť, či by sa súkromný investor v trhovom hospodárstve porovnateľnej veľkosti ako dotknutý podnik rozhodol za podobných okolností pre rovnako veľký kapitálový vklad (68), a to najmä so zreteľom na dostupné informácie a predpokladaný vývoj pri tejto investícii.

| (146) | V tomto prípade je potrebné posúdiť, či by dodatočný kapitál 36,6 milióna EUR pridelený v roku 2004 poskytoval dostatočnú návratnosť na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve. Návratnosť tohto dodatočného kapitálu však nemožno analyzovať oddelene od celkového kapitálu, pretože tento dodatočný kapitál je výsledkom umelého rozdelenia kapitálu 150 miliónov EUR upísaného v roku 2004. Pri žiadnom z konkrétnych príjmových tokov nemožno tvrdiť, že pochádza z týchto 36,6 milióna EUR. Inými slovami, žiadny zisk z konkrétnej činnosti nebol priradený k sume 36,6 miliónov EUR, pretože neexistovalo samostatné účtovníctvo. Komisia sa preto domnieva, že pre správne uplatnenie kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve treba skontrolovať, či celkový kapitál vo výške 150 miliónov EUR poskytoval dostatočnú očakávanú návratnosť. Ak tomu tak nie je, treba skonštatovať, že suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu. |
| --- | --- |

(146)

V tomto prípade je potrebné posúdiť, či by dodatočný kapitál 36,6 milióna EUR pridelený v roku 2004 poskytoval dostatočnú návratnosť na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve. Návratnosť tohto dodatočného kapitálu však nemožno analyzovať oddelene od celkového kapitálu, pretože tento dodatočný kapitál je výsledkom umelého rozdelenia kapitálu 150 miliónov EUR upísaného v roku 2004. Pri žiadnom z konkrétnych príjmových tokov nemožno tvrdiť, že pochádza z týchto 36,6 milióna EUR. Inými slovami, žiadny zisk z konkrétnej činnosti nebol priradený k sume 36,6 miliónov EUR, pretože neexistovalo samostatné účtovníctvo. Komisia sa preto domnieva, že pre správne uplatnenie kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve treba skontrolovať, či celkový kapitál vo výške 150 miliónov EUR poskytoval dostatočnú očakávanú návratnosť. Ak tomu tak nie je, treba skonštatovať, že suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu.

| (147) | Ako ďalšiu alternatívu možno spomenúť použitie metódy výpočtu pomerným dielom zo zisku, čo by prinieslo rovnaký výsledok. |
| --- | --- |

(147)

Ako ďalšiu alternatívu možno spomenúť použitie metódy výpočtu pomerným dielom zo zisku, čo by prinieslo rovnaký výsledok.

| (148) | Komisia si takisto nemyslí, že by sa mala analyzovať iba návratnosť dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR a vylúčiť suma [45 – 75] miliónov EUR pridelená na poisťovanie krátkodobých rizík pred ich prevodom na SA Ducroire. ONDD sa totiž mohol rozhodnúť ukončiť svoju činnosť vzťahujúcu sa na poisťovanie krátkodobých rizík a získať späť časť kapitálu prideleného na túto činnosť v tej dobe, t. j. [45 – 75] miliónov EUR (69). Týchto [45 – 75] miliónov EUR preto nemožno považovať za minulé a nenávratné náklady („sunk cost“). |
| --- | --- |

(148)

Komisia si takisto nemyslí, že by sa mala analyzovať iba návratnosť dodatkového kapitálu [75 – 100] miliónov EUR a vylúčiť suma [45 – 75] miliónov EUR pridelená na poisťovanie krátkodobých rizík pred ich prevodom na SA Ducroire. ONDD sa totiž mohol rozhodnúť ukončiť svoju činnosť vzťahujúcu sa na poisťovanie krátkodobých rizík a získať späť časť kapitálu prideleného na túto činnosť v tej dobe, t. j. [45 – 75] miliónov EUR (69). Týchto [45 – 75] miliónov EUR preto nemožno považovať za minulé a nenávratné náklady („sunk cost“).

| (149) | Komisia v ďalšom bode odôvodnenia ukáže, že očakávaná návratnosť kapitálu 150 miliónov EUR by nepostačovala na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby uskutočnil takúto investíciu. Subsidiárne preukáže, že aj keď vezmeme do úvahy, že činnosť v oblasti obchodovateľných rizík virtuálne využívala kapitál [45 – 65] miliónov EUR (36,6 milióna EUR plus [10 – 25] miliónov EUR) a očakávané zisky spojené s touto činnosťou, očakávaná návratnosť tejto činnosti je stále nedostatočná. |
| --- | --- |

(149)

Komisia v ďalšom bode odôvodnenia ukáže, že očakávaná návratnosť kapitálu 150 miliónov EUR by nepostačovala na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby uskutočnil takúto investíciu. Subsidiárne preukáže, že aj keď vezmeme do úvahy, že činnosť v oblasti obchodovateľných rizík virtuálne využívala kapitál [45 – 65] miliónov EUR (36,6 milióna EUR plus [10 – 25] miliónov EUR) a očakávané zisky spojené s touto činnosťou, očakávaná návratnosť tejto činnosti je stále nedostatočná.

| (150) | Kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve sa musí použiť
  ex ante
  . Pri posudzovaní, či by súkromný investor pristúpil k takémuto kapitálovému vkladu, treba vychádzať z kontextu obdobia, v ktorom bol kapitál poskytnutý. Pri posudzovaní kritéria súkromného investora by sa nemal brať do úvahy vývoj po vklade kapitálu. Okrem toho súlad s kritériom súkromného investora v trhovom hospodárstve možno preukázať obchodným plánom ex ante, na základe ktorého bolo investičné rozhodnutie prijaté (70). V súlade s nedávnou judikatúrou (71) sa členský štát môže odvolávať iba na objektívne a overiteľné prvky, ktoré bral do úvahy pred rozhodnutím pristúpiť k investícii alebo súčasne s ním. V tejto súvislosti možno najmä zohľadniť prvky, z ktorých vyplýva, že toto rozhodnutie je založené na ekonomickom posúdení porovnateľnom s tým, ktoré by vykonal racionálny súkromný investor nachádzajúci sa v podobnej situácii pred tým, ako by pristúpil k uvedenej investícii, na účely určenia jej budúcej návratnosti. Na druhej strane ekonomické posúdenie vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej návratnosti vykonanej investície alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že členský štát prijal rozhodnutie o investovaní ako súkromný akcionár v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(150)

Kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve sa musí použiť
  ex ante
  . Pri posudzovaní, či by súkromný investor pristúpil k takémuto kapitálovému vkladu, treba vychádzať z kontextu obdobia, v ktorom bol kapitál poskytnutý. Pri posudzovaní kritéria súkromného investora by sa nemal brať do úvahy vývoj po vklade kapitálu. Okrem toho súlad s kritériom súkromného investora v trhovom hospodárstve možno preukázať obchodným plánom ex ante, na základe ktorého bolo investičné rozhodnutie prijaté (70). V súlade s nedávnou judikatúrou (71) sa členský štát môže odvolávať iba na objektívne a overiteľné prvky, ktoré bral do úvahy pred rozhodnutím pristúpiť k investícii alebo súčasne s ním. V tejto súvislosti možno najmä zohľadniť prvky, z ktorých vyplýva, že toto rozhodnutie je založené na ekonomickom posúdení porovnateľnom s tým, ktoré by vykonal racionálny súkromný investor nachádzajúci sa v podobnej situácii pred tým, ako by pristúpil k uvedenej investícii, na účely určenia jej budúcej návratnosti. Na druhej strane ekonomické posúdenie vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej návratnosti vykonanej investície alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že členský štát prijal rozhodnutie o investovaní ako súkromný akcionár v trhovom hospodárstve.

| (151) | Keďže žiadny súkromný investor sa nepodieľal na predmetnom opatrení a SA Ducroire nie je kótovaný na burze, parameter, ktorého platnosť je potrebné posúdiť, je očakávaná návratnosť investície taká, aká by sa dala očakávať na základe dostupných informácií a predpokladaného vývoja v tej dobe (ako sa v zásade uvádza v obchodnom pláne, ktorý definoval ONDD v roku 2004). Podľa judikatúry Súdneho dvora (72) a rozhodovacej praxe Komisie (73) samotná skutočnosť, že kapitálový vklad má byť podľa pravidiel obozretného podnikania alebo odhadu rizík nevyhnutný na pokračovanie podnikateľskej činnosti podniku alebo na primeranú kapitalizáciu činnosti, neumožňuje považovať kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve za splnené. Súkromný investor by za štandardných trhových podmienok uskutočnil taký kapitálový vklad, iba ak by očakávaná návratnosť v čase tohto vkladu bola so zreteľom na dostupné informácie a predpokladaný vývoj v tomto konkrétnom čase (74) postačujúca. Komisia preto konštatuje, že tvrdenia, ktorými sa Belgicko snaží odôvodniť, že úroveň kapitálu vo výške 150 miliónov EUR bola „nevyhnutná“ ekonomicky a/alebo na základe pravidiel obozretného podnikania, nepostačujú na preukázanie, že táto investícia poskytovala dostatočnú návratnosť pre súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(151)

Keďže žiadny súkromný investor sa nepodieľal na predmetnom opatrení a SA Ducroire nie je kótovaný na burze, parameter, ktorého platnosť je potrebné posúdiť, je očakávaná návratnosť investície taká, aká by sa dala očakávať na základe dostupných informácií a predpokladaného vývoja v tej dobe (ako sa v zásade uvádza v obchodnom pláne, ktorý definoval ONDD v roku 2004). Podľa judikatúry Súdneho dvora (72) a rozhodovacej praxe Komisie (73) samotná skutočnosť, že kapitálový vklad má byť podľa pravidiel obozretného podnikania alebo odhadu rizík nevyhnutný na pokračovanie podnikateľskej činnosti podniku alebo na primeranú kapitalizáciu činnosti, neumožňuje považovať kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve za splnené. Súkromný investor by za štandardných trhových podmienok uskutočnil taký kapitálový vklad, iba ak by očakávaná návratnosť v čase tohto vkladu bola so zreteľom na dostupné informácie a predpokladaný vývoj v tomto konkrétnom čase (74) postačujúca. Komisia preto konštatuje, že tvrdenia, ktorými sa Belgicko snaží odôvodniť, že úroveň kapitálu vo výške 150 miliónov EUR bola „nevyhnutná“ ekonomicky a/alebo na základe pravidiel obozretného podnikania, nepostačujú na preukázanie, že táto investícia poskytovala dostatočnú návratnosť pre súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (152) | Belgické orgány zakladajú svoju analýzu návratnosti na obchodnom pláne z 28. septembra 2004. SA Ducroire bol ale založený 23. septembra 2004. Svoju podnikateľskú činnosť však reálne začal vykonávať až 1. januára 2005, keďže portfólio krátkodobých rizík patrilo ONDD až do 31. decembra 2004, kedy bolo prevedené. Možno teda skonštatovať, že ONDD mohol krátko pred týmto dátumom zvrátiť svoje rozhodnutie investovať do tejto činnosti tým, že by predmetné riziká nepreviedol a zlikvidoval by novovytvorený právny subjekt. Preto možno súhlasiť s tým, aby sa do úvahy zobral obchodný plán ONDD z 28. septembra 2004, ako žiadajú belgické orgány. |
| --- | --- |

(152)

Belgické orgány zakladajú svoju analýzu návratnosti na obchodnom pláne z 28. septembra 2004. SA Ducroire bol ale založený 23. septembra 2004. Svoju podnikateľskú činnosť však reálne začal vykonávať až 1. januára 2005, keďže portfólio krátkodobých rizík patrilo ONDD až do 31. decembra 2004, kedy bolo prevedené. Možno teda skonštatovať, že ONDD mohol krátko pred týmto dátumom zvrátiť svoje rozhodnutie investovať do tejto činnosti tým, že by predmetné riziká nepreviedol a zlikvidoval by novovytvorený právny subjekt. Preto možno súhlasiť s tým, aby sa do úvahy zobral obchodný plán ONDD z 28. septembra 2004, ako žiadajú belgické orgány.

| (153) | Zo správ a zápisníc z roku 2004 vyplýva, že rozhodnutie ONDD poskytnúť SA Ducroire kapitál vo výške 150 miliónov EUR zodpovedalo predovšetkým vôli ONDD poskytnúť svojej dcérskej spoločnosti počiatočný kapitál považovaný za „dostatočný“ na to, aby zabezpečil rozvoj jej podnikateľskej činnosti, a na [...] – „splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR je postačujúci na vykonávanie činnosti v oblasti krátkodobých združených poistných zmlúv týkajúcich sa vývozných úverov až do roku 2007, ale po uplynutí tejto doby sa bude musieť opätovne preskúmať“ (75) – bez toho, aby sa skutočne a presne preukázalo, že budúca očakávaná návratnosť bude postačujúca z pohľadu súkromného investora. Pokiaľ ide o analýzu očakávanej návratnosti, zdá sa, že iba pozitívny očakávaný výsledok pre všetky činnosti za prvé tri roky postačoval na presvedčenie ONDD, aby pokračoval v investovaní. |
| --- | --- |

(153)

Zo správ a zápisníc z roku 2004 vyplýva, že rozhodnutie ONDD poskytnúť SA Ducroire kapitál vo výške 150 miliónov EUR zodpovedalo predovšetkým vôli ONDD poskytnúť svojej dcérskej spoločnosti počiatočný kapitál považovaný za „dostatočný“ na to, aby zabezpečil rozvoj jej podnikateľskej činnosti, a na [...] – „splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR je postačujúci na vykonávanie činnosti v oblasti krátkodobých združených poistných zmlúv týkajúcich sa vývozných úverov až do roku 2007, ale po uplynutí tejto doby sa bude musieť opätovne preskúmať“ (75) – bez toho, aby sa skutočne a presne preukázalo, že budúca očakávaná návratnosť bude postačujúca z pohľadu súkromného investora. Pokiaľ ide o analýzu očakávanej návratnosti, zdá sa, že iba pozitívny očakávaný výsledok pre všetky činnosti za prvé tri roky postačoval na presvedčenie ONDD, aby pokračoval v investovaní.

| (154) | Na základe výhľadov scenára B obchodného plánu z 28. septembra 2004 ONDD očakával ROE všetkých činností na úrovni 1,3 % až 1,9 % pre roky 2005, 2006 a 2007 podľa dynamického scenára (6 % rast) obchodného plánu z 28. septembra 2004 (ROE pred vyrovnávacou rezervou dosahovala 2,8 – 4,3 %) (pozri tabuľku 4). Je potrebné spresniť, že táto návratnosť sa vypočítala na základe kapitálu vo výške 100 miliónov EUR bez toho, aby sa do úvahy bralo nesplatených 50 miliónov EUR, čoho výsledkom je priaznivejšia návratnosť než v skutočnosti. Očakávaná miera návratnosti vo finančných výhľadoch z 20. apríla 2004 nebola vyššia (pozri tabuľku 3). |
| --- | --- |

(154)

Na základe výhľadov scenára B obchodného plánu z 28. septembra 2004 ONDD očakával ROE všetkých činností na úrovni 1,3 % až 1,9 % pre roky 2005, 2006 a 2007 podľa dynamického scenára (6 % rast) obchodného plánu z 28. septembra 2004 (ROE pred vyrovnávacou rezervou dosahovala 2,8 – 4,3 %) (pozri tabuľku 4). Je potrebné spresniť, že táto návratnosť sa vypočítala na základe kapitálu vo výške 100 miliónov EUR bez toho, aby sa do úvahy bralo nesplatených 50 miliónov EUR, čoho výsledkom je priaznivejšia návratnosť než v skutočnosti. Očakávaná miera návratnosti vo finančných výhľadoch z 20. apríla 2004 nebola vyššia (pozri tabuľku 3).

| (155) | So zreteľom na vyššie uvedené sa zdá, že očakávaná návratnosť budúcej SA Ducroire bola nedostatočná na to, aby presvedčila súkromného investora v trhovom hospodárstve uskutočniť takúto investíciu. Očakávaná návratnosť bola dokonca ešte nižšia než bezriziková miera (výnos z dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka) za prvé tri roky (priemerná miera výnosu dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka v roku 2004 bola 4,15 % (76)). Aj keď vezmeme do úvahy vyrovnávaciu rezervu, očakávaná miera návratnosti by dosiahla len bezrizikovú mieru. |
| --- | --- |

(155)

So zreteľom na vyššie uvedené sa zdá, že očakávaná návratnosť budúcej SA Ducroire bola nedostatočná na to, aby presvedčila súkromného investora v trhovom hospodárstve uskutočniť takúto investíciu. Očakávaná návratnosť bola dokonca ešte nižšia než bezriziková miera (výnos z dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka) za prvé tri roky (priemerná miera výnosu dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka v roku 2004 bola 4,15 % (76)). Aj keď vezmeme do úvahy vyrovnávaciu rezervu, očakávaná miera návratnosti by dosiahla len bezrizikovú mieru.

| (156) | Súkromný investor v trhovom hospodárstve by prijal takú nízku návratnosť počas prvých rokov iba vtedy, ak by mohol odôvodnene očakávať neskoršiu náhradu vo forme výrazne vyšších ziskov ako priemer v odvetví, tak aby bol celkový výnos z investície (po uplatnení vhodnej diskontnej sadzby) postačujúci (77). |
| --- | --- |

(156)

Súkromný investor v trhovom hospodárstve by prijal takú nízku návratnosť počas prvých rokov iba vtedy, ak by mohol odôvodnene očakávať neskoršiu náhradu vo forme výrazne vyšších ziskov ako priemer v odvetví, tak aby bol celkový výnos z investície (po uplatnení vhodnej diskontnej sadzby) postačujúci (77).

| (157) | V roku 2004 však neexistovala žiadna seriózna štúdia, ktorá by umožňovala očakávať, že takáto nízka počiatočná návratnosť by bola vykompenzovaná oveľa vyššou návratnosťou v nasledujúcich rokoch. Komisia tiež konštatuje, že finančné výhľady dostupné v tej dobe ukazovali v rokoch 2005 až 2007 určitú linearitu výkonu alebo prinajmenšom pomalý rast (pozri tabuľku 4), a nebolo teda možné predpokladať veľmi rýchle zlepšenie výsledkov v období po roku 2007. V tomto kontexte treba poznamenať, že odčlenenie SA Ducroire nemožno považovať za vznik nového podniku (v zmysle „start-up“), pretože v tej dobe sa počítalo s tým, že bude pokračovať v činnostiach, ktoré predtým vykonával materský podnik, a príslušné pasíva a aktíva sa s týmto cieľom jednoducho previedli z ONDD na SA Ducroire. Tento záver sa zakladá aj na spôsobe, akým sa pripravovali finančné výhľady v tej dobe. Z toho vyplýva, že v roku 2004 sa ONDD pri tvorbe finančných výhľadov budúceho podniku SA Ducroire opieral o predchádzajúcu výkonnosť predmetnej činnosti (krátkodobé riziká vrátane obchodovateľných rizík) v rámci ONDD. Predpoklady, pokiaľ ide o poistné a náklady, sa zakladali hlavne na priemerných historických finančných údajoch za predchádzajúcich päť rokov, s výnimkou niekoľkých úprav spojených so zmenami podmienok na trhu, ako napríklad zníženie aplikované na poistné pre riziká, ktoré sa stali obchodovateľné v roku 2004 po pristúpení desiatich nových členských štátov Európskej únie. |
| --- | --- |

(157)

V roku 2004 však neexistovala žiadna seriózna štúdia, ktorá by umožňovala očakávať, že takáto nízka počiatočná návratnosť by bola vykompenzovaná oveľa vyššou návratnosťou v nasledujúcich rokoch. Komisia tiež konštatuje, že finančné výhľady dostupné v tej dobe ukazovali v rokoch 2005 až 2007 určitú linearitu výkonu alebo prinajmenšom pomalý rast (pozri tabuľku 4), a nebolo teda možné predpokladať veľmi rýchle zlepšenie výsledkov v období po roku 2007. V tomto kontexte treba poznamenať, že odčlenenie SA Ducroire nemožno považovať za vznik nového podniku (v zmysle „start-up“), pretože v tej dobe sa počítalo s tým, že bude pokračovať v činnostiach, ktoré predtým vykonával materský podnik, a príslušné pasíva a aktíva sa s týmto cieľom jednoducho previedli z ONDD na SA Ducroire. Tento záver sa zakladá aj na spôsobe, akým sa pripravovali finančné výhľady v tej dobe. Z toho vyplýva, že v roku 2004 sa ONDD pri tvorbe finančných výhľadov budúceho podniku SA Ducroire opieral o predchádzajúcu výkonnosť predmetnej činnosti (krátkodobé riziká vrátane obchodovateľných rizík) v rámci ONDD. Predpoklady, pokiaľ ide o poistné a náklady, sa zakladali hlavne na priemerných historických finančných údajoch za predchádzajúcich päť rokov, s výnimkou niekoľkých úprav spojených so zmenami podmienok na trhu, ako napríklad zníženie aplikované na poistné pre riziká, ktoré sa stali obchodovateľné v roku 2004 po pristúpení desiatich nových členských štátov Európskej únie.

| (158) | Okrem toho sa podľa interných správ počítalo s tým, že celkový splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR má byť absorbovaný hlavne postupným rastom činností, ktoré ONDD vykonával v minulosti, a to až do konca roku 2007 (pozri odôvodnenie 61). Išlo teda o organický rast existujúcich činností (v roku 2004 sa neplánovala žiadna expanzia do iných výnosnejších oblastí). |
| --- | --- |

(158)

Okrem toho sa podľa interných správ počítalo s tým, že celkový splatený kapitál vo výške 100 miliónov EUR má byť absorbovaný hlavne postupným rastom činností, ktoré ONDD vykonával v minulosti, a to až do konca roku 2007 (pozri odôvodnenie 61). Išlo teda o organický rast existujúcich činností (v roku 2004 sa neplánovala žiadna expanzia do iných výnosnejších oblastí).

| (159) | Pokiaľ ide o upísaný, ale nesplatený kapitál (50 miliónov EUR), v tej dobe nebol pripravený žiadny konkrétny plán v súvislosti s využitím tohto kapitálu a žiadna prognóza týkajúca sa jeho očakávanej návratnosti. Okrem toho sa pri prideľovaní kapitálu podniku SA Ducroire do úvahy nebrala ani kúpa KUP a ani všeobecne stratégia akvizícií. |
| --- | --- |

(159)

Pokiaľ ide o upísaný, ale nesplatený kapitál (50 miliónov EUR), v tej dobe nebol pripravený žiadny konkrétny plán v súvislosti s využitím tohto kapitálu a žiadna prognóza týkajúca sa jeho očakávanej návratnosti. Okrem toho sa pri prideľovaní kapitálu podniku SA Ducroire do úvahy nebrala ani kúpa KUP a ani všeobecne stratégia akvizícií.

| (160) | Treba tiež poznamenať, že výhľady na obdobie rokov 2005 – 2014 boli vykonané až ex post po tom, ako Komisia začala formálne zisťovanie. Jediné finančné výhľady, ktoré vykonal ONDD ex ante, boli v skutočnosti obmedzené na obdobie troch rokov (prvé tri roky činnosti budúceho podniku SA Ducroire, t. j. roky 2005, 2006 a 2007), čo je relatívne krátka doba na splnenie požiadaviek súkromného investora. |
| --- | --- |

(160)

Treba tiež poznamenať, že výhľady na obdobie rokov 2005 – 2014 boli vykonané až ex post po tom, ako Komisia začala formálne zisťovanie. Jediné finančné výhľady, ktoré vykonal ONDD ex ante, boli v skutočnosti obmedzené na obdobie troch rokov (prvé tri roky činnosti budúceho podniku SA Ducroire, t. j. roky 2005, 2006 a 2007), čo je relatívne krátka doba na splnenie požiadaviek súkromného investora.

| (161) | Komisia dospela k záveru, že očakávaná návratnosť kapitálu bola nedostatočná, a preto suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu pre činnosť SA Ducroire v oblasti poistenia obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(161)

Komisia dospela k záveru, že očakávaná návratnosť kapitálu bola nedostatočná, a preto suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu pre činnosť SA Ducroire v oblasti poistenia obchodovateľných rizík.

| (162) | Subsidiárne Komisia analyzuje v ďalších bodoch odôvodnenia očakávanú návratnosť činnosti v oblasti poistenia obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(162)

Subsidiárne Komisia analyzuje v ďalších bodoch odôvodnenia očakávanú návratnosť činnosti v oblasti poistenia obchodovateľných rizík.

| (163) | Komisia konštatuje, že podľa prílohy 9 k strategickému dokumentu z 28. septembra 2004 finančné výhľady, ktoré vypracoval ONDD, počítali so záporným výsledkom pre poisťovanie obchodovateľných rizík (tzn. pre krajiny s obchodovateľným rizikom podľa oznámenia o krátkodobom poistení vývozných úverov)
   (78) na celé plánované obdobie rokov 2005 až 2007 tak, aby činnosť v oblasti poistenia neobchodovateľných rizík dotovala činnosť v oblasti obchodovateľných rizík. Z toho môžeme odvodiť, že odhadovaná ziskovosť obchodovateľných rizík bola nižšia než odhadovaná ziskovosť u všetkých ostatných činností, ktorá sama o sebe nepostačovala pre súkromného investora. Komisia preto dospela k záveru, že aj pri samostatnom posudzovaní očakávanej návratnosti poisťovania obchodovateľných rizík na základe existujúcich finančných výhľadov z roku 2004 (79) je potrebné skonštatovať, že očakávaná návratnosť bola záporná, a preto zjavne nepostačujúca na presvedčenie súkromného investora, aby pristúpil k takejto investícii. |
| --- | --- |

(163)

Komisia konštatuje, že podľa prílohy 9 k strategickému dokumentu z 28. septembra 2004 finančné výhľady, ktoré vypracoval ONDD, počítali so záporným výsledkom pre poisťovanie obchodovateľných rizík (tzn. pre krajiny s obchodovateľným rizikom podľa oznámenia o krátkodobom poistení vývozných úverov)
   (78) na celé plánované obdobie rokov 2005 až 2007 tak, aby činnosť v oblasti poistenia neobchodovateľných rizík dotovala činnosť v oblasti obchodovateľných rizík. Z toho môžeme odvodiť, že odhadovaná ziskovosť obchodovateľných rizík bola nižšia než odhadovaná ziskovosť u všetkých ostatných činností, ktorá sama o sebe nepostačovala pre súkromného investora. Komisia preto dospela k záveru, že aj pri samostatnom posudzovaní očakávanej návratnosti poisťovania obchodovateľných rizík na základe existujúcich finančných výhľadov z roku 2004 (79) je potrebné skonštatovať, že očakávaná návratnosť bola záporná, a preto zjavne nepostačujúca na presvedčenie súkromného investora, aby pristúpil k takejto investícii.

| (164) | Belgické orgány pre dôvody uvedené v odôvodnení 74 tvrdia, že výhľady zo septembra 2004 by sa nemali brať do úvahy pri analyzovaní návratnosti poisťovania obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, pretože „poskytujú mylné výsledky“. Belgické orgány tvrdia, že metóda vyvinutá v roku 2011 na oddelenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík lepšie odráža uvažovanie, ktorým by sa mohol riadiť súkromný investor v čase rozhodnutia v roku 2004. Belgické orgány chcú pravdepodobne dodatočne uviesť, že výhľady z roku 2004 pre obchodovateľné riziká (80) sa zakladali na chybných predpokladoch. Predpokladané poistné plnenie bolo totiž vysoké, ale konštantné, zatiaľ čo predpokladaná úroveň poistného (na vyplatenie hroziacich rizík) bola značne znížená. Výsledkom bola škodovosť („loss ratio“) 94 %. Komisia nemôže akceptovať spätnú zmenu predpokladanej návratnosti pre danú činnosť (pozri odôvodnenie 150). Komisia subsidiárne uvádza, že tvrdenie belgických orgánov je potvrdením toho, že nebola uskutočnená žiadna seriózna samostatná analýza očakávanej návratnosti pre obchodovateľné riziká, a preto by sa pre správne uplatnenie kritéria súkromného investora mala posúdiť ziskovosť celého kapitálu, ktorý bol poskytnutý podniku SA Ducroire. |
| --- | --- |

(164)

Belgické orgány pre dôvody uvedené v odôvodnení 74 tvrdia, že výhľady zo septembra 2004 by sa nemali brať do úvahy pri analyzovaní návratnosti poisťovania obchodovateľných a neobchodovateľných rizík, pretože „poskytujú mylné výsledky“. Belgické orgány tvrdia, že metóda vyvinutá v roku 2011 na oddelenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík lepšie odráža uvažovanie, ktorým by sa mohol riadiť súkromný investor v čase rozhodnutia v roku 2004. Belgické orgány chcú pravdepodobne dodatočne uviesť, že výhľady z roku 2004 pre obchodovateľné riziká (80) sa zakladali na chybných predpokladoch. Predpokladané poistné plnenie bolo totiž vysoké, ale konštantné, zatiaľ čo predpokladaná úroveň poistného (na vyplatenie hroziacich rizík) bola značne znížená. Výsledkom bola škodovosť („loss ratio“) 94 %. Komisia nemôže akceptovať spätnú zmenu predpokladanej návratnosti pre danú činnosť (pozri odôvodnenie 150). Komisia subsidiárne uvádza, že tvrdenie belgických orgánov je potvrdením toho, že nebola uskutočnená žiadna seriózna samostatná analýza očakávanej návratnosti pre obchodovateľné riziká, a preto by sa pre správne uplatnenie kritéria súkromného investora mala posúdiť ziskovosť celého kapitálu, ktorý bol poskytnutý podniku SA Ducroire.

| (165) | Komisia celkom subsidiárne konštatuje, že aj keby sa do úvahy zobrali výhľady výsledku činnosti v oblasti obchodovateľných rizík, ktoré belgické orgány revidovali a predložili v roku 2011 (81) – čo Komisia neakceptuje, pretože neexistovali v čase investície –, a tento výsledok by sa vydelil kapitálom vzťahujúcim sa na obchodovateľné riziká, tak ako ho odhadla Komisia (t. j. [45 – 65] miliónov EUR), odhadovaná ROE na roky 2005 až 2007 by zostala pod bezrizikovou mierou. |
| --- | --- |

(165)

Komisia celkom subsidiárne konštatuje, že aj keby sa do úvahy zobrali výhľady výsledku činnosti v oblasti obchodovateľných rizík, ktoré belgické orgány revidovali a predložili v roku 2011 (81) – čo Komisia neakceptuje, pretože neexistovali v čase investície –, a tento výsledok by sa vydelil kapitálom vzťahujúcim sa na obchodovateľné riziká, tak ako ho odhadla Komisia (t. j. [45 – 65] miliónov EUR), odhadovaná ROE na roky 2005 až 2007 by zostala pod bezrizikovou mierou.

| (166) | Odhad očakávanej návratnosti, tak ako je uvedený v predchádzajúcom bode odôvodnenia, je na rozdiel od výpočtov návratnosti, ktoré vykonal ONDD, založený na celom odhadovanom kapitále vzťahujúcom sa na obchodovateľné riziká vrátane nesplatenej časti kapitálu. Tvrdenie belgických orgánov (pozri odôvodnenie 79), podľa ktorého sa časť kapitálu upísaná v roku 2004, ale uvoľnená až v roku 2009 nemá brať do úvahy pri výpočte odhadovanej ziskovosti pred rokom 2009, nemožno akceptovať. Aj keď tento kapitál nebol splatený v roku 2004, mohol byť v skutočnosti kedykoľvek vyžiadaný, pretože bol upísaný už od vzniku SA Ducroire. Súkromný investor v trhovom hospodárstve by teda vyžadoval náhradu za hroziace riziká spojené s touto investíciou, keďže by v prípade bankrotu mohol o časť z nej, prípadne o celú investíciu prísť. Výpočty belgických orgánov preto nemožno akceptovať. |
| --- | --- |

(166)

Odhad očakávanej návratnosti, tak ako je uvedený v predchádzajúcom bode odôvodnenia, je na rozdiel od výpočtov návratnosti, ktoré vykonal ONDD, založený na celom odhadovanom kapitále vzťahujúcom sa na obchodovateľné riziká vrátane nesplatenej časti kapitálu. Tvrdenie belgických orgánov (pozri odôvodnenie 79), podľa ktorého sa časť kapitálu upísaná v roku 2004, ale uvoľnená až v roku 2009 nemá brať do úvahy pri výpočte odhadovanej ziskovosti pred rokom 2009, nemožno akceptovať. Aj keď tento kapitál nebol splatený v roku 2004, mohol byť v skutočnosti kedykoľvek vyžiadaný, pretože bol upísaný už od vzniku SA Ducroire. Súkromný investor v trhovom hospodárstve by teda vyžadoval náhradu za hroziace riziká spojené s touto investíciou, keďže by v prípade bankrotu mohol o časť z nej, prípadne o celú investíciu prísť. Výpočty belgických orgánov preto nemožno akceptovať.

| (167) | Je však potrebné uznať, že tento investor môže sumu nesplateného kapitálu zodpovedajúcu jeho investícii použiť na obdobie, kým nebude vyžiadaná, na krátkodobú alebo strednodobú bezrizikovú likvidnú investíciu a ťažiť tak z návratnosti vzťahujúcej sa na takýto druh investície. Z uvedeného vyplýva, že takýto investor by očakával náhradu za investovanie do nesplateného kapitálu zodpovedajúcu iba rizikovej prémii spoločnosti, do ktorej investuje (t. j. rozdiel medzi očakávanou mierou návratnosti investície do kapitálu v podobnom podniku a mierou návratnosti krátkodobých alebo strednodobých bezrizikových likvidných investícií) (82). |
| --- | --- |

(167)

Je však potrebné uznať, že tento investor môže sumu nesplateného kapitálu zodpovedajúcu jeho investícii použiť na obdobie, kým nebude vyžiadaná, na krátkodobú alebo strednodobú bezrizikovú likvidnú investíciu a ťažiť tak z návratnosti vzťahujúcej sa na takýto druh investície. Z uvedeného vyplýva, že takýto investor by očakával náhradu za investovanie do nesplateného kapitálu zodpovedajúcu iba rizikovej prémii spoločnosti, do ktorej investuje (t. j. rozdiel medzi očakávanou mierou návratnosti investície do kapitálu v podobnom podniku a mierou návratnosti krátkodobých alebo strednodobých bezrizikových likvidných investícií) (82).

| (168) | Podľa toho sa pri určovaní očakávanej návratnosti investície do čiastočne splateného kapitálu musí brať do úvahy celý upísaný kapitál, ale musí sa upraviť výsledok očakávaného výnosu pre nesplatený kapitál. Komisia nasimulovala rôzne scenáre vrátane prípadu s najpriaznivejšou očakávanou návratnosťou, podľa ktorého sa zo [45 – 65] miliónov EUR určených pre obchodovateľné riziká splatilo v roku 2004 iba [10 – 25] miliónov EUR (tzn. kapitál, ktorý už bol určený pre obchodovateľné riziká v rámci ONDD) a zvyšok vo výške 36,6 milióna EUR sa považoval za nesplatený kapitál vyžadujúci iba rizikovú prémiu. V rámci tejto simulácie sa očakávaná ziskovosť činností v oblasti obchodovateľných rizík doplnila o zisk zodpovedajúci výnosu zo strednodobého bezrizikového investovania sumy 36,6 milióna EUR. Konkrétnejšie, odhadovaný výsledok činností v oblasti obchodovateľných rizík (83) sa doplnil o nesplatenú časť kapitálu vynásobenú návratnosťou očakávanou v danej dobe pre strednodobé bezrizikové likvidné investície (84). Táto suma sa následne vydelila priemerným kapitálom určeným pre obchodovateľné riziká. Výsledkom je očakávaná návratnosť priemerného vlastného kapitálu („return on average equity“ alebo „ROAE“) určená pre investíciu na úrovni približne 4 % na obdobie rokov 2005 – 2007. Takto vypočítaná očakávaná návratnosť nedosahuje ani len priemernú mieru výnosu dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka v roku 2004 (pozri odôvodnenie 155). |
| --- | --- |

(168)

Podľa toho sa pri určovaní očakávanej návratnosti investície do čiastočne splateného kapitálu musí brať do úvahy celý upísaný kapitál, ale musí sa upraviť výsledok očakávaného výnosu pre nesplatený kapitál. Komisia nasimulovala rôzne scenáre vrátane prípadu s najpriaznivejšou očakávanou návratnosťou, podľa ktorého sa zo [45 – 65] miliónov EUR určených pre obchodovateľné riziká splatilo v roku 2004 iba [10 – 25] miliónov EUR (tzn. kapitál, ktorý už bol určený pre obchodovateľné riziká v rámci ONDD) a zvyšok vo výške 36,6 milióna EUR sa považoval za nesplatený kapitál vyžadujúci iba rizikovú prémiu. V rámci tejto simulácie sa očakávaná ziskovosť činností v oblasti obchodovateľných rizík doplnila o zisk zodpovedajúci výnosu zo strednodobého bezrizikového investovania sumy 36,6 milióna EUR. Konkrétnejšie, odhadovaný výsledok činností v oblasti obchodovateľných rizík (83) sa doplnil o nesplatenú časť kapitálu vynásobenú návratnosťou očakávanou v danej dobe pre strednodobé bezrizikové likvidné investície (84). Táto suma sa následne vydelila priemerným kapitálom určeným pre obchodovateľné riziká. Výsledkom je očakávaná návratnosť priemerného vlastného kapitálu („return on average equity“ alebo „ROAE“) určená pre investíciu na úrovni približne 4 % na obdobie rokov 2005 – 2007. Takto vypočítaná očakávaná návratnosť nedosahuje ani len priemernú mieru výnosu dlhodobých štátnych dlhopisov Belgicka v roku 2004 (pozri odôvodnenie 155).

| (169) | Ani pri použití úrokovej sadzby 3,5 %, ako navrhlo Belgicko (pozri odôvodnenie 80), by sa očakávaná návratnosť výrazne nezmenila a nedosiahla by úroveň nákladov na kapitál, ktorú odhadlo samotné Belgicko. |
| --- | --- |

(169)

Ani pri použití úrokovej sadzby 3,5 %, ako navrhlo Belgicko (pozri odôvodnenie 80), by sa očakávaná návratnosť výrazne nezmenila a nedosiahla by úroveň nákladov na kapitál, ktorú odhadlo samotné Belgicko.

| (170) | Odhadovaná návratnosť (uvedená v odôvodnení 168) berie do úvahy prídely do vyrovnávacej rezervy, čo je v rozpore s tým, čo odporúčajú belgické orgány. Keďže zriadenie tejto rezervy ustanovenej belgickými orgánmi pre dohľad má za cieľ vyváženie výsledkov v čase a krytie možných budúcich strát vyplývajúcich z budúcej činnosti, malo by sa pri výpočte návratnosti zohľadniť. Prístup Komisie sa zhoduje s účtovným prístupom, ktorý túto rezervu považuje za náklad znižujúci zisk. Aj v prípade, ak by sa rezerva do úvahy nebrala (ako náklad pri odhade zisku), očakávaná návratnosť by nedosiahla úroveň nákladov na kapitál odhadnutých samotnými belgickými orgánmi (Komisia sa v tomto rozhodnutí nevyjadruje k platnosti nákladov na kapitál odhadnutých belgickými orgánmi, keďže odôvodnenie v tomto rozhodnutí sa nezakladá na tomto údaji). |
| --- | --- |

(170)

Odhadovaná návratnosť (uvedená v odôvodnení 168) berie do úvahy prídely do vyrovnávacej rezervy, čo je v rozpore s tým, čo odporúčajú belgické orgány. Keďže zriadenie tejto rezervy ustanovenej belgickými orgánmi pre dohľad má za cieľ vyváženie výsledkov v čase a krytie možných budúcich strát vyplývajúcich z budúcej činnosti, malo by sa pri výpočte návratnosti zohľadniť. Prístup Komisie sa zhoduje s účtovným prístupom, ktorý túto rezervu považuje za náklad znižujúci zisk. Aj v prípade, ak by sa rezerva do úvahy nebrala (ako náklad pri odhade zisku), očakávaná návratnosť by nedosiahla úroveň nákladov na kapitál odhadnutých samotnými belgickými orgánmi (Komisia sa v tomto rozhodnutí nevyjadruje k platnosti nákladov na kapitál odhadnutých belgickými orgánmi, keďže odôvodnenie v tomto rozhodnutí sa nezakladá na tomto údaji).

| (171) | Ukazuje sa teda, že aj pri použití údajov, ktoré predkladajú belgické orgány – podľa Komisie chybných –, by očakávaná návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík nepostačovala na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby pristúpil k takejto investícii. |
| --- | --- |

(171)

Ukazuje sa teda, že aj pri použití údajov, ktoré predkladajú belgické orgány – podľa Komisie chybných –, by očakávaná návratnosť činnosti v oblasti obchodovateľných rizík nepostačovala na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve, aby pristúpil k takejto investícii.

| (172) | Subsidiárne, pokiaľ ide o metódu na odhad návratnosti odporúčanú belgickými orgánmi v rámci ich odpovede na žiadosť Komisie o informácie z decembra 2007, t. j. ROR pomer, Komisia zdôrazňuje, že tento pomer nebol použitý vo finančných výhľadoch ONDD ex ante (obchodný plán). Okrem toho tento pomer ukazuje technické výnosy z obratu, neberie do úvahy investovaný kapitál a neuvádza ziskovosť vo vzťahu k tomuto kapitálu. Rovnako neberie do úvahy výsledok čisto finančných činností, ktorý je ale súčasťou účtovného zisku rozdeliteľného medzi akcionárov. Kapitálový investor (ako napr. akcionár) by pri posudzovaní návratnosti investície, ktorú by mal odsúhlasiť, nepoužil iba tento jediný pomer, ktorý neudáva návratnosť vlastných kapitálových zdrojov, príp. návratnosť investovaných súm. |
| --- | --- |

(172)

Subsidiárne, pokiaľ ide o metódu na odhad návratnosti odporúčanú belgickými orgánmi v rámci ich odpovede na žiadosť Komisie o informácie z decembra 2007, t. j. ROR pomer, Komisia zdôrazňuje, že tento pomer nebol použitý vo finančných výhľadoch ONDD ex ante (obchodný plán). Okrem toho tento pomer ukazuje technické výnosy z obratu, neberie do úvahy investovaný kapitál a neuvádza ziskovosť vo vzťahu k tomuto kapitálu. Rovnako neberie do úvahy výsledok čisto finančných činností, ktorý je ale súčasťou účtovného zisku rozdeliteľného medzi akcionárov. Kapitálový investor (ako napr. akcionár) by pri posudzovaní návratnosti investície, ktorú by mal odsúhlasiť, nepoužil iba tento jediný pomer, ktorý neudáva návratnosť vlastných kapitálových zdrojov, príp. návratnosť investovaných súm.

| (173) | Na záver možno povedať, že suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu, ktorú ONDD pridelil podniku SA Ducroire vo forme kapitálu, ktorý by tento podnik za rovnakých podmienok na trhu získať nemohol. |
| --- | --- |

(173)

Na záver možno povedať, že suma 36,6 milióna EUR predstavuje výhodu, ktorú ONDD pridelil podniku SA Ducroire vo forme kapitálu, ktorý by tento podnik za rovnakých podmienok na trhu získať nemohol.

V.1.2.   Pripísateľnosť a štátne zdroje

| (174) | Pridelenie kapitálu v prospech SA Ducroire je rozhodnutie ONDD, ktoré možno pripísať belgickému štátu, pretože ONDD je v zmysle belgického verejného práva „nezávislá verejná inštitúcia“ zriadená organickým zákonom z 31. augusta 1939. Členov jeho správnej rady menuje (výnosom prerokovaným na rade ministrov) a odvoláva belgický kráľ (ktorý zároveň schvaľuje ich príspevky a odmeny) na návrh, pri väčšine z nich, federálnych ministrov pre dohľad a regionálnej vlády troch belgických regiónov (85). Členovia správnej rady menovaní na návrh ministrov pre dohľad môžu na rokovaniach správnej rady ako „ministerskí splnomocnenci“ pozastaviť tie rozhodnutia, o ktorých si myslia, že sú v rozpore so záujmami štátu. V takom prípade ministerský splnomocnenec, ktorý pozastavil rozhodnutie, bezodkladne informuje ministra, ktorý mu udelil mandát. Nakoniec, ONDD využíva záruku belgického štátu a môže konať v mene belgického štátu. |
| --- | --- |

(174)

Pridelenie kapitálu v prospech SA Ducroire je rozhodnutie ONDD, ktoré možno pripísať belgickému štátu, pretože ONDD je v zmysle belgického verejného práva „nezávislá verejná inštitúcia“ zriadená organickým zákonom z 31. augusta 1939. Členov jeho správnej rady menuje (výnosom prerokovaným na rade ministrov) a odvoláva belgický kráľ (ktorý zároveň schvaľuje ich príspevky a odmeny) na návrh, pri väčšine z nich, federálnych ministrov pre dohľad a regionálnej vlády troch belgických regiónov (85). Členovia správnej rady menovaní na návrh ministrov pre dohľad môžu na rokovaniach správnej rady ako „ministerskí splnomocnenci“ pozastaviť tie rozhodnutia, o ktorých si myslia, že sú v rozpore so záujmami štátu. V takom prípade ministerský splnomocnenec, ktorý pozastavil rozhodnutie, bezodkladne informuje ministra, ktorý mu udelil mandát. Nakoniec, ONDD využíva záruku belgického štátu a môže konať v mene belgického štátu.

| (175) | Belgický štát zastúpený v správnej rade ONDD a informovaný o rozhodnutiach, ktoré sú na nej prijímané, sa priamo podieľal na pridelení kapitálu podniku SA Ducroire zo strany ONDD. Belgické orgány nespochybnili pripísateľnosť opatrenia belgickému štátu. |
| --- | --- |

(175)

Belgický štát zastúpený v správnej rade ONDD a informovaný o rozhodnutiach, ktoré sú na nej prijímané, sa priamo podieľal na pridelení kapitálu podniku SA Ducroire zo strany ONDD. Belgické orgány nespochybnili pripísateľnosť opatrenia belgickému štátu.

| (176) | Kapitál pridelený podniku SA Ducroire verejným subjektom ONDD, ktorého konanie je pripísateľné belgickému štátu, je štátnym zdrojom v zmysle článku 107 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(176)

Kapitál pridelený podniku SA Ducroire verejným subjektom ONDD, ktorého konanie je pripísateľné belgickému štátu, je štátnym zdrojom v zmysle článku 107 ZFEÚ.

V.1.3.   Selektívnosť

| (177) | Pridelenie kapitálu z roku 2004 je selektívne, keďže sa týka priamo a výhradne podniku SA Ducroire. |
| --- | --- |

(177)

Pridelenie kapitálu z roku 2004 je selektívne, keďže sa týka priamo a výhradne podniku SA Ducroire.

V.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže

| (178) | Keďže ONDD pristúpil k prideleniu predmetného kapitálu bez toho, aby očakával primeranú návratnosť, SA Ducroire bola zvýhodnená oproti iným súkromným poisťovateľom úverov, ktorých akcionári očakávajú takú návratnosť svojej investície, ktorá zodpovedá výške návratnosti, akú by mohli dosiahnuť s porovnateľnými investíciami. |
| --- | --- |

(178)

Keďže ONDD pristúpil k prideleniu predmetného kapitálu bez toho, aby očakával primeranú návratnosť, SA Ducroire bola zvýhodnená oproti iným súkromným poisťovateľom úverov, ktorých akcionári očakávajú takú návratnosť svojej investície, ktorá zodpovedá výške návratnosti, akú by mohli dosiahnuť s porovnateľnými investíciami.

| (179) | Predovšetkým by SA Ducroire nemohol získať takýto kapitál na trhu, ak by návratnosť investície nebola dostatočná. Znamená to, že bez kapitálu poskytnutého štátom prostredníctvom ONDD by SA Ducroire nemohol rozšíriť svoje činnosti na trhu tak, ako ich rozšíril. |
| --- | --- |

(179)

Predovšetkým by SA Ducroire nemohol získať takýto kapitál na trhu, ak by návratnosť investície nebola dostatočná. Znamená to, že bez kapitálu poskytnutého štátom prostredníctvom ONDD by SA Ducroire nemohol rozšíriť svoje činnosti na trhu tak, ako ich rozšíril.

| (180) | V bode 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov sa v tejto súvislosti uvádza, že kapitálové príspevky od štátu poskytnuté určitým podnikom a obsahujúce prvok štátnej pomoci narúšajú hospodársku súťaž, ak tento štát nekoná ako súkromný investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(180)

V bode 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov sa v tejto súvislosti uvádza, že kapitálové príspevky od štátu poskytnuté určitým podnikom a obsahujúce prvok štátnej pomoci narúšajú hospodársku súťaž, ak tento štát nekoná ako súkromný investor v trhovom hospodárstve.

| (181) | V súlade s judikatúrou Súdneho dvora zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku štátnej pomoci predstavuje vo všeobecnosti dôkaz, že sa narúša hospodárska súťaž s ostatnými podnikmi, ktoré podobnú pomoc nezískali (86). |
| --- | --- |

(181)

V súlade s judikatúrou Súdneho dvora zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku štátnej pomoci predstavuje vo všeobecnosti dôkaz, že sa narúša hospodárska súťaž s ostatnými podnikmi, ktoré podobnú pomoc nezískali (86).

| (182) | Štátna podpora pre podnik ONDD v podobe pridelenia kapitálu v prospech obchodovateľných rizík narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(182)

Štátna podpora pre podnik ONDD v podobe pridelenia kapitálu v prospech obchodovateľných rizík narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže.

V.1.5.   Vplyv na obchod medzi členskými štátmi

| (183) | SA Ducroire je v konkurencii s ostatnými podnikmi EÚ na trhu s poistením úverov. To isté platilo pre ONDD v súvislosti s obchodovateľnými rizikami predtým, ako sa z ONDD na SA Ducroire previedlo poisťovanie úverov v prípade krátkodobých rizík vrátane obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(183)

SA Ducroire je v konkurencii s ostatnými podnikmi EÚ na trhu s poistením úverov. To isté platilo pre ONDD v súvislosti s obchodovateľnými rizikami predtým, ako sa z ONDD na SA Ducroire previedlo poisťovanie úverov v prípade krátkodobých rizík vrátane obchodovateľných rizík.

| (184) | Okrem toho, ONDD a SA Ducroire sú aktívne v iných členských štátoch, a to najmä prostredníctvom akvizície KUP, obchodnej vetvy českej štátnej agentúry pre poistenie vývozných úverov. |
| --- | --- |

(184)

Okrem toho, ONDD a SA Ducroire sú aktívne v iných členských štátoch, a to najmä prostredníctvom akvizície KUP, obchodnej vetvy českej štátnej agentúry pre poistenie vývozných úverov.

| (185) | V bode 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov sa uvádza, že ak štát poskytne poisťovateľovi vývozných úverov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami záruku alebo kapitál bez toho, aby konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, takáto záruka alebo kapitálový vklad predstavuje pomoc, ktorá narúša obchod v EÚ. |
| --- | --- |

(185)

V bode 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov sa uvádza, že ak štát poskytne poisťovateľovi vývozných úverov v súvislosti s obchodovateľnými rizikami záruku alebo kapitál bez toho, aby konal ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, takáto záruka alebo kapitálový vklad predstavuje pomoc, ktorá narúša obchod v EÚ.

| (186) | Podľa ustálenej judikatúry dochádza k ovplyvneniu obchodu medzi členskými štátmi, keď podnik (podniky), ktorý získal pomoc, vykonáva činnosti v oblasti otvorenej hospodárskej súťaže, ktorej sa týka obchod medzi členskými štátmi (87). |
| --- | --- |

(186)

Podľa ustálenej judikatúry dochádza k ovplyvneniu obchodu medzi členskými štátmi, keď podnik (podniky), ktorý získal pomoc, vykonáva činnosti v oblasti otvorenej hospodárskej súťaže, ktorej sa týka obchod medzi členskými štátmi (87).

| (187) | Skutočnosť, ktorá je základom tohto konania, že konkurent z iného členského štátu ako Belgicko sa sťažoval na narušenie hospodárskej súťaže zásahom SA Ducroire v treťom členskom štáte (Česká republika), len potvrdzuje skutočnosť, že SA Ducroire je aktívny v sektore, ktorý je predmetom obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(187)

Skutočnosť, ktorá je základom tohto konania, že konkurent z iného členského štátu ako Belgicko sa sťažoval na narušenie hospodárskej súťaže zásahom SA Ducroire v treťom členskom štáte (Česká republika), len potvrdzuje skutočnosť, že SA Ducroire je aktívny v sektore, ktorý je predmetom obchodu medzi členskými štátmi.

| (188) | Obchod medzi členskými štátmi je dostatočne ovplyvnený opatrením 3. |
| --- | --- |

(188)

Obchod medzi členskými štátmi je dostatočne ovplyvnený opatrením 3.

V.2.   NEZÁKONNOSŤ MOŽNEJ POMOCI

| (189) | So zreteľom na vyššie uvedené predstavuje opatrenie 3 pomoc. |
| --- | --- |

(189)

So zreteľom na vyššie uvedené predstavuje opatrenie 3 pomoc.

| (190) | Komisia sa domnieva, že ide o novú pomoc, ktorá jej nebola oznámená, a preto je neoprávnená. |
| --- | --- |

(190)

Komisia sa domnieva, že ide o novú pomoc, ktorá jej nebola oznámená, a preto je neoprávnená.

| (191) | ONDD upísal predmetný kapitál v septembri 2004 a poistenie krátkodobých rizík (vrátane obchodovateľných rizík) sa previedlo na SA Ducroire 1. januára 2005. |
| --- | --- |

(191)

ONDD upísal predmetný kapitál v septembri 2004 a poistenie krátkodobých rizík (vrátane obchodovateľných rizík) sa previedlo na SA Ducroire 1. januára 2005.

| (192) | Toto opatrenie:






  — | nasleduje po 17. septembri 1998, odkedy sa Belgicko prijatím oznámenia o poistení vývozných úverov zaviazalo, že neposkytne novú pomoc, a |
| --- | --- | --- |

(192)

Toto opatrenie:

—

nasleduje po 17. septembri 1998, odkedy sa Belgicko prijatím oznámenia o poistení vývozných úverov zaviazalo, že neposkytne novú pomoc, a

| — | nevzťahuje sa naň vymedzené obdobie podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES, pretože bolo prijaté pred menej ako desiatimi rokmi. |
| --- | --- |

—

nevzťahuje sa naň vymedzené obdobie podľa článku 15 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES, pretože bolo prijaté pred menej ako desiatimi rokmi.

| (193) | Časť kapitálu vo výške 36,6 milióna EUR, ktorú ONDD poskytol podniku SA Ducroire a ktorá nebola vopred oznámená Komisii, je od samého začiatku novou neoprávnenou pomocou. |
| --- | --- |

(193)

Časť kapitálu vo výške 36,6 milióna EUR, ktorú ONDD poskytol podniku SA Ducroire a ktorá nebola vopred oznámená Komisii, je od samého začiatku novou neoprávnenou pomocou.

V.3.   ZLUČITEĽNOSŤ MOŽNEJ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

| (194) | Komisia overí zlučiteľnosť opatrenia 3 podľa ustanovení oznámenia o poistení vývozných úverov platného pre dané obdobie. Nové oznámenie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (ďalej len „nové oznámenie o poistení vývozných úverov“) uverejnené 19. decembra 2012 sa uplatňuje od 1. januára 2013. |
| --- | --- |

(194)

Komisia overí zlučiteľnosť opatrenia 3 podľa ustanovení oznámenia o poistení vývozných úverov platného pre dané obdobie. Nové oznámenie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (ďalej len „nové oznámenie o poistení vývozných úverov“) uverejnené 19. decembra 2012 sa uplatňuje od 1. januára 2013.

| (195) | V zásade možno povedať, že podľa bodov 3.2 a 4.1 oznámenia o poistení vývozných úverov sa výnimky týkajúce sa štátnej pomoci podľa ustanovení zmluvy nevzťahujú na pomoci poskytnuté na poistenie obchodovateľných rizík. V skutočnosti takéto pomoci určite narúšajú hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi, ale najmä vedú „k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík, a týmto narúšajú hospodársku súťaž medzi spoločnosťami v členských štátoch a majú druhotné účinky na obchod vo vnútri spoločenstva bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci spoločenstva, alebo o vývoz do štátov mimo spoločenstva. Výnimky podľa článku 92 zmluvy sa nevzťahujú na pomoc poskytnutú na poistenie obchodovateľných rizík. Rušivé účinky takejto pomoci v spoločenstve prevažujú nad prípadnými národnými záujmami alebo záujmami spoločenstva pri podpore vývozu“ (88). Inými slovami, tieto pomoci nie sú oprávnené na žiadnu z výnimiek podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ a osobitne na výnimku podľa článku 107 ods. 3 písm. c), pretože predstavujú príliš vážne narušenie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu. |
| --- | --- |

(195)

V zásade možno povedať, že podľa bodov 3.2 a 4.1 oznámenia o poistení vývozných úverov sa výnimky týkajúce sa štátnej pomoci podľa ustanovení zmluvy nevzťahujú na pomoci poskytnuté na poistenie obchodovateľných rizík. V skutočnosti takéto pomoci určite narúšajú hospodársku súťaž medzi poisťovateľmi, ale najmä vedú „k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík, a týmto narúšajú hospodársku súťaž medzi spoločnosťami v členských štátoch a majú druhotné účinky na obchod vo vnútri spoločenstva bez ohľadu na to, či ide o vývoz v rámci spoločenstva, alebo o vývoz do štátov mimo spoločenstva. Výnimky podľa článku 92 zmluvy sa nevzťahujú na pomoc poskytnutú na poistenie obchodovateľných rizík. Rušivé účinky takejto pomoci v spoločenstve prevažujú nad prípadnými národnými záujmami alebo záujmami spoločenstva pri podpore vývozu“ (88). Inými slovami, tieto pomoci nie sú oprávnené na žiadnu z výnimiek podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ a osobitne na výnimku podľa článku 107 ods. 3 písm. c), pretože predstavujú príliš vážne narušenie hospodárskej súťaže v rámci vnútorného trhu.

| (196) | Okrem toho predmetná pomoc nespĺňa podmienky na to, aby bola oprávnená na jednu alebo viac výnimiek stanovených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Ako bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, predmetná pomoc nemôže predstavovať pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (89) najmä z týchto dôvodov:






  1. | belgické orgány nepreukázali, že SA Ducroire bol oprávnený na poskytnutie takejto pomoci, t. j. že sa nachádzal v ťažkostiach v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach. Rovnako je potrebné poznamenať, že podľa bodu 12 týchto usmernení firmy, ktoré sa považujú za novovytvorené, nie sú oprávnené na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu; |
| --- | --- | --- |

(196)

Okrem toho predmetná pomoc nespĺňa podmienky na to, aby bola oprávnená na jednu alebo viac výnimiek stanovených v článku 107 ods. 3 ZFEÚ. Ako bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, predmetná pomoc nemôže predstavovať pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (89) najmä z týchto dôvodov:

1.

belgické orgány nepreukázali, že SA Ducroire bol oprávnený na poskytnutie takejto pomoci, t. j. že sa nachádzal v ťažkostiach v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach. Rovnako je potrebné poznamenať, že podľa bodu 12 týchto usmernení firmy, ktoré sa považujú za novovytvorené, nie sú oprávnené na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu;

| 2. | pomoc nie je obmedzená na nevyhnutné minimum. Najmä kapitál pridelený SA Ducroire bol dostatočne vysoký na to, aby mu umožňoval uskutočňovať akvizície. Obchodný plán predložený v roku 2004 v podobe interných správ nepočítal s vlastným príspevkom príjemcu; |
| --- | --- |

2.

pomoc nie je obmedzená na nevyhnutné minimum. Najmä kapitál pridelený SA Ducroire bol dostatočne vysoký na to, aby mu umožňoval uskutočňovať akvizície. Obchodný plán predložený v roku 2004 v podobe interných správ nepočítal s vlastným príspevkom príjemcu;

| 3. | obchodný plán pre SA Ducroire nepočítal s opatreniami na obmedzenie deformácie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

3.

obchodný plán pre SA Ducroire nepočítal s opatreniami na obmedzenie deformácie hospodárskej súťaže.

| (197) | Ustanovenia nového oznámenia o poistení vývozných úverov nemôžu zmeniť posúdenie Komisie. |
| --- | --- |

(197)

Ustanovenia nového oznámenia o poistení vývozných úverov nemôžu zmeniť posúdenie Komisie.

| (198) | Predmetné opatrenie preto nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(198)

Predmetné opatrenie preto nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ.

V.4.   POVINNOSŤ ZRIADIŤ A UDRŽIAVAŤ ODDELENÚ ADMINISTRATÍVU A SAMOSTATNÉ ÚČTOVNÍCTVO

| (199) | Aby firma zaistila, že kapitál pridelený na činnosť vzťahujúcu sa na neobchodovateľné riziká nebude v prípade poskytnutia štátnej záruky na túto činnosť použitý na činnosť vzťahujúcu sa na obchodovateľné riziká a narúšať tým hospodársku súťaž, musí podľa bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov viesť oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(199)

Aby firma zaistila, že kapitál pridelený na činnosť vzťahujúcu sa na neobchodovateľné riziká nebude v prípade poskytnutia štátnej záruky na túto činnosť použitý na činnosť vzťahujúcu sa na obchodovateľné riziká a narúšať tým hospodársku súťaž, musí podľa bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov viesť oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík.

| (200) | Podľa belgických orgánov sa činnosti v oblasti krátkodobého poistenia vykonávajú od 1. januára 2005 v SA Ducroire v rámci prevodu existujúcej činnosti s už existujúcim kapitálom (bez pridelenia dodatočného kapitálu). Belgicko subsidiárne uvádza, že kapitál bol pridelený v súlade s podmienkami prijateľnými pre súkromného investora. Belgické orgány sa domnievajú, že zavedenie samostatného účtovníctva nie je potrebné, keďže SA Ducroire nevyužíva štátnu pomoc a to ani na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, ktorú vykonáva. |
| --- | --- |

(200)

Podľa belgických orgánov sa činnosti v oblasti krátkodobého poistenia vykonávajú od 1. januára 2005 v SA Ducroire v rámci prevodu existujúcej činnosti s už existujúcim kapitálom (bez pridelenia dodatočného kapitálu). Belgicko subsidiárne uvádza, že kapitál bol pridelený v súlade s podmienkami prijateľnými pre súkromného investora. Belgické orgány sa domnievajú, že zavedenie samostatného účtovníctva nie je potrebné, keďže SA Ducroire nevyužíva štátnu pomoc a to ani na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, ktorú vykonáva.

| (201) | V oddiele V.1.1.2 sa uvádza, že kapitál pridelený na prevedenú činnosť dosahoval výšku [45 – 75] miliónov EUR a že existoval dodatkový kapitál vo výške [75 – 100] miliónov EUR, z ktorého [35 – 65] miliónov EUR bolo de facto určených na činnosť vzťahujúcu sa na neobchodovateľné riziká. Týchto [35 – 65] miliónov EUR sa preto vylúčilo z posúdenia ako štátnej pomoci. Tvrdenie belgických orgánov, podľa ktorého činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík nevyužíva štátnu pomoc, preto musí byť zamietnuté, pretože existencia dodatkového kapitálu, ktorý z časti využívala činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, bola preukázaná. Navyše sa vo finančných výhľadoch z roku 2004 pre všetky činnosti SA Ducroire počítalo s očakávanou návratnosťou nižšou, než bola bezriziková miera v danom období (90). Očakávaná návratnosť teda nepostačovala na splnenie požiadaviek súkromného investora v trhovom hospodárstve. Možno teda skonštatovať, že činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík aj naďalej využívala štátnu podporu. |
| --- | --- |

(201)

V oddiele V.1.1.2 sa uvádza, že kapitál pridelený na prevedenú činnosť dosahoval výšku [45 – 75] miliónov EUR a že existoval dodatkový kapitál vo výške [75 – 100] miliónov EUR, z ktorého [35 – 65] miliónov EUR bolo de facto určených na činnosť vzťahujúcu sa na neobchodovateľné riziká. Týchto [35 – 65] miliónov EUR sa preto vylúčilo z posúdenia ako štátnej pomoci. Tvrdenie belgických orgánov, podľa ktorého činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík nevyužíva štátnu pomoc, preto musí byť zamietnuté, pretože existencia dodatkového kapitálu, ktorý z časti využívala činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík, bola preukázaná. Navyše sa vo finančných výhľadoch z roku 2004 pre všetky činnosti SA Ducroire počítalo s očakávanou návratnosťou nižšou, než bola bezriziková miera v danom období (90). Očakávaná návratnosť teda nepostačovala na splnenie požiadaviek súkromného investora v trhovom hospodárstve. Možno teda skonštatovať, že činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík aj naďalej využívala štátnu podporu.

| (202) | Keďže na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík sa vzťahovala a naďalej vzťahuje štátna podpora, SA Ducroire sa mal od svojho vzniku podriadiť ustanoveniam bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, ktorým sa ukladá vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva umožňujúce rozlišovať medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík, a to až dovtedy, kým bude vykonávať svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík. Ustanovenia nového oznámenia o poistení vývozných úverov túto povinnosť ponechávajú (pozri bod 15 nového oznámenia o poistení vývozných úverov). |
| --- | --- |

(202)

Keďže na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík sa vzťahovala a naďalej vzťahuje štátna podpora, SA Ducroire sa mal od svojho vzniku podriadiť ustanoveniam bodu 4.3 oznámenia o poistení vývozných úverov, ktorým sa ukladá vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva umožňujúce rozlišovať medzi poisťovaním obchodovateľných rizík a poisťovaním neobchodovateľných rizík, a to až dovtedy, kým bude vykonávať svoju činnosť v oblasti obchodovateľných rizík. Ustanovenia nového oznámenia o poistení vývozných úverov túto povinnosť ponechávajú (pozri bod 15 nového oznámenia o poistení vývozných úverov).

| (203) | SA Ducroire teda bola a stále je viazaná touto povinnosťou. Oddelená administratíva a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie neobchodovateľných rizík a poisťovanie obchodovateľných rizík musia byť bezodkladne zavedené. V opačnom prípade sa suma [35 – 65] miliónov EUR poskytnutá na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík nevyhne posúdeniu ako štátnej pomoci. Záver tohto rozhodnutia, podľa ktorého je suma [35 – 65] miliónov EUR určená na poisťovanie neobchodovateľných rizík, sa v skutočnosti zakladá na určitých, čiastočne neoveriteľných predpokladoch v kontexte spätnej rekonštrukcie samostatného účtovníctva (v skutočnosti v SA Ducroire neexistuje žiadne formálne oddelenie účtov). Komisia už nebude súhlasiť so spätnou rekonštrukciou v prípade, ak by v budúcnosti znova musela preskúmať použitie kapitálu SA Ducroire. Povinné vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva má za cieľ vyhnúť sa takejto retrospektívnej práci nutne založenej na určitých, čiastočne neoveriteľných predpokladoch. |
| --- | --- |

(203)

SA Ducroire teda bola a stále je viazaná touto povinnosťou. Oddelená administratíva a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie neobchodovateľných rizík a poisťovanie obchodovateľných rizík musia byť bezodkladne zavedené. V opačnom prípade sa suma [35 – 65] miliónov EUR poskytnutá na činnosť v oblasti neobchodovateľných rizík nevyhne posúdeniu ako štátnej pomoci. Záver tohto rozhodnutia, podľa ktorého je suma [35 – 65] miliónov EUR určená na poisťovanie neobchodovateľných rizík, sa v skutočnosti zakladá na určitých, čiastočne neoveriteľných predpokladoch v kontexte spätnej rekonštrukcie samostatného účtovníctva (v skutočnosti v SA Ducroire neexistuje žiadne formálne oddelenie účtov). Komisia už nebude súhlasiť so spätnou rekonštrukciou v prípade, ak by v budúcnosti znova musela preskúmať použitie kapitálu SA Ducroire. Povinné vedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva má za cieľ vyhnúť sa takejto retrospektívnej práci nutne založenej na určitých, čiastočne neoveriteľných predpokladoch.

| (204) | Toto rozhodnutie a osobitne výpočet sumy 36,6 milióna EUR sa opierajú o samostatné finančné výkazy (súvaha a výkaz ziskov a strát) pre obchodovateľné a neobchodovateľné riziká k 31. decembru 2011, ktoré predložili belgické orgány v máji 2012. Je neprijateľné, aby sa zavedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva zakladalo na iných predpokladoch a metódach, než aké sa použili na určenie súm predložených v rámci tohto konania. Predovšetkým by bolo neprijateľné, ak by sa na neobchodovateľné riziká pridelilo menej kapitálu – a teda viac kapitálu na obchodovateľné riziká –, než je uvedené v samostatnej súvahe k 31. decembru 2011, ktorú predložili belgické orgány v máji 2012. |
| --- | --- |

(204)

Toto rozhodnutie a osobitne výpočet sumy 36,6 milióna EUR sa opierajú o samostatné finančné výkazy (súvaha a výkaz ziskov a strát) pre obchodovateľné a neobchodovateľné riziká k 31. decembru 2011, ktoré predložili belgické orgány v máji 2012. Je neprijateľné, aby sa zavedenie oddelenej administratívy a samostatného účtovníctva zakladalo na iných predpokladoch a metódach, než aké sa použili na určenie súm predložených v rámci tohto konania. Predovšetkým by bolo neprijateľné, ak by sa na neobchodovateľné riziká pridelilo menej kapitálu – a teda viac kapitálu na obchodovateľné riziká –, než je uvedené v samostatnej súvahe k 31. decembru 2011, ktorú predložili belgické orgány v máji 2012.

| (205) | Subsidiárne Komisia zdôrazňuje, že absencia samostatných účtov od založenia SA Ducroire výrazne skomplikovala analýzu opatrenia 3 a prinútila Komisiu, aby svoju analýzu vykonala na základe určitých predpokladov. Keďže povinnosť viesť samostatné účtovníctvo prináležala SA Ducroire, tento podnik nemôže vytýkať Komisii použitie niektorých predpokladov, prípadne komplexný prístup, ktorý rozvinula v rámci svojej analýzy. Bez uvedeného komplexného prístupu by totiž mohla Komisia celú sumu [75 – 100] miliónov EUR jednoducho považovať za výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(205)

Subsidiárne Komisia zdôrazňuje, že absencia samostatných účtov od založenia SA Ducroire výrazne skomplikovala analýzu opatrenia 3 a prinútila Komisiu, aby svoju analýzu vykonala na základe určitých predpokladov. Keďže povinnosť viesť samostatné účtovníctvo prináležala SA Ducroire, tento podnik nemôže vytýkať Komisii použitie niektorých predpokladov, prípadne komplexný prístup, ktorý rozvinula v rámci svojej analýzy. Bez uvedeného komplexného prístupu by totiž mohla Komisia celú sumu [75 – 100] miliónov EUR jednoducho považovať za výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

V.5.   POŽIADAVKY, ABY SA POISTENIE NEOBCHODOVATEĽNÝCH RIZÍK NEPODIEĽALO NA VRÁTENÍ POMOCI

| (206) | Komisia v tomto rozhodnutí vylúčila z posúdenia ako pomoci časť kapitálu, ktorá bola de facto určená na poisťovanie neobchodovateľných rizík, hoci táto časť kapitálu predstavovala podporu, ktorá nespĺňala požiadavky súkromného investora. Suma nezlučiteľnej pomoci teda neobsahuje podporu pre poisťovanie neobchodovateľných rizík. Z logiky tohto rozhodnutia vyplýva, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci sa musí financovať výhradne z činností vzťahujúcich sa na obchodovateľné riziká a z príslušného kapitálu, čo je jediný spôsob, ako obnoviť stav hospodárskej súťaže, ktorý na trhu s obchodovateľnými rizikami existoval pred poskytnutím nezlučiteľnej pomoci. Ako je uvedené vyššie, vrátenie sa musí realizovať na základe samostatného účtovníctva v súlade s pripomienkami belgických orgánov z mája 2012. |
| --- | --- |

(206)

Komisia v tomto rozhodnutí vylúčila z posúdenia ako pomoci časť kapitálu, ktorá bola de facto určená na poisťovanie neobchodovateľných rizík, hoci táto časť kapitálu predstavovala podporu, ktorá nespĺňala požiadavky súkromného investora. Suma nezlučiteľnej pomoci teda neobsahuje podporu pre poisťovanie neobchodovateľných rizík. Z logiky tohto rozhodnutia vyplýva, že vrátenie nezlučiteľnej pomoci sa musí financovať výhradne z činností vzťahujúcich sa na obchodovateľné riziká a z príslušného kapitálu, čo je jediný spôsob, ako obnoviť stav hospodárskej súťaže, ktorý na trhu s obchodovateľnými rizikami existoval pred poskytnutím nezlučiteľnej pomoci. Ako je uvedené vyššie, vrátenie sa musí realizovať na základe samostatného účtovníctva v súlade s pripomienkami belgických orgánov z mája 2012.

VI.   ZÁVERY

| (207) | Komisia konštatuje, že z troch opatrení, ktoré boli predmetom konania vo veci formálneho zisťovania, opatrenia 1 a 2 (štátna záruka a možné interné presuny zdrojov v rámci ONDD v prospech obchodovateľných rizík) nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane možno na základe posúdenia opatrenia 3 skonštatovať existenciu pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ vo výške 36,6 milióna EUR. Keďže ONDD (v mene belgického štátu) protiprávne vykonal opatrenie 3, čím porušil článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a keďže táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, musí byť vrátená. Vrátenie pomoci musí byť financované z činnosti SA Ducroire vzťahujúcej sa na obchodovateľné riziká, |
| --- | --- |

(207)

Komisia konštatuje, že z troch opatrení, ktoré boli predmetom konania vo veci formálneho zisťovania, opatrenia 1 a 2 (štátna záruka a možné interné presuny zdrojov v rámci ONDD v prospech obchodovateľných rizík) nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Na druhej strane možno na základe posúdenia opatrenia 3 skonštatovať existenciu pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ vo výške 36,6 milióna EUR. Keďže ONDD (v mene belgického štátu) protiprávne vykonal opatrenie 3, čím porušil článok 108 ods. 3 ZFEÚ, a keďže táto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, musí byť vrátená. Vrátenie pomoci musí byť financované z činnosti SA Ducroire vzťahujúcej sa na obchodovateľné riziká,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Záruka, ktorú podniku ONDD poskytlo Belgicko, nebola určená na obchodovateľné riziká, a preto nepredstavuje pomoc.

Článok 2

Možné interné presuny zdrojov v rámci ONDD v prospech obchodovateľných rizík, ktorých existencia nebola preukázaná, nepredstavujú pomoc.

Článok 3

Počiatočná alokácia kapitálu vo výške 113,4 milióna EUR, ktorú ONDD odsúhlasil v prospech podniku SA Ducroire, nepredstavuje pomoc.

Článok 4

Počiatočná alokácia kapitálu vo výške 36,6 milióna EUR, ktorú ONDD odsúhlasil v prospech podniku SA Ducroire, realizovaná 23. septembra 2004 v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, predstavuje pomoc, ktorá je v zmysle zmluvy neoprávnená a nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 5

1.   Belgicko musí prostredníctvom ONDD zabezpečiť, aby SA Ducroire vrátil pomoc uvedenú v článku 4. Belgicko je povinné predložiť podrobné informácie – vrátane osvedčenia vypracovaného nezávislou audítorskou spoločnosťou, ktorá overí tieto finančné výkazy – dokazujúce, že vrátenie pomoci bolo financované výhradne z činnosti SA Ducroire vzťahujúcej sa na obchodovateľné riziká.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, kedy boli poskytnuté podniku SA Ducrire (1. januára 2005), až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (91).

4.   Vrátenie pomoci sa požaduje bezodkladne a účinne.

Článok 6

Oddelená administratíva a samostatné účtovníctvo pre poisťovanie obchodovateľných rizík a poisťovanie neobchodovateľných rizík sa musia zaviesť bezodkladne a udržiavať dovtedy, kým bude činnosť vzťahujúca sa na neobchodovateľné riziká využívať štátnu podporu. Samostatné účtovníctvo musí brať do úvahy finančné údaje poskytnuté belgickými orgánmi v máji 2012. Predovšetkým výsledné rozdelenie kapitálu sa musí vykonať rovnakým spôsobom ako v máji 2012.

Článok 7

1.   Belgicko musí do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia oznámiť Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú výšku istiny a úrokov z pomoci, ktorú má SA Ducroire vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú výšku istiny a úrokov z pomoci, ktorú má SA Ducroire vrátiť;

| b) | podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty, ktoré preukazujú, že podniku SA Ducroire bolo nariadené vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktoré preukazujú, že podniku SA Ducroire bolo nariadené vrátenie pomoci.

2.   Belgicko bude informovať Komisiu o pokroku pri vykonávaní vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci podľa článku 4. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré podnik SA Ducroire už vrátil.

Článok 8

Belgicko prijme potrebné opatrenia na vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia rozhodnutia.

Článok 9

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 20. marca 2013

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Uvedené dva súbory ustanovení sú vo svojej podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. Zmluvou o fungovaní Európskej únie sa takisto zaviedli niektoré zmeny v terminológii, ako napríklad nahradenie slova „Spoločenstvo“ slovom „Únia“, „spoločný trh“ spojením „vnútorný trh“ a „Súd prvého stupňa“ spojením „Všeobecný súd“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia ZFEÚ.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 163, 1.6.2011, s. 1.

2

(3)  Dôverná informácia.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 163, 1.6.2011, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES C 281, 17.9.1997, s. 4. S účinnosťou od 1. januára 2013 uplatňuje Komisia nové oznámenie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov uverejnené 19. decembra 2012 (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1.).

5

(6)  Nezávisle od skutočnosti, či ide o verejných alebo súkromných dlžníkov.

6

(7)  Pozri bod 2.5 oznámenia o poistení vývozných úverov.

7

(8)  Pozri strany 60 a 69 prílohy 8 k dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

8

(9)  Pozri oddiel 4.1.2.2.1 rozhodnutia o začatí konania.

9

(10)  Tento vylúčený kapitál vzťahujúci sa na neobchodovateľné riziká zahŕňa kapitál SA Ducroire, ktorý bol pri prevode krátkodobých rizík na SA Ducroire určený na poisťovanie rizík týkajúcich sa dlžníkov so sídlom v Rumunsku a v Bulharsku, pretože tieto riziká boli neobchodovateľné, keďže tieto krajiny sa pripojili k Európskej únii 1. januára 2007, t. j. po prevode aktivít na SA Ducroire.

10

(11)  Pozri rozhodnutie Komisie z 21. decembra 2005 vo veci N 531/2005 „Opatrenia spojené so zriadením a fungovaním Banque Postale“, odôvodnenie 54 (Ú. v. EÚ C 21, 28.1.2006, s. 2) dostupné na stránke: http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

11

(12)  Podľa belgických orgánov ONDD kryl riziká týkajúce sa dlžníkov v zóne 1 do roku 1993 ([...], pozri poznámku pod čiarou č. 24) a odvtedy prestal ponúkať toto krytie. Ani pred rokom 1993 nemal ONDD veľké portfólio obchodovateľných rizík.

12

(13)  Pozri príklad na stranách 13 – 14 dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

13

(14)  Komisia pre bankovníctvo, finančníctvo a poisťovníctvo (Commission bancaire, financière et des assurances – CBFA) vznikla 1. januára 2004 integráciou Úradu pre dohľad nad poisťovníctvom (Office de contrôle des assurances – OCA) v rámci Komisie pre bankovníctvo a finančníctvo (Commission bancaire et financière – CBF).

14

(15)  Objasnenie Komisie: belgické orgány sa odvolávajú na pravidlo de minimis. Článok 108 ods. 3 ZFEÚ stanovuje povinnosť oznamovať štátne pomoci Komisii s cieľom zaistenia ich zlučiteľnosti s vnútorným trhom podľa kritérií z článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Podľa pravidla de minimis sú od tejto povinnosti oslobodené pomoci, ktoré počas troch rokov neprekročia určitú hranicu. V čase uplatňovania opatrenia 1 a opatrenia 2 bola táto hranica stanovená nariadením Komisie (ES) č. 69/2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES pri pomoci de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30) na 100 000 EUR.

15

de minimis.

de minimis

de minimis

(16)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

16

(17)  Pozri stranu 7 v dokumente „Odpoveď Belgicka na list Európskej komisie zo 7. decembra 2007“, ktorý predložili belgické orgány 12. februára 2008 (belgické orgány v ňom odkazujú na stranu 14 pripomienok, ktoré predložili 1. júna 2011).

17

(18)  Pozri dokument „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011, s. 22 – 24.

18

(19)  Podrobnosti o prevedených položkách predložili belgické orgány 14. februára 2007 na strane 3 svojej poznámky v reakcii na list Komisie zo 17. januára 2007 vo veci CP 8/2007 (SA.22302) a sú zahrnuté v odôvodnení 70 rozhodnutia o začatí konania.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 77, 20.3.2002, s. 17 – 22.

20

(21)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, strany 9 až 11 (podrobné výpočty boli predložené 14. novembra 2011).

21

(22)  M.B., 4. október 1939.

22

(23)  Vzťahujúci sa na činnosti ONDD vykonávané vo vlastnom mene so štátnou zárukou.

23

(24)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, s. 16.

24

(25)  Pozri prílohu B14 k dokumentu „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011.

25

(26)  Pozri dokument „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011, s. 10: „Podľa kategórií, ktoré používa ONDD, [...]“

26

Podľa kategórií, ktoré používa ONDD,

(27)  Pozri prílohu 8 (strana 70) a prílohu 13 k dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

27

(28)  Pozri stranu 28 strategického dokumentu z 28. septembra 2004 s názvom „Strategické usmernenia pre ONDD a jeho SA“, ktorý bol predložený správnej rade ONDD a je súčasťou prílohy 10 k dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

28

(29)  Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1. Smernica Solventnosť II nadobudla účinnosť 6. januára 2010.

29

(30)  Solventnosť II je európska regulačná reforma poisťovníctva. Jej cieľom je, v súlade s pravidlami Bazilej II, lepšie zosúladiť kapitálové požiadavky poisťovní a zaisťovní s rizikami, ktorým sú pri svojej činnosti vystavené. Právna úprava týkajúca sa poisťovania prechádza od Solventnosti I, ktorá stanovovala maržu solventnosti podľa percentuálneho pomeru poistného a škôd, k zložitejším pravidlám, ktoré začleňujú riziko buď použitím štandardného vzorca alebo zohľadnením interného modelu. Postup štandardného vzorca sa v súčasnosti definuje a kalibruje pomocou Quantitative Impact Studies (ďalej len „QIS“). Výbor európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a dôchodkovým poistením zamestnancov – EIOPA („Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors“ alebo („CEIOPS“) testuje plánované vzorce a kalibrácie pomocou konzultácií. V prípade spoločností, ktoré sa chcú rozhodnúť pre interný model, sa pred skutočným stanovením kapitálovej požiadavky na solventnosť („Solvency Capital Requirement“ alebo „SCR“) na základe tohto interného modelu vyžaduje schválenie kontrolného orgánu.

30

Solvency Capital Requirement

(31)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, s. 22.

31

(32)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, s. 32.

32

(33)  V zátvorke: ročná miera rastu činnosti očakávaná v predmetnom scenári.

33

(34)  Kapitálové požiadavky pre obchodovateľné a neobchodovateľné riziká sa nesčítavajú, pretože existuje absolútna minimálna hranica 3 milióny EUR na roky 2004 až 2006 a 3,2 milióna EUR na roky 2007 až 2009.

34

(35)  Pozri dokument, ktorý predložili belgické orgány 14. novembra 2011 (súbory Excel, strana „Kapitál“). Zdá sa, že metóda QIS 2005 spolu s interným modelom bola použitá iba na určenie kapitálu prideleného pre obchodovateľné a neobchodovateľné riziká v roku 2005. Pre nasledujúce obdobie po roku 2005 bol kapitál určený [...]. Je potrebné poznamenať, že [...], dôvod, pre ktorý sa výsledky medzi scenármi 1A a 1B pre rok 2005 zhodujú. Belgické orgány nezohľadnili kapitál vo výške 50 miliónov EUR splatený až v roku 2009. Tieto údaje sú súčasťou výpočtov „return on equity“ v nasledujúcom oddiele.

35

(36)  Komisia zistila chyby vo výpočte finančných výhľadov. Najmä súčet výsledkov poistnej činnosti pre jednotlivé rozsahy sa líši od celkovej sumy výsledku poistnej činnosti pre SA Ducroire. Ďalšie chybné súčty sa vyskytli pri výpočte výsledku poistnej činnosti pre celý SA Ducroire. Tieto rozdiely však nemajú významný vplyv na odhad ROE.

36

(37)  Pozri dokument „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011, príloha 10.

37

(38)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, s. 33.

38

(39)  Výpočet Belgicka pre obchodovateľné riziká: 8 miliónov EUR + [(100 miliónov EUR – 82 miliónov EUR) × (8 miliónov EUR/82 miliónov EUR)]. To isté platí pre neobchodovateľné riziká.

39

(40)  Pozri pripomienky belgických orgánov zo 14. novembra 2011 (súbor Excel „201105 P&L et Bilan Business Plan Scenario 1B“, strany P&L_cessibles a PL_non_cessibles).

40

(41)  Zdá sa, že metóda QIS 2005 spolu s interným modelom bola použitá iba na určenie kapitálu prideleného pre obchodovateľné a neobchodovateľné riziká v roku 2005. Kapitál na roky 2006 a 2007 bol určený podľa kapitálu z roku 2005 plus predpokladané kumulované zisky za dané obdobie.

41

(42)  Pozri dokument „Odpoveď na dotazník Európskej komisie z 28. júla 2011“, ktorý predložili belgické orgány 5. decembra 2011, strany 38 a 39.

42

(43)  Pozri dokument „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011, s. 38.

43

(44)  Model oceňovania kapitálových aktív (CAPM).

44

(45)  Vybrané boli iba tie hospodárske subjekty, ktoré sú aktívne predovšetkým v oblasti obchodovateľných rizík (t. j. nad 50 % pokiaľ ide o poistné alebo celkovú expozíciu podľa dostupnosti informácií).

45

(46)  Upravená vyrovnávacou rezervou.

46

(47)  Na základe dostupných zemepisných informácií, napr. expozície, poistné (líši sa v závislosti od podniku).

47

(48)  Medzinárodné združenia poisťovateľov úverov.

48

(49)  Čisté poistné.

49

(50)  Nevážený priemer.

50

(51)  V roku 2004 alebo v blízkej budúcnosti.

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21.

52

(53)  Pozri dokument „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011, s. 13 – 14.

53

(54)  Na základe článku 2.2d smernice Rady 73/239/EHS (v tom čase v platnosti) OCA nesmel udeliť ONDD súhlas, kým sa na jeho transakcie vzťahovala štátna záruka. Vykonávaním činnosti bez záruky belgického štátu prostredníctvom tzv. „obchodného“ účtu už ONDD nemohol využiť výnimku uvedenú v článku 2.2 d) a musel získať súhlas OCA.

54

(55)  Pozri stranu 15 pripomienok belgických orgánov z 1. júna 2011.

55

(56)  Pozri rozhodnutie Komisie z 21. decembra 2005 vo veci N 531/2005 „Opatrenia spojené so zriadením a fungovaním Banque Postale“ (Ú. v. EÚ C 21, 28.1.2006, s. 2) dostupné na stránke:

56

(57)  http://ec.europa.eu/eu_law/state_aids/comp-2005/n531-05.pdf.

57

(58)  Pozri poznámku pod čiarou č. 28.

58

(59)  Pozri poznámku pod čiarou č. 10.

59

(60)  Pozri prílohu 4 k pripomienkam belgických orgánov z 1. júna 2011.

60

(61)  Pozri strany 62 a 70 tejto správy (predložená v prílohe 8 k pripomienkam belgických orgánov z 1. júna 2011).

61

(62)  V správe Solvency 2 QIS 5 od CBFA (marec 2011) sa na strane 17 uvádza, že len veľmi málo zúčastnených dokázalo poskytnúť informácie o použití a o vlastnostiach interných modelov, a to preto, že tieto modely sú stále v procese vývoja. CFBA sa dokonca rozhodla, že v tejto fáze nebude robiť závery. Uvedené informácie naznačujú, že aj súkromné poisťovne majú dnes ešte stále problém vyrábať interné modely na výpočet kapitálu na krytie určitých rizík.

62

(63)  Pozri strany 11 a 13 až 16 prílohy 4 k pripomienkam belgických orgánov z 1. júna 2011.

63

(64)  Vypočítané podľa metódy použitej v roku 2004 na základe čistých záväzkov naplánovaných na koniec roka 2004. Údaje použité pri výpočte sa nachádzajú na strane 16 prílohy 13 k pripomienkam belgických orgánov z 1. júna 2011.

64

(65)  Ako je vysvetlené v odôvodnení 140, alternatívnou prezentáciou by bolo vylúčenie sumy [45 – 75] miliónov EUR v plnej výške. Aby sa ale z dodatkového kapitálu vo výške [75 – 100] miliónov EUR mohla vypočítať časť kapitálu určená na činnosť v oblasti obchodovateľných rizík, musí sa už existujúci kapitál rozdeliť medzi obchodovateľné a neobchodovateľné riziká. Dôvodom je, že rozdelenie kapitálu určeného na činnosť v oblasti obchodovateľných a neobchodovateľných rizík sa realizuje z celého kapitálu (pozri tabuľku 2 a odôvodnenie 135).

65

(66)  Údaje boli získané vynásobením záväzkov z konca roka 2004 mierou ponechania (alebo 100 % mínus miera postúpenia do zaistenia) Údaje pochádzajú z prílohy 13 s názvom „Finančný plán na roky 2005, 2006 a 2007 predložený CBFA“ k dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

66

(67)  Ako je uvedené vyššie, metóda, ktorú použil ONDD v roku 2004 na odhad kapitálových požiadaviek SA Ducroire, sa zakladala na sume čistých záväzkov vynásobenej určitým percentom (Cookov pomer). ONDD pri použití tejto metódy nerozlišoval medzi čistými záväzkami vzťahujúcimi sa na riziká týkajúce sa dlžníkov so sídlom v desiatich krajinách, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2004 a čistými záväzkami vzťahujúcimi sa na ostatné neobchodovateľné riziká. Použitie metódy výpočtu pomerným dielom podľa čistých záväzkov (po postúpení) je tak v súlade s postupom ONDD.

67

(68)  Ako vyplýva z tabuľky 1 a odôvodnení 96 – 98, tento kapitál bol určený iba na riziká vzťahujúce sa na dlžníkov z desiatich krajín, ktoré pristúpili k EÚ v máji 2004, a ďalšie riziká v praxi považované za neobchodovateľné.

68

(69)  Rozsudok z 3. októbra 1991 vo veci C-261/89, Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-4437, bod 8; rozsudok zo 14. septembra 1994 v spojených veciach C-278/92 až C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4013, bod 21; rozsudok zo 14. septembra 1994 vo veci C-42/93, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4175, bod 13.

69

(70)  S výnimkou obmedzených nákladov na ukončenie tejto činnosti, ako [...]. Potenciálna veľkosť týchto nákladov nemôže ovplyvniť závery Komisie.

70

Pozri rozhodnutie Komisie 200/600/ES z 10. novembra 1999 o podmienečnom schválení pomoci, ktorú poskytlo Taliansko sicílskym verejným bankám Banco di Sicilia a Sicilcassa (Ú. v. ES L 256, 10.10.2000, s. 21), odôvodnenia 58 až 61.

Pozri rozhodnutia Komisie z roku 2005 o rekapitalizácii nemeckých „Landesbanken“, ako sú NN 71/05, HSH Nordbank (Ú. v. EÚ C 241, 6.10.2006, s. 12), a NN 72/05, Bayern LB (Ú. v. EÚ C 242, 7.10.2006, s. 18).

(71)  Pozri aj rozhodnutie vo veci Shetland Shellfish (rozhodnutie Komisie 2006/226/ES, Ú. v. EÚ L 81, 18.3. 2006, s. 36), v ktorom Komisia zamietla dve správy vyhotovené verejným orgánom Shetland na účel investovania, ktoré obsahovali predpokladanú výsledovku, predpokladanú súvahu a predpokladanú tabuľku hotovostných tokov na roky 2000, 2001 a 2002. Spojené kráľovstvo zdôraznilo charakter ex ante štúdií a „konzervatívny a opatrný“ charakter hypotéz, o ktoré sa štúdie opierali, ale Komisia usúdila, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by ich pokladal za nedostatočné napriek relatívne skromným sumám, o ktoré išlo.

71

ex ante

(72)  Rozsudok z 5. júna 2012 vo veci C-124/10 P, Komisia/EDF, Zb. 2012, s. I-0000, body 82 – 86 a 105.

72

(73)  Pozri napr. rozsudok „West LB“ zo 6. marca 2003 v spojených veciach T-228/99 a T-223/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisia, Zb. 2003, s. II-435, bod 255.

73

(74)  Pozri napr. rozhodnutie Komisie týkajúce sa reštrukturalizácie banky Dexia (rozhodnutie z 26. februára 2010 vo veci C 9/2009, Ú. v. ES L 274, 19.10.2010, s. 54, odôvodnenie 127), v ktorom Komisia odmietla tvrdenie dotknutých členských štátov, podľa ktorého by sa kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve malo uplatňovať menej striktne, keďže verejné subjekty, ktoré rekapitalizovali banku Dexia, sú „historickí“ akcionári banky.

74

(75)  Pozri rozsudok z 30. apríla 1998 vo veci T-16/96, Cityflyer Express/Komisia, Zb. 1998, s. II-757, bod 76.

75

(76)  Pozri stranu 28 strategického dokumentu z 28. septembra 2004 s názvom „Strategické usmernenia pre ONDD a jeho SA“, ktorý bol predložený správnej rade ONDD v prílohe 10 k dokumentu „Pripomienky Belgicka k rozhodnutiu Európskej Komisie z 24. februára 2011“, ktorý predložili belgické orgány 1. júna 2011.

76

(77)  Zdroj Eurostat.

77

Súdny dvor vo svojom rozsudku z 21. januára 1999 v spojených veciach T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH a Lech-Stahlwerke GmbH/Komisia, Zb. 1999, s. II-17, body 116 až 121, uviedol, že na to, aby materský podnik v súkromnom sektore mohol prevziať straty svojej dcérskej spoločnosti, je nevyhnutné, aby existovala dostatočná pravdepodobnosť návratu dcérskej spoločnosti k ziskovosti. Súkromný investor by si totiž nedovolil poskytnúť dodatočný kapitál po rokoch nepretržitých strát, ak by ho takýto vklad stál viac ako likvidácia dcérskej spoločnosti.

(78)  Pozri tiež vyššie uvedené rozhodnutie Banco di Sicilia a Sicilcassa, odôvodnenia 63 až 66.

78

(79)  Pozri poznámku pod čiarou č. 24.

79

(80)  Zo zápisnice zo zasadnutia správnej rady ONDD z 20. apríla 2004 vyplýva, že správna rada žiadala informácie o príslušnom podiele každého odvetvia v celkovom výsledku (pozri stranu 4 prílohy 9 k pripomienkam belgických orgánov z 1. júna 2011).

80

(81)  Osobitne pre riziká týkajúce sa desiatich pristupujúcich krajín.

81

(82)  V prípade obchodovateľných rizík sa sadzby poistného revidovali smerom nahor (z pôvodných 0,2 % na 0,3 % poistených súm), čím sa o tretinu zvýšili príjmy podniku z poistenia. Výhľady týkajúce sa poistného plnenia sa revidovali smerom nadol.

82

(83)  Analógiu takéhoto rozdelenia náhrady možno nájsť v iných rozhodnutiach Komisie v súvislosti so štátnou pomocou. Pozri napr. rozhodnutie Komisie z 11. februára 2009 vo veci NN 3/2009, Amendments to the Public support measures to JSC Parex Banka, odôvodnenia 36 – 40, Ú. v. EÚ C 147, 27.6.2009, s. 2. Treba poznamenať, že riziková prémia je závislá od rizika investície.

83

(84)  Po úprave finančného výsledku smerom nahor, pretože odhadovaný splatený kapitál vzťahujúci sa na obchodovateľné riziká je mierne vyšší, než odhadli belgické orgány ([10 – 25] miliónov EUR oproti 9,8 milióna EUR).

84

V súlade so zásadou in dubio pro reo sa domnievame, že očakávaná miera návratnosti v danom období pre strednodobé bezrizikové likvidné investície zodpovedala v roku 2004 na sekundárnych trhoch priemernej návratnosti štátnych dlhopisov so zostávajúcou dobou splatnosti 4 až 6 rokov, t. j. 3,5 %. Pozri http://www.nbb.be/belgostat/GlobalDispatcher?TARGET=/TreeviewLinker&rowID=2685&prop=treeview&action=open&Lang=F#2685.

in dubio pro reo

(85)  Regióny Brusel – hlavné mesto, Flámsko a Valónsko.

85

(86)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980 vo veci C-730/79, Philip Morris, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12.

86

(87)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 1988, C-102/87, Francúzsko/Komisia, Zb. 1988, s. 4067, bod 19.

87

(88)  Pozri druhú a tretiu vetu tretieho odseku v bode 3.2 oznámenia o poistení vývozných úverov. Pozri aj bod 4.1 oznámenia o poistení vývozných úverov, podľa ktorého „Druhy štátnej pomoci uvedené v bode 3.1 [...] nemôžu byť preto predmetom výnimky podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci.“

88

Druhy štátnej pomoci uvedené v bode 3.1

nemôžu byť preto predmetom výnimky podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci.

(89)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

89

(90)  Aj keby sa poisťovanie neobchodovateľných rizík posudzovalo samostatne, návratnosť by zostala hlboko pod nákladmi na kapitál, ktoré odhadli samotné belgické orgány.

90

(91)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

91

---

PRÍLOHA

INFORMÁCIE O SUMÁCH POMOCI, KTORÉ BOLI POSKYTNUTÉ, MAJÚ SA VRÁTIŤ ALEBO UŽ BOLI VRÁTENÉ

| Totožnosť príjemcu | Celková suma pomoci poskytnutá v rámci schémy (1) | Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1)

  (Istina) | Celková suma pomoci, ktorá už bola vrátená (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úroky |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnosť príjemcu

Celková suma pomoci poskytnutá v rámci schémy (1)

Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1)

(Istina)

Celková suma pomoci, ktorá už bola vrátená (1)

Istina

Úroky

---

(1)  V miliónoch národnej meny.

---

III Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

| 15.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 144/70 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 144/70

---

Verzia určená pre verejnosť (1)

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 244/12/COL

z 27. júna 2012,

o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Íslandsbanki (Island)

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „Dozorný úrad“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. b) a na jej protokol 26,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde („protokol 3“), a najmä na jeho článok 1 ods. 3 časti I, ako aj článok 7 ods. 3 časti II a článok 13 časti II,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

| (1) | V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda Dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali Dozornému úradu. Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list Dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o nevykonaní pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Po výmene ďalšej korešpondencie a ďalších stretnutiach islandské orgány nakoniec 15. septembra 2010 (2) spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií banky Glitnir a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir (premenovanej na banku Íslandsbanki). |
| --- | --- |

(1)

V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda Dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali Dozornému úradu. Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list Dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o nevykonaní pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Po výmene ďalšej korešpondencie a ďalších stretnutiach islandské orgány nakoniec 15. septembra 2010 (2) spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií banky Glitnir a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir (premenovanej na banku Íslandsbanki).

| (2) | Listom datovaným 15. decembra 2010 (3) Dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Glitnir hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir hf, v súčasnosti premenovanej na banku Íslandsbanki (rozhodnutie o začatí). (4) Dozorný úrad takisto požiadal, aby bol do 6 mesiacov predložený podrobný reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(2)

Listom datovaným 15. decembra 2010 (3) Dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Glitnir hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir hf, v súčasnosti premenovanej na banku Íslandsbanki (rozhodnutie o začatí). (4) Dozorný úrad takisto požiadal, aby bol do 6 mesiacov predložený podrobný reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki.

| (3) | Listom datovaným 24. marca 2011 (5) predložili zainteresované strany Dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali. |
| --- | --- |

(3)

Listom datovaným 24. marca 2011 (5) predložili zainteresované strany Dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali.

| (4) | Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki. V nadväznosti na prevzatie banky Byr v novembri 2011 islandské orgány predložili 22. februára 2012 (6) nový reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki. V nadväznosti na prevzatie banky Byr v novembri 2011 islandské orgány predložili 22. februára 2012 (6) nový reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki.

| (5) | Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa reštrukturalizačného plánu 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Islandské orgány odpovedali na žiadosť o informácie 17. októbra 2011 a 13. marca 2012. Konečné verzie záväzkov boli predložené 16. mája 2012 a 6. júna 2012. (7) |
| --- | --- |

(5)

Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa reštrukturalizačného plánu 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Islandské orgány odpovedali na žiadosť o informácie 17. októbra 2011 a 13. marca 2012. Konečné verzie záväzkov boli predložené 16. mája 2012 a 6. júna 2012. (7)

| (6) | Okrem toho sa zástupcovia Dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi 7. júna 2011 a 27. a 28. februára 2012. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa zástupcovia Dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi 7. júna 2011 a 27. a 28. februára 2012.

2.   SÚVISLOSTI

| (7) | Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od októbra 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Glitnir. |
| --- | --- |

(7)

Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od októbra 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Glitnir.

2.1.   Kolaps banky Glitnir

| (8) | V septembri 2008 začali viaceré významné globálne finančné inštitúcie zápasiť s vážnymi problémami. Počas vážnych otrasov na globálnych finančných trhoch a po páde banky Lehman Brothers v septembri 2008 začali mať tri najväčšie islandské banky, ktoré niekoľko posledných rokov zažívali výnimočný rast, ťažkosti pri refinancovaní svojho krátkodobého dlhu a s hromadným výberom vkladov. 15. septembra požiadala spoločnosť Lehman Brothers o ochranu pred veriteľmi a v ten istý deň Bank of America oznámila prevzatie spoločnosti Merrill Lynch. |
| --- | --- |

(8)

V septembri 2008 začali viaceré významné globálne finančné inštitúcie zápasiť s vážnymi problémami. Počas vážnych otrasov na globálnych finančných trhoch a po páde banky Lehman Brothers v septembri 2008 začali mať tri najväčšie islandské banky, ktoré niekoľko posledných rokov zažívali výnimočný rast, ťažkosti pri refinancovaní svojho krátkodobého dlhu a s hromadným výberom vkladov. 15. septembra požiadala spoločnosť Lehman Brothers o ochranu pred veriteľmi a v ten istý deň Bank of America oznámila prevzatie spoločnosti Merrill Lynch.

| (9) | Na druhej strane Atlantiku došlo k nútenému prevzatiu jednej z najväčších bánk v Spojenom kráľovstve, HBOS, bankou Lloyds TSB. Banka Glitnir v tom čase zápasila so značnými problémami pri financovaní svojich aktivít. Pre nedostatok záujmu musela zrušiť emisiu dlhopisov, predaj aktív nebol ukončený a nemecká banka odmietla predĺžiť dva úvery v hodnote približne 150 miliónov EUR. Po páde Lehman brothers sa dramaticky zhoršili podmienky na finančnom trhu. |
| --- | --- |

(9)

Na druhej strane Atlantiku došlo k nútenému prevzatiu jednej z najväčších bánk v Spojenom kráľovstve, HBOS, bankou Lloyds TSB. Banka Glitnir v tom čase zápasila so značnými problémami pri financovaní svojich aktivít. Pre nedostatok záujmu musela zrušiť emisiu dlhopisov, predaj aktív nebol ukončený a nemecká banka odmietla predĺžiť dva úvery v hodnote približne 150 miliónov EUR. Po páde Lehman brothers sa dramaticky zhoršili podmienky na finančnom trhu.

| (10) | 25. septembra 2008 predseda predstavenstva banky Glitnir kontaktoval Islandskú centrálnu banku (CBI) s cieľom informovať ju, že v dôsledku úverov, ktoré musela splatiť v októbri, mala banka nedostatok finančných prostriedkov vo výške 600 miliónov EUR. 29. septembra bolo oznámené, že islandská vláda poskytne banke Glitnir 600 mil. EUR výmenou za 75 % jej akcií. Skutočnosť, že 600 miliónov EUR predstavovalo takmer štvrtinu devízových rezerv Islandu a že banka Glitnir mala už nejaký čas problémy s refinancovaním a svoj dlh v odhadovanej výške 1,4 miliardy EUR musela splatiť počas nasledujúcich šiestich mesiacov, viedla podľa verejne dostupných informácií vládu k záveru, že tento obchod nemal spoľahlivý základ (8). Ako sa ukázalo, hodnota akcií vydaných bankou Glitnir klesla v priebehu jedného dňa z vyše 200 mld. ISK na 26 mld. ISK. |
| --- | --- |

(10)

25. septembra 2008 predseda predstavenstva banky Glitnir kontaktoval Islandskú centrálnu banku (CBI) s cieľom informovať ju, že v dôsledku úverov, ktoré musela splatiť v októbri, mala banka nedostatok finančných prostriedkov vo výške 600 miliónov EUR. 29. septembra bolo oznámené, že islandská vláda poskytne banke Glitnir 600 mil. EUR výmenou za 75 % jej akcií. Skutočnosť, že 600 miliónov EUR predstavovalo takmer štvrtinu devízových rezerv Islandu a že banka Glitnir mala už nejaký čas problémy s refinancovaním a svoj dlh v odhadovanej výške 1,4 miliardy EUR musela splatiť počas nasledujúcich šiestich mesiacov, viedla podľa verejne dostupných informácií vládu k záveru, že tento obchod nemal spoľahlivý základ (8). Ako sa ukázalo, hodnota akcií vydaných bankou Glitnir klesla v priebehu jedného dňa z vyše 200 mld. ISK na 26 mld. ISK.

| (11) | Islandské banky zaznamenali obrovské výbery vkladov nielen v zahraničí, ale aj na Islande. Domáce výbery boli takého rozsahu, že v istom momente sa islandské banky a CBI ocitli v situácii, kedy im hrozil nedostatok hotovosti. 30. septembra 2008 ratingová agentúra Moody's znížila rating banky Glitnir, čo vyvolalo žiadosti o ďalšie splátky úverov zo strany veriteľov. Nasledovali výzvy na dodatkovú úhradu pri termínovaných obchodoch na burze vo výške viac ako miliarda EUR. 7. októbra 2008 musela banka Glitnir požiadať islandský úrad pre finančný dohľad (FME), aby nad ňou prevzal kontrolu (9). |
| --- | --- |

(11)

Islandské banky zaznamenali obrovské výbery vkladov nielen v zahraničí, ale aj na Islande. Domáce výbery boli takého rozsahu, že v istom momente sa islandské banky a CBI ocitli v situácii, kedy im hrozil nedostatok hotovosti. 30. septembra 2008 ratingová agentúra Moody's znížila rating banky Glitnir, čo vyvolalo žiadosti o ďalšie splátky úverov zo strany veriteľov. Nasledovali výzvy na dodatkovú úhradu pri termínovaných obchodoch na burze vo výške viac ako miliarda EUR. 7. októbra 2008 musela banka Glitnir požiadať islandský úrad pre finančný dohľad (FME), aby nad ňou prevzal kontrolu (9).

2.2.   Finančná kríza a hlavné príčiny kolapsu islandských bánk

| (12) | Islandské orgány vo svojom oznámení o poskytnutí štátnej pomoci pre novú banku Glitnir (neskoršiu Íslandsbanki) uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dosť podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (10) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Glitnir. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC. |
| --- | --- |

(12)

Islandské orgány vo svojom oznámení o poskytnutí štátnej pomoci pre novú banku Glitnir (neskoršiu Íslandsbanki) uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dosť podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (10) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Glitnir. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC.

| (13) | Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie. |
| --- | --- |

(13)

Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie.

Nadmerné a neudržateľné rozširovanie

| (14) | Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (11) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (12), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom. |
| --- | --- |

(14)

Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (11) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (12), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom.

Zníženie objemu dostupných financií na medzinárodných trhoch

| (15) | Rast bánk z veľkej časti podporil ich prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám. |
| --- | --- |

(15)

Rast bánk z veľkej časti podporil ich prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám.

Dotovanie vlastníkov bánk

| (16) | V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (13). Pôžičky banky Glitnir hlavným akcionárom investičnej skupiny Baugur a spriazneným stranám, najmä skupine FL, boli značné. Potom, čo investičné skupiny Baugur a FL významne zvýšili svoje podiely v banke, bola na jar 2007 vymenovaná nová správna rada banky Glitnir. V druhej polovici roku 2007 a začiatkom roku 2008 sa úvery skupine Baugur a spoločnostiam prepojeným s touto skupinou takmer zdvojnásobili a v čase najväčšieho rozmachu pôžičiek smerujúcich do tejto skupiny predstavovali 80 % vlastného kapitálu banky (14). Nárast objemu pôžičiek hlavným akcionárom pokračoval napriek skutočnosti, že banka Glitnir začala čeliť problémom s likviditou a refinancovaním. Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Komisia takisto dospela k záveru, podľa ktorého existovali závažné indície, že v prípade každej banky neboli jasné hranice medzi záujmami najväčších akcionárov a záujmami banky. Zameranie na najväčších akcionárov bolo preto na úkor ostatných akcionárov a veriteľov. Keď nastal kolaps banky, nesplatené úvery poskytnuté skupine Baugur a pridruženým spoločnostiam predstavovali približne 2 miliardy EUR, asi 70 % vlastného kapitálu banky Glitnir. Komisia SIC takisto spochybnila činnosti fondov peňažného trhu prevádzkovaných dcérskymi spoločnosťami bánk, ktoré masívne investovali do cenných papierov spojených s vlastníkmi bánk. Glitnir Funds, dcérska spoločnosť banky Glitnir, poskytla približne 300 miliónov EUR skupinám Baugur a FL tak, že nakúpila ich cenné papiere v hodnote 20 % svojho celkového kapitálu. |
| --- | --- |

(16)

V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (13). Pôžičky banky Glitnir hlavným akcionárom investičnej skupiny Baugur a spriazneným stranám, najmä skupine FL, boli značné. Potom, čo investičné skupiny Baugur a FL významne zvýšili svoje podiely v banke, bola na jar 2007 vymenovaná nová správna rada banky Glitnir. V druhej polovici roku 2007 a začiatkom roku 2008 sa úvery skupine Baugur a spoločnostiam prepojeným s touto skupinou takmer zdvojnásobili a v čase najväčšieho rozmachu pôžičiek smerujúcich do tejto skupiny predstavovali 80 % vlastného kapitálu banky (14). Nárast objemu pôžičiek hlavným akcionárom pokračoval napriek skutočnosti, že banka Glitnir začala čeliť problémom s likviditou a refinancovaním. Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Komisia takisto dospela k záveru, podľa ktorého existovali závažné indície, že v prípade každej banky neboli jasné hranice medzi záujmami najväčších akcionárov a záujmami banky. Zameranie na najväčších akcionárov bolo preto na úkor ostatných akcionárov a veriteľov. Keď nastal kolaps banky, nesplatené úvery poskytnuté skupine Baugur a pridruženým spoločnostiam predstavovali približne 2 miliardy EUR, asi 70 % vlastného kapitálu banky Glitnir. Komisia SIC takisto spochybnila činnosti fondov peňažného trhu prevádzkovaných dcérskymi spoločnosťami bánk, ktoré masívne investovali do cenných papierov spojených s vlastníkmi bánk. Glitnir Funds, dcérska spoločnosť banky Glitnir, poskytla približne 300 miliónov EUR skupinám Baugur a FL tak, že nakúpila ich cenné papiere v hodnote 20 % svojho celkového kapitálu.

Koncentrácia rizika

| (17) | S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že výklad európskych pravidiel o veľkej angažovanosti bol zužujúci hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie. |
| --- | --- |

(17)

S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že výklad európskych pravidiel o veľkej angažovanosti bol zužujúci hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie.

Slabý vlastný kapitál

| (18) | I keď podiel kapitálu banky Glitnir a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé, označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“ (15), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. vlastného kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív). K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií; v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť dopyt po vlastných akciách. |
| --- | --- |

(18)

I keď podiel kapitálu banky Glitnir a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé, označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“ (15), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. vlastného kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív). K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií; v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť dopyt po vlastných akciách.

Veľkosť bánk

| (19) | V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk. |
| --- | --- |

(19)

V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk.

Náhly rast bánk v porovnaní s regulačnou a finančnou infraštruktúrou

| (20) | Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (16). |
| --- | --- |

(20)

Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (16).

Nerovnováha a nadmerný rast islandského hospodárstva ako celku

| (21) | V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (17). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, pričom došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008. |
| --- | --- |

(21)

V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (17). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, pričom došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008.

Islandská koruna, externé nerovnováhy a prémie CDS

| (22) | V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk. |
| --- | --- |

(22)

V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk.

2.3.   Opatrenia prijaté na obnovu bankového sektora

| (23) | Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Glitnir) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (18). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (19), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Minister financií získal oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu. |
| --- | --- |

(23)

Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Glitnir) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (18). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (19), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Minister financií získal oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu.

| (24) | Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menovej rezervy Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a ďalší obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu. |
| --- | --- |

(24)

Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menovej rezervy Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a ďalší obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu.

| (25) | V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlivu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z tohto majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie. |
| --- | --- |

(25)

V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlivu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z tohto majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie.

| (26) | Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou. |
| --- | --- |

(26)

Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou.

| (27) | Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir Bank, Landsbanki Íslands a banka Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul gro ich domácich aktív a záväzkov (vkladov) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande, zatiaľ čo v starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré riadili ich nútenú správu. (20) Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností. (21) |
| --- | --- |

(27)

Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir Bank, Landsbanki Íslands a banka Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul gro ich domácich aktív a záväzkov (vkladov) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande, zatiaľ čo v starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré riadili ich nútenú správu. (20) Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností. (21)

| (28) | V provizórnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami, čo znamená, že namiesto použitia nezávislého ocenenia ako východiskovej bázy sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív. |
| --- | --- |

(28)

V provizórnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami, čo znamená, že namiesto použitia nezávislého ocenenia ako východiskovej bázy sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív.

| (29) | Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec základného ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív. |
| --- | --- |

(29)

Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec základného ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív.

| (30) | Úplná kapitalizácia troch nových bánk a podklad pre dohodu s veriteľmi starých bánk boli oznámené 20. júla 2009. Vláda ako jediný vlastník troch nových bánk uzatvorila s výbormi na riešenie problémov starých bánk predbežné dohody, pokiaľ ide o to, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Íslandsbanki a New Kaupthing (neskôr nazvaná Arion), bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách. |
| --- | --- |

(30)

Úplná kapitalizácia troch nových bánk a podklad pre dohodu s veriteľmi starých bánk boli oznámené 20. júla 2009. Vláda ako jediný vlastník troch nových bánk uzatvorila s výbormi na riešenie problémov starých bánk predbežné dohody, pokiaľ ide o to, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Íslandsbanki a New Kaupthing (neskôr nazvaná Arion), bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách.

| (31) | Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Íslands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 18. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohody medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohoda sa týkala urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky. |
| --- | --- |

(31)

Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Íslands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 18. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohody medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohoda sa týkala urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky.

| (32) | Ako sa ukázalo, finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu a v prípade bánk Íslandsbanki a Arion približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(32)

Ako sa ukázalo, finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu a v prípade bánk Íslandsbanki a Arion približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn.

| (33) | Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položilo pevnejšie kapitálové základy nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Íslandsbanki, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(33)

Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položilo pevnejšie kapitálové základy nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Íslandsbanki, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte.

Makroekonomické prostredie

| (34) | Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku 2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Nestálosť meny prevládala v priebehu roka 2009 (22) napriek kontrolám kapitálu uloženým na jeseň 2008. Tento nepokoj vyústil do vážnej recesie islandského hospodárstva, pričom došlo k poklesu HDP o 6,8 % v roku 2009 a 4 % v roku 2010. |
| --- | --- |

(34)

Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku 2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Nestálosť meny prevládala v priebehu roka 2009 (22) napriek kontrolám kapitálu uloženým na jeseň 2008. Tento nepokoj vyústil do vážnej recesie islandského hospodárstva, pričom došlo k poklesu HDP o 6,8 % v roku 2009 a 4 % v roku 2010.

| (35) | Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych miezd. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk, ako aj vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu. |
| --- | --- |

(35)

Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych miezd. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk, ako aj vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu.

| (36) | Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. |
| --- | --- |

(36)

Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

| (37) | Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. K tomu prispel rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (23). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme. |
| --- | --- |

(37)

Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. K tomu prispel rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (23). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme.

| (38) | Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V rovnakom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (24) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP. |
| --- | --- |

(38)

Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V rovnakom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (24) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP.

| (39) | Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú počas zostávajúceho posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu. |
| --- | --- |

(39)

Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú počas zostávajúceho posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu.

2.4.   Finančný dohľad a zlepšenia regulačného rámca

| (40) | V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal FME na jar 2009 audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(40)

V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal FME na jar 2009 audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman.

| (41) | Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka vyššej kapitálovej primeranosti (ako zákonné minimum) troch bánk javila ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre podiel kapitálu Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov s výnimkou ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov a peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom. |
| --- | --- |

(41)

Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka vyššej kapitálovej primeranosti (ako zákonné minimum) troch bánk javila ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre podiel kapitálu Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov s výnimkou ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov a peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom.

| (42) | Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľadu, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie externého dohľadu a správ, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ. |
| --- | --- |

(42)

Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľadu, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie externého dohľadu a správ, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ.

| (43) | Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý okrem iného vychádzal z návrhov Kaarla Jännäriho a takisto zo zmien právnych predpisov EHP o finančných činnostiach prijatých po roku 2009. Tento právny predpis nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe. |
| --- | --- |

(43)

Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý okrem iného vychádzal z návrhov Kaarla Jännäriho a takisto zo zmien právnych predpisov EHP o finančných činnostiach prijatých po roku 2009. Tento právny predpis nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe.

2.5.   Hlavné výzvy budúcnosti (25)

| (44) | Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia sektora finančných služieb, ktorý by mal v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov. |
| --- | --- |

(44)

Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia sektora finančných služieb, ktorý by mal v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov.

| (45) | Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (26). Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne. |
| --- | --- |

(45)

Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (26). Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne.

| (46) | Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (27). |
| --- | --- |

(46)

Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (27).

2.6.   Úroveň hospodárskej súťaže v islandskom finančnom sektore

| (47) | Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (28) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (29). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú Dozorný úrad schválil rozhodnutím č. 226/12/COL o SpSv20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené. |
| --- | --- |

(47)

Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (28) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (29). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú Dozorný úrad schválil rozhodnutím č. 226/12/COL o SpSv20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené.

| (48) | Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženosti domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov. |
| --- | --- |

(48)

Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženosti domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov.

| (49) | Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhové podiely sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbanki. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (30) s trhovým podielom približne 1 až 5 %. |
| --- | --- |

(49)

Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhové podiely sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbanki. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (30) s trhovým podielom približne 1 až 5 %.

| (50) | Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA), ktorého stanovisko k stavu hospodárskej súťaže na Islande a možným nápravným opatreniam si vyžiadal Dozorný úrad, existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh. |
| --- | --- |

(50)

Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA), ktorého stanovisko k stavu hospodárskej súťaže na Islande a možným nápravným opatreniam si vyžiadal Dozorný úrad, existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh.

| (51) | Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých Dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami. |
| --- | --- |

(51)

Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých Dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami.

| (52) | RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(52)

RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov.

| (53) | Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, pretože je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky. |
| --- | --- |

(53)

Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, pretože je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky.

| (54) | Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej. (31) |
| --- | --- |

(54)

Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej. (31)

| (55) | Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (32). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (33) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože tento má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora. |
| --- | --- |

(55)

Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (32). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (33) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože tento má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora.

| (56) | Vo svojich vyjadreniach adresovaných Dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy. |
| --- | --- |

(56)

Vo svojich vyjadreniach adresovaných Dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy.

| (57) | Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), a názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Íslandsbanki, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe. |
| --- | --- |

(57)

Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), a názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Íslandsbanki, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe.

3.   OPIS OPATRENÍ

3.1.   Príjemca pomoci

| (58) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Glitnir rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Glitnir hf. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Glitnir hf (v súčasnosti nazvanej banka Íslandsbanki). |
| --- | --- |

(58)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Glitnir rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Glitnir hf. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Glitnir hf (v súčasnosti nazvanej banka Íslandsbanki).

3.1.1.   Banka Glitnir

| (59) | Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Glitnir treťou najväčšou bankou na Islande. Tesne pred jej kolapsom koncom júna 2008 jej súvaha predstavovala 3 862 mld. ISK. Hlavné trhy banky boli na Islande a v Nórsku, kde ponúkala širokú škálu finančných služieb, vrátane firemného bankovníctva, investičného bankovníctva, kapitálových trhov, správy investícií a retailového bankovníctva. Banka vykonávala aktivity aj vo Fínsku, Švédsku, Dánsku, Spojenom kráľovstve, Luxembursku, USA, Kanade, Číne a Rusku. Mala viacero dcérskych spoločností, z ktorých najvýznamnejšie boli: Glitnir AB (Švédsko); Glitnir Bank Oyi (Fínsko); Glitnir Bank ASA (Nórsko); Glitnir Bank Luxembourg S.A., a Glitnir Asset Management Luxembourg. Medzinárodná expanzia banky bola založená na dvoch špecializovaných priemyselných sektoroch: odvetví produkcie plodov mora a udržateľných zdrojov energie (34). Akcie banky boli kótované na islandskej burze OMX. |
| --- | --- |

(59)

Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Glitnir treťou najväčšou bankou na Islande. Tesne pred jej kolapsom koncom júna 2008 jej súvaha predstavovala 3 862 mld. ISK. Hlavné trhy banky boli na Islande a v Nórsku, kde ponúkala širokú škálu finančných služieb, vrátane firemného bankovníctva, investičného bankovníctva, kapitálových trhov, správy investícií a retailového bankovníctva. Banka vykonávala aktivity aj vo Fínsku, Švédsku, Dánsku, Spojenom kráľovstve, Luxembursku, USA, Kanade, Číne a Rusku. Mala viacero dcérskych spoločností, z ktorých najvýznamnejšie boli: Glitnir AB (Švédsko); Glitnir Bank Oyi (Fínsko); Glitnir Bank ASA (Nórsko); Glitnir Bank Luxembourg S.A., a Glitnir Asset Management Luxembourg. Medzinárodná expanzia banky bola založená na dvoch špecializovaných priemyselných sektoroch: odvetví produkcie plodov mora a udržateľných zdrojov energie (34). Akcie banky boli kótované na islandskej burze OMX.

3.1.2.   Íslandsbanki

| (60) | Nástupnícka spoločnosť banky Glitnir, banka Íslandsbanki, je univerzálna banka ponúkajúca komplexný súbor finančných služieb pre jednotlivcov, domácnosti, firmy a profesionálnych investorov na Islande, ktorá sa špecializuje na dve priemyselné odvetvia: produkciu plodov mora a geotermálnu energiu. Po fúzii so sporiteľňou Byr aktíva banky v súčasnosti dosahujú približne 800 miliárd ISK. Banka má približne 1 100 zamestnancov a z hľadiska celkovej výšky aktív ide o tretiu najväčšiu islandskú banku. Bankové produkty a služby sa delia na štyri kategórie: retailové bankovníctvo, korporátne bankovníctvo, trhy a správa majetku. Podľa údajov Íslandsbanki je jej trhový podiel vo všetkých týchto obchodných segmentoch od [20] do [40] %. |
| --- | --- |

(60)

Nástupnícka spoločnosť banky Glitnir, banka Íslandsbanki, je univerzálna banka ponúkajúca komplexný súbor finančných služieb pre jednotlivcov, domácnosti, firmy a profesionálnych investorov na Islande, ktorá sa špecializuje na dve priemyselné odvetvia: produkciu plodov mora a geotermálnu energiu. Po fúzii so sporiteľňou Byr aktíva banky v súčasnosti dosahujú približne 800 miliárd ISK. Banka má približne 1 100 zamestnancov a z hľadiska celkovej výšky aktív ide o tretiu najväčšiu islandskú banku. Bankové produkty a služby sa delia na štyri kategórie: retailové bankovníctvo, korporátne bankovníctvo, trhy a správa majetku. Podľa údajov Íslandsbanki je jej trhový podiel vo všetkých týchto obchodných segmentoch od [20] do [40] %.

3.1.2.1.   Retailové bankovníctvo – Island

| (61) | Retailové bankovníctvo poskytuje bankové služby pre jednotlivcov, domácnosti a malé a stredné podniky (MSP). Rozdelenie zahŕňa sieť pobočiek Íslandsbanki, divíziu financovania garantovaného aktívami banky a nezávisle prevádzkovanú dcérsku spoločnosť Kreditkort, ktorá je hlavným emitentom kreditných kariet na Islande. |
| --- | --- |

(61)

Retailové bankovníctvo poskytuje bankové služby pre jednotlivcov, domácnosti a malé a stredné podniky (MSP). Rozdelenie zahŕňa sieť pobočiek Íslandsbanki, divíziu financovania garantovaného aktívami banky a nezávisle prevádzkovanú dcérsku spoločnosť Kreditkort, ktorá je hlavným emitentom kreditných kariet na Islande.

| (62) | Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má 30-percentný trhový podiel v retailovom sektore. |
| --- | --- |

(62)

Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má 30-percentný trhový podiel v retailovom sektore.

3.1.2.2.   Korporátne bankovníctvo – Island

| (63) | V rámci divízie korporátne bankovníctvo (CB) banka poskytuje pôžičky a iné úverové služby stredným a veľkým spoločnostiam na Islande, ktoré sa zvyčajne označujú ako „najväčších 300“. Okrem toho Corporate Solutions, oddelenie pôsobiace v rámci divízie CB, riadi reštrukturalizáciu portfólia veľkých podnikov, ktoré sa ocitli v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(63)

V rámci divízie korporátne bankovníctvo (CB) banka poskytuje pôžičky a iné úverové služby stredným a veľkým spoločnostiam na Islande, ktoré sa zvyčajne označujú ako „najväčších 300“. Okrem toho Corporate Solutions, oddelenie pôsobiace v rámci divízie CB, riadi reštrukturalizáciu portfólia veľkých podnikov, ktoré sa ocitli v ťažkostiach.

| (64) | Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má 30-percentný trhový podiel v sektore korporátneho bankovníctva. |
| --- | --- |

(64)

Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má 30-percentný trhový podiel v sektore korporátneho bankovníctva.

3.1.2.3.   Trhy

| (65) | Divízia trhov ponúka celú škálu služieb v oblasti investičného bankovníctva, cenných papierov a devíz a produktov peňažného trhu na Islande, ako aj investičné poradenstvo v odvetviach geotermálnej energie a produkcie plodov mora v USA. |
| --- | --- |

(65)

Divízia trhov ponúka celú škálu služieb v oblasti investičného bankovníctva, cenných papierov a devíz a produktov peňažného trhu na Islande, ako aj investičné poradenstvo v odvetviach geotermálnej energie a produkcie plodov mora v USA.

| (66) | Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má [> 5]-percentný podiel na akciovom trhu (35), [> 20]-percentný podiel na trhu dlhopisov, [> 30]-percentný podiel na devízovom trhu (FX) a približne [35 až 45]-percentný podiel na investičnom trhu. (36) |
| --- | --- |

(66)

Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má [> 5]-percentný podiel na akciovom trhu (35), [> 20]-percentný podiel na trhu dlhopisov, [> 30]-percentný podiel na devízovom trhu (FX) a približne [35 až 45]-percentný podiel na investičnom trhu. (36)

3.1.2.4.   Správa majetku – VÍB

| (67) | Správa majetku poskytuje klientom všetkých veľkostí služby inštitucionálneho predaja, súkromného bankovníctva (klienti s veľkou kúpnou silou), súkromné investičné služby (retail) a fondy tretích strán. VÍB ďalej riadi a spravuje fondy prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Íslandssjóðir hf, ktorá je riadená a prevádzkovaná nezávisle. |
| --- | --- |

(67)

Správa majetku poskytuje klientom všetkých veľkostí služby inštitucionálneho predaja, súkromného bankovníctva (klienti s veľkou kúpnou silou), súkromné investičné služby (retail) a fondy tretích strán. VÍB ďalej riadi a spravuje fondy prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Íslandssjóðir hf, ktorá je riadená a prevádzkovaná nezávisle.

| (68) | Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má [> 30]-percentný trhový podiel v oblasti podnikového a inštitucionálneho predaja, [> 30]-percentný podiel v oblasti retailových investičných služieb, [> 25]-percentný podiel na trhoch v oblasti súkromného bankovníctva, [> 35]-percentný podiel na peňažnom trhu v oblasti riadenia vzájomných fondov a [> 15]-percentný podiel na trhu súkromných dôchodkových služieb. (37) |
| --- | --- |

(68)

Najnovšie dostupné údaje ukazujú, že Íslandsbanki má [> 30]-percentný trhový podiel v oblasti podnikového a inštitucionálneho predaja, [> 30]-percentný podiel v oblasti retailových investičných služieb, [> 25]-percentný podiel na trhoch v oblasti súkromného bankovníctva, [> 35]-percentný podiel na peňažnom trhu v oblasti riadenia vzájomných fondov a [> 15]-percentný podiel na trhu súkromných dôchodkových služieb. (37)

3.2.   Porovnanie starej a novej banky

3.2.1.   Porovnanie bánk Glitnir a Íslandsbanki (2008)

| | |
| --- | --- |

(69)

| (69) | Medzi novou a starou bankou existujú z hľadiska ich činností a rozsahu podstatné rozdiely. Íslandsbanki je predovšetkým domáca banka bez bankových činností autorizovaných v zahraničí, pričom Glitnir bola medzinárodnou bankou s aktivitami v 11 krajinách. Íslandsbanki má štyri obchodné segmenty: obchodné/retailové bankovníctvo, správa aktív, korporátne a investičné bankovníctvo a finančná správa a kapitálové trhy, všetky sú zamerané na domáci trh. Najmä rozsah činností banky Íslandsbanki je podstatne nižší ako banky Glitnir. Výška súvahy starej banky v sume 3 862 mld. ISK v porovnaní s výškou súvahy novej banky v sume 631 mld. ISK zodpovedá zníženiu o 84 %. Porovnanie súvahy starej banky v júni 2008 s počiatočnou súvahou novej banky je zobrazené v tabuľke 1. |
| --- | --- |

Medzi novou a starou bankou existujú z hľadiska ich činností a rozsahu podstatné rozdiely. Íslandsbanki je predovšetkým domáca banka bez bankových činností autorizovaných v zahraničí, pričom Glitnir bola medzinárodnou bankou s aktivitami v 11 krajinách. Íslandsbanki má štyri obchodné segmenty: obchodné/retailové bankovníctvo, správa aktív, korporátne a investičné bankovníctvo a finančná správa a kapitálové trhy, všetky sú zamerané na domáci trh. Najmä rozsah činností banky Íslandsbanki je podstatne nižší ako banky Glitnir. Výška súvahy starej banky v sume 3 862 mld. ISK v porovnaní s výškou súvahy novej banky v sume 631 mld. ISK zodpovedá zníženiu o 84 %. Porovnanie súvahy starej banky v júni 2008 s počiatočnou súvahou novej banky je zobrazené v tabuľke 1.

| (70) | Banka Glitnir mala rôzne zdroje financovania a bola veľkým emitentom dlhopisov predávaných na celom svete. Financovanie banky Íslandsbanki sa naproti tomu zakladá najmä na vkladoch. Tieto skutočnosti spolu s pravdepodobnou nemožnosťou banky Íslandsbanki získať prístup k podobným zdrojom financovania ako mala jej predchodkyňa (minimálne v krátkodobom horizonte) obmedzujú schopnosť banky rásť. Z porovnania kľúčových ukazovateľov dvoch bánk v grafe 1 vyplýva, že medzi nimi existujú výrazné rozdiely (38):

  Graf 1


  Íslandsbanki pri svojom zriadení v porovnaní s bankou Glitnir 2008 (druhý polrok), vybrané údaje |
| --- | --- |

(70)

Banka Glitnir mala rôzne zdroje financovania a bola veľkým emitentom dlhopisov predávaných na celom svete. Financovanie banky Íslandsbanki sa naproti tomu zakladá najmä na vkladoch. Tieto skutočnosti spolu s pravdepodobnou nemožnosťou banky Íslandsbanki získať prístup k podobným zdrojom financovania ako mala jej predchodkyňa (minimálne v krátkodobom horizonte) obmedzujú schopnosť banky rásť. Z porovnania kľúčových ukazovateľov dvoch bánk v grafe 1 vyplýva, že medzi nimi existujú výrazné rozdiely (38):

Graf 1

Íslandsbanki pri svojom zriadení v porovnaní s bankou Glitnir 2008 (druhý polrok), vybrané údaje

| (71) | Nová banka má aj podstatne menej zamestnancov. Priemerný počet zamestnancov pracujúcich na plný úväzok v banke Glitnir v prvej polovici roka 2008 bol 2 174. Pre porovnanie, v banke Íslandsbanki (vrátane dcérskych spoločností), v prvej polovici roku 2009 pracovalo 1 110 zamestnancov, čo predstavuje rozdiel 49 %. Z údajov v rovnakom období týkajúcich sa len vnútroštátnych činností vyplýva, že nová banka zamestnávala o 242 menej pracovníkov ako banka Glitnir. |
| --- | --- |

(71)

Nová banka má aj podstatne menej zamestnancov. Priemerný počet zamestnancov pracujúcich na plný úväzok v banke Glitnir v prvej polovici roka 2008 bol 2 174. Pre porovnanie, v banke Íslandsbanki (vrátane dcérskych spoločností), v prvej polovici roku 2009 pracovalo 1 110 zamestnancov, čo predstavuje rozdiel 49 %. Z údajov v rovnakom období týkajúcich sa len vnútroštátnych činností vyplýva, že nová banka zamestnávala o 242 menej pracovníkov ako banka Glitnir.

3.3.   Vnútroštátny právny základ pre opatrenie pomoci

| — | zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“; |
| --- | --- |

—

zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“;

| (72) | Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998.






  — | doplňujúci štátny rozpočet na rok 2008 (článok 4), |
| --- | --- | --- |

(72)

Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998.

—

doplňujúci štátny rozpočet na rok 2008 (článok 4),

| — | štátny rozpočet na rok 2009 (článok 6). |
| --- | --- |

—

štátny rozpočet na rok 2009 (článok 6).

3.4.   Opatrenia pomoci

| (73) | Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Glitnir, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto: FME prevzal kontrolu banky Glitnir 7. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Glitnir. Do majetku starej banky/jej veriteľom sa mala vyplatiť kompenzácia za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. Štát banku kapitalizoval pred uzatvorením konečnej dohody medzi štátom a veriteľmi starej banky v októbri, ktorá viedla k zníženiu účasti štátu zo 100 % na 5 %. Dozorný úrad považuje tento dátum – 15. október 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 15. októbra 2014. |
| --- | --- |

(73)

Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Glitnir, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto: FME prevzal kontrolu banky Glitnir 7. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Glitnir. Do majetku starej banky/jej veriteľom sa mala vyplatiť kompenzácia za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. Štát banku kapitalizoval pred uzatvorením konečnej dohody medzi štátom a veriteľmi starej banky v októbri, ktorá viedla k zníženiu účasti štátu zo 100 % na 5 %. Dozorný úrad považuje tento dátum – 15. október 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 15. októbra 2014.

| (74) | Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(74)

Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP.

3.4.1.   Kapitál Tier 1

| (75) | Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Glitnir, a opakovane, keď banku úplne (a retroaktívne) kapitalizoval v nadväznosti na dohodu s veriteľmi starej banky, podľa ktorej si štát v novej banke ponechal 5 % podiel. |
| --- | --- |

(75)

Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Glitnir, a opakovane, keď banku úplne (a retroaktívne) kapitalizoval v nadväznosti na dohodu s veriteľmi starej banky, podľa ktorej si štát v novej banke ponechal 5 % podiel.

3.4.1.1.   Počiatočný kapitál

| (76) | Po zriadení novej banky Íslandsbanki jej štát poskytol 775 miliónov ISK v peniazoch ako počiatočný kapitál novej banky. Okrem toho sa zaviazal poskytnúť banke príspevok do výšky 110 mld. Prvý údaj zodpovedá minimálnemu kapitálu vyžadovanému podľa islandského práva na zriadenie banky. Druhá suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Tieto prostriedky boli zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie banky do vyriešenia záležitostí súvisiacich s jej konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva. |
| --- | --- |

(76)

Po zriadení novej banky Íslandsbanki jej štát poskytol 775 miliónov ISK v peniazoch ako počiatočný kapitál novej banky. Okrem toho sa zaviazal poskytnúť banke príspevok do výšky 110 mld. Prvý údaj zodpovedá minimálnemu kapitálu vyžadovanému podľa islandského práva na zriadenie banky. Druhá suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Tieto prostriedky boli zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie banky do vyriešenia záležitostí súvisiacich s jej konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva.

3.4.1.2.   Kapitálová injekcia a ponechanie si 5-percentného podielu ako súčasť urovnania s veriteľmi starej banky

| (77) | 20. júla 2009 islandská vláda uzatvorila s výborom na riešenie problémov banky Glitnir dohodu o počiatočnej kapitalizácii banky Íslandsbanki a o základe pre náhradu splatnú veriteľom banky Glitnir výmenou za prevod prevažne domácich aktív a vkladov banky Glitnir (39). Na základe tejto dohody sa štát 14. augusta 2009 zaviazal poskytnúť banke Íslandsbanki dodatočný vlastný kapitál vo výške 64,2 miliardy ISK, čím sa celková hodnota majetku zvýšila na 65 mld. ISK. Táto suma bola potrebná, aby banka splnila požiadavky FME týkajúce sa kapitálovej primeranosti Tier-I vo výške12 %. Dohoda položila základ pre dve možnosti týkajúce sa úhrady čistých prevedených aktív a kapitálovej účasti: buď, že banka Glitnir by upísala väčšinový podiel akcií v Íslandsbanki a za prevedené aktíva by sa jej zaplatilo akciami v banke alebo, ak by toto upísanie nebolo ukončené, kapitalizácia vlády by sa zachovala a vláda by naďalej vlastnila Íslandsbanki. Banka Glitnir mala čas do 30. septembra 2009, aby sa rozhodla, ktorý spôsob si vyberie. Tento termín bol predĺžený do 15. októbra 2009. 15. októbra 2009 bolo oznámené, že výbor na riešenie problémov banky Glitnir rozhodol v mene jej veriteľov prevziať 95 % základného imania Íslandsbanki ako kompenzáciu za aktíva, ktoré boli prevedené zo starej banky na novú. Štát si ponechal zvyšných 5 %. |
| --- | --- |

(77)

20. júla 2009 islandská vláda uzatvorila s výborom na riešenie problémov banky Glitnir dohodu o počiatočnej kapitalizácii banky Íslandsbanki a o základe pre náhradu splatnú veriteľom banky Glitnir výmenou za prevod prevažne domácich aktív a vkladov banky Glitnir (39). Na základe tejto dohody sa štát 14. augusta 2009 zaviazal poskytnúť banke Íslandsbanki dodatočný vlastný kapitál vo výške 64,2 miliardy ISK, čím sa celková hodnota majetku zvýšila na 65 mld. ISK. Táto suma bola potrebná, aby banka splnila požiadavky FME týkajúce sa kapitálovej primeranosti Tier-I vo výške12 %. Dohoda položila základ pre dve možnosti týkajúce sa úhrady čistých prevedených aktív a kapitálovej účasti: buď, že banka Glitnir by upísala väčšinový podiel akcií v Íslandsbanki a za prevedené aktíva by sa jej zaplatilo akciami v banke alebo, ak by toto upísanie nebolo ukončené, kapitalizácia vlády by sa zachovala a vláda by naďalej vlastnila Íslandsbanki. Banka Glitnir mala čas do 30. septembra 2009, aby sa rozhodla, ktorý spôsob si vyberie. Tento termín bol predĺžený do 15. októbra 2009. 15. októbra 2009 bolo oznámené, že výbor na riešenie problémov banky Glitnir rozhodol v mene jej veriteľov prevziať 95 % základného imania Íslandsbanki ako kompenzáciu za aktíva, ktoré boli prevedené zo starej banky na novú. Štát si ponechal zvyšných 5 %.

| (78) | Ako súčasť operácie sa dohodlo, že výbor na riešenie problémov (veritelia) vyplatí štátu sumu 8,3 mld. ISK za celkové pripísané úroky z jeho investícií za obdobie, v ktorom bola banka pod kontrolou štátu. Uvedená suma predstavovala zisk 12,8 %, v ročnom vyjadrení 13,9 %, a zavŕšila vyrovnanie týkajúce sa aktív prevedených z banky Glitnir do Íslandsbanki po kolapse bánk v októbri 2008. |
| --- | --- |

(78)

Ako súčasť operácie sa dohodlo, že výbor na riešenie problémov (veritelia) vyplatí štátu sumu 8,3 mld. ISK za celkové pripísané úroky z jeho investícií za obdobie, v ktorom bola banka pod kontrolou štátu. Uvedená suma predstavovala zisk 12,8 %, v ročnom vyjadrení 13,9 %, a zavŕšila vyrovnanie týkajúce sa aktív prevedených z banky Glitnir do Íslandsbanki po kolapse bánk v októbri 2008.

3.4.2.   Príspevok na kapitál Tier II

| (79) | 15. októbra 2009 vláda takisto poskytla banke podriadený úver s cieľom posilniť jej vlastný kapitál a likviditnú pozíciu, aby dodržala požiadavky kapitálovej primeranosti stanovené zo strany FME. Podriadený úver je k dispozícii v eurách a dosahuje hodnotu 25 mld. ISK kapitálu Tier II vo forme nástroja, ktorý banke Íslandsbanki umožňuje vydávať nezabezpečené podriadené zmenky. Splatnosť zmeniek je desať rokov od 30. decembra 2009. Tento nástroj má v sebe zabudované stimuly na splatenie vo forme nárastu úroku po piatich rokoch. Podľa dohody je ročná úroková sadzba na prvých päť rokov 400 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR (40) a v období od piatich do desiatich rokov po uzavretí dohody je ročná úroková sadzba 500 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR. |
| --- | --- |

(79)

15. októbra 2009 vláda takisto poskytla banke podriadený úver s cieľom posilniť jej vlastný kapitál a likviditnú pozíciu, aby dodržala požiadavky kapitálovej primeranosti stanovené zo strany FME. Podriadený úver je k dispozícii v eurách a dosahuje hodnotu 25 mld. ISK kapitálu Tier II vo forme nástroja, ktorý banke Íslandsbanki umožňuje vydávať nezabezpečené podriadené zmenky. Splatnosť zmeniek je desať rokov od 30. decembra 2009. Tento nástroj má v sebe zabudované stimuly na splatenie vo forme nárastu úroku po piatich rokoch. Podľa dohody je ročná úroková sadzba na prvých päť rokov 400 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR (40) a v období od piatich do desiatich rokov po uzavretí dohody je ročná úroková sadzba 500 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR.

| (80) | V spojení s vyššie opísanými opatreniami týkajúcimi sa kapitálu Tier I príspevok na doplnkový kapitál (Tier II) zabezpečil, že Íslandsbanki 15. októbra 2009 splnila požiadavku FME týkajúcu sa 16-percentného ukazovateľa kapitálovej primeranosti. |
| --- | --- |

(80)

V spojení s vyššie opísanými opatreniami týkajúcimi sa kapitálu Tier I príspevok na doplnkový kapitál (Tier II) zabezpečil, že Íslandsbanki 15. októbra 2009 splnila požiadavku FME týkajúcu sa 16-percentného ukazovateľa kapitálovej primeranosti.

3.4.3.   Ochrana vkladov

| (81) | Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (41) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 (42) o systémoch ochrany vkladov prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov, ktorý bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách. |
| --- | --- |

(81)

Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (41) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 (42) o systémoch ochrany vkladov prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov, ktorý bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách.

| (82) | Podľa islandských orgánov bolo súčasťou opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 (a to aj v záujme poskytnutia ďalšej pomoci a istôt verejnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť ich vkladov po vypuknutí krízy) takisto poskytnúť dodatočné záruky štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES a smernica 97/9/ES. |
| --- | --- |

(82)

Podľa islandských orgánov bolo súčasťou opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 (a to aj v záujme poskytnutia ďalšej pomoci a istôt verejnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť ich vkladov po vypuknutí krízy) takisto poskytnúť dodatočné záruky štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES a smernica 97/9/ES.

| (83) | V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“ (43). Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009 (44). Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“. (45) Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (46). |
| --- | --- |

(83)

V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“ (43). Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009 (44). Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“. (45) Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (46).

| (84) | Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím sporiteľne SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2008, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti ... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“. (47) |
| --- | --- |

(84)

Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím sporiteľne SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2008, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti ... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“. (47)

| (85) | Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013. |
| --- | --- |

(85)

Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013.

3.4.4.   Špeciálna facilita likvidity

| (86) | Okrem toho, ako podmienku veriteľom na získavanie vlastného kapitálu v novej banke, vláda 11. septembra 2009 uzavrela širšiu dohodu s Íslandsbanki, ktorá mala nadobudnúť účinnosť v prípade, že sa výbor na riešenie problémov banky Glitnir rozhodne uplatniť možnosť stať sa väčšinovým vlastníkom banky (48). Podľa dohody sa Ministerstvo financií zaväzuje poskytnúť spätne odkupiteľné štátne dlhopisy výmenou za finančné aktíva osobitne definované v podmienkach stanovených v dohode do hodnoty 25 mld. ISK. |
| --- | --- |

(86)

Okrem toho, ako podmienku veriteľom na získavanie vlastného kapitálu v novej banke, vláda 11. septembra 2009 uzavrela širšiu dohodu s Íslandsbanki, ktorá mala nadobudnúť účinnosť v prípade, že sa výbor na riešenie problémov banky Glitnir rozhodne uplatniť možnosť stať sa väčšinovým vlastníkom banky (48). Podľa dohody sa Ministerstvo financií zaväzuje poskytnúť spätne odkupiteľné štátne dlhopisy výmenou za finančné aktíva osobitne definované v podmienkach stanovených v dohode do hodnoty 25 mld. ISK.

| (87) | Hlavné podmienky dohody na poskytnutie likvidity sú tieto:






  Maximálna výška úveru: | 25 mld. ISK |
| --- | --- | --- |
| Splatnosť: | do septembra 2012 |
| Odmena: | 3,0 % z prvých 8 mld. ISK; 3,5 % z prvých 8 mld. ISK; 4,0 % v prípade súm nad 16 mld. ISK |
| Poplatok: | Íslandsbanki zaplatí poplatok 0,5 % z výšky úveru pri každom poskytnutí nových cenných papierov |
| Protizáruka: | Íslandsbanki musí poskytnúť protizáruku na prenájom štátnych cenných papierov, ktorá môže predstavovať finančné aktíva v rôznych formách. |

(87)

Hlavné podmienky dohody na poskytnutie likvidity sú tieto:

Maximálna výška úveru:

25 mld. ISK

Splatnosť:

do septembra 2012

Odmena:

3,0 % z prvých 8 mld. ISK; 3,5 % z prvých 8 mld. ISK; 4,0 % v prípade súm nad 16 mld. ISK

Poplatok:

Íslandsbanki zaplatí poplatok 0,5 % z výšky úveru pri každom poskytnutí nových cenných papierov

Protizáruka:

Íslandsbanki musí poskytnúť protizáruku na prenájom štátnych cenných papierov, ktorá môže predstavovať finančné aktíva v rôznych formách.

| (88) | Podľa islandských orgánov je toto poskytnutie likvidity potrebné, pretože rozhodnutie veriteľov prevziať vlastníctvo Íslandsbanki významne znížilo držbu spätne odkupiteľných aktív a ohrozilo jej schopnosť spĺňať požiadavky týkajúce sa dohľadu nad finančnými rezervami. (49) Podľa islandských orgánov má byť facilita dodatočným opatrením, ktoré sa má použiť len vtedy, keď nepostačujú iné zdroje likvidity. Cena a podmienky tejto facility obsahujú stimuly na obmedzovanie jej používania, ak sú k dispozícii iné možnosti. Doteraz sa táto facilita ešte nevyužila. |
| --- | --- |

(88)

Podľa islandských orgánov je toto poskytnutie likvidity potrebné, pretože rozhodnutie veriteľov prevziať vlastníctvo Íslandsbanki významne znížilo držbu spätne odkupiteľných aktív a ohrozilo jej schopnosť spĺňať požiadavky týkajúce sa dohľadu nad finančnými rezervami. (49) Podľa islandských orgánov má byť facilita dodatočným opatrením, ktoré sa má použiť len vtedy, keď nepostačujú iné zdroje likvidity. Cena a podmienky tejto facility obsahujú stimuly na obmedzovanie jej používania, ak sú k dispozícii iné možnosti. Doteraz sa táto facilita ešte nevyužila.

3.4.5.   Dohoda o pôžičke cenných papierov Straumur

| (89) | FME využijúc právomoci, ktoré mu vyplývajú zo zákona o stave núdze, 9. marca 2009 prebral právomoci akcionárov banky Straumur-Burdaras Investment Bank hf. (ďalej len Straumur) a vymenoval výbor na riešenie problémov, aby nahradil správnu radu banky (50). FME po konzultácii s výborom na riešenie problémov, veriteľmi, CBI a ministerstvom financií 17. marca 2009 previedol záväzky z vkladov banky Straumur na Íslandsbanki (51). Na výmenu banka Straumur vydala dlhopis zabezpečený jej aktívami ako spôsob úhrady za prevzatie záväzkov z vkladov. Dlhopis vydala 3. apríla 2009 vo výške 43 679 014 232 ISK splatný 31. marca 2013. Dlhopis má úrok 190 bázických bodov nad sadzbou REIBOR (52) počas prvých 12 mesiacov, potom sa zníži na úroveň REIBOR zvýšenú o 100 bázických bodov až do splatnosti. Íslandsbanki a ministerstvo financií zároveň uzavreli dohodu o poskytnutí pôžičky cenných papierov, ktorou vláda prakticky poskytuje spätne odkupiteľné vládne zmenky ako zábezpeku za záväzky banky Straumur, za zmenky banka Íslandsbanki môže získať likviditu od CBI do tej miery, v akej ju banka potrebuje v dôsledku prevzatia zodpovednosti za vklady banky Straumur. |
| --- | --- |

(89)

FME využijúc právomoci, ktoré mu vyplývajú zo zákona o stave núdze, 9. marca 2009 prebral právomoci akcionárov banky Straumur-Burdaras Investment Bank hf. (ďalej len Straumur) a vymenoval výbor na riešenie problémov, aby nahradil správnu radu banky (50). FME po konzultácii s výborom na riešenie problémov, veriteľmi, CBI a ministerstvom financií 17. marca 2009 previedol záväzky z vkladov banky Straumur na Íslandsbanki (51). Na výmenu banka Straumur vydala dlhopis zabezpečený jej aktívami ako spôsob úhrady za prevzatie záväzkov z vkladov. Dlhopis vydala 3. apríla 2009 vo výške 43 679 014 232 ISK splatný 31. marca 2013. Dlhopis má úrok 190 bázických bodov nad sadzbou REIBOR (52) počas prvých 12 mesiacov, potom sa zníži na úroveň REIBOR zvýšenú o 100 bázických bodov až do splatnosti. Íslandsbanki a ministerstvo financií zároveň uzavreli dohodu o poskytnutí pôžičky cenných papierov, ktorou vláda prakticky poskytuje spätne odkupiteľné vládne zmenky ako zábezpeku za záväzky banky Straumur, za zmenky banka Íslandsbanki môže získať likviditu od CBI do tej miery, v akej ju banka potrebuje v dôsledku prevzatia zodpovednosti za vklady banky Straumur.

| (90) | V dohode sa Íslandsbanki zaväzuje vrátiť štátu štátne dlhopisy v objeme, ktorý sa rovná sume platieb, ktoré banka získava z dlhopisu vydaného bankou Straumur. Strany sa takisto dohodli, že v prípade, ak Íslandsbanki nedostane celú platbu z titulu dlhopisu a štát nezaplatí zostávajúci dlh, Íslandsbanki si ponechá zostávajúce štátne dlhopisy. V podstate preto Íslandsbanki prevzala záväzky banky Straumur z vkladov výmenou za štátom garantované aktíva v zodpovedajúcej výške. |
| --- | --- |

(90)

V dohode sa Íslandsbanki zaväzuje vrátiť štátu štátne dlhopisy v objeme, ktorý sa rovná sume platieb, ktoré banka získava z dlhopisu vydaného bankou Straumur. Strany sa takisto dohodli, že v prípade, ak Íslandsbanki nedostane celú platbu z titulu dlhopisu a štát nezaplatí zostávajúci dlh, Íslandsbanki si ponechá zostávajúce štátne dlhopisy. V podstate preto Íslandsbanki prevzala záväzky banky Straumur z vkladov výmenou za štátom garantované aktíva v zodpovedajúcej výške.

| (91) | Ako už bolo uvedené, dlhopis Straumur bol splatný 31. marca 2013. Medzičasom však bol dlhopis splatený v plnej výške bez toho, aby islandský štát musel zasahovať. |
| --- | --- |

(91)

Ako už bolo uvedené, dlhopis Straumur bol splatný 31. marca 2013. Medzičasom však bol dlhopis splatený v plnej výške bez toho, aby islandský štát musel zasahovať.

3.4.6.   Kapitalizácia a prevzatie banky Byr a podriadený úver poskytnutý banke Byr

| (92) | Ako sa podrobne uvádza v rozhodnutí č. 126/11/COL z 13. apríla 2011 (ďalej len „rozhodnutie o banke Byr“), islandská vláda poskytla štátnu pomoc vo forme kapitálu a podriadeného úveru na zriadenie banky Byr, ktorá pokračovala v činnosti svojej predchodkyne, sporiteľne Byr („stará sporiteľňa Byr“). V tomto procese sa veritelia starej sporiteľne Byr stali akcionármi (novej) banky Byr spolu s islandským štátom, ktorý poskytol kapitál na zriadenie novej spoločnosti. |
| --- | --- |

(92)

Ako sa podrobne uvádza v rozhodnutí č. 126/11/COL z 13. apríla 2011 (ďalej len „rozhodnutie o banke Byr“), islandská vláda poskytla štátnu pomoc vo forme kapitálu a podriadeného úveru na zriadenie banky Byr, ktorá pokračovala v činnosti svojej predchodkyne, sporiteľne Byr („stará sporiteľňa Byr“). V tomto procese sa veritelia starej sporiteľne Byr stali akcionármi (novej) banky Byr spolu s islandským štátom, ktorý poskytol kapitál na zriadenie novej spoločnosti.

| (93) | Keď sa 13. apríla 2011 prijalo rozhodnutie o banke Byr, ročná účtovná závierka za rok 2010 ešte nebola k dispozícii. Avšak vtedy bol manažment banky Byr presvedčený, že opatrenia na záchranu, ktoré dočasne schválil Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr, budú stačiť na zabezpečenie činnosti banky aspoň dovtedy, kým bude reštrukturalizačný plán dlhodobej životaschopnosti predložený úradu. V priebehu auditu účtovníctva banky v prvej polovici roka 2011 sa zistilo, že sú potrebné ďalšie odpisy aktív banky Byr, čo zasa znížilo ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky. |
| --- | --- |

(93)

Keď sa 13. apríla 2011 prijalo rozhodnutie o banke Byr, ročná účtovná závierka za rok 2010 ešte nebola k dispozícii. Avšak vtedy bol manažment banky Byr presvedčený, že opatrenia na záchranu, ktoré dočasne schválil Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr, budú stačiť na zabezpečenie činnosti banky aspoň dovtedy, kým bude reštrukturalizačný plán dlhodobej životaschopnosti predložený úradu. V priebehu auditu účtovníctva banky v prvej polovici roka 2011 sa zistilo, že sú potrebné ďalšie odpisy aktív banky Byr, čo zasa znížilo ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky.

| (94) | Ako sa podrobne uvádza v rozhodnutí č. 325/11/COL z 19. októbra 2011 (ďalej len „druhé rozhodnutie o banke Byr“), výsledný nedostatok kapitálu nebolo možné napraviť a bolo rozhodnuté o odpredaji banky Byr. Nasledujúce prevzatie, najmä potenciálne využitie štátnej pomoci na tento účel zo strany Íslandsbanki, schválil Dozorný úrad v druhom rozhodnutí o banke Byr bez toho, aby bolo dotknuté konanie Dozorného úradu vo veci formálneho zisťovania, či pomoc poskytnutá Íslandsbanki bola zlučiteľná s Dohodou o EHP, ktorá je preto predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(94)

Ako sa podrobne uvádza v rozhodnutí č. 325/11/COL z 19. októbra 2011 (ďalej len „druhé rozhodnutie o banke Byr“), výsledný nedostatok kapitálu nebolo možné napraviť a bolo rozhodnuté o odpredaji banky Byr. Nasledujúce prevzatie, najmä potenciálne využitie štátnej pomoci na tento účel zo strany Íslandsbanki, schválil Dozorný úrad v druhom rozhodnutí o banke Byr bez toho, aby bolo dotknuté konanie Dozorného úradu vo veci formálneho zisťovania, či pomoc poskytnutá Íslandsbanki bola zlučiteľná s Dohodou o EHP, ktorá je preto predmetom tohto rozhodnutia.

| (95) | Okrem toho Dozorný úrad usúdil, že pokračujúca dostupnosť podriadeného úveru na dočasné obdobie až do oficiálneho zlúčenia bánk Byr a Íslandsbanki, t. j. pokiaľ je banka Byr samostatným právnym subjektom podľa vnútroštátnych právnych predpisov, je zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP. Podľa islandských orgánov ani Byr ani Íslandsbanki nikdy nevyužili podriadený úver. |
| --- | --- |

(95)

Okrem toho Dozorný úrad usúdil, že pokračujúca dostupnosť podriadeného úveru na dočasné obdobie až do oficiálneho zlúčenia bánk Byr a Íslandsbanki, t. j. pokiaľ je banka Byr samostatným právnym subjektom podľa vnútroštátnych právnych predpisov, je zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP. Podľa islandských orgánov ani Byr ani Íslandsbanki nikdy nevyužili podriadený úver.

| (96) | Úrad sa vyjadril, že výsledok záverečného posúdenia týchto opatrení závisí od informácií v reštrukturalizačnom pláne pre subjekt, ktorý vznikol fúziou Íslandsbanki a Byr. Tento plán sa islandská vláda zaviazala predložiť najneskôr 3 mesiace po vykonaní plánovanej transakcie. Ako už bolo uvedené, reštrukturalizačný plán pre zlúčený subjekt bol naozaj predložený načas a Dozorný úrad ho posúdi v ďalšej časti. |
| --- | --- |

(96)

Úrad sa vyjadril, že výsledok záverečného posúdenia týchto opatrení závisí od informácií v reštrukturalizačnom pláne pre subjekt, ktorý vznikol fúziou Íslandsbanki a Byr. Tento plán sa islandská vláda zaviazala predložiť najneskôr 3 mesiace po vykonaní plánovanej transakcie. Ako už bolo uvedené, reštrukturalizačný plán pre zlúčený subjekt bol naozaj predložený načas a Dozorný úrad ho posúdi v ďalšej časti.

Reštrukturalizačný plán

| (97) | Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán pre Íslandsbanki 31. marca 2011. Po prevzatí banky Byr sa reštrukturalizačný plán zmenil, aktualizoval a islandské orgány ho znovu predložili 22. februára 2012 (ďalej len „reštrukturalizačný plán“). Reštrukturalizačný plán bol doplnený o päťročný podnikateľský plán zo 14. januára 2012 (53) a správu o postupe hodnotenia primeranosti interného kapitálu (ICAAP), ktorá bola predložená FME 1. apríla 2012. |
| --- | --- |

(97)

Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán pre Íslandsbanki 31. marca 2011. Po prevzatí banky Byr sa reštrukturalizačný plán zmenil, aktualizoval a islandské orgány ho znovu predložili 22. februára 2012 (ďalej len „reštrukturalizačný plán“). Reštrukturalizačný plán bol doplnený o päťročný podnikateľský plán zo 14. januára 2012 (53) a správu o postupe hodnotenia primeranosti interného kapitálu (ICAAP), ktorá bola predložená FME 1. apríla 2012.

| (98) | Reštrukturalizačný plán a päťročný obchodný plán riešia zásadné problémy týkajúce sa životaschopnosti, rozdelenie bremena a obmedzenia narušenia hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu sa Íslandsbanki zameria na svoju hlavnú činnosť a reštrukturalizáciu úverových portfólií domácností a podnikov. |
| --- | --- |

(98)

Reštrukturalizačný plán a päťročný obchodný plán riešia zásadné problémy týkajúce sa životaschopnosti, rozdelenie bremena a obmedzenia narušenia hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu sa Íslandsbanki zameria na svoju hlavnú činnosť a reštrukturalizáciu úverových portfólií domácností a podnikov.

| (99) | Okrem toho islandské orgány predložili správu ICAAP za rok 2012, aby preukázali schopnosť Íslandsbanki odolať stresu. |
| --- | --- |

(99)

Okrem toho islandské orgány predložili správu ICAAP za rok 2012, aby preukázali schopnosť Íslandsbanki odolať stresu.

| (100) | Ako bolo uvedené v prechádzajúcom texte, Dozorný úrad zastáva názor, že obdobie reštrukturalizácie bude trvať do 15. októbra 2014. |
| --- | --- |

(100)

Ako bolo uvedené v prechádzajúcom texte, Dozorný úrad zastáva názor, že obdobie reštrukturalizácie bude trvať do 15. októbra 2014.

3.4.7.   Opis reštrukturalizačného plánu

| (101) | Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Íslandsbanki zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Zastávajú názor, že uvedené sa dosiahne prostredníctvom:






  i) | znižovania zadlženosti súvahy, a to likvidáciou starej banky a zriadením novej banky; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Íslandsbanki zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Zastávajú názor, že uvedené sa dosiahne prostredníctvom:

i)

znižovania zadlženosti súvahy, a to likvidáciou starej banky a zriadením novej banky;

| ii) | Zriadenie a udržiavanie silnej kapitálovej pozície |
| --- | --- |

ii)

Zriadenie a udržiavanie silnej kapitálovej pozície

| iii) | dosiahnutia uspokojivej ziskovosti; |
| --- | --- |

iii)

dosiahnutia uspokojivej ziskovosti;

| iv) | Zavedenie a udržanie silnej likviditnej pozície |
| --- | --- |

iv)

Zavedenie a udržanie silnej likviditnej pozície

| v) | reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov; |
| --- | --- |

v)

reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov;

| vi) | zlepšenia stratégie financovania; |
| --- | --- |

vi)

zlepšenia stratégie financovania;

| vii) | dosiahnutia efektívnosti nákladov; |
| --- | --- |

vii)

dosiahnutia efektívnosti nákladov;

| viii) | zlepšenia správy a riadenia spoločnosti. |
| --- | --- |

viii)

zlepšenia správy a riadenia spoločnosti.

| (102) | Pred podrobnejším opisom vyššie uvedených bodov sa v ďalšom texte stručne uvádzajú názory banky na to, ako reštrukturalizačný plán Íslandsbanki rieši nedostatky, ktoré prispeli k zániku banky Glitnir. Je potrebné zdôrazniť, že hoci Íslandsbanki vychádza z vnútroštátnych činností banky Glitnir, ide o odlišnú banku. Banka takisto tvrdí, že vykonala podstatné zmeny na riešenie nedostatkov, ktoré pravdepodobne prispeli ku kolapsu predchádzajúcej banky. Medzi najvýznamnejšie patria zmeny pravidiel o pôžičkách spriazneným stranám, zrušenie pôžičiek zabezpečovaných akciami a pôžičiek v cudzej mene (54) klientom, ktorí nemajú devízové príjmy a prísnejšie podmienky na schválenie pôžičiek. Hoci banka Íslandsbanki rovnako ako banka Glitnir má v úmysle poskytovať širokú škálu finančných služieb na islandskom trhu, rozdiel v bankovníctve Íslandsbanki pred krízou a po nej je zrejmý skôr v spôsobe, „akým“ banka podniká (procesy, postupy, dokumentácia, pravidlá a nariadenia), ako v tom, „aké“ služby a produkty ponúka. Názory Íslandsbanki na túto tému sú uvedené v grafe 2:

  Graf 2


  Minulé nedostatky a zmeny týkajúce sa týchto nedostatkov |
| --- | --- |

(102)

Pred podrobnejším opisom vyššie uvedených bodov sa v ďalšom texte stručne uvádzajú názory banky na to, ako reštrukturalizačný plán Íslandsbanki rieši nedostatky, ktoré prispeli k zániku banky Glitnir. Je potrebné zdôrazniť, že hoci Íslandsbanki vychádza z vnútroštátnych činností banky Glitnir, ide o odlišnú banku. Banka takisto tvrdí, že vykonala podstatné zmeny na riešenie nedostatkov, ktoré pravdepodobne prispeli ku kolapsu predchádzajúcej banky. Medzi najvýznamnejšie patria zmeny pravidiel o pôžičkách spriazneným stranám, zrušenie pôžičiek zabezpečovaných akciami a pôžičiek v cudzej mene (54) klientom, ktorí nemajú devízové príjmy a prísnejšie podmienky na schválenie pôžičiek. Hoci banka Íslandsbanki rovnako ako banka Glitnir má v úmysle poskytovať širokú škálu finančných služieb na islandskom trhu, rozdiel v bankovníctve Íslandsbanki pred krízou a po nej je zrejmý skôr v spôsobe, „akým“ banka podniká (procesy, postupy, dokumentácia, pravidlá a nariadenia), ako v tom, „aké“ služby a produkty ponúka. Názory Íslandsbanki na túto tému sú uvedené v grafe 2:

Graf 2

Minulé nedostatky a zmeny týkajúce sa týchto nedostatkov

| (103) | Reštrukturalizačný plán, ako aj 5-ročný obchodný plán, je založený na súbore všeobecných a hospodárskych predpokladov. (55) Tieto predpoklady predstavujú hospodársku podstatu základného scenára, ako je uvedené nižšie. |
| --- | --- |

(103)

Reštrukturalizačný plán, ako aj 5-ročný obchodný plán, je založený na súbore všeobecných a hospodárskych predpokladov. (55) Tieto predpoklady predstavujú hospodársku podstatu základného scenára, ako je uvedené nižšie.

| (104) | Podľa všeobecných predpokladov:






  — | reštrukturalizácia bude dokončená do konca roka [...] v korporátnom bankovníctve a [...] v retailovom bankovníctve. Nastavenie úrokovej sadzby na hypotéky bude ukončené na konci roka [...]. Amortizácia zľavy z portfólia nadobudnutého od banky Glitnir, podrobnejšie opísaná v ďalšom texte, sa tomu prispôsobí, |
| --- | --- | --- |

(104)

Podľa všeobecných predpokladov:

—

reštrukturalizácia bude dokončená do konca roka [...] v korporátnom bankovníctve a [...] v retailovom bankovníctve. Nastavenie úrokovej sadzby na hypotéky bude ukončené na konci roka [...]. Amortizácia zľavy z portfólia nadobudnutého od banky Glitnir, podrobnejšie opísaná v ďalšom texte, sa tomu prispôsobí,

| — | banka bude mať [...] miliárd ISK dodatočného zisku z [...], |
| --- | --- |

—

banka bude mať [...] miliárd ISK dodatočného zisku z [...],

| — | kontroly kapitálu budú postupne zrušené, |
| --- | --- |

—

kontroly kapitálu budú postupne zrušené,

| — | nebudú existovať žiadne obmedzenia na úverové financovanie v ISK. Nepredpokladá sa, že v roku 2012 úverové financovanie v devízach prekročí splácanie nesplatených devízových úverov. Predpokladá sa, že prístup k financovaniu v devízach bude od roku 2012 jednoduchší. |
| --- | --- |

—

nebudú existovať žiadne obmedzenia na úverové financovanie v ISK. Nepredpokladá sa, že v roku 2012 úverové financovanie v devízach prekročí splácanie nesplatených devízových úverov. Predpokladá sa, že prístup k financovaniu v devízach bude od roku 2012 jednoduchší.

| (105) | Okrem toho, správna rada Íslandsbanki predložila súbor finančných cieľov:






  — | návratnosť vlastného kapitálu (ROE); bezriziková sadzba + [...] %. Za bezrizikovú sadzbu sa považuje základná sadzba centrálnej banky (3,75 % v decembri 2011). Cieľ predpokladá podiel kapitálu Tier-1 [...] %, |
| --- | --- | --- |

(105)

Okrem toho, správna rada Íslandsbanki predložila súbor finančných cieľov:

—

návratnosť vlastného kapitálu (ROE); bezriziková sadzba + [...] %. Za bezrizikovú sadzbu sa považuje základná sadzba centrálnej banky (3,75 % v decembri 2011). Cieľ predpokladá podiel kapitálu Tier-1 [...] %,

| — | koeficient kapitálovej primeranosti: [...] % [...] |
| --- | --- |

—

koeficient kapitálovej primeranosti: [...] % [...]

| — | Pomer Tier 1: [...] % [...] |
| --- | --- |

—

Pomer Tier 1: [...] % [...]

| (106) | Podľa makroekonomických predpokladov:






  — | bude hospodársky rast v roku 2012 a aj potom pokračovať, hoci pomalším tempom ako sa predpokladalo v predchádzajúcich rokoch. Domácnosti budú mať lepšie ekonomické postavenie, keďže kúpna sila rastie s klesajúcou nezamestnanosťou, |
| --- | --- | --- |

(106)

Podľa makroekonomických predpokladov:

—

bude hospodársky rast v roku 2012 a aj potom pokračovať, hoci pomalším tempom ako sa predpokladalo v predchádzajúcich rokoch. Domácnosti budú mať lepšie ekonomické postavenie, keďže kúpna sila rastie s klesajúcou nezamestnanosťou,

| — | inflácia zostáva tesne nad cieľom CBI, t. j. mierne pod 3 % od roku 2013. Vychádza sa pritom zo stabilného výmenného kurzu ISK (s miernym posilnením na začiatku obdobia) a vyrovnaného trhu práce s miernym rastom miezd a postupným zvyšovaním cien nehnuteľností.










  Priemerná medziročná zmena (%) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast HDP | 2,2 | 2,1 | 3,4 | 2,3 | 3,0 |
| Nezamestnanosť | 6,6 | 6,0 | 5,4 | 5,0 | 4,4 |
| Inflácia | 4,4 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 |
| Mzdy | 6,7 | 4,7 | 4,8 | 5,0 | 4,8 |

—

inflácia zostáva tesne nad cieľom CBI, t. j. mierne pod 3 % od roku 2013. Vychádza sa pritom zo stabilného výmenného kurzu ISK (s miernym posilnením na začiatku obdobia) a vyrovnaného trhu práce s miernym rastom miezd a postupným zvyšovaním cien nehnuteľností.

Priemerná medziročná zmena (%)

2012

2013

2014

2015

2016

Rast HDP

2,2

2,1

3,4

2,3

3,0

Nezamestnanosť

6,6

6,0

5,4

5,0

4,4

Inflácia

4,4

2,9

2,8

2,7

2,6

Mzdy

6,7

4,7

4,8

5,0

4,8

Krátkodobé úrokové sadzby zostanú nezmenené približne na úrovni 5 % (56) v roku 2012, ale s oživením hospodárstva budú postupne rásť,

| — | hoci sa podmienky na trhu práce zlepšia, miera nezamestnanosti zostane stále o niečo vyššia ako v období pred finančnou krízou. Mzdy budú rásť s klesajúcou mierou nezamestnanosti, |
| --- | --- |

—

hoci sa podmienky na trhu práce zlepšia, miera nezamestnanosti zostane stále o niečo vyššia ako v období pred finančnou krízou. Mzdy budú rásť s klesajúcou mierou nezamestnanosti,

| — | nakoniec sa predpokladá, že ISK bude naďalej islandskou menou počas celého obdobia reštrukturalizácie. Kontroly meny sa ukončia postupne od roku 2012. V priebehu celého desaťročia zostanú v platnosti niektoré obmedzenia kapitálových tokov. |
| --- | --- |

—

nakoniec sa predpokladá, že ISK bude naďalej islandskou menou počas celého obdobia reštrukturalizácie. Kontroly meny sa ukončia postupne od roku 2012. V priebehu celého desaťročia zostanú v platnosti niektoré obmedzenia kapitálových tokov.

i)   Znižovanie zadlženosti súvahy prostredníctvom likvidácie starej banky a zriadenia novej banky.

| (107) | Ako už bolo uvedené, väčšina domácich aktív a pasív banky Glitnir bola v priebehu októbra 2008 prevedená na Íslandsbanki. V dôsledku tohto procesu väčšina veľkoobchodného dlhu zostala v majetku banky Glitnir, a banka Íslandsbanki preto nikdy nebola zadlžená tak ako banka Glitnir. Podľa reštrukturalizačného plánu to znamená, že otázka znižovania zadlženosti súvahy banky sa vyriešila v podstate už v októbri 2008. |
| --- | --- |

(107)

Ako už bolo uvedené, väčšina domácich aktív a pasív banky Glitnir bola v priebehu októbra 2008 prevedená na Íslandsbanki. V dôsledku tohto procesu väčšina veľkoobchodného dlhu zostala v majetku banky Glitnir, a banka Íslandsbanki preto nikdy nebola zadlžená tak ako banka Glitnir. Podľa reštrukturalizačného plánu to znamená, že otázka znižovania zadlženosti súvahy banky sa vyriešila v podstate už v októbri 2008.

ii)   Zriadenie a udržiavanie silnej kapitálovej pozície

| (108) | V dôsledku už spomenutých kapitalizačných opatrení a vývoja situácie od zriadenia banky, najmä nového ocenenia aktív (rozpracované nižšie), ukazovatele kapitálovej primeranosti Íslandsbanki boli výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME, ako je uvedené v tabuľke 2:

  Tabuľka 2


  Kapitálové ukazovatele v priebehu rokov 2008 – 2011, sumy sú uvádzané v mil. ISK | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | 31.12.2011 (57) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitál Tier 1 | 68 030 | 91 996 | 120 993 | 120 530 |
| Kapitál Tier 2 | — | 24 843 | 21 251 | 21 937 |
| Celkový kapitál | 68 030 | 116 839 | 142 244 | 142 234 |
| Rizikovo vážené aktíva (RVA) | 656 713 | 589 819 | 534 431 | 629 419 |
| Pomer Tier 1 | 10,4 % | 15,6 % | 22,6 % | 19,1 % |
| Pomer kapitálovej primeranosti | 10,4 % | 19,8 % | 26,6 % | 22,6 |

(108)

V dôsledku už spomenutých kapitalizačných opatrení a vývoja situácie od zriadenia banky, najmä nového ocenenia aktív (rozpracované nižšie), ukazovatele kapitálovej primeranosti Íslandsbanki boli výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME, ako je uvedené v tabuľke 2:

Tabuľka 2

Kapitálové ukazovatele v priebehu rokov 2008 – 2011, sumy sú uvádzané v mil. ISK

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

31.12.2011 (57)

Kapitál Tier 1

68 030

91 996

120 993

120 530

Kapitál Tier 2

—

24 843

21 251

21 937

Celkový kapitál

68 030

116 839

142 244

142 234

Rizikovo vážené aktíva (RVA)

656 713

589 819

534 431

629 419

Pomer Tier 1

10,4 %

15,6 %

22,6 %

19,1 %

Pomer kapitálovej primeranosti

10,4 %

19,8 %

26,6 %

22,6

| (109) | Okrem toho podľa správy ICAAP predloženej spolu s reštrukturalizačným plánom, Íslandsbanki odhaduje tieto kapitálové pomery na obdobie 2012 až 2016 (tabuľka 3):

  Tabuľka 3


  Prognóza kapitálových ukazovateľov na roky 2012 – 2016, sumy sú uvedené v miliardách ISK | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikovo vážené aktíva (RVA) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pomer kapitálu Tier 1 | [20-25] % | [15-20] % | [10-20] % | [10-15] % | [10-15] % |
| Pomer kapitálovej primeranosti | [20-30] % | [15-25] % | [15-20] % | [10-20] % | [10-15] % |

(109)

Okrem toho podľa správy ICAAP predloženej spolu s reštrukturalizačným plánom, Íslandsbanki odhaduje tieto kapitálové pomery na obdobie 2012 až 2016 (tabuľka 3):

Tabuľka 3

Prognóza kapitálových ukazovateľov na roky 2012 – 2016, sumy sú uvedené v miliardách ISK

2012

2013

2014

2015

2016

Rizikovo vážené aktíva (RVA)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pomer kapitálu Tier 1

[20-25] %

[15-20] %

[10-20] %

[10-15] %

[10-15] %

Pomer kapitálovej primeranosti

[20-30] %

[15-25] %

[15-20] %

[10-20] %

[10-15] %

| (110) | Podľa týchto údajov Íslandsbanki predpokladá, že sa udrží výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME počas obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení. [...] |
| --- | --- |

(110)

Podľa týchto údajov Íslandsbanki predpokladá, že sa udrží výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME počas obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení. [...]

iii)   Dosiahnutie uspokojivej ziskovosti

| (111) | Ako sa uvádza v tabuľke 4, podľa reštrukturalizačného plánu je návratnosť vlastného kapitálu Íslandsbanki zdravá od zriadenia banky v roku 2008 (s výnimkou roku 2011) (58).

  Tabuľka 4


  Návratnosť vlastného kapitálu (ROE)










  (%) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| ROE | 17,2 | 30,0 | 28,5 | 1,5 |

(111)

Ako sa uvádza v tabuľke 4, podľa reštrukturalizačného plánu je návratnosť vlastného kapitálu Íslandsbanki zdravá od zriadenia banky v roku 2008 (s výnimkou roku 2011) (58).

Tabuľka 4

Návratnosť vlastného kapitálu (ROE)

(%)

2008

2009

2010

2011

ROE

17,2

30,0

28,5

1,5

Okrem toho reštrukturalizačný plán predpokladá tieto kapitálové výnosy v priebehu reštrukturalizácie a neskôr (tabuľka 5).

Tabuľka 5

prognóza návratnosti vlastného kapitálu (ROE)

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| ROE | [5-15] | [10-20] | [5-15] | [5-15] | [5-15] |

(%)

2012

2013

2014

2015

2016

ROE

[5-15]

[10-20]

[5-15]

[5-15]

[5-15]

| (112) | Táto prognóza je výsledkom podrobnejšieho finančného plánovania v reštrukturalizačnom pláne, ktorého najrelevantnejšie aspekty sú:






  — | očakáva sa, že zisk z najdôležitejších obchodných segmentov [...]; je to najmä v dôsledku zvýšenia nákladov na financovanie a chýbajúcim „príjmom zo zľavy“ od roku 2014; |
| --- | --- | --- |

(112)

Táto prognóza je výsledkom podrobnejšieho finančného plánovania v reštrukturalizačnom pláne, ktorého najrelevantnejšie aspekty sú:

—

očakáva sa, že zisk z najdôležitejších obchodných segmentov [...]; je to najmä v dôsledku zvýšenia nákladov na financovanie a chýbajúcim „príjmom zo zľavy“ od roku 2014;

| — | predpokladá sa, že zisk na obchodných trhoch sa zvýši z [...] na [...] ISK do roku 2016, predovšetkým vďaka vyšším príjmom z poplatkov a provízií. |
| --- | --- |

—

predpokladá sa, že zisk na obchodných trhoch sa zvýši z [...] na [...] ISK do roku 2016, predovšetkým vďaka vyšším príjmom z poplatkov a provízií.

| — | v roku 2014 sa očakáva čistá úroková marža [...], a že zostane stabilná aj v ďalšom období; |
| --- | --- |

—

v roku 2014 sa očakáva čistá úroková marža [...], a že zostane stabilná aj v ďalšom období;

| — | počet zamestnancov sa podľa očakávania zníži o[...]; |
| --- | --- |

—

počet zamestnancov sa podľa očakávania zníži o[...];

| — | očakáva sa pokles v pomere nákladov a výnosov zo 75 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014. |
| --- | --- |

—

očakáva sa pokles v pomere nákladov a výnosov zo 75 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014.

| (113) | Podľa islandských orgánov je veľmi dobrá výkonnosť Íslandsbanki od jej vzniku do určitej miery spôsobená skutočnosťou, že banka získala úverové portfólio od banky Glitnir s veľkou zľavou (59). Zľava bola a naďalej bude dôležitou časťou príjmov banky počas reštrukturalizácie úverového portfólia. Avšak podľa prognózy po ukončení reštrukturalizácie bude zľava amortizovaná v plnej výške. |
| --- | --- |

(113)

Podľa islandských orgánov je veľmi dobrá výkonnosť Íslandsbanki od jej vzniku do určitej miery spôsobená skutočnosťou, že banka získala úverové portfólio od banky Glitnir s veľkou zľavou (59). Zľava bola a naďalej bude dôležitou časťou príjmov banky počas reštrukturalizácie úverového portfólia. Avšak podľa prognózy po ukončení reštrukturalizácie bude zľava amortizovaná v plnej výške.

| (114) | Na podporu tohto názoru islandské orgány predložili výpočet (tabuľka 6), ktorý uvádza, aké by boli ročné výsledky bez zľavy a iných „nepravidelných výnosov“, ako je odpisovanie goodwillu vyplývajúce zo zlúčenia s bankou Byr.

  Tabuľka 6


  Čistý zisk bez „nepravidelných výnosov“









  mil. ISK |
| --- | --- |
| | Zisk za rok | „nepravidelné výnosy“ | Čistý zisk bez „nepravidelných výnosov“ |
| 2008 | 2 366 | – 1 543 | 14 909 |
| 2009 | 23 982 | 801 | 23 181 |
| 2010 | 29 369 | 14 507 | 14 862 |
| 2011 | 9 613 | – 11 074 | 20 687 |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | — | [...] |
| 2015 | [...] | — | [...] |
| 2016 | [...] | — | [...] |

(114)

Na podporu tohto názoru islandské orgány predložili výpočet (tabuľka 6), ktorý uvádza, aké by boli ročné výsledky bez zľavy a iných „nepravidelných výnosov“, ako je odpisovanie goodwillu vyplývajúce zo zlúčenia s bankou Byr.

Tabuľka 6

Čistý zisk bez „nepravidelných výnosov“

mil. ISK

Zisk za rok

„nepravidelné výnosy“

Čistý zisk bez „nepravidelných výnosov“

2008

2 366

– 1 543

14 909

2009

23 982

801

23 181

2010

29 369

14 507

14 862

2011

9 613

– 11 074

20 687

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

—

[...]

2015

[...]

—

[...]

2016

[...]

—

[...]

| (115) | Podľa týchto údajov by banka počas obdobia reštrukturalizácie vytvorila a bude vytvárať zisk aj bez zľavy. (60) Nie je však jasné, či tieto číselné údaje zohľadňujú obidve hľadiská „veľkej zľavy“. |
| --- | --- |

(115)

Podľa týchto údajov by banka počas obdobia reštrukturalizácie vytvorila a bude vytvárať zisk aj bez zľavy. (60) Nie je však jasné, či tieto číselné údaje zohľadňujú obidve hľadiská „veľkej zľavy“.

iv)   Zavedenie a udržanie silnej likviditnej pozície

| (116) | Pokiaľ ide o likviditu, FME vyžaduje, aby hotovosť alebo podobné aktíva boli vo výške 5 % vkladov na požiadanie a banky by mali byť schopné odolať 20 % okamžitému odlevu vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (61), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať zásobu likvidných aktív presahujúcu pasíva na nasledujúce tri mesiace. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu, a pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o likviditu, FME vyžaduje, aby hotovosť alebo podobné aktíva boli vo výške 5 % vkladov na požiadanie a banky by mali byť schopné odolať 20 % okamžitému odlevu vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (61), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať zásobu likvidných aktív presahujúcu pasíva na nasledujúce tri mesiace. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu, a pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite.

| (117) | Údaje A a B ukazujú, že Íslandsbanki udržiavala rezervy likvidity v rámci požiadaviek dohľadu v roku 2009, 2010 a 2011.

  Údaje A a B:


  Íslandsbanki spĺňa požiadavky Dozorného úradu týkajúce sa likvidity |
| --- | --- |

(117)

Údaje A a B ukazujú, že Íslandsbanki udržiavala rezervy likvidity v rámci požiadaviek dohľadu v roku 2009, 2010 a 2011.

Údaje A a B:

Íslandsbanki spĺňa požiadavky Dozorného úradu týkajúce sa likvidity

| (118) | Ako ukazuje obrázok C, Íslandsbanki má zlepšenú mieru likvidity pre záväzky splatné v najbližších 3 a 6 mesiacov v roku 2010 a 2011, zatiaľ čo 12-mesačný ukazovateľ vykazuje väčšiu stagnáciu.
  [...]

  Graf miery likvidity Íslandsbanki

  Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva]

  Obrázok C


  Historické miery likvidity:







  — | Miera likvidity A označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich troch mesiacoch |
| --- | --- | --- |

(118)

Ako ukazuje obrázok C, Íslandsbanki má zlepšenú mieru likvidity pre záväzky splatné v najbližších 3 a 6 mesiacov v roku 2010 a 2011, zatiaľ čo 12-mesačný ukazovateľ vykazuje väčšiu stagnáciu.

[...]

Graf miery likvidity Íslandsbanki

Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva]

Obrázok C

Historické miery likvidity:

—

Miera likvidity A označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich troch mesiacoch

| — | Miera likvidity B označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich šiestich mesiacoch |
| --- | --- |

—

Miera likvidity B označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich šiestich mesiacoch

| — | Miera likvidity C označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich dvanástich mesiacoch |
| --- | --- |

—

Miera likvidity C označuje krytie záväzkov splatných v nasledujúcich dvanástich mesiacoch

| (119) | Očakávaný vývoj likviditnej pozície, Íslandsbanki, najmä v prípade záťažovej udalosti, sa ďalej rozoberá nižšie. |
| --- | --- |

(119)

Očakávaný vývoj likviditnej pozície, Íslandsbanki, najmä v prípade záťažovej udalosti, sa ďalej rozoberá nižšie.

v)   Dokončenie reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov.

| (120) | Pred finančnou krízou v roku 2008 súkromní aj obchodní klienti banky prevzali na seba vysokú úroveň dlhu. Keď sa v dôsledku krízy oslabilo hospodárstvo, a najmä klesli ceny nehnuteľností, nadmerne zadlžení klienti často prestali byť schopní splácať svoje dlhy a zostali v situácii so záporným vlastným imaním. Okrem všeobecného ohrozenia hospodárskej prosperity Islandu sa náhle zhoršenie úverového portfólia banky stalo hlavným rizikom pre životaschopnosť bánk v budúcnosti. Z tohto dôvodu sa reštrukturalizácia súkromných a obchodných úverových portfólií (znižovanie zadlženosti) vyjadrená v reštrukturalizačnom pláne stala prioritou pre Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(120)

Pred finančnou krízou v roku 2008 súkromní aj obchodní klienti banky prevzali na seba vysokú úroveň dlhu. Keď sa v dôsledku krízy oslabilo hospodárstvo, a najmä klesli ceny nehnuteľností, nadmerne zadlžení klienti často prestali byť schopní splácať svoje dlhy a zostali v situácii so záporným vlastným imaním. Okrem všeobecného ohrozenia hospodárskej prosperity Islandu sa náhle zhoršenie úverového portfólia banky stalo hlavným rizikom pre životaschopnosť bánk v budúcnosti. Z tohto dôvodu sa reštrukturalizácia súkromných a obchodných úverových portfólií (znižovanie zadlženosti) vyjadrená v reštrukturalizačnom pláne stala prioritou pre Íslandsbanki.

| (121) | Podľa islandských orgánov Íslandsbanki vypracovala osobitné programy na zmiernenie/odpustenie dlhov a spolupracovala so štátom a ostatnými bankami na opatreniach zameraných na všeobecné znižovanie dlhu (napr. úprava hypoték na 110 % hodnoty nehnuteľnosti). (62) |
| --- | --- |

(121)

Podľa islandských orgánov Íslandsbanki vypracovala osobitné programy na zmiernenie/odpustenie dlhov a spolupracovala so štátom a ostatnými bankami na opatreniach zameraných na všeobecné znižovanie dlhu (napr. úprava hypoték na 110 % hodnoty nehnuteľnosti). (62)

| (122) | Banka Íslandsbanki predložila Dozornému úradu prehľad metód reštrukturalizácie, ktoré používa, na základe informácií zostavených v novembri 2010. Metódy rozlišujú reštrukturalizáciu dlhu podnikov a reštrukturalizáciu dlhu domácností a jednotlivcov. Pre väčšie spoločnosti sa vypracovali riešenia prispôsobené ich potrebám, zatiaľ čo pre MSP existuje možnosť úpravy istiny a/alebo úpravy nesplateného dlhu/úroku do výšky hodnoty aktív v podniku alebo voľného hotovostného toku. |
| --- | --- |

(122)

Banka Íslandsbanki predložila Dozornému úradu prehľad metód reštrukturalizácie, ktoré používa, na základe informácií zostavených v novembri 2010. Metódy rozlišujú reštrukturalizáciu dlhu podnikov a reštrukturalizáciu dlhu domácností a jednotlivcov. Pre väčšie spoločnosti sa vypracovali riešenia prispôsobené ich potrebám, zatiaľ čo pre MSP existuje možnosť úpravy istiny a/alebo úpravy nesplateného dlhu/úroku do výšky hodnoty aktív v podniku alebo voľného hotovostného toku.

| (123) | Domácnosti a jednotlivci majú rôzne možnosti reštrukturalizácie, ako sú platobné prázdniny, predĺženie lehoty splatnosti a flexibilné podmienky platby. |
| --- | --- |

(123)

Domácnosti a jednotlivci majú rôzne možnosti reštrukturalizácie, ako sú platobné prázdniny, predĺženie lehoty splatnosti a flexibilné podmienky platby.

| (124) | S cieľom monitorovať a zabezpečiť pokrok v reštrukturalizácii vytvorila banka Íslandsbanki tzv. „kontrolný panel reštrukturalizácie“, ktorý predložila Dozornému úradu. |
| --- | --- |

(124)

S cieľom monitorovať a zabezpečiť pokrok v reštrukturalizácii vytvorila banka Íslandsbanki tzv. „kontrolný panel reštrukturalizácie“, ktorý predložila Dozornému úradu.

| (125) | Podľa islandských orgánov a napriek niektorým neočakávaným udalostiam, ako napríklad nedávny rozsudok islandského Najvyššieho súdu o devízových úveroch, Íslandsbanki dokončí reštrukturalizáciu svojho úverového portfólia v korporátnom bankovníctve do konca roka 2012 a v roku 2013 v retailovom bankovníctve. Predpokladá sa, že nové nastavenie úrokových sadzieb na hypotéky sa dokončí do konca roka 2014. |
| --- | --- |

(125)

Podľa islandských orgánov a napriek niektorým neočakávaným udalostiam, ako napríklad nedávny rozsudok islandského Najvyššieho súdu o devízových úveroch, Íslandsbanki dokončí reštrukturalizáciu svojho úverového portfólia v korporátnom bankovníctve do konca roka 2012 a v roku 2013 v retailovom bankovníctve. Predpokladá sa, že nové nastavenie úrokových sadzieb na hypotéky sa dokončí do konca roka 2014.

vi)   Zlepšenie stratégie financovania

| (126) | Vkladová základňa banky Íslandsbanki zostala od zriadenia banky dostatočne stabilná na úrovni približne 400 miliárd ISK a vzrástla na 535 mld. ISK na konci roku 2011 v dôsledku zlúčenia bánk Íslandsbanki a Byr. Vklady v súčasnosti predstavujú takmer 80 % z celkových záväzkov. |
| --- | --- |

(126)

Vkladová základňa banky Íslandsbanki zostala od zriadenia banky dostatočne stabilná na úrovni približne 400 miliárd ISK a vzrástla na 535 mld. ISK na konci roku 2011 v dôsledku zlúčenia bánk Íslandsbanki a Byr. Vklady v súčasnosti predstavujú takmer 80 % z celkových záväzkov.

| (127) | Pomer úverov k vkladom bol na úrovni približne 80 % a viac počas rokov 2010 a 2011. Íslandsbanki predpokladá, že pri oživovaní hospodárstva a vyššej ochote riskovať bude súčasné nízke úročenie vkladov povzbudzovať investorov, aby časť svojich prostriedkov presunuli do výnosnejších investícií. V dôsledku toho banka predpokladá, že pomerov úverov k vkladom môže klesnúť na približne [...] % do roku 2016. Okrem toho sa očakáva, že vklady v cudzej mene [...]. Íslandsbanki smeruje k postupnému rozloženiu svojej štruktúry financovania. |
| --- | --- |

(127)

Pomer úverov k vkladom bol na úrovni približne 80 % a viac počas rokov 2010 a 2011. Íslandsbanki predpokladá, že pri oživovaní hospodárstva a vyššej ochote riskovať bude súčasné nízke úročenie vkladov povzbudzovať investorov, aby časť svojich prostriedkov presunuli do výnosnejších investícií. V dôsledku toho banka predpokladá, že pomerov úverov k vkladom môže klesnúť na približne [...] % do roku 2016. Okrem toho sa očakáva, že vklady v cudzej mene [...]. Íslandsbanki smeruje k postupnému rozloženiu svojej štruktúry financovania.

| (128) | [...]. (63) |
| --- | --- |

(128)

[...]. (63)

| (129) | Čo sa týka finančných potrieb v ISK, [...]. Na druhej strane Íslandsbanki bola prvou islandskou bankou, ktorá vydala kryté dlhopisy. Prvá emisia prebehla v decembri 2011, išlo o 4 miliardy ISK viazané na CPI (64). Vydanie dlhopisov malo priaznivý ohlas u inštitucionálnych investorov a záujem o ne prevýšil ponuku. Íslandsbanki očakáva, že bude schopná vydať krátkodobé cenné papiere v roku 2012, ako aj rozšíriť súčasnú emisiu krytých dlhopisov na hodnotu 10 miliárd ISK ročne. [...] |
| --- | --- |

(129)

Čo sa týka finančných potrieb v ISK, [...]. Na druhej strane Íslandsbanki bola prvou islandskou bankou, ktorá vydala kryté dlhopisy. Prvá emisia prebehla v decembri 2011, išlo o 4 miliardy ISK viazané na CPI (64). Vydanie dlhopisov malo priaznivý ohlas u inštitucionálnych investorov a záujem o ne prevýšil ponuku. Íslandsbanki očakáva, že bude schopná vydať krátkodobé cenné papiere v roku 2012, ako aj rozšíriť súčasnú emisiu krytých dlhopisov na hodnotu 10 miliárd ISK ročne. [...]

| (130) | Podľa reštrukturalizačného plánu zmena v štruktúre financovania zvýši náklady na financovanie v plánovanom období. Náklady na úvery sa predpokladajú v približnej výške [...] bázických bodov nad základnú sadzbu banky pre kombináciu dlhopisov indexovaných na základe CPI a [...] bázických bodov za neindexované dlhopisy, keďže náklady na vklady sú približne [...] BB nad základnou sadzbou. |
| --- | --- |

(130)

Podľa reštrukturalizačného plánu zmena v štruktúre financovania zvýši náklady na financovanie v plánovanom období. Náklady na úvery sa predpokladajú v približnej výške [...] bázických bodov nad základnú sadzbu banky pre kombináciu dlhopisov indexovaných na základe CPI a [...] bázických bodov za neindexované dlhopisy, keďže náklady na vklady sú približne [...] BB nad základnou sadzbou.

vii)   Efektívnosť nákladov

| (131) | Podľa reštrukturalizačného plánu sa Íslandsbanki naďalej zameriava na účinné a efektívne činnosti s cieľom potlačiť zvýšené náklady na infraštruktúru, ktoré vznikli v dôsledku prísnejších regulačných kontrol a zvýšených daní. Banka uvádza, že najdôležitejšia práca týkajúca sa zvýšenia efektívnosti nákladov sa dokončila v roku 2011, ale zdôrazňuje, že ide o dlhodobý projekt, ktorý vyžaduje zmeny procesov a priebežnú analýzu. Podľa reštrukturalizačného plánu sa bude v roku 2012 naďalej venovať pozornosť snahe o lepšie zohľadnenie nákladov, ako aj o zníženie nákladov a ich analýzu, počas ktorej sa interné postupy budú revidovať a zdokonaľovať, ak to bude potrebné. Ako už bolo uvedené, očakáva sa, že tieto opatrenia, ako aj zníženie počtu zamestnancov povedú k poklesu pomeru nákladov k výnosom zo 75 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014. |
| --- | --- |

(131)

Podľa reštrukturalizačného plánu sa Íslandsbanki naďalej zameriava na účinné a efektívne činnosti s cieľom potlačiť zvýšené náklady na infraštruktúru, ktoré vznikli v dôsledku prísnejších regulačných kontrol a zvýšených daní. Banka uvádza, že najdôležitejšia práca týkajúca sa zvýšenia efektívnosti nákladov sa dokončila v roku 2011, ale zdôrazňuje, že ide o dlhodobý projekt, ktorý vyžaduje zmeny procesov a priebežnú analýzu. Podľa reštrukturalizačného plánu sa bude v roku 2012 naďalej venovať pozornosť snahe o lepšie zohľadnenie nákladov, ako aj o zníženie nákladov a ich analýzu, počas ktorej sa interné postupy budú revidovať a zdokonaľovať, ak to bude potrebné. Ako už bolo uvedené, očakáva sa, že tieto opatrenia, ako aj zníženie počtu zamestnancov povedú k poklesu pomeru nákladov k výnosom zo 75 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014.

viii)   Zlepšenia v oblasti správy obchodných spoločností a riadenia rizika

| (132) | Íslandsbanki oznámila Dozornému úradu, že jednou z jej priorít je zosúladiť svoje štruktúry a postupy správy a riadenia spoločnosti s vnútroštátnymi a medzinárodnými osvedčenými postupmi. S týmto cieľom banka zriadila oddelenie pre riadenie rizika a kontrolu úverov. Oddelenie dohliada na riadenie rizika a otázky kontrol úverov. Táto práca je spojená s každodennými procesmi na všetkých oddeleniach celej banky. V roku 2011 banka prvýkrát uverejnila spolu s výročnou správou aj knihu celkových rizík (65). Kniha rizík bude uverejňovaná ročne a poskytuje dodatočné informácie o rámci banky pre riadenie rizika, kapitálovej štruktúre a primeranosti, hlavných rizikových oblastiach a procesoch hodnotenia rizík. |
| --- | --- |

(132)

Íslandsbanki oznámila Dozornému úradu, že jednou z jej priorít je zosúladiť svoje štruktúry a postupy správy a riadenia spoločnosti s vnútroštátnymi a medzinárodnými osvedčenými postupmi. S týmto cieľom banka zriadila oddelenie pre riadenie rizika a kontrolu úverov. Oddelenie dohliada na riadenie rizika a otázky kontrol úverov. Táto práca je spojená s každodennými procesmi na všetkých oddeleniach celej banky. V roku 2011 banka prvýkrát uverejnila spolu s výročnou správou aj knihu celkových rizík (65). Kniha rizík bude uverejňovaná ročne a poskytuje dodatočné informácie o rámci banky pre riadenie rizika, kapitálovej štruktúre a primeranosti, hlavných rizikových oblastiach a procesoch hodnotenia rizík.

3.4.8.   Schopnosť dosiahnuť životaschopnosť v prípade základného a stresového scenára

| (133) | V reštrukturalizačnom pláne s odkazom na správu ICAAP islandské orgány predložili stresový scenár pre Íslandsbanki s cieľom demonštrovať schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú životaschopnosť. |
| --- | --- |

(133)

V reštrukturalizačnom pláne s odkazom na správu ICAAP islandské orgány predložili stresový scenár pre Íslandsbanki s cieľom demonštrovať schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú životaschopnosť.

3.4.8.1.   Základný scenár

| (134) | Reštrukturalizačný plán opísaný v predchádzajúcom texte vrátane predpokladov, z ktorých vychádza, predstavuje základný scenár. |
| --- | --- |

(134)

Reštrukturalizačný plán opísaný v predchádzajúcom texte vrátane predpokladov, z ktorých vychádza, predstavuje základný scenár.

3.4.8.2.   Stresový scenár

| (135) | V kapitole 5.9.3 reštrukturalizačného plánu banka Íslandsbanki poukázala na stresový scenár, ktorý bol súčasťou správy ICAAP, predloženej islandskému finančnému orgánu 1. apríla 2012. |
| --- | --- |

(135)

V kapitole 5.9.3 reštrukturalizačného plánu banka Íslandsbanki poukázala na stresový scenár, ktorý bol súčasťou správy ICAAP, predloženej islandskému finančnému orgánu 1. apríla 2012.

| (136) | Hlavné zistenia správy ICAAP za rok 2012 ukazujú, že kapitalizácia Íslandsbanki jasne prevyšuje interné a externé minimálne požiadavky a presahuje to, čo sa dá chápať ako dlhodobý cieľ v prípade banky, ktorá pôsobí za tzv. bežných obchodných podmienok. Podľa tejto správy vnútorné minimálne kapitálové požiadavky a výsledky stresového testov uskutočnených v súčasnom ICAAP naznačujú, že predpokladané platby dividend v päťročnom obchodnom pláne sa zdajú byť rozumné. |
| --- | --- |

(136)

Hlavné zistenia správy ICAAP za rok 2012 ukazujú, že kapitalizácia Íslandsbanki jasne prevyšuje interné a externé minimálne požiadavky a presahuje to, čo sa dá chápať ako dlhodobý cieľ v prípade banky, ktorá pôsobí za tzv. bežných obchodných podmienok. Podľa tejto správy vnútorné minimálne kapitálové požiadavky a výsledky stresového testov uskutočnených v súčasnom ICAAP naznačujú, že predpokladané platby dividend v päťročnom obchodnom pláne sa zdajú byť rozumné.

| (137) | Podľa správy ICAAP by rozhodnutia o každoročnom vyplácaní dividend mali byť založené na aktuálnej analýze kapitálovej primeranosti a mali by zohľadňovať stav likvidity banky. |
| --- | --- |

(137)

Podľa správy ICAAP by rozhodnutia o každoročnom vyplácaní dividend mali byť založené na aktuálnej analýze kapitálovej primeranosti a mali by zohľadňovať stav likvidity banky.

| (138) | Podľa správy ICAAP je minimálny podiel kapitálu pre banku v rozmedzí [...] % – [...] % rizikovo vážených aktív (RVA). Na konci roka 2012 sa minimálny objem potrebného kapitálu odhadoval na [...] miliárd ISK, z čoho[...] mld. ISK sa vyžaduje v rámci piliera 2a vzhľadom na rizikové faktory, ktoré sú nekryté alebo podhodnotené v rámci piliera 1. V skutočnosti však podiel kapitálu banky bol 22,6 % na konci roka 2011. Výsledky stresového testovania naznačujú, že časť prebytočného kapitálu je potrebná, aby bolo možné pokryť prípadné nežiaduce udalosti, ktoré majú vplyv na činnosť banky, ale postupné vyplácanie prebytočného kapitálu vo forme dividend je rozumné. Odhad kapitálu potrebného na zvládnutie nepriaznivých udalostí predstavuje [...] miliardy ISK na začiatku roka 2012 a prebytočný kapitál na konci roka 2012 je [...] miliardy ISK, ako je nižšie uvedené v tabuľke 7:

  Tabuľka 7


  Prehľad správy ICAAP










  Miliardy ISK |
| --- | --- |
| | Pilier 1 (*) | Pilier 2a (66) | Pilier 2b | Požadované CAD |
| | Minimálne požiadavky | Navýšenie | Stresové testovanie | Všetky úrovne spolu |
| Úverové riziko | [...] | [...] | | [...] |
| Trhové riziko | [...] | [...] | | [...] |
| Operačné riziko | [...] | | | [...] |
| Riziko koncentrácie | | [...] | | [...] |
| Minimálne kapitálové požiadavky v rámci piliera (1 a 2a) | [...] | [...] | | [...] |
| Stresové testovanie | | | [...] | [...] |
| Požadované CAD | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CAD k (koniec roka 2012) | | | | [...] |
| Prebytok kapitálu | | | | [...] |

(138)

Podľa správy ICAAP je minimálny podiel kapitálu pre banku v rozmedzí [...] % – [...] % rizikovo vážených aktív (RVA). Na konci roka 2012 sa minimálny objem potrebného kapitálu odhadoval na [...] miliárd ISK, z čoho[...] mld. ISK sa vyžaduje v rámci piliera 2a vzhľadom na rizikové faktory, ktoré sú nekryté alebo podhodnotené v rámci piliera 1. V skutočnosti však podiel kapitálu banky bol 22,6 % na konci roka 2011. Výsledky stresového testovania naznačujú, že časť prebytočného kapitálu je potrebná, aby bolo možné pokryť prípadné nežiaduce udalosti, ktoré majú vplyv na činnosť banky, ale postupné vyplácanie prebytočného kapitálu vo forme dividend je rozumné. Odhad kapitálu potrebného na zvládnutie nepriaznivých udalostí predstavuje [...] miliardy ISK na začiatku roka 2012 a prebytočný kapitál na konci roka 2012 je [...] miliardy ISK, ako je nižšie uvedené v tabuľke 7:

Tabuľka 7

Prehľad správy ICAAP

Miliardy ISK

Pilier 1 (*)

Pilier 2a (66)

Pilier 2b

Požadované CAD

Minimálne požiadavky

Navýšenie

Stresové testovanie

Všetky úrovne spolu

Úverové riziko

[...]

[...]

[...]

Trhové riziko

[...]

[...]

[...]

Operačné riziko

[...]

[...]

Riziko koncentrácie

[...]

[...]

Minimálne kapitálové požiadavky v rámci piliera (1 a 2a)

[...]

[...]

[...]

Stresové testovanie

[...]

[...]

Požadované CAD

[...]

[...]

[...]

[...]

CAD k (koniec roka 2012)

[...]

Prebytok kapitálu

[...]

| (139) | V správe ICAAP banka Íslandsbanki posúdila súhrnné prípadné straty vyplývajúce z úverového rizika, trhového rizika (v obchodnej knihe a v bankovej knihe), operačného rizika, obchodného rizika (vplyv vyšších nákladov na financovanie a menšieho zníženia prevádzkových nákladov a vplyv.[...] % nižšieho rastu trhových výnosov), ako aj právnych a politických rizík (napr. vplyv najnovšieho rozhodnutia Najvyššieho súdu o devízových úveroch, chýbajúca možnosť dodatočného oživenia portfólia podnikov (produkcia plodov mora) a iných právnych a politických rizikových faktorov. |
| --- | --- |

(139)

V správe ICAAP banka Íslandsbanki posúdila súhrnné prípadné straty vyplývajúce z úverového rizika, trhového rizika (v obchodnej knihe a v bankovej knihe), operačného rizika, obchodného rizika (vplyv vyšších nákladov na financovanie a menšieho zníženia prevádzkových nákladov a vplyv.[...] % nižšieho rastu trhových výnosov), ako aj právnych a politických rizík (napr. vplyv najnovšieho rozhodnutia Najvyššieho súdu o devízových úveroch, chýbajúca možnosť dodatočného oživenia portfólia podnikov (produkcia plodov mora) a iných právnych a politických rizikových faktorov.

| (140) | Okrem toho Íslandsbanki vykonala stresové testovanie pomeru likvidity banky. Íslandsbanki tu pripravila jeden základný stresový scenár (67) a jeden náročnejší stresový scenár, pri ktorých sa rôzne zdroje príjmov a výdavkov peňažných prostriedkov porovnávajú v rôznych stupňoch. Výsledok ukazuje, že banka má dobrú pozíciu na zvládnutie neočakávaných narušení likvidity. |
| --- | --- |

(140)

Okrem toho Íslandsbanki vykonala stresové testovanie pomeru likvidity banky. Íslandsbanki tu pripravila jeden základný stresový scenár (67) a jeden náročnejší stresový scenár, pri ktorých sa rôzne zdroje príjmov a výdavkov peňažných prostriedkov porovnávajú v rôznych stupňoch. Výsledok ukazuje, že banka má dobrú pozíciu na zvládnutie neočakávaných narušení likvidity.

3.4.9.   Stratégia ukončenia angažovanosti/splatenie pohľadávok štátu

| (141) | Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, príspevok vo forme kapitálu Tier II potrvá 10 rokov od decembra 2009. Vo vzťahu k odplate je v ňom dohodnuté zvyšovanie úrokových sadzieb po piatich rokoch (t. j. od 2014) zo 400 bb na 500 bb nad EURIBOR. Podľa islandských orgánov by toto navýšenie malo motivovať banku, aby príspevok do toho času vrátila. |
| --- | --- |

(141)

Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, príspevok vo forme kapitálu Tier II potrvá 10 rokov od decembra 2009. Vo vzťahu k odplate je v ňom dohodnuté zvyšovanie úrokových sadzieb po piatich rokoch (t. j. od 2014) zo 400 bb na 500 bb nad EURIBOR. Podľa islandských orgánov by toto navýšenie malo motivovať banku, aby príspevok do toho času vrátila.

| (142) | Vo vzťahu k 5-percentnej majetkovej účasti, ktorú má štát v banke Íslandsbanki, majetkové účasti štátu vo finančných podnikoch spravuje spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu) (68). Zo štátneho rozpočtu na rok 2012 vyplýva, že vláda získala súhlas na odpredaj svojej majetkovej účasti v sporiteľniach, avšak vo vzťahu k podielom štátu v troch hlavných bankách zatiaľ rozhodnutie nepadlo. Zodpovedný minister však vytvoril pracovnú skupinu, ktorá má preskúmať možné spôsoby odpredaja akcií v komerčných bankách. Vláda uviedla, že i keď nemá snahu znížiť svoj majetkový podiel v banke Landsbankinn pod dve tretiny akciového kapitálu banky, podiely v bankách Íslandsbanki a Arion možno čoskoro ponúkne na predaj alebo predá ako celok s podielmi majoritných akcionárov, ak sa títo rozhodnú ich predať, po splnených určitých základných podmienok (69). |
| --- | --- |

(142)

Vo vzťahu k 5-percentnej majetkovej účasti, ktorú má štát v banke Íslandsbanki, majetkové účasti štátu vo finančných podnikoch spravuje spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu) (68). Zo štátneho rozpočtu na rok 2012 vyplýva, že vláda získala súhlas na odpredaj svojej majetkovej účasti v sporiteľniach, avšak vo vzťahu k podielom štátu v troch hlavných bankách zatiaľ rozhodnutie nepadlo. Zodpovedný minister však vytvoril pracovnú skupinu, ktorá má preskúmať možné spôsoby odpredaja akcií v komerčných bankách. Vláda uviedla, že i keď nemá snahu znížiť svoj majetkový podiel v banke Landsbankinn pod dve tretiny akciového kapitálu banky, podiely v bankách Íslandsbanki a Arion možno čoskoro ponúkne na predaj alebo predá ako celok s podielmi majoritných akcionárov, ak sa títo rozhodnú ich predať, po splnených určitých základných podmienok (69).

| (143) | Špeciálna facilita likvidity je k dispozícii iba do septembra 2012 a doteraz nebola nikdy využitá. Islandské orgány plánujú stiahnuť verejné vyhlásenia o všeobecnej ochrane vkladov v blízkej budúcnosti, skôr, než sa zrušia kontroly kapitálu. |
| --- | --- |

(143)

Špeciálna facilita likvidity je k dispozícii iba do septembra 2012 a doteraz nebola nikdy využitá. Islandské orgány plánujú stiahnuť verejné vyhlásenia o všeobecnej ochrane vkladov v blízkej budúcnosti, skôr, než sa zrušia kontroly kapitálu.

| (144) | Pokiaľ ide o dohodu týkajúcu sa banky Straumur, hoci boli dlhopisy splatné do konca marca 2013, banka Straumur ich v skutočnosti vyplatila v plnej miere vyplatila začiatkom roku 2012. Od tohto okamihu štát prestal preberať riziko týkajúce sa dostatočnej zásoby podkladových aktív. |
| --- | --- |

(144)

Pokiaľ ide o dohodu týkajúcu sa banky Straumur, hoci boli dlhopisy splatné do konca marca 2013, banka Straumur ich v skutočnosti vyplatila v plnej miere vyplatila začiatkom roku 2012. Od tohto okamihu štát prestal preberať riziko týkajúce sa dostatočnej zásoby podkladových aktív.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA A OPATRENIA DOČASNE SCHVÁLENÉ V ROZHODNUTÍ O BANKE BYR

| (145) | Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Íslandsbanki a takisto facilita likvidity predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho Dozorný úrad nemohol vylúčiť, že štátna pomoc bola zahrnutá aj v rámci ochrany vkladov a dohody o banke Straumur. V rozhodnutí o začatí konania sa neprihliadalo na opatrenia spojené s prevzatím banky Byr, ktoré dočasne schválil Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k týmto opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie. |
| --- | --- |

(145)

Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Íslandsbanki a takisto facilita likvidity predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho Dozorný úrad nemohol vylúčiť, že štátna pomoc bola zahrnutá aj v rámci ochrany vkladov a dohody o banke Straumur. V rozhodnutí o začatí konania sa neprihliadalo na opatrenia spojené s prevzatím banky Byr, ktoré dočasne schválil Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k týmto opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie.

| (146) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý Dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako rok po zriadení banky Íslandsbanki nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý Dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako rok po zriadení banky Íslandsbanki nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán.

4.1.   Pripomienky zainteresovaných strán

| (147) | Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu. |
| --- | --- |

(147)

Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu.

4.2.   Pripomienky islandských orgánov

| (148) | Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti s vytvorením novej banky Glitnir, teraz banky Íslandsbanki, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Podľa názoru islandských orgánov prijaté opatrenia sú vo všetkých aspektoch v súlade so zásadami stanovenými v usmerneniach Dozorného úradu o štátnej pomoci a tvrdia, že pomoc je potrebná a obmedzuje sa na minimálnu nevyhnutnú sumu. |
| --- | --- |

(148)

Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti s vytvorením novej banky Glitnir, teraz banky Íslandsbanki, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Podľa názoru islandských orgánov prijaté opatrenia sú vo všetkých aspektoch v súlade so zásadami stanovenými v usmerneniach Dozorného úradu o štátnej pomoci a tvrdia, že pomoc je potrebná a obmedzuje sa na minimálnu nevyhnutnú sumu.

| (149) | Islandské orgány navyše zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Glitnir prišli o všetky svoje akcie a nedostali za ne od štátu náhradu, že pomoc je navrhnutá tak, aby sa minimalizovali negatívne externé vplyvy na konkurentov, a že podmienky úverov (kapitál Tier II) sú porovnateľné s podmienkami na trhu. |
| --- | --- |

(149)

Islandské orgány navyše zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Glitnir prišli o všetky svoje akcie a nedostali za ne od štátu náhradu, že pomoc je navrhnutá tak, aby sa minimalizovali negatívne externé vplyvy na konkurentov, a že podmienky úverov (kapitál Tier II) sú porovnateľné s podmienkami na trhu.

| (150) | Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(150)

Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc.

4.3.   Záväzky islandských orgánov

| (151) | Islandské orgány predložili viacero záväzkov. Väčšina z nich sa týkala narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe |
| --- | --- |

(151)

Islandské orgány predložili viacero záväzkov. Väčšina z nich sa týkala narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe

II.   POSÚDENIE

1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

| (152) | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
  „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“ |
| --- | --- |

(152)

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

| (153) | Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto oparenia (70):






  — | počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu; |
| --- | --- | --- |

(153)

Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto oparenia (70):

—

počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu;

| — | (dočasná) úplná kapitalizácia novej banky štátom; |
| --- | --- |

—

(dočasná) úplná kapitalizácia novej banky štátom;

| — | zostatkový 5-percentný podiel na akciovom kapitále banky Glitnir v rukách štátu po prevode zvyšných 95 % akcií novej banky na veriteľov banky Glitnir. ako aj |
| --- | --- |

—

zostatkový 5-percentný podiel na akciovom kapitále banky Glitnir v rukách štátu po prevode zvyšných 95 % akcií novej banky na veriteľov banky Glitnir. ako aj

| — | poskytnutie kapitálu Tier II banke zo strany štátu vo forme podriadeného dlhu. |
| --- | --- |

—

poskytnutie kapitálu Tier II banke zo strany štátu vo forme podriadeného dlhu.

Uvedené opatrenia sa v ďalšom texte spoločne označujú ako „kapitalizačné opatrenia“. Okrem toho Dozorný úrad posúdi:

| — | dohodu o špeciálnej facilite likvidity; |
| --- | --- |

—

dohodu o špeciálnej facilite likvidity;

| — | vyhlásenie islandskej vlády, že sa v plnej miere zaručí za domáce vklady vo všetkých islandských bankách. ako aj |
| --- | --- |

—

vyhlásenie islandskej vlády, že sa v plnej miere zaručí za domáce vklady vo všetkých islandských bankách. ako aj

| — | dohodu o banke Straumur. |
| --- | --- |

—

dohodu o banke Straumur.

| (154) | Dozorný úrad tiež pripomína, že identifikoval Íslandsbanki ako možného príjemcu pomoci, ktorá bola v rámci druhého rozhodnutia o banke Byr poskytnutá tejto banke. Ide najmä o podriadený úver, ktorý bol k dispozícii až do momentu, keď sa banky Byr a Íslandsbanki mohli zlúčiť. Okrem toho Dozorný úrad pripomína, že dočasne schválené opatrenia na záchranu banky Byr, ktorá sa zlúčila s Íslandsbanki, predstavujú štátnu pomoc, ktorej zlučiteľnosť závisí od reštrukturalizačného plánu pre zlúčený subjekt. |
| --- | --- |

(154)

Dozorný úrad tiež pripomína, že identifikoval Íslandsbanki ako možného príjemcu pomoci, ktorá bola v rámci druhého rozhodnutia o banke Byr poskytnutá tejto banke. Ide najmä o podriadený úver, ktorý bol k dispozícii až do momentu, keď sa banky Byr a Íslandsbanki mohli zlúčiť. Okrem toho Dozorný úrad pripomína, že dočasne schválené opatrenia na záchranu banky Byr, ktorá sa zlúčila s Íslandsbanki, predstavujú štátnu pomoc, ktorej zlučiteľnosť závisí od reštrukturalizačného plánu pre zlúčený subjekt.

1.1.   Prítomnosť štátnych prostriedkov

| (155) | Tak ako Dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Štátne zdroje sú takisto zreteľne prítomné vo facilite likvidity poskytnutej banke Íslandsbanki. Pokiaľ ide o dohodu o banke Straumur, štát prevzal riziko, že aktíva Straumur by nemuseli stačiť na pokrytie prevedených záväzkov (vkladov) banky Straumur. V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(155)

Tak ako Dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Štátne zdroje sú takisto zreteľne prítomné vo facilite likvidity poskytnutej banke Íslandsbanki. Pokiaľ ide o dohodu o banke Straumur, štát prevzal riziko, že aktíva Straumur by nemuseli stačiť na pokrytie prevedených záväzkov (vkladov) banky Straumur. V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov.

| (156) | Vo vzťahu k ochrane vkladov Dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške. |
| --- | --- |

(156)

Vo vzťahu k ochrane vkladov Dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške.

| (157) | Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko Dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, Dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom podľa článku 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam. |
| --- | --- |

(157)

Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko Dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, Dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom podľa článku 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam.

| (158) | Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandského štátu uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje. (71) Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, Dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky. |
| --- | --- |

(158)

Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandského štátu uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje. (71) Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, Dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky.

| (159) | Spôsob, akým si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po nútenej fúzii s bankou Landsbankinn. |
| --- | --- |

(159)

Spôsob, akým si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po nútenej fúzii s bankou Landsbankinn.

| (160) | Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré Dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

(160)

Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré Dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu.

| (161) | Vo svetle uvedených skutočností sa Dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného Dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(161)

Vo svetle uvedených skutočností sa Dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného Dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

1.2.   Zvýhodnenie určitých podnikov alebo výroby určitých druhov tovaru

1.2.1.   Výhoda

| (162) | Po prvé, opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša novej banke výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie. |
| --- | --- |

(162)

Po prvé, opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša novej banke výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie.

| (163) | Pri určovaní, či investície do podniku, napríklad prostredníctvom prísunu kapitálu, znamenajú výhodu, Dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve, a hodnotí, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako verejný orgán pôsobiaci v normálnych trhových podmienkach uskutočnil také investície. (72) Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia v prospech bánk v ťažkostiach, od začiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od vypuknutia finančnej krízy (73)) a Dozorného úradu (74) vo všeobecnosti ten, že štátna rekapitalizácia bánk predstavuje štátnu pomoc vzhľadom na výkyvy a neistotu, ktoré charakterizovali finančné trhy od augusta 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Íslandsbanki výhodu bez ohľadu na neskorší prevod 95 % podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Íslandsbanki zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty. (75) |
| --- | --- |

(163)

Pri určovaní, či investície do podniku, napríklad prostredníctvom prísunu kapitálu, znamenajú výhodu, Dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve, a hodnotí, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako verejný orgán pôsobiaci v normálnych trhových podmienkach uskutočnil také investície. (72) Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia v prospech bánk v ťažkostiach, od začiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od vypuknutia finančnej krízy (73)) a Dozorného úradu (74) vo všeobecnosti ten, že štátna rekapitalizácia bánk predstavuje štátnu pomoc vzhľadom na výkyvy a neistotu, ktoré charakterizovali finančné trhy od augusta 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Íslandsbanki výhodu bez ohľadu na neskorší prevod 95 % podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Íslandsbanki zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty. (75)

| (164) | Podobné posúdenie sa uplatňuje vo vzťahu k špeciálnej facilite likvidity, ktorá bola pôvodne dohodnutá ako súčasť balíka opatrení štátnej pomoci zameraných na obnovenie činnosti neúspešnej banky v novo vytvorenej banke a na podporenie majetkovej účasti veriteľov neúspešnej banky v novej banke. Je evidentné, že štát zakročil preto, lebo nebolo jasné, či si banka Íslandsbanki dokáže zabezpečiť dostatok likvidity na trhu. Štát preto namiesto toho, aby konal ako súkromný investor, zastúpil úlohu súkromných účastníkov na trhu, ktorí upustili od požičiavania finančným podnikom. Dozorný úrad preto potvrdil svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania a špeciálna facilita likvidity podľa jeho názoru prináša banke Íslandsbanki výhodu. |
| --- | --- |

(164)

Podobné posúdenie sa uplatňuje vo vzťahu k špeciálnej facilite likvidity, ktorá bola pôvodne dohodnutá ako súčasť balíka opatrení štátnej pomoci zameraných na obnovenie činnosti neúspešnej banky v novo vytvorenej banke a na podporenie majetkovej účasti veriteľov neúspešnej banky v novej banke. Je evidentné, že štát zakročil preto, lebo nebolo jasné, či si banka Íslandsbanki dokáže zabezpečiť dostatok likvidity na trhu. Štát preto namiesto toho, aby konal ako súkromný investor, zastúpil úlohu súkromných účastníkov na trhu, ktorí upustili od požičiavania finančným podnikom. Dozorný úrad preto potvrdil svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania a špeciálna facilita likvidity podľa jeho názoru prináša banke Íslandsbanki výhodu.

| (165) | Vo vzťahu k prevodu aktív a pasív banky Straumur – dohode o banke Straumur, Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že cieľom celkovej transakcie je poskytnúť banke Íslandsbanki kompenzácie, ktoré sa rovnajú iba sume prevedených záväzkov. Avšak celé riziko toho, že hodnota aktív banky Straumur klesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Zdá sa preto, že banka Íslandsbanki môže okrem príjmov z úrokových výnosov z dlhopisu získať goodwill a dodatočný trhový podiel bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu. |
| --- | --- |

(165)

Vo vzťahu k prevodu aktív a pasív banky Straumur – dohode o banke Straumur, Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že cieľom celkovej transakcie je poskytnúť banke Íslandsbanki kompenzácie, ktoré sa rovnajú iba sume prevedených záväzkov. Avšak celé riziko toho, že hodnota aktív banky Straumur klesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Zdá sa preto, že banka Íslandsbanki môže okrem príjmov z úrokových výnosov z dlhopisu získať goodwill a dodatočný trhový podiel bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu.

| (166) | Na záver musí Dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Íslandsbanki a islandské banky vo všeobecnosti. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na banku, ktorá viac nebude schopná plniť svoje finančné záväzky voči svojim vkladateľom. Medzitým sa ozrejmilo, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov. |
| --- | --- |

(166)

Na záver musí Dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Íslandsbanki a islandské banky vo všeobecnosti. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na banku, ktorá viac nebude schopná plniť svoje finančné záväzky voči svojim vkladateľom. Medzitým sa ozrejmilo, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov.

| (167) | Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady. |
| --- | --- |

(167)

Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady.

| (168) | Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru Dozorného úradu banku Íslandsbanki: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“. (76) |
| --- | --- |

(168)

Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru Dozorného úradu banku Íslandsbanki: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“. (76)

| (169) | Po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Íslandsbanki mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (77). Banka by preto v prípade neexistencie dodatočnej neobmedzenej ochrany vkladov, ktorú na seba prevzal islandský štát, musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto Dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu. |
| --- | --- |

(169)

Po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Íslandsbanki mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (77). Banka by preto v prípade neexistencie dodatočnej neobmedzenej ochrany vkladov, ktorú na seba prevzal islandský štát, musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto Dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu.

1.2.2.   Selektívnosť

| (170) | Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia, facilita likvidity a dohoda Straumur sú selektívne, pretože sú na prospech len banke Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(170)

Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia, facilita likvidity a dohoda Straumur sú selektívne, pretože sú na prospech len banke Íslandsbanki.

| (171) | Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, Dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí. |
| --- | --- |

(171)

Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, Dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí.

1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

| (172) | Opatrenia posilňujú postavenie banky Íslandsbanki v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Íslandsbanki je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Hoci sú islandské finančné trhy v súčasnosti izolované, najmä vzhľadom na kontroly kapitálu, stále existuje (potenciál) cezhraničného obchodu, ktorý sa zvýši, len čo sa zrušia kontroly kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. (78) |
| --- | --- |

(172)

Opatrenia posilňujú postavenie banky Íslandsbanki v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Íslandsbanki je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Hoci sú islandské finančné trhy v súčasnosti izolované, najmä vzhľadom na kontroly kapitálu, stále existuje (potenciál) cezhraničného obchodu, ktorý sa zvýši, len čo sa zrušia kontroly kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP. (78)

1.4.   Záver

| (173) | Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky a rovnako facilita likvidity, ochrana vkladov a dohoda o banke Straumur zahŕňajú štátnu pomoc banke Íslandsbanki v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad pripomína, že k rovnakým záverom dospel aj pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia poskytnuté banke Byr v rozhodnutiach o banke Byr. |
| --- | --- |

(173)

Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky a rovnako facilita likvidity, ochrana vkladov a dohoda o banke Straumur zahŕňajú štátnu pomoc banke Íslandsbanki v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad pripomína, že k rovnakým záverom dospel aj pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia poskytnuté banke Byr v rozhodnutiach o banke Byr.

2.   PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY

| (174) | Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“ |
| --- | --- |

(174)

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

| (175) | Islandské orgány neoznámili Dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne. |
| --- | --- |

(175)

Islandské orgány neoznámili Dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne.

3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (176) | Na úvod Dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Íslandsbanki novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Glitnir v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Nakoľko hospodárske činnosti vykonávané bankou Íslandsbanki od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, Dozorný úrad považuje túto banku za podnik v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(176)

Na úvod Dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Íslandsbanki novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Glitnir v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Nakoľko hospodárske činnosti vykonávané bankou Íslandsbanki od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, Dozorný úrad považuje túto banku za podnik v ťažkostiach.

| (177) | Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, Dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené Dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(177)

Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, Dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené Dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach.

3.1.   Právny základ posúdenia zlučiteľnosti: článok 61 ods. 3 Dohody o EHP a usmernenia Dozorného úradu o reštrukturalizácii

| (178) | Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach ako Íslandsbanki sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, Dozorný úrad môže podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (79) Dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO. |
| --- | --- |

(178)

Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach ako Íslandsbanki sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, Dozorný úrad môže podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (79) Dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO.

| (179) | Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a hlavných sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný trhový podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek tomu, že od začiatku krízy prešli viac ako tri roky, islandský finančný systém sa stále nachádza v turbulentnej situácii. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. |
| --- | --- |

(179)

Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a hlavných sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný trhový podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek tomu, že od začiatku krízy prešli viac ako tri roky, islandský finančný systém sa stále nachádza v turbulentnej situácii. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva.

| (180) | V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(180)

V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP.

Uplatňovanie oznámenia o reštrukturalizácii

| (181) | V usmerneniach Dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (80) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP, reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:






  i) | viesť k obnove životaschopnosti banky; |
| --- | --- | --- |

(181)

V usmerneniach Dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (80) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP, reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:

i)

viesť k obnove životaschopnosti banky;

| ii) | zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena); |
| --- | --- |

ii)

zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena);

| iii) | sa prijmú dostatočné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

iii)

sa prijmú dostatočné opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže.

| (182) | Dozorný úrad bude preto na základe predloženého reštrukturalizačného plánu pre banku Íslandsbanki, ktorý obsahuje aj prevzatie banky Byr, posudzovať, či sú tieto kritériá splnené, a či preto uvedené opatrenia pomoci, ako aj tie, ktoré identifikoval Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr, predstavujú zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(182)

Dozorný úrad bude preto na základe predloženého reštrukturalizačného plánu pre banku Íslandsbanki, ktorý obsahuje aj prevzatie banky Byr, posudzovať, či sú tieto kritériá splnené, a či preto uvedené opatrenia pomoci, ako aj tie, ktoré identifikoval Dozorný úrad v rozhodnutí o banke Byr, predstavujú zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu.

3.2.   Obnovenie životaschopnosti

| (183) | Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(183)

Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti.

| (184) | V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá najmä s ohľadom na pretrvávajúce ekonomické ťažkosti eurozóny, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia. |
| --- | --- |

(184)

V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá najmä s ohľadom na pretrvávajúce ekonomické ťažkosti eurozóny, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia.

| (185) | V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov. |
| --- | --- |

(185)

V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov.

| (186) | Ako už bolo spomenuté vyššie, príčiny problémov banky Íslandsbanki sa uvádzajú v reštrukturalizačnom pláne, ale aj v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC). Medzi hlavné príčiny na úrovni banky uvedené v správe komisie SIC patrili nadmerné a neudržateľné rozširovanie, dotovanie vlastníkov bánk, koncentrácia rizika, slabý vlastný kapitál a veľkosť banky v porovnaní s veľkosťou islandského hospodárstva. Okrem toho sa banka Glitnir rozširovala prostredníctvom angažovania sa na prevzatí firiem požičaným kapitálom nadmerným využitím pákového efektu (81) a obchodných trhov s nehnuteľnosťami mimo Islandu. Takisto sa opierala prevažne o krátkodobé veľkoobchodné financovanie, prijala veľké riziko poskytovaním pôžičiek svojim vlastníkom a mala veľké jednotlivé expozície. |
| --- | --- |

(186)

Ako už bolo spomenuté vyššie, príčiny problémov banky Íslandsbanki sa uvádzajú v reštrukturalizačnom pláne, ale aj v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC). Medzi hlavné príčiny na úrovni banky uvedené v správe komisie SIC patrili nadmerné a neudržateľné rozširovanie, dotovanie vlastníkov bánk, koncentrácia rizika, slabý vlastný kapitál a veľkosť banky v porovnaní s veľkosťou islandského hospodárstva. Okrem toho sa banka Glitnir rozširovala prostredníctvom angažovania sa na prevzatí firiem požičaným kapitálom nadmerným využitím pákového efektu (81) a obchodných trhov s nehnuteľnosťami mimo Islandu. Takisto sa opierala prevažne o krátkodobé veľkoobchodné financovanie, prijala veľké riziko poskytovaním pôžičiek svojim vlastníkom a mala veľké jednotlivé expozície.

Regulačné opatrenia na zachovanie životaschopnosti

| (187) | I keď reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki reaguje na mnohé slabiny uvedené v predchádzajúcom texte, Dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Glitnir a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s veľkosťou krajiny a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Íslandsbanki, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto nezávisí výlučne od opatrení prijatých samotnou bankou, ale takisto od toho, či sa podarí napraviť tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

(187)

I keď reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki reaguje na mnohé slabiny uvedené v predchádzajúcom texte, Dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Glitnir a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s veľkosťou krajiny a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Íslandsbanki, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto nezávisí výlučne od opatrení prijatých samotnou bankou, ale takisto od toho, či sa podarí napraviť tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu.

| (188) | Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe. |
| --- | --- |

(188)

Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe.

| (189) | Po prvé, boli posilnené právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových právomocí v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru Dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu. |
| --- | --- |

(189)

Po prvé, boli posilnené právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových právomocí v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru Dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu.

| (190) | Po druhé, dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby si islandské banke nemohli opätovne vybudovať slabú kapitálovú pozíciu. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk. |
| --- | --- |

(190)

Po druhé, dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby si islandské banke nemohli opätovne vybudovať slabú kapitálovú pozíciu. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk.

| (191) | Po tretie, vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností, ak na to vidí dôvod. Zmenili sa aj pravidlá pre externé a interné účtovníctvo. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, ktoré sa týkali vlastníkov a top manažérov. Opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(191)

Po tretie, vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností, ak na to vidí dôvod. Zmenili sa aj pravidlá pre externé a interné účtovníctvo. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, ktoré sa týkali vlastníkov a top manažérov. Opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky.

| (192) | Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti banky podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady, čo pravdepodobne minimálne urýchlilo ich pád. Navyše sa Dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (82) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania. |
| --- | --- |

(192)

Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti banky podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady, čo pravdepodobne minimálne urýchlilo ich pád. Navyše sa Dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (82) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania.

Reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki

| (193) | Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, Íslandsbanki sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na domáce bankovníctvo, odvetvie produkcie plodov mora a geotermálny priemysel. Banka bude prevažne financovaná z vkladov klientov. |
| --- | --- |

(193)

Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, Íslandsbanki sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na domáce bankovníctvo, odvetvie produkcie plodov mora a geotermálny priemysel. Banka bude prevažne financovaná z vkladov klientov.

| (194) | Pomer vkladov k úverom sa ďalej zníži z približne 80 % na [...] % na konci obdobia reštrukturalizácie [...]. |
| --- | --- |

(194)

Pomer vkladov k úverom sa ďalej zníži z približne 80 % na [...] % na konci obdobia reštrukturalizácie [...].

| (195) | Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Íslandsbanki – v porovnaní s bankou Glitnir – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt, a keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Glitnir, bude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie na medzinárodných trhoch pre nezabezpečený dlh len vo veľmi obmedzenom rozsahu. |
| --- | --- |

(195)

Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Íslandsbanki – v porovnaní s bankou Glitnir – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt, a keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Glitnir, bude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie na medzinárodných trhoch pre nezabezpečený dlh len vo veľmi obmedzenom rozsahu.

| (196) | Závislosť od financovania na medzibankovom trhu bola jedným z hlavných dôvodov pádu banky Glitnir. Financovanie banky Íslandsbanki bolo doteraz založené na vkladoch klientov a vlastnom kapitáli, ale reštrukturalizačný plán predpokladá mierne zníženie podielu vkladov z 80 % na [...] % z celkových záväzkov, [...]. Banka Íslandsbanki plánuje vykryť toto zníženie vydaním krytých dlhopisov na domácom trhu. Banka už úspešne vydala kryté dlhopisy v hodnote 4 miliárd ISK v decembri 2011 a [...]. |
| --- | --- |

(196)

Závislosť od financovania na medzibankovom trhu bola jedným z hlavných dôvodov pádu banky Glitnir. Financovanie banky Íslandsbanki bolo doteraz založené na vkladoch klientov a vlastnom kapitáli, ale reštrukturalizačný plán predpokladá mierne zníženie podielu vkladov z 80 % na [...] % z celkových záväzkov, [...]. Banka Íslandsbanki plánuje vykryť toto zníženie vydaním krytých dlhopisov na domácom trhu. Banka už úspešne vydala kryté dlhopisy v hodnote 4 miliárd ISK v decembri 2011 a [...].

| (197) | [...] Banka Íslandsbanki zastáva názor, že v súčasnosti obmedzený záujem investorov o nezabezpečené islandské dlhopisy by mohol rásť, keď sa zruší neobmedzená ochrana vkladov. Dozorný úrad sa domnieva, že na základe údajov predložených islandskými orgánmi sa situácia, pokiaľ ide o financovanie banky, zdá byť spoľahlivá, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, Dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa stratégia financovania banky Íslandsbanki vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na silnú pozíciu vkladov a krytých dlhopisov počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, Dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(197)

[...] Banka Íslandsbanki zastáva názor, že v súčasnosti obmedzený záujem investorov o nezabezpečené islandské dlhopisy by mohol rásť, keď sa zruší neobmedzená ochrana vkladov. Dozorný úrad sa domnieva, že na základe údajov predložených islandskými orgánmi sa situácia, pokiaľ ide o financovanie banky, zdá byť spoľahlivá, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, Dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa stratégia financovania banky Íslandsbanki vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na silnú pozíciu vkladov a krytých dlhopisov počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, Dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky.

| (198) | Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, najrizikovejšie, medzinárodné aktíva, ako napr. zahraničné cenné papiere zabezpečené nehnuteľnosťami, tiež zostali v majetku banky Glitnir. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o 85 %. Preto bolo potrebné vyriešiť hlavný nedostatok obchodného modelu banky Glitnir – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva bez vhodného posúdenia rizika a s obmedzeným vedomosťami o trhu. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na tradičné jadro svojho podnikania. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, najrizikovejšie, medzinárodné aktíva, ako napr. zahraničné cenné papiere zabezpečené nehnuteľnosťami, tiež zostali v majetku banky Glitnir. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o 85 %. Preto bolo potrebné vyriešiť hlavný nedostatok obchodného modelu banky Glitnir – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva bez vhodného posúdenia rizika a s obmedzeným vedomosťami o trhu. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na tradičné jadro svojho podnikania.

| (199) | Je zrejmé, že banka od svojho zriadenia rástla, najmä prostredníctvom nadobudnutia banky Byr. Podľa reštrukturalizačného plánu to však nemusí mať výrazný vplyv na obchodný model Íslandsbanki, keďže banka Byr sa zbavila hlavne domácich aktív s podobnými charakteristikami ako majú aktíva v portfóliu Íslandsbanki. V každom prípade sa Dozorný úrad domnieva, že zbavenie sa aktív, podrobnejšie analyzované nižšie, prispeje k tomu, aby sa Íslandsbanki zamerala na svoje hlavné činnosti. |
| --- | --- |

(199)

Je zrejmé, že banka od svojho zriadenia rástla, najmä prostredníctvom nadobudnutia banky Byr. Podľa reštrukturalizačného plánu to však nemusí mať výrazný vplyv na obchodný model Íslandsbanki, keďže banka Byr sa zbavila hlavne domácich aktív s podobnými charakteristikami ako majú aktíva v portfóliu Íslandsbanki. V každom prípade sa Dozorný úrad domnieva, že zbavenie sa aktív, podrobnejšie analyzované nižšie, prispeje k tomu, aby sa Íslandsbanki zamerala na svoje hlavné činnosti.

| (200) | Veľkou výzvou pre banku Íslandsbanki vo vzťahu k jej portfóliu aktív zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Glitnir. V tejto súvislosti Dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie je pre banku prioritou, ako to ilustrujú mnohé všeobecné a individuálne návrhy, ktoré banka predstavila svojim nadmerne zadlženým klientom. Dosiahlo sa už veľa, hoci proces nepokročil tak rýchlo ako sa pôvodne plánovalo. Napríklad 8. februára 2012 sa 2 680 spoločností podrobilo nejakej forme reštrukturalizácie a podľa údajov od islandských orgánov bola prevažná väčšina týchto spoločností schopná po reštrukturalizácii splácať svoje dlhy. |
| --- | --- |

(200)

Veľkou výzvou pre banku Íslandsbanki vo vzťahu k jej portfóliu aktív zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Glitnir. V tejto súvislosti Dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie je pre banku prioritou, ako to ilustrujú mnohé všeobecné a individuálne návrhy, ktoré banka predstavila svojim nadmerne zadlženým klientom. Dosiahlo sa už veľa, hoci proces nepokročil tak rýchlo ako sa pôvodne plánovalo. Napríklad 8. februára 2012 sa 2 680 spoločností podrobilo nejakej forme reštrukturalizácie a podľa údajov od islandských orgánov bola prevažná väčšina týchto spoločností schopná po reštrukturalizácii splácať svoje dlhy.

| (201) | Dozorný úrad sa domnieva, že toto je ukazovateľom pevnosti reštrukturalizačných metód banky Íslandsbanki. Okrem toho sa na základe údajov z kontrolného panela reštrukturalizácie bánk zdá byť reálne, že banka splní svoj cieľ dokončenia reštrukturalizácie svojho korporátneho dlhu do konca roka 2012 a retailového dlhu do roku 2013. Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Íslandsbanki podľa názoru Dozorného úradu relatívne zdravú súvahu a úverové portfóliá s dobrou výkonnosťou. |
| --- | --- |

(201)

Dozorný úrad sa domnieva, že toto je ukazovateľom pevnosti reštrukturalizačných metód banky Íslandsbanki. Okrem toho sa na základe údajov z kontrolného panela reštrukturalizácie bánk zdá byť reálne, že banka splní svoj cieľ dokončenia reštrukturalizácie svojho korporátneho dlhu do konca roka 2012 a retailového dlhu do roku 2013. Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Íslandsbanki podľa názoru Dozorného úradu relatívne zdravú súvahu a úverové portfóliá s dobrou výkonnosťou.

| (202) | Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Glitnir bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Íslandsbanki sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnym ukazovateľom CAD, t. j. 16 % požadovaných FME, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa stresového scenára, ktorý predložila banka Íslandsbanki spolu s tohtoročnou správou ICAAP, ktorá je pripojená k reštrukturalizačnému plánu, ukazovateľ CAD neklesne pod túto vysokú referenčnú hodnotu. V skutočnosti podľa reštrukturalizačného plánu banka Íslandsbanki postupne zníži podiel vlastného kapitálu s cieľom zvýšiť ziskovosť tým, že začne vyplácať dividendy. (83) Dozorný úrad považuje za prezieravé a upokojujúce, že dokonca aj v stresovom scenári, ktorý banka predložila a ktorý sa zdá byť založený na rozumných parametroch, zostane kapitálový prebytok vyše [...] mld. ISK. |
| --- | --- |

(202)

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Glitnir bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Íslandsbanki sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnym ukazovateľom CAD, t. j. 16 % požadovaných FME, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa stresového scenára, ktorý predložila banka Íslandsbanki spolu s tohtoročnou správou ICAAP, ktorá je pripojená k reštrukturalizačnému plánu, ukazovateľ CAD neklesne pod túto vysokú referenčnú hodnotu. V skutočnosti podľa reštrukturalizačného plánu banka Íslandsbanki postupne zníži podiel vlastného kapitálu s cieľom zvýšiť ziskovosť tým, že začne vyplácať dividendy. (83) Dozorný úrad považuje za prezieravé a upokojujúce, že dokonca aj v stresovom scenári, ktorý banka predložila a ktorý sa zdá byť založený na rozumných parametroch, zostane kapitálový prebytok vyše [...] mld. ISK.

| (203) | Pokiaľ ide o stav likvidity banky, Dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa podľa reštrukturalizačného plánu javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad sa navyše domnieva, že stresové testovanie pomeru likvidity banky v kontexte správy ICAAP, podľa ktorej je banka dobre pripravená na nepriaznivé udalosti, hodnotí, že situácia týkajúca sa likvidity Íslandsbanki je solídna. |
| --- | --- |

(203)

Pokiaľ ide o stav likvidity banky, Dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa podľa reštrukturalizačného plánu javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad sa navyše domnieva, že stresové testovanie pomeru likvidity banky v kontexte správy ICAAP, podľa ktorej je banka dobre pripravená na nepriaznivé udalosti, hodnotí, že situácia týkajúca sa likvidity Íslandsbanki je solídna.

| (204) | Ako už bolo uvedené, Dozorný úrad tiež víta zmeny v banke Íslandsbanki v oblasti správy spoločností a riadenia rizík, ktoré riešia nedostatky v činnosti banky Glitnir a ktoré prispejú k vybudovaniu nestranného a odborného hodnotenia rizika v bankových činnostiach. |
| --- | --- |

(204)

Ako už bolo uvedené, Dozorný úrad tiež víta zmeny v banke Íslandsbanki v oblasti správy spoločností a riadenia rizík, ktoré riešia nedostatky v činnosti banky Glitnir a ktoré prispejú k vybudovaniu nestranného a odborného hodnotenia rizika v bankových činnostiach.

| (205) | Pokiaľ ide o ziskovosť, v usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky. |
| --- | --- |

(205)

Pokiaľ ide o ziskovosť, v usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky.

| (206) | V tejto chvíli Dozorný úrad pripomína to, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, konkrétne, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Íslandsbanki, by bolo náročné pre každú banku. Z tohto hľadiska je Dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná a celkovo vyššia ako vlastné ciele ziskovosti Íslandsbanki takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení Od roku 2009 do roku 2014 sa návratnosť kapitálu pohybuje od [...] % and [...] %. Avšak ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, [...] kolísanie je spôsobené hlavne nepredvídateľnými situáciami a udalosťami, ako sú zisky z oceňovania aktív prevedených z banky Glitnir na jednej strane a zníženia hodnoty spôsobené nedávnym rozhodnutím Najvyššieho súdu o devízových úveroch a nadobudnutie banky Byr na strane druhej. Podľa reštrukturalizačného plánu sa nepredpokladá, že sa takéto nepredvídateľné udalosti vyskytnú po roku 2013, a od roku 2014 do roku 2016 sa očakáva, že návratnosť kapitálu vzrastie z [...] % na [...] %. Výpočet predložený islandskými orgánmi, v ktorom bol výkaz ziskov a strát očistený od takýchto nepravidelných položiek, ukazuje, že banka dosiahla a naďalej bude dosahovať relatívne stabilné zisky od roku 2008 do roku 2016. Zdá sa, že správa spoločnosti ISFI uvedená v predchádzajúcom texte podporuje tento záver. Hoci nie je jasné, či tieto výpočty v plnej miere zohľadňujú zisky vyplývajúce z veľkej zľavy, Dozorný úrad konštatuje, že po roku 2013, keď sa predpokladaná jej úplná amortizácia, banka dosiahne podľa reštrukturalizačného plánu ročné zisky [...] a [...] mld. ISK. |
| --- | --- |

(206)

V tejto chvíli Dozorný úrad pripomína to, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, konkrétne, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Íslandsbanki, by bolo náročné pre každú banku. Z tohto hľadiska je Dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná a celkovo vyššia ako vlastné ciele ziskovosti Íslandsbanki takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení Od roku 2009 do roku 2014 sa návratnosť kapitálu pohybuje od [...] % and [...] %. Avšak ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, [...] kolísanie je spôsobené hlavne nepredvídateľnými situáciami a udalosťami, ako sú zisky z oceňovania aktív prevedených z banky Glitnir na jednej strane a zníženia hodnoty spôsobené nedávnym rozhodnutím Najvyššieho súdu o devízových úveroch a nadobudnutie banky Byr na strane druhej. Podľa reštrukturalizačného plánu sa nepredpokladá, že sa takéto nepredvídateľné udalosti vyskytnú po roku 2013, a od roku 2014 do roku 2016 sa očakáva, že návratnosť kapitálu vzrastie z [...] % na [...] %. Výpočet predložený islandskými orgánmi, v ktorom bol výkaz ziskov a strát očistený od takýchto nepravidelných položiek, ukazuje, že banka dosiahla a naďalej bude dosahovať relatívne stabilné zisky od roku 2008 do roku 2016. Zdá sa, že správa spoločnosti ISFI uvedená v predchádzajúcom texte podporuje tento záver. Hoci nie je jasné, či tieto výpočty v plnej miere zohľadňujú zisky vyplývajúce z veľkej zľavy, Dozorný úrad konštatuje, že po roku 2013, keď sa predpokladaná jej úplná amortizácia, banka dosiahne podľa reštrukturalizačného plánu ročné zisky [...] a [...] mld. ISK.

| (207) | Vyššie boli spomenuté niektoré z najdôležitejších a podrobnejších hľadísk finančného plánovania, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, ako napríklad klesajúci príjem z hlavných obchodných segmentov korporátneho a retailového bankovníctva počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad sa domnieva, že je to predovšetkým v dôsledku vyčerpania zľavy a odráža to narastajúce náklady na financovanie (vyplývajúce z väčšej diverzifikácie na strane záväzkov spolu s väčším podielom dlhu s dlhšou splatnosťou), ako aj zníženie čistej marže úrokovej sadzby zo súčasných 4,4 % na [...] %. Dozorný úrad zastáva názor, že je rozumné nespoliehať sa na zvýšenie príjmov v týchto segmentoch. V skutočnosti sa zdá, že náklady na financovanie sa mierne zvýšia (podľa reštrukturalizačného plánu na [...] BB). Pokiaľ ide o maržu úrokovej sadzby, Dozorný úrad konštatuje, že aj po predpokladanom znížení na [...] % by bola dosť vysoká v medzinárodnom porovnaní (84). Podľa islandských orgánov bola marža v posledných desaťročiach približne na tejto alebo vyššej úrovni, čo vyplýva okrem iných faktorov z vysokej úrovne úrokovej miery na Islande, nižšieho podielu hypoték v úverovom portfóliu a menšej veľkosti bánk. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto vysvetlenia sú primerané, a preto považuje tento aspekt finančného plánovania za dostatočne hodnoverný. |
| --- | --- |

(207)

Vyššie boli spomenuté niektoré z najdôležitejších a podrobnejších hľadísk finančného plánovania, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, ako napríklad klesajúci príjem z hlavných obchodných segmentov korporátneho a retailového bankovníctva počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad sa domnieva, že je to predovšetkým v dôsledku vyčerpania zľavy a odráža to narastajúce náklady na financovanie (vyplývajúce z väčšej diverzifikácie na strane záväzkov spolu s väčším podielom dlhu s dlhšou splatnosťou), ako aj zníženie čistej marže úrokovej sadzby zo súčasných 4,4 % na [...] %. Dozorný úrad zastáva názor, že je rozumné nespoliehať sa na zvýšenie príjmov v týchto segmentoch. V skutočnosti sa zdá, že náklady na financovanie sa mierne zvýšia (podľa reštrukturalizačného plánu na [...] BB). Pokiaľ ide o maržu úrokovej sadzby, Dozorný úrad konštatuje, že aj po predpokladanom znížení na [...] % by bola dosť vysoká v medzinárodnom porovnaní (84). Podľa islandských orgánov bola marža v posledných desaťročiach približne na tejto alebo vyššej úrovni, čo vyplýva okrem iných faktorov z vysokej úrovne úrokovej miery na Islande, nižšieho podielu hypoték v úverovom portfóliu a menšej veľkosti bánk. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto vysvetlenia sú primerané, a preto považuje tento aspekt finančného plánovania za dostatočne hodnoverný.

| (208) | Ďalším dôležitým hnacím prvkom budúcej ziskovosti je podľa reštrukturalizačného plánu nárast príjmov z poplatkov a provízií, ktorého objem dosiahne podľa predpovedí [...] za plánovacie obdobie [...]. Toto zvýšenie by prinieslo zisky [...] ISK v roku 2016. Islandské orgány považujú tieto prognózy za hodnoverné, keďže činnosti prinášajúce zisk z poplatkov, ako napr. transakcie na burze cenných papierov a obchod s devízami, sa prakticky zastavili po páde bánk a v dôsledku kontrol kapitálu. Keďže však podľa islandských orgánov možno reálne očakávať výrazné zvýšenie aktivity na burze a zrušenie kontrol kapitálu na konci roka 2013, Dozorný úrad nespochybňuje hodnovernosť týchto údajov. |
| --- | --- |

(208)

Ďalším dôležitým hnacím prvkom budúcej ziskovosti je podľa reštrukturalizačného plánu nárast príjmov z poplatkov a provízií, ktorého objem dosiahne podľa predpovedí [...] za plánovacie obdobie [...]. Toto zvýšenie by prinieslo zisky [...] ISK v roku 2016. Islandské orgány považujú tieto prognózy za hodnoverné, keďže činnosti prinášajúce zisk z poplatkov, ako napr. transakcie na burze cenných papierov a obchod s devízami, sa prakticky zastavili po páde bánk a v dôsledku kontrol kapitálu. Keďže však podľa islandských orgánov možno reálne očakávať výrazné zvýšenie aktivity na burze a zrušenie kontrol kapitálu na konci roka 2013, Dozorný úrad nespochybňuje hodnovernosť týchto údajov.

| (209) | Okrem prognózy príjmov vo výkaze ziskov a strát (P & L) banka prijala niekoľko iniciatív, ako je uvedené vyššie, na zvýšenie efektivity a zníženie nákladov, okrem iného prostredníctvom zníženia počtu zamestnancov o takmer 10 %, čo by celkovo malo znížiť pomer nákladov a príjmov zo 75 % na [...] % v roku 2014. Dozorný úrad víta tieto snahy, keďže súčasný pomer sa v medzinárodnom porovnaní zdá byť dosť vysoký. Dozorný úrad sa na základe reštrukturalizačného plánu takisto domnieva, že tento cieľ je možné dosiahnuť, keďže dokončenie reštrukturalizácie portfólia zdedeného od banky Glitnir a predpokladané zníženie dozorných činností by mali umožniť udržať nižší počet pracovníkov, a benefity z efektívnosti sa stále javia ako dosiahnuteľné v rámci činností banky. |
| --- | --- |

(209)

Okrem prognózy príjmov vo výkaze ziskov a strát (P & L) banka prijala niekoľko iniciatív, ako je uvedené vyššie, na zvýšenie efektivity a zníženie nákladov, okrem iného prostredníctvom zníženia počtu zamestnancov o takmer 10 %, čo by celkovo malo znížiť pomer nákladov a príjmov zo 75 % na [...] % v roku 2014. Dozorný úrad víta tieto snahy, keďže súčasný pomer sa v medzinárodnom porovnaní zdá byť dosť vysoký. Dozorný úrad sa na základe reštrukturalizačného plánu takisto domnieva, že tento cieľ je možné dosiahnuť, keďže dokončenie reštrukturalizácie portfólia zdedeného od banky Glitnir a predpokladané zníženie dozorných činností by mali umožniť udržať nižší počet pracovníkov, a benefity z efektívnosti sa stále javia ako dosiahnuteľné v rámci činností banky.

| (210) | Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Íslandsbanki. Makroekonomické predpoklady sa celkovo zdajú byť v súlade s prognózami MMF a Štatistického úradu Islandu, napríklad pokiaľ ide o rast HDP a nezamestnanosť. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby v spojení s úvahami Dozorného úradu uvedenými v predchádzajúcom texte umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Íslandsbanki sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov. |
| --- | --- |

(210)

Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Íslandsbanki. Makroekonomické predpoklady sa celkovo zdajú byť v súlade s prognózami MMF a Štatistického úradu Islandu, napríklad pokiaľ ide o rast HDP a nezamestnanosť. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby v spojení s úvahami Dozorného úradu uvedenými v predchádzajúcom texte umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Íslandsbanki sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov.

| (211) | Po zohľadnení uvedených skutočností Dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizačný plán obsahuje dostatočné prvky, ktoré prispievajú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad tak môže vysloviť záver, že sú naplnené podmienky oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(211)

Po zohľadnení uvedených skutočností Dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizačný plán obsahuje dostatočné prvky, ktoré prispievajú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad tak môže vysloviť záver, že sú naplnené podmienky oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii.

3.3.   Vlastný príspevok/rozdelenie bremena

| (212) | Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“. |
| --- | --- |

(212)

Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“.

| (213) | Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Keď sa zriadila Íslandsbanki na základe domácich činností banky Glitnir, investície akcionárov banky Glitnir boli úplne zlikvidované, čím takto prispeli v maximálne možnej miere na reštrukturalizáciu Íslandsbanki. Okrem toho veritelia banky Glitnir utrpeli značné straty (85), alebo minimálne museli prevziať riziko svojej investície v závislosti od ziskovosti banky Íslandsbanki. Preto pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Glitnir, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu. |
| --- | --- |

(213)

Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Keď sa zriadila Íslandsbanki na základe domácich činností banky Glitnir, investície akcionárov banky Glitnir boli úplne zlikvidované, čím takto prispeli v maximálne možnej miere na reštrukturalizáciu Íslandsbanki. Okrem toho veritelia banky Glitnir utrpeli značné straty (85), alebo minimálne museli prevziať riziko svojej investície v závislosti od ziskovosti banky Íslandsbanki. Preto pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Glitnir, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu.

| (214) | Okrem uvedených skutočností Dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Íslandsbanki obmedzila na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(214)

Okrem uvedených skutočností Dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Íslandsbanki obmedzila na nevyhnutné minimum.

| (215) | Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia, pôvodná kapitalizácia banky Íslandsbanki (pred tým, ako sa na základe dohody s veriteľmi banky Glitnir znížil podiel štátu na 5 %) bola práve dostatočná na splnenie kapitálových požiadaviek FME. V roku 2009, po dosiahnutí dohody s veriteľmi banky Glitnir o prevzatí podielu v banke Íslandsbanki a poskytnutí kapitálu Tier II banke Íslandsbanki, ukazovateľ CAD dosiahol hodnotu približne 19 % – 3 percentuálne body nad minimálnou hranicou stanovenou FME. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Glitnir do banky Íslandsbanki. Okrem toho treba zohľadniť skutočnosť, že v tom čase bol hospodársky výhľad pre Island veľmi neistý. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Dozorný úrad zastáva názor, že výška kapitálu poskytnutého islandským štátom banke Íslandsbanki bola obmedzená na nevyhnutné minimum, keďže dosiahla len zákonné minimum navýšené o primeranú rezervu. |
| --- | --- |

(215)

Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia, pôvodná kapitalizácia banky Íslandsbanki (pred tým, ako sa na základe dohody s veriteľmi banky Glitnir znížil podiel štátu na 5 %) bola práve dostatočná na splnenie kapitálových požiadaviek FME. V roku 2009, po dosiahnutí dohody s veriteľmi banky Glitnir o prevzatí podielu v banke Íslandsbanki a poskytnutí kapitálu Tier II banke Íslandsbanki, ukazovateľ CAD dosiahol hodnotu približne 19 % – 3 percentuálne body nad minimálnou hranicou stanovenou FME. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Glitnir do banky Íslandsbanki. Okrem toho treba zohľadniť skutočnosť, že v tom čase bol hospodársky výhľad pre Island veľmi neistý. Vzhľadom na uvedené skutočnosti Dozorný úrad zastáva názor, že výška kapitálu poskytnutého islandským štátom banke Íslandsbanki bola obmedzená na nevyhnutné minimum, keďže dosiahla len zákonné minimum navýšené o primeranú rezervu.

| (216) | Tento záver nevyvracia skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Íslandsbanki následne vzrástol dostatočne na to, aby mohol absorbovať značne podkapitalizovanú banku Byr v roku 2011. Zvýšenie ukazovateľa CAD nastalo takmer výlučne v dôsledku zvýšenia účtovnej hodnoty aktív, ktoré boli prevedené z banky Glitnir do Íslandsbanki. Nedalo sa s určitosťou predvídať, že k tomu dôjde. Skutočnosť, že sa ukazovateľ CAD neskoršie vyvíjal tak priaznivo, neznamená podľa názoru Dozorného úradu dôvod domnievať sa, že banka Íslandsbanki bola na začiatku štátom prekapitalizovaná. (86) |
| --- | --- |

(216)

Tento záver nevyvracia skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Íslandsbanki následne vzrástol dostatočne na to, aby mohol absorbovať značne podkapitalizovanú banku Byr v roku 2011. Zvýšenie ukazovateľa CAD nastalo takmer výlučne v dôsledku zvýšenia účtovnej hodnoty aktív, ktoré boli prevedené z banky Glitnir do Íslandsbanki. Nedalo sa s určitosťou predvídať, že k tomu dôjde. Skutočnosť, že sa ukazovateľ CAD neskoršie vyvíjal tak priaznivo, neznamená podľa názoru Dozorného úradu dôvod domnievať sa, že banka Íslandsbanki bola na začiatku štátom prekapitalizovaná. (86)

| (217) | V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“. |
| --- | --- |

(217)

V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“.

| (218) | V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že štát získal ročný výnos takmer 14 % z kapitálu, ktorý bol splatený už na jeseň roku 2009. Perspektíva uspokojivej návratnosti z 5-percentného podielu, ktorý si štát ponechal, sa vzhľadom na celkovú dobrú výkonnosť Íslandsbanki od jej založenia zdá takisto sľubná. |
| --- | --- |

(218)

V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že štát získal ročný výnos takmer 14 % z kapitálu, ktorý bol splatený už na jeseň roku 2009. Perspektíva uspokojivej návratnosti z 5-percentného podielu, ktorý si štát ponechal, sa vzhľadom na celkovú dobrú výkonnosť Íslandsbanki od jej založenia zdá takisto sľubná.

| (219) | Zároveň je však potrebné zdôrazniť, že odmena za kapitál Tier II sa odchyľuje od usmernení Dozorného úradu o rekapitalizácii (87). Ako správne uviedli islandské orgány, požadovaná odmena podľa usmernení o rekapitalizácii pozostáva z nákladov na vládne financovanie vo výške 8 %, rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Glitnir z obdobia pred krízou vo výške 5,7 % a dodatočného poplatku 2 %, čo predstavuje približne 15,7 %. Odmena, ktorú platí Íslandsbanki, sadzba Euribor navýšená o 4 %, je výrazne nižšia ako spomínaná hranica. Podľa bodu 25 usmernení o reštrukturalizácii sa odchýlka od primeraného rozdelenia bremena ex-ante (t. j. primeraná odmena) môže okrem iného odôvodniť ďalekosiahlejšou reštrukturalizáciou, vrátane opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Ako sa uvádza ďalej v texte, Dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizácia banky Íslandsbanki je dostatočne ďalekosiahla na to, aby bola táto podmienka splnená. |
| --- | --- |

(219)

Zároveň je však potrebné zdôrazniť, že odmena za kapitál Tier II sa odchyľuje od usmernení Dozorného úradu o rekapitalizácii (87). Ako správne uviedli islandské orgány, požadovaná odmena podľa usmernení o rekapitalizácii pozostáva z nákladov na vládne financovanie vo výške 8 %, rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Glitnir z obdobia pred krízou vo výške 5,7 % a dodatočného poplatku 2 %, čo predstavuje približne 15,7 %. Odmena, ktorú platí Íslandsbanki, sadzba Euribor navýšená o 4 %, je výrazne nižšia ako spomínaná hranica. Podľa bodu 25 usmernení o reštrukturalizácii sa odchýlka od primeraného rozdelenia bremena ex-ante (t. j. primeraná odmena) môže okrem iného odôvodniť ďalekosiahlejšou reštrukturalizáciou, vrátane opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Ako sa uvádza ďalej v texte, Dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizácia banky Íslandsbanki je dostatočne ďalekosiahla na to, aby bola táto podmienka splnená.

| (220) | I keď dohoda o banke Straumur opísaná v predchádzajúcom texte obsahuje prvky štátnej pomoci, Dozorný úrad sa domnieva, že je pripravená spôsobom, ktorý obmedzuje (ak aj nevylučuje) priamu finančnú výhodu pre banku Íslandsbanki. Táto dohoda predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Íslandsbanki za prevzatie záväzkov z vkladov banky Straumur, pričom je pravdepodobné, že banka Íslandsbanki získa za prevedené záväzky zodpovedajúce aktíva. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre posúdenie rozdelenie bremena banky. |
| --- | --- |

(220)

I keď dohoda o banke Straumur opísaná v predchádzajúcom texte obsahuje prvky štátnej pomoci, Dozorný úrad sa domnieva, že je pripravená spôsobom, ktorý obmedzuje (ak aj nevylučuje) priamu finančnú výhodu pre banku Íslandsbanki. Táto dohoda predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Íslandsbanki za prevzatie záväzkov z vkladov banky Straumur, pričom je pravdepodobné, že banka Íslandsbanki získa za prevedené záväzky zodpovedajúce aktíva. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre posúdenie rozdelenie bremena banky.

| (221) | Pokiaľ ide o ochranu vkladov, Dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie. |
| --- | --- |

(221)

Pokiaľ ide o ochranu vkladov, Dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie.

| (222) | Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru Dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zrušiť ochranu vkladov pred zrušením kontrol kapitálu, čo sa podľa súčasných plánov uskutoční najneskôr do konca roka 2013. |
| --- | --- |

(222)

Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru Dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zrušiť ochranu vkladov pred zrušením kontrol kapitálu, čo sa podľa súčasných plánov uskutoční najneskôr do konca roka 2013.

| (223) | S cieľom zohľadniť oneskorenia v zrušení kontrol kapitálu a rešpektovať názor Dozorného úradu, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej záruky z vkladov, Dozorný úrad povolí ochranu vkladov až do konca roka 2014 (88). Po uplynutí tejto lehoty by sa mala ochrana vkladov riadiť iba platnými právnymi predpismi EHP o záruke vkladov. |
| --- | --- |

(223)

S cieľom zohľadniť oneskorenia v zrušení kontrol kapitálu a rešpektovať názor Dozorného úradu, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej záruky z vkladov, Dozorný úrad povolí ochranu vkladov až do konca roka 2014 (88). Po uplynutí tejto lehoty by sa mala ochrana vkladov riadiť iba platnými právnymi predpismi EHP o záruke vkladov.

| (224) | Na základe uvedených skutočností dospel Dozorný úrad k záveru, že reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Íslandsbanki významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(224)

Na základe uvedených skutočností dospel Dozorný úrad k záveru, že reštrukturalizačný plán banky Íslandsbanki zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Íslandsbanki významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii.

3.4.   Obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže

| (225) | V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:
  „Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza Dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma takýchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.
  Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.
  Pokiaľ ide o druhé kritérium, Dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka pôsobí po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudla životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“ |
| --- | --- |

(225)

V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:

„Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza Dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma takýchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci a podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude banka prijímajúca pomoc pôsobiť.

Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.

Pokiaľ ide o druhé kritérium, Dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka pôsobí po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudla životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“

| (226) | Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany Dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze. |
| --- | --- |

(226)

Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany Dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze.

| (227) | Na základe vyššie uvedeného právneho rámca Dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(227)

Na základe vyššie uvedeného právneho rámca Dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže.

| (228) | V prvom rade Dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch a hospodárske podmienky, ako boli opísané v predchádzajúcich kapitolách, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že obmedzenia hospodárskej súťaže sú obmedzené na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(228)

V prvom rade Dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch a hospodárske podmienky, ako boli opísané v predchádzajúcich kapitolách, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že obmedzenia hospodárskej súťaže sú obmedzené na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska.

| (229) | Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Glitnir a do určitej miery veriteľov banky Glitnir veriteľom už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká. |
| --- | --- |

(229)

Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Glitnir a do určitej miery veriteľov banky Glitnir veriteľom už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká.

| (230) | Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov, vrátane vytvorenia banky Íslandsbanki na základe domácich činností banky Glitnir, viedli k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatne zvýšili trhový podiel troch hlavných bánk – Íslandsbanki, Arion a Landsbankinn. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je veľmi malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Íslandsbanki má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom nad [...] % v najdôležitejších a hospodársky významných segmentoch. |
| --- | --- |

(230)

Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov, vrátane vytvorenia banky Íslandsbanki na základe domácich činností banky Glitnir, viedli k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatne zvýšili trhový podiel troch hlavných bánk – Íslandsbanki, Arion a Landsbankinn. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je veľmi malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Íslandsbanki má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom nad [...] % v najdôležitejších a hospodársky významných segmentoch.

| (231) | Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnej ekonomike, a de facto monopol na bankové IT služby (RB), ktorých väčšinový podiel je vo vlastníctve troch hlavných bánk. |
| --- | --- |

(231)

Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnej ekonomike, a de facto monopol na bankové IT služby (RB), ktorých väčšinový podiel je vo vlastníctve troch hlavných bánk.

| (232) | Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Íslandsbanki, je významná. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka získala prospech z rôznych opatrení pomoci – dohody o banke Straumur, špeciálnej facility likvidity a ochrany vkladov. Zároveň banka Íslandsbanki zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem. |
| --- | --- |

(232)

Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Íslandsbanki, je významná. V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka získala prospech z rôznych opatrení pomoci – dohody o banke Straumur, špeciálnej facility likvidity a ochrany vkladov. Zároveň banka Íslandsbanki zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem.

| (233) | Po šieste, prevzatie banky Byr si vyžaduje dodatočné opatrenia týkajúce sa hospodárskej súťaže. V druhom rozhodnutí o banke Byr Dozorný úrad vyžaduje, aby pripravovaný reštrukturalizačný plán zahŕňal opatrenia, ktoré by zabezpečili, že islandský finančný trh bude v budúcnosti profitovať z efektívnej hospodárskej súťaže, s cieľom riešiť obavy, ktoré vzniesol Dozorný úrad o stave hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu. |
| --- | --- |

(233)

Po šieste, prevzatie banky Byr si vyžaduje dodatočné opatrenia týkajúce sa hospodárskej súťaže. V druhom rozhodnutí o banke Byr Dozorný úrad vyžaduje, aby pripravovaný reštrukturalizačný plán zahŕňal opatrenia, ktoré by zabezpečili, že islandský finančný trh bude v budúcnosti profitovať z efektívnej hospodárskej súťaže, s cieľom riešiť obavy, ktoré vzniesol Dozorný úrad o stave hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu.

| (234) | V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Íslandsbanki. |
| --- | --- |

(234)

V tejto súvislosti Dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Íslandsbanki.

i)   Opatrenia a zmeny v regulačnej oblasti, ktoré islandské orgány prijali alebo ku ktorým sa zaviazali

| (235) | Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru Dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch. |
| --- | --- |

(235)

Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru Dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch.

| (236) | Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú zákazníkom povinnosť zaplatiť pre zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (89), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať zákazníkov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis. |
| --- | --- |

(236)

Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú zákazníkom povinnosť zaplatiť pre zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (89), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať zákazníkov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis.

| (237) | Po druhé, Dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Dozorný úrad zastáva názor, že ďalšie podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Íslandsbanki opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(237)

Po druhé, Dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Dozorný úrad zastáva názor, že ďalšie podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Íslandsbanki opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž.

| (238) | Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré Dozorný úrad identifikoval vo vzťahu k spoločnosti RB, Dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB, vrátane troch hlavných bánk. Urovnaním sa má zabezpečiť prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že svoje obavy, ktoré vyjadril okrem iného v druhom rozhodnutí o banke Byr, sa touto dohodou vyriešili uspokojivým spôsobom a že nie je potrebné, aby Dozorný úrad ďalej riešil túto otázku v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(238)

Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré Dozorný úrad identifikoval vo vzťahu k spoločnosti RB, Dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB, vrátane troch hlavných bánk. Urovnaním sa má zabezpečiť prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že svoje obavy, ktoré vyjadril okrem iného v druhom rozhodnutí o banke Byr, sa touto dohodou vyriešili uspokojivým spôsobom a že nie je potrebné, aby Dozorný úrad ďalej riešil túto otázku v tomto rozhodnutí.

| (239) | Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádza v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Obsahuje ustanovenia, ktoré obmedzujú účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív. |
| --- | --- |

(239)

Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádza v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Obsahuje ustanovenia, ktoré obmedzujú účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív.

| (240) | Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie prinajmenšom zmierni túto situáciu, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a podobných transakcií v dôsledku krízy zahŕňajúcich nadmerne zadlžené spoločnosti, a zabráni tomu, aby sa stala trvalou. Pretože sa tým rieši jedna z najnaliehavejších výziev hospodárskej súťaže, ktorá súvisí so štátnu pomoc pre tri banky, Dozorný úrad to v plnej miere zohľadňuje vo svojom posúdení. |
| --- | --- |

(240)

Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie prinajmenšom zmierni túto situáciu, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a podobných transakcií v dôsledku krízy zahŕňajúcich nadmerne zadlžené spoločnosti, a zabráni tomu, aby sa stala trvalou. Pretože sa tým rieši jedna z najnaliehavejších výziev hospodárskej súťaže, ktorá súvisí so štátnu pomoc pre tri banky, Dozorný úrad to v plnej miere zohľadňuje vo svojom posúdení.

ii)   Osobitné opatrenia pre banku Íslandsbanki

| (241) | Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel Íslandsbanki na trhu a jej veľkosť je len zlomkom veľkosti a podielu banky Glitnir vzhľadom na skutočnosť, že celkové aktíva boli znížené o 84 %, a ako už bolo uvedené, na rozdiel od banky Glitnir pôsobí Íslandsbanki iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Glitnir, Dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, nakoľko to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Glitnir, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti. (90) |
| --- | --- |

(241)

Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel Íslandsbanki na trhu a jej veľkosť je len zlomkom veľkosti a podielu banky Glitnir vzhľadom na skutočnosť, že celkové aktíva boli znížené o 84 %, a ako už bolo uvedené, na rozdiel od banky Glitnir pôsobí Íslandsbanki iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Glitnir, Dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, nakoľko to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Glitnir, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti. (90)

| (242) | Dozorný úrad okrem toho víta záväzky Íslandsbanki (pozri prílohu) ďalej znížiť svoju účasť na domácom trhu o [...] odpredajom podielov týkajúcich sa [...]. Na základe konečného reštrukturalizačného plánu a pripomínajúc, že Íslandsbanki je podľa noriem EHP malou bankou, Dozorný úrad súhlasí s Íslandsbanki, že ďalšie štrukturálne opatrenia by mohli ohroziť jej vyhliadky na obnovenie životaschopnosti z dlhodobého hľadiska. (91) |
| --- | --- |

(242)

Dozorný úrad okrem toho víta záväzky Íslandsbanki (pozri prílohu) ďalej znížiť svoju účasť na domácom trhu o [...] odpredajom podielov týkajúcich sa [...]. Na základe konečného reštrukturalizačného plánu a pripomínajúc, že Íslandsbanki je podľa noriem EHP malou bankou, Dozorný úrad súhlasí s Íslandsbanki, že ďalšie štrukturálne opatrenia by mohli ohroziť jej vyhliadky na obnovenie životaschopnosti z dlhodobého hľadiska. (91)

| (243) | Dozorný úrad berie na vedomie záväzok, že Íslandsbanki nebude uskutočňovať akvizície finančných inštitúcií do 15. októbra 2014, s výnimkou prípadu, keď jej to Dozorný úrad vopred schváli. Znamená to, že okrem prípadu, ak by boli z hľadiska finančnej stability potrebné ďalšie fúzie, je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Íslandsbanki. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Íslandsbanki využíva na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na islandskom trhu. To isté platí pre záväzok Íslandsbanki, podľa ktorého do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou, a záväzok, že nevyužije pri propagácii svojich služieb angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody. |
| --- | --- |

(243)

Dozorný úrad berie na vedomie záväzok, že Íslandsbanki nebude uskutočňovať akvizície finančných inštitúcií do 15. októbra 2014, s výnimkou prípadu, keď jej to Dozorný úrad vopred schváli. Znamená to, že okrem prípadu, ak by boli z hľadiska finančnej stability potrebné ďalšie fúzie, je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Íslandsbanki. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Íslandsbanki využíva na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na islandskom trhu. To isté platí pre záväzok Íslandsbanki, podľa ktorého do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou, a záväzok, že nevyužije pri propagácii svojich služieb angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody.

| (244) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky, čo v súčasnosti odráža aj takmer úplný nezáujem zahraničia o vstup na tento trh. Dozorný úrad preto víta záväzky Íslandsbanki, ktoré sa týkajú uľahčenia zmeny banky a poskytovania základných služieb spracovania platieb a distribúcie peňazí. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu a súčasným malým účastníkom sa umožní, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu. |
| --- | --- |

(244)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky, čo v súčasnosti odráža aj takmer úplný nezáujem zahraničia o vstup na tento trh. Dozorný úrad preto víta záväzky Íslandsbanki, ktoré sa týkajú uľahčenia zmeny banky a poskytovania základných služieb spracovania platieb a distribúcie peňazí. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu a súčasným malým účastníkom sa umožní, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu.

| (245) | Banka Íslandsbanki sa takisto zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch, a zaväzuje sa dodržiavať postup a lehoty podľa tohto ustanovenia. Na svojej webovej lokalite alebo na webovej lokalite dcérskej spoločnosti bude udržiavať aktualizované informácie o podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré drží na predaj. Dozorný úrad víta záväzok banky Íslandsbanki vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou, a to nie iba v dôsledku obáv o ich životaschopnosť. Dozorný úrad zastáva názor, že je evidentné, že banka Íslandsbanki musí rešpektovať domáce právne povinnosti, ako je článok 22 zákona o finančných podnikoch, berie tento záväzok na vedomie a upriamuje pozornosť islandských orgánov a príjemcov na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite, sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy. |
| --- | --- |

(245)

Banka Íslandsbanki sa takisto zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch, a zaväzuje sa dodržiavať postup a lehoty podľa tohto ustanovenia. Na svojej webovej lokalite alebo na webovej lokalite dcérskej spoločnosti bude udržiavať aktualizované informácie o podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré drží na predaj. Dozorný úrad víta záväzok banky Íslandsbanki vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou, a to nie iba v dôsledku obáv o ich životaschopnosť. Dozorný úrad zastáva názor, že je evidentné, že banka Íslandsbanki musí rešpektovať domáce právne povinnosti, ako je článok 22 zákona o finančných podnikoch, berie tento záväzok na vedomie a upriamuje pozornosť islandských orgánov a príjemcov na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite, sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy.

| (246) | Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na špecifickú situáciu na Islande, ako ja na základe skutočnosti, že Dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré Dozorný úrad zistil v spolupráci s ICA, a vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability, Dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(246)

Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na špecifickú situáciu na Islande, ako ja na základe skutočnosti, že Dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré Dozorný úrad zistil v spolupráci s ICA, a vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability, Dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii.

4.   ZÁVER

| (247) | Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Íslandsbanki, sú pochybnosti Dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Íslandsbanki rozptýlené. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Íslandsbanki dodržia záväzky ustanovené v prílohe. |
| --- | --- |

(247)

Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Íslandsbanki, sú pochybnosti Dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Íslandsbanki rozptýlené. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Íslandsbanki dodržia záväzky ustanovené v prílohe.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Počiatočný prevádzkový kapitál, (dočasná) úplná kapitalizácia štátom, zostatkový 5-percentný podiel na akciovom kapitále banky Íslandsbanki a kapitál Tier-II poskytnutý banke Íslandsbanki, ako aj špeciálna facilita likvidity, neobmedzená ochrana vkladov a dohoda o banke Straumur predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Tieto opatrenia uvedené v článku 1 predstavujú protiprávnu štátnu pomoc od dátumu jej uplatnenia do dátumu tohto rozhodnutia vzhľadom na skutočnosť, že islandské orgány nesplnili svoju povinnosť oznámiť túto pomoc Dozornému úradu pred jej uplatnením v súlade s článkom 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

Článok 3

Opatrenia vymenované v článku 1, ako aj opatrenia týkajúce sa banky Byr uvedené v rozhodnutí č. 126/11/COL, sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP pod podmienkou dodržania záväzkov uvedených v prílohe. Schválenie neobmedzenej ochrany vkladov stratí platnosť na konci roku 2014.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Islandskej republike.

Článok 5

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 27. júna 2012

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNESOVÁ

predsedníčka

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDYOVÁ

členka kolégia

---

(1)  Tento dokument sa sprístupňuje len na informačné účely. V tejto verzii určenej pre verejnosť sa neuvádzajú určité informácie, aby sa zabránilo sprístupneniu dôverných informácií. Takéto miesta sa vyznačujú [...] alebo rozpätím v hranatých zátvorkách, ktoré poskytuje rozhranie pre relevantný číselný údaj, ktoré nie je dôverné.

1

(2)  Pre podrobnejší opis postupu pozri rozhodnutie o začatí konania, ktoré uvádza poznámka pod čiarou č.3.

2

(3)  Rozhodnutie Dozorného úradu č. 494/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vo vzťahu k štátnej pomoci poskytnutej na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Glitnir hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Glitnir hf (v súčasnosti premenovanej na banku Íslandsbanki), Ú. v. EÚ C 41, 10.2.2011, s. 51 a dodatok EHP k Úradnému vestníku č. 7, 10.2.2011, s. 50.

3

(4)  Ďalšie informácie o postupe, ktorý predchádzal rozhodnutiu Dozorného úradu č. 494/10/COL, sú uvedené v časti Postup rozhodnutia.

4

(5)  Zainteresované strany svoju pripomienku upravili 25. mája 2012.

5

(6)  Pozri rozhodnutie č. 325/11/COL o prevzatí banky Byr hf bankou Íslandsbanki a predĺžení platnosti dočasného súhlasu s poskytnutím podriadeného úveru banke Byr hf, Ú. v. EÚ C 16, 19.1.2012, s. 10 a dodatok EHP k Úradnému vestníku č. 3, 19.1.2012, s. 1.

6

(7)  Vo vzťahu k stavu hospodárskej súťaže v islandskom bankovom sektore a možným opatreniam na jej ochranu spolupracoval Dozorný úrad s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA).

7

(8)  Pozri správu osobitnej vyšetrovacej komisie islandskému parlamentu, kapitolu 2: Zhrnutie hlavných záverov správy, strana 13, dostupné na http://sic.althingi.is/pdf/RNAvef-Kafli2Enska.pdf.

8

(9)  Landsbanki bola takisto zaradená do nútenej správy v ten istý deň a banka Kaupthing o dva dni neskôr, 9. 10. 2008.

9

(10)  Členmi komisie SIC boli sudca Najvyššieho súdu Páll Hreinsson; islandský parlamentný ombudsman Tryggvi Gunnarsson; a Sigríður Benediktsdóttirová Ph.D., prednášajúca a členka vedenia na Yale University, USA. Táto správa je dostupná v úplnom znení v islandčine na adrese: http://rna.althingi.is/ a jej čiastočné preklady do angličtiny (vrátane zhrnutia a kapitol o príčinách kolapsu bánk) na adrese: http://sic.althingi.is/.

10

(11)  Islandská koruna

11

(12)  Úvery zahraničným klientom narástli v priebehu šiestich mesiacov o 11,4 miliardy EUR z 9,3 miliardy EUR na 20,7 miliardy EUR.

12

(13)  Kapitola 21.2.1.2 (s. 6) správy.

13

(14)  Pozíciu ďalej zhoršovali zahraniční veritelia najväčších islandských investičných spoločností, ktorí predkladali výzvy na dodatkovú úhradu v dôsledku zníženej hodnoty zabezpečení, čo viedlo k tomu, že tri hlavné banky získavali financovanie s cieľom splatiť zahraničným bankám pôžičky.

14

(15)  Kapitola 21.2.1.4 správy.

15

(16)  Pravdou je, že politikou koaličnej vlády v tom čase bolo podporovať ďalší rast a stimulovať banky, aby svoje ústredia ponechali na Islande.

16

(17)  Kapitola 2, strana 5 správy.

17

(18)  Podrobnosti o opatreniach islandských orgánov obsahuje správa ministra financií pre parlament o oživení komerčných bánk z mája 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna). Správa je dostupná na adrese http://www.althingi.is/altext/-139/s/pdf/1213.pdf

18

(19)  Zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď.

19

(20)  Pozri takisto výročnú správu FME za rok 2009 (júl 2008 – jún 2009), dostupnú na adrese http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf

20

(21)  Neskôr nasledovali ďalšie prevzatia finančných podnikov. V marci 2009 FME prevzal kontrolu nad fungovaním troch finančných podnikov: Straumur-Burdaras, Reykjavik Savings Bank (SPRON) a Sparisjodabanki Íslands (Icebank) a rozhodol o použití ich aktív na úhradu záväzkov týchto podnikov. Zatiaľ čo v prípade veriteľov spoločnosti Straumur sa podarilo dospieť k dohode, na sporiteľne SPRON a Sparisjodabanki bol podaný návrh na vyhlásenie konkurzu. Aj ďalšie finančné podniky významne zasiahol kolaps troch hlavných komerčných bánk a pretrvávajúca nestabilita na finančných trhoch. Časť z nich sa dostala do nútenej správy v roku 2010. V marci 2010 FME vymenoval dočasné predstavenstvo banky VBS Investment bank. V apríli 2010 FME prevzal kontrolu nad sporiteľňami Keflavík a Byr a rozhodol, že ich činnosti prevezmú novozriadené finančné podniky – sporiteľne SpKef a Byr hf. Nakoľko sa ukázalo, že finančná situácia týchto nových podnikov bola horšia ako sa pôvodne predpokladalo, sporiteľňa SpKef bola neskôr na základe rozhodnutia FME zlúčená s bankou Landsbankinn a sporiteľňa Byr hf. s bankou Íslandsbanki na základe verejnej súťaže na akcie sporiteľne Byr. Islandské orgány museli okrem toho v roku 2009 riešiť finančné problémy v spoločnosti Saga Capital Investment Bank a v roku 2011 v Islandskom fonde na financovanie bývania.

21

(22)  Ako príklad rozsahu prudkého znehodnotenia uvádzame, že priemerný mesačný výmenný kurz eura a islandskej koruny stúpol z 90,71 ISK v decembri 2007 na 184,64 ISK v novembri 2009.

22

(23)  Počas rokov 2009 až 2011 tvoril podiel investícií na HDP len 13 – 14 %.

23

(24)  Obchodná bilancia vyjadruje rozdiel v príjmoch medzi vývozom a dovozom tovarov a služieb. Nezahŕňa položku primárnych príjmov zo zahraničia, ktorá bola za posledné roky záporná, a to najmä od roku 2008. Vedie k situácii, keď napriek prebytku obchodnej bilancie je počas posledných rokov celkové saldo bežného účtu Islandu negatívne, i keď od roku 2009 dochádza k jeho prudkému vyrovnávaniu.

24

(25)  K tejto téme pozri napríklad správu ministra pre hospodárske záležitosti pre parlament (Althingi) z marca 2012, Budúca štruktúra islandského finančného systému. Podľa ministerstva slúži táto správa ako katalyzátor informovanej diskusie na túto významnú tému, pretože neprináša konečné znenia návrhov, skôr označuje hlavné problémy a výhľad s odkazom na medzinárodný vývoj. Správa je k dispozícii na adrese: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

25

Budúca štruktúra islandského finančného systému

(26)  Návrt k štandardnej ochrane vkladov neznamená len, že štát prestane záruky garantovať, ale že sa takisto preskúmajú ustanovenia zákona o stave núdze, podľa ktorých majú vklady chránené zárukami zo zákona prednosť v prípade konkurzu finančného podniku. Toto ustanovenie značne zvýhodňovalo vkladateľov a má význam s ohľadom na skutočnosť, že v povedomí ľudí je stále kolaps bánk z roku 2008. Na druhej strane toto ustanovenie pravdepodobne sťažuje bankám možnosť diverzifikovať svoje finančné vzťahy.

26

(27)  Pozri kapitolu 9 správy ministra pre hospodárske záležitosti citovanú v poznámke pod čiarou 25. Pri predstavení tejto správy minister hospodárskych záležitostí súčasne vymenoval skupinu bankových expertov (s účasťou medzinárodných expertov), aby pripravili návrhy komplexného právneho a regulačného rámca pre finančné trhy na Islande ako celok. Podľa tejto správy islandské orgány takisto plánujú preskúmať ďalšie budúce možnosti vrátane možného oddelenia investičného a komerčného bankovníctva, prijatia legislatívy zameranej na finančnú stabilitu a možnej zmeny rozdelenia zodpovednosti regulačných orgánov pre oblasť finančných služieb. Z vyjadrenia islandských orgánov je takisto zrejmé, že prioritou pracovného programu naďalej zostáva preskúmanie rámca monetárnej politiky s alternatívou členstva v EÚ, ale aj bez členstva, a takisto ďalšie možné prostriedky na zlepšenie hospodárskeho riadenia a zabezpečenie toho, aby regulátori zaujali primeraný postoj a efektívne uplatňovali najvhodnejšie makroprudenciálne nástroje.

27

(28)  Pozri kapitolu 6 správy ministra pre hospodárske záležitosti pre parlament (Althingi) nazvanú Budúca štruktúra islandského finančného systému. Správa je dostupná na adrese http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559

28

Budúca štruktúra islandského finančného systému

(29)  Od jesene 2008 odišlo z trhu viacero finančných podnikov (popri „starých“ veľkých komerčných bankách Glitnir, Kaupthing a Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (predtým Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrarsýslu (Myrarsysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank a Askar Capital Investment Bank. Aj činnosti investičných bánk Straumur-Burdaras a Saga Capital sa utlmili v značnom rozsahu.

29

(30)  11. apríla 2011 bola valným zhromaždením (starej) banky MP schválená zmluva o predaji aktivít banky na Islande a v Litve, pričom viac ako 40 nových akcionárov investovalo 5,5 miliardy ISK do nových akcií v banke. Ďalšie aktivity starej banky zostali v rukách predchádzajúcich vlastníkov a presunuli sa na nový právny subjekt, EA fjárfestingarfélag hf. Podrobnosti pozri v tlačovej správe banky MP z 11. apríla 2011 na adresách https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 a https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510

30

(31)  Podľa urovnania súhlasili spoločnosť RB a jej vlastníci s prevzatím viacerých záväzkov zameraných na prevenciu proti narušeniu hospodárskej súťaže následkom činností spoločnosti RB a spolupráce jej vlastníkov. Súčasťou týchto záväzkov sú okrem iného záväzky, že spoločnosť RB bude pôsobiť za všeobecných trhových podmienok nezávisle od svojich vlastníkov, že väčšinové zastúpenie v predstavenstve RB budú mať špecialisti nezávislí od vlastníkov, že prístup k systémom a službám, ktoré ponúka spoločnosť RB, bude poskytovaný na nediskriminačnom základe a že podmienky služieb poskytovaných spoločnosťou RB budú rovnaké bez ohľadu na to, či klient je alebo nie je akcionárom RB. Súčasní vlastníci spoločnosti RB sa zaviazali pravidelne ponúkať na predaj časť svojich podielov v RB s cieľom uľahčiť nefinančným podnikom získanie vlastníctva akcií spoločnosti RB. Takéto ponuky sa vykonajú minimálne každý druhý rok, kým aspoň tretina celkového objemu akcií spoločnosti RB neprejde do vlastníctva strán odlišných od súčasných akcionárov alebo nebude ponúknutá na predaj.

31

(32)  Úrad ICA používa výraz „prevádzkové spoločnosti“ vo vzťahu k podielom bánk v nefinančných podnikoch, ktoré banky nadobudli v súvislosti s reštrukturalizáciou svojich úverových portfólií prostredníctvom umorenia dlhu aktívami (debt to equity swaps) alebo obdobným spôsobom. Podobne aj Dozorný úrad označuje výrazom „prevádzkové spoločnosti“ reálne hospodárske subjekty, ktoré nie sú súčasťou jadra podnikania bánk na finančných trhoch.

32

(33)  V tejto súvislosti Dozorný úrad vníma nepriame vlastníctvo ako prípad, keď banka vykonáva možný vplyv a kontrolu nad spoločnosťou v dôsledku jej vysokého zadlženia voči banke.

33

(34)  Výročná správa banky Glitnir za rok 2007, s. 40. Správa je dostupná na adrese: http://tools.euroland.com/arinhtml/is-isb/2007/ar_eng_2007/ Konsolidované finančné výkazy banky Glitnir za rok 2007 sú dostupné na adrese: http://en.sff.is/media/auglysingar/Glitnir_-Annual_Report_2007.pdf

34

(35)  Íslandsbanki má podľa údajov obratu za rok 2011 druhý najvyšší podiel na trhu dlhopisov s pevnými výnosmi NASDAQ OMX ICE.

35

(36)  Keďže však väčšina transakcií, ktoré určujú trhový podiel banky v tomto segmente nie je verejne ohlasovaná, ide len o najlepší odhad predložený islandskými orgánmi.

36

(37)  Keďže však väčšina transakcií, ktoré určujú trhový podiel banky v tomto segmente nie je verejne ohlasovaná, ide len o najlepší odhad predložený islandskými orgánmi.

37

(38)  Grafy sú založené na údajoch o banke Glitnir v prvej polovici roka 2008 a Íslandsbanki v prvej polovici roka 2009.

38

(39)  K menším zmenám v tejto dohode došlo 31. júla 2009, 14. augusta 2009 a 4. septembra 2009 a záverečná dohoda bola podpísaná 13. septembra 2009.

39

(40)  Medzibanková referenčná sadzba.

40

(41)  Ú. v. ES L 84, 26.3.1997, s. 22.

41

(42)  Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, p. 5.

42

(43)  Anglický preklad oznámenia je k dispozícii na: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

43

(44)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842

44

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Minister pre hospodárske záležitosti sa k tomu vyjadril aj v nedávnom rozhovore vo Viðskiptablaðið 2. 12. 2010, s. 8: „Vyhlásenie bude stiahnuté v primeranom čase. Nemáme v úmysle zachovať neobmedzené záruky za vklady na neurčito. Kedy však bude vyhlásenie stiahnuté závisí od toho, kedy začne platiť alternatívny a účinný systém vkladov a kedy začne fungovať finančný systém, ktorý bude mať vyriešené svoje problémy“(preklad Dozorného úradu).

Vyhlásenie bude stiahnuté v primeranom čase. Nemáme v úmysle zachovať neobmedzené záruky za vklady na neurčito. Kedy však bude vyhlásenie stiahnuté závisí od toho, kedy začne platiť alternatívny a účinný systém vkladov a kedy začne fungovať finančný systém, ktorý bude mať vyriešené svoje problémy

(45)  Príslušný odsek možno nájsť v oddiele 16 (s. 6) vyhlásenia: http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf

45

(46)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10.6.2012].

46

(47)  Neoficiálny preklad (autor prekladu je Dozorný úrad) vyhlásenia uverejneného v Morgunblaðið (www.mbl.is) 10. júna 2012.

47

(48)  Dodatok bol podpísaný taktiež 13.1.2010 a nová dohoda bola uzavretá 19.7.2010 v reakcii na určité pripomienky predložené FME.

48

(49)  Ako sa uvádza vyššie, jedna z podmienok FME vyžadovala, aby peniaze alebo aktíva podobné peniazom dosiahli 5 % z výšky vkladov na požiadanie a aby banky boli schopné odolať okamžitému odlivu kapitálu vo výške 20 % vkladov.

49

(50)  Rozhodnutie je k dispozícii v anglickom jazyku na internetovej stránke: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6055

50

(51)  Rozhodnutie je k dispozícii v anglickom jazyku na internetovej stránke: http://fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=6077

51

(52)  REIBOR označuje medzibankovú referenčnú sadzbu stanovovanú v Reykjavíku, čo predstavuje medzibankovú trhovú úrokovú sadzbu pre krátkodobé úvery v islandských komerčných bankách a sporiteľniach. Prístup je podobný ako v mnohých krajinách, kde sa využíva LIBOR ako základná sadzba pre úvery, ale islandské banky používajú REIBOR (plus prirážka) ako základ pre dodávateľské úvery s pohyblivou úrokovou sadzbou v islandskej mene – korune.

52

(53)  očný podnikateľský plán bol tiež doplnený prezentáciou hlavných zmien v päťročnom obchodnom pláne, pripravenom pre zasadnutie správnej rady 27. marca 2012, a zahrnutom v správe ICAAP.

53

(54)  FX-pôžičky označujú úvery v cudzích menách. Sú to kryté pôžičky v cudzej mene a bežne sa týkajú pôžičiek denominovaných v inej mene, ako je mena domovskej krajiny dlžníka.

54

(55)  Hospodárske predpoklady, na ktorých sú založené prognózy, pripravuje oddelenie banky pre výskum. Všeobecné predpoklady boli vypracované riaditeľmi a vedúcimi pracovníkmi príslušných oddelení a schválené výkonnou radou banky.

55

(56)  Od 16. 5. 2012 je sedemdňová úroková miera CBI pre zabezpečené úvery 5,5 %.

56

(57)  V čase, keď bol predložený reštrukturalizačný plán, rozpočtová správa za rok 2011 ešte nebola dokončená, a preto sa údaje z 30. 9. 2011 použili v konečnej verzii reštrukturalizačného plánu. Po uverejnení finančných výkazov Íslandsbanki za rok 2011 Dozorný úrad aktualizoval údaje.

57

(58)  Dôvodom poklesu návratnosti vlastného kapitálu v roku 2011, ktorý banka uviedla, bolo rozhodnutie Najvyššieho súdu o devízových úveroch z 15.2.2012 a odpisovanie goodwillu po fúzii s bankou Byr.

58

(59)  „Veľká zľava“ bola dvojitá a podľa islandských orgánov zahŕňala zníženie hodnoty a zľavu. Zníženie hodnoty odráža rozdiel v hodnote dlhov a odhadovaného uspokojenia zo zabezpečenia. Okrem toho nadobudnuté úverové portfólio nebolo ohodnotené na základe trhových sadzieb a zľava odráža rozdiel v zmluvných úrokových sadzbách a trhových sadzbách.

59

(60)  ISFI (finančné investície islandského štátu) vo svojej správe za rok 2011 (o bankových činnostiach v roku 2010) dospela k podobnému záveru. „Jadrová ziskovosť“ banky Landsbankinn je podľa tejto správy ešte vyššia. Pozri http://www.bankasysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf

60

(61)  Pozri pravidlá CBI o ukazovateľoch likvidity č. 317 z 25. apríla 2006 dostupné na adrese http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713

61

(62)  Hlavné islandské banky sa dohodli, že ponúknu všetkým nadmerne zadlženým zákazníkom úpravu hypoték na 110 %, t. j. že istina hypotéky sa nastaví na 110 % zaznamenanej hodnoty majetku.

62

(63)  Íslandsbanki zdôraznila, že priorita vkladov na Islande obmedzuje schopnosť vydávať nezabezpečený dlh [...]

63

(64)  Index spotrebiteľských cien.

64

(65)  Kniha rizík je k dispozícii na webovej lokalite banky www.íslandsbanki.is/riskbook.

65

(66)  Podľa správy ICAAP sa dodatočné kapitálové požiadavky v rámci 2. piliera (pilier 2a a 2b) odhadujú takto:

66

| a. | iné druhy rizík a riziká, ktoré nie sú úplne zahrnuté v rámci piliera 1: Okrem minimálnych kapitálových požiadaviek v rámci piliera 1, ďalší kapitál by sa mohol vyžadovať v rámci piliera 2a vzhľadom na iné rizikové faktory alebo z dôvodu podhodnotenia rizikových faktorov v rámci piliera 1. Kapitálové požiadavky v rámci piliera 1 a piliera 2a tvoria základ kapitálových požiadaviek pre banky. |
| --- | --- |

a.

iné druhy rizík a riziká, ktoré nie sú úplne zahrnuté v rámci piliera 1: Okrem minimálnych kapitálových požiadaviek v rámci piliera 1, ďalší kapitál by sa mohol vyžadovať v rámci piliera 2a vzhľadom na iné rizikové faktory alebo z dôvodu podhodnotenia rizikových faktorov v rámci piliera 1. Kapitálové požiadavky v rámci piliera 1 a piliera 2a tvoria základ kapitálových požiadaviek pre banky.

| b. | zníženie dostupného kapitálu v dôsledku stresového testovania a na strategické účely: základné kapitálové požiadavky vychádzajú z „bežných obchodných podmienok“. Banka však potrebuje, aby sa zabezpečilo, že jej kapitál postačuje na podporu obchodnej činnosti v stresových trhových podmienkach a že podporuje podnikovú stratégiu banky v nasledujúcich rokoch. Banka preto bude musieť mať kapitálovú rezervu, aby bola schopná zvládnuť stresové trhové podmienky a podporovať zamýšľaný rast. Obchodný plán banky sa preveruje v stresovom testovaní založenom na rôznych predpokladoch týkajúcich sa rizikového profilu banky a obchodnej stratégie s cieľom odhadnúť veľkosť potrebnej kapitálovej rezervy. |
| --- | --- |

b.

zníženie dostupného kapitálu v dôsledku stresového testovania a na strategické účely: základné kapitálové požiadavky vychádzajú z „bežných obchodných podmienok“. Banka však potrebuje, aby sa zabezpečilo, že jej kapitál postačuje na podporu obchodnej činnosti v stresových trhových podmienkach a že podporuje podnikovú stratégiu banky v nasledujúcich rokoch. Banka preto bude musieť mať kapitálovú rezervu, aby bola schopná zvládnuť stresové trhové podmienky a podporovať zamýšľaný rast. Obchodný plán banky sa preveruje v stresovom testovaní založenom na rôznych predpokladoch týkajúcich sa rizikového profilu banky a obchodnej stratégie s cieľom odhadnúť veľkosť potrebnej kapitálovej rezervy.

(67)  Interná miera likvidity banky predstavuje skôr stresové situácie ako bežné obchodné podmienky.

67

(68)  ISFI je štátny orgán s nezávislou správnou radou, ktorá sa zodpovedá ministrovi financií. Bol zriadený zákonom č. 88/2009 a začal fungovať v auguste 2009. Spoločnosť ISFI by mala naplniť svoje poslanie najneskôr do piatich rokov od svojho zriadenia. ISFI riadi podniky v súlade so zákonom, dobrou správou vecí verejných, obchodnými postupmi a hospodárskou politikou štátu. Jej poslaním je obnoviť dynamický domáci finančný trh a súčasne podporiť efektívnu hospodársku súťaž na trhu a garantovať transparentnosť všetkých rozhodnutí, ktoré sa týkajú účasti štátu na finančných činnostiach.

68

(69)  Tieto podmienky sa týkajú najmä neistoty vyplývajúcej z nedávnych rozhodnutí Najvyššieho súdu o devízových úveroch a faktu, že aktíva, ktoré boli súčasťou zadlženého majetku starých bánk sa podarilo uspokojivo zlikvidovať. Pozri kapitolu 9.7 správy o budúcej štruktúre islandského finančného systému, ktorá je k dispozícii na http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

69

(70)  Podrobnosti sa uvádzajú v kapitole 3 tohto rozhodnutia.

70

(71)  V tejto súvislosti pozri rozsudok Všeobecného súdu v spojených veciach T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04, Francúzsko a iní/Komisia, Zb. 2010, s. II-02099, bod 283 (o odvolaní).

71

(72)  Pozri napríklad T-228/99 WestLB, Zb. 2003, s II-435.

72

(73)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 10. októbra 2008 vo veci NN 51/08 Garančný systém pre banky v Dánsku, bod 32, a rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 vo veci C 10/08 IKB, bod 74.

73

(74)  Pozri rozhodnutie Dozorného úradu z 8. mája 2009 o programe dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk s cieľom posilniť finančnú stabilitu a poskytovanie úverov reálnej ekonomike v Nórsku (205/09/COL) dostupné na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

74

(75)  V tejto súvislosti pozri argumentáciu Európskej komisie vo vzťahu k investíciám uskutočneným dodávateľmi firiem v ťažkostiach uvedenú v rozhodnutí Komisie C 4/10 (ex NN 64/09) – pomoc pre Trèves (Francúzsko).

75

(76)  Správa ministra pre hospodárske záležitosti pre parlament (Althingi – marec 2012) nazvaná Budúca štruktúra islandského finančného systému, kapitola 9.6. Správa je dostupná na adrese http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf

76

(77)  Dozorný úrad v tejto súvislosti poukazuje na komentár guvernéra CBI, ktorý v predslove k správe o finančnej stabilite banky v druhom polroku 2010 uviedol, že „kapitalizácia finančných inštitúcií je v súčasnosti chránená kontrolami kapitálu a vyhlásením vlády o ochrane vkladov“. Pozri http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Pozri takisto rozhodnutie Komisie NN 2008/08 Schéma záruk pre banky v Írsku, body 46 a 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; a rozhodnutie NN 2008/51 Schéma záruk pre banky v Dánsku: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf

77

(78)  V tejto súvislosti pozri vec 730/79, Phillip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671.

78

(79)  Pozri časť VIII usmernení Dozorného úradu o štátnej pomoci. Dočasné pravidlá vo vzťahu k finančnej kríze. Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou, dostupné na adrese http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1

79

(80)  Usmernenia nazvané „Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci“, prijaté Dozorným úradom 25.11.2009 v rámci kapitoly VII. Dočasné pravidlá, ktoré sa týkajú finančnej krízy v znení Usmernení pre finančnú krízu 2012. Dostupné na webovej lokalite Dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

80

(81)  Akvizície prostredníctvom zadlžovania.

81

(82)  Nové pravidlá o devízových zostatkoch prijaté CBI vstúpili do platnosti 1. januára 2011. Cieľom týchto pravidiel je obmedziť devízové riziká tým, že devízové zostatky bánk nesmú presiahnuť určené limity. Jednou z najdôležitejších zmien oproti predchádzajúcej verzii pravidiel je, že bol znížený limit pre prípustnú otvorenú devízovú pozíciu v jednotlivých menách z 20 % na 15 % vlastného kapitálu a limit pre celkový prípustný devízový zostatok z 30 % na 15 %. Správy o devízovom zostatku sú v porovnaní s minulosťou podrobnejšie, nakoľko sa aktíva a záväzky v cudzích menách klasifikujú podľa typu: úvery, dlhopisy, majetkové cenné papiere, akcie v podielových fondoch, vklady, dohody o úročení, dlhy voči centrálnej banke atď. V prípade, že sa devízový zostatok odchýli od limitov stanovených v týchto pravidlách, dotknutý finančný podnik musí prijať opatrenia na odstránenie nedostatku v priebehu najviac troch pracovných dní. V prípade, že sa prostredníctvom opatrení finančného podniku nepodarí odstrániť rozdiel, CBI môže vyrubiť pravidelné penále. CBI podnikla aj ďalšie kroky na obmedzenie devízových výkyvov. S jednou komerčnou bankou napríklad uzavrela dohodu o menovom swape a o nákupe zahraničnej meny. Tieto opatrenia podľa CBI prispejú k zvýšenej finančnej stabilite a zvýšia jej vlastné devízové rezervy.

82

(83)  Keďže však v správe ICAAP banka Íslandsbanki zdôrazňuje, že rozhodnutia o každoročnom vyplácaní dividend budú založené na aktuálnej analýze kapitálovej primeranosti a budú brať do úvahy aj stav likvidity banky.

83

(84)  Pozri napríklad správu CBI o finančnej stabilite 2011: 2, podľa ktorej marža úrokovej sadzby je približne dva až trikrát vyššia na Islande ako v iných severských krajinách.

84

(85)  Podľa súčasných odhadov by straty mohli predstavovať 70 – 75 % úverov, ktoré poskytli banke Glitnir; Pozri napríklad http://glitnirbank.com/press-room/tilkynningar-a-islensku/448-athugasemdfraslidastjorn.html

85

(86)  V skutočnosti bola štátna kapitalizácia banky Íslandsbanki založená priamo na rozdiele medzi pôvodnou hodnotou prevedených aktív a záväzkov a kapitálovými požiadavkami FME.

86

(87)  Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (usmernenia o rekapitalizácii), Ú. v. EÚ L 17, 20.1.2011 a dodatok EHP č. 3. Usmernenia sú dostupné na webovej lokalite Dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

87

(88)  Na konci roku 2014 uplynú obdobia reštrukturalizácie všetkých islandských bánk, vo vzťahu ku ktorým bolo začaté konanie vo veci formálneho zisťovania.

88

(89)  Daň z prevodu („kolkovné“ – stamp duty) sa líši v závislosti od dotknutého právneho dokumentu, ale zvyčajne predstavuje sumu 15 ISK za každú začatú tisícku ISK (t. j. približne 1,5 %) sumy úročeného dlhopisu zabezpečeného záložným právom k nehnuteľnosti alebo z iného cenného papiera.

89

(90)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.28264, Reštrukturalizačná pomoc pre Hypo Real Estate, v ktorom Komisia akceptovala oddelenie veľkej časti zámorského podnikania Hypo Real Estate ako opatrenie na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže právneho nástupcu banky spoločnosť PBB.

90

(91)  Z rovnakých dôvodov Dozorný úrad uznáva, že odpredaje musia spĺňať podmienku [...].

91

---

PRÍLOHA

ZÁVÄZKY A RELEVANTNÉ ZMENY PRÁVNEHO RÁMCA PRE BANKOVNÍCTVO

1.   ZÁVÄZKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

Islandské orgány prevzali tieto dva záväzky:

Zmeny povinnosti platiť daň z prevodu, aby sa zabránilo štátnej pomoci a znížili sa náklady na presun

Minister financií vymenuje pracovnú skupinu s mandátom preskúmať zákon č. 36/1978 č. 36/1978 o dani z prevodu. Pracovná skupina do októbra 2012 predloží správu ministrovi financií spolu s návrhom zákona. Pracovná skupina bude pridelená predovšetkým preto, aby preskúmala zrušenie dane z prevodu pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktoré si vymieňali veritelia (t. j. keď jednotlivci prevádzajú svoje pôžičky z jednej úverovej inštitúcie na inú). Skupina ďalej preskúma, ako by sa dali ustanovenia o dani z prevodu zmeniť tak, aby sa zjednodušili postupy a podporila hospodárska súťaž.

Opatrenia zamerané na uľahčenie presunov a zníženie nákladov na presuny

V súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu a predložiť návrhy, ako je možné posilniť postavenie jednotlivcov a domácností voči úverovým inštitúciám. Súčasťou poverenia výboru bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunov a nákladov na presuny bankových služieb. Výbor bude v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013.

Islandské orgány ďalej schválili a budú presadzovať tieto záväzky banky Íslandsbanki:

Obmedzenie prevzatí

Banka Íslandsbanki sa zaväzuje, že do 15. októbra 2014 neprevezme žiadne finančné inštitúcie.

Bez toho, aby tým bol dotknutý uvedený záväzok, banka Íslandsbanki môže po získaní súhlasu Dozorného úradu prevziať takýto podnik, najmä ak je to nevyhnutné v záujme zabezpečenia finančnej stability.

Predaj[...]

Íslandsbanki sa zaväzuje odpredať svoje podiely v [...] do [dátum], a zaväzuje ponúknuť nižšie podiely verejne na predaj [...].

[...] [...]

[...]

Vzdanie sa podielov v reštrukturalizovaných spoločnostiach

Banka Íslandsbanki sa zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie, pozri článok 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch. Okrem toho sa banka zaväzuje dodržať postup a lehoty, ktoré sú stanovené v spomínaných právnych ustanoveniach. Navyše bude banka na svojej webovej lokalite (alebo webovej lokalite relevantnej dcérskej spoločnosti) udržiavať aktualizované informácie o takýchto podieloch, ktoré drží na predaj.

Opatrenia v prospech nových a malých konkurentov

Íslandsbanki sa zaväzuje prijať tieto opatrenia v prospech nových a malých konkurentov:

| a. | Íslandsbanki do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou. |
| --- | --- |

a.

Íslandsbanki do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou.

| b. | Íslandsbanki umožní ľahký prístup k informáciám na webovej lokalite banky, ktoré sa týkajú postupu pri presune bankových služieb na inú finančnú inštitúciu. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky. |
| --- | --- |

b.

Íslandsbanki umožní ľahký prístup k informáciám na webovej lokalite banky, ktoré sa týkajú postupu pri presune bankových služieb na inú finančnú inštitúciu. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky.

| c. | Banka Íslandsbanki spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr. |
| --- | --- |

c.

Banka Íslandsbanki spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr.

| d. | Banka Íslandsbanki nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody. |
| --- | --- |

d.

Banka Íslandsbanki nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody.

| e. | V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Íslandsbanki ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu: |
| --- | --- |

e.

V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Íslandsbanki ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu:

| f. | služby spracovania devízových platieb.






  i) | služby spracovania devízových platieb. |
| --- | --- | --- |

f.

služby spracovania devízových platieb.

i)

služby spracovania devízových platieb.

| ii) | distribúciu bankoviek a mincí.






  I. | Predaj a dodávku bankoviek a mincí do priestorov príjemcu služieb. |
| --- | --- | --- |

ii)

distribúciu bankoviek a mincí.

I.

Predaj a dodávku bankoviek a mincí do priestorov príjemcu služieb.

| II. | Uchovávanie zásob bankoviek uložených v osobitných schránkach, ktoré sú súčasťou bankomatov. Schránky do bankomatov však umiestni bezpečnostná služba, ktorú vyberie nový/malý súťažiteľ. |
| --- | --- |

II.

Uchovávanie zásob bankoviek uložených v osobitných schránkach, ktoré sú súčasťou bankomatov. Schránky do bankomatov však umiestni bezpečnostná služba, ktorú vyberie nový/malý súťažiteľ.

2.   RELEVANTNÉ PRISPÔSOBENIA A ZMENY REGULAČNÉHO RÁMCA A RÁMCA PRE DOHĽAD PRE FINANČNÉ TRHY NA ISLANDE PRIJATÉ PO VYPUKNUTÍ KRÍZY

Islandské orgány predložili tento prehľad zmien právnych predpisov, ktoré platili na jeseň 2008:

| — | Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi. |
| --- | --- |

—

Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi.

| — | Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní stresového testovania. |
| --- | --- |

—

Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní stresového testovania.

| — | Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť. |
| --- | --- |

—

Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť.

| — | Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie. |
| --- | --- |

—

Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie.

| — | Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené. |
| --- | --- |

—

Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené.

| — | Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií.

| — | Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates). |
| --- | --- |

—

Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates).

| — | FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch. |
| --- | --- |

—

FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch.

| — | Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu.

| — | Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná. |
| --- | --- |

—

Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná.

| — | Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané. |
| --- | --- |

—

Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané.

| — | Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou. |
| --- | --- |

—

Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou.

| — | Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám. |
| --- | --- |

—

Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám.

| — | Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v týchto finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku. |
| --- | --- |

—

Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v týchto finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku.

| — | Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv. |
| --- | --- |

—

Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv.

| — | Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov. |
| --- | --- |

—

Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov.

| — | Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy. |
| --- | --- |

—

Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy.

Podľa islandských orgánov sú islandské právne predpisy v niektorých ohľadoch prísnejšie ako celoeurópsky rámec. Hlavné odchýlky od pravidiel EÚ, ktoré prebrala Dohoda o EHP, sú tieto:

| — | FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to Dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to Dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save).

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu.

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonáva stresové testovanie. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonáva stresové testovanie.

| — | Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom. |
| --- | --- |

—

Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom.

| — | Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch. |
| --- | --- |

—

Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch.

| — | Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, Dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a rozsiahle povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, Dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a rozsiahle povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP.

| — | Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky. |
| --- | --- |

—

Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky.

| — | FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom. |
| --- | --- |

—

FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom.

| — | Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP.

| — | Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ. |
| --- | --- |

—

Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ.

| — | Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv. |
| --- | --- |

—

Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv.

| — | Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli. |
| --- | --- |

—

Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli.

Dňa 23. marca 2012 minister hospodárskych záležitostí predstavil správu o budúcej štruktúre islandského finančného systému a jeho regulácii a dohľade. Takisto vymenoval expertnú skupinu, ktorá má preskúmať právny a regulačný rámec pre všetky finančné činnosti na Islande.

---

| 15.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 144/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 144/121

---

Verzia určená pre verejnosť (1)

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 290/12/COL

z 11. júla 2012,

o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Landsbankinn (Island)

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. b) a na jej protokol 26,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde („protokol 3“), a najmä na jeho článok 1 ods. 3 časti I, ako aj článok 7 ods. 3 časti II a článok 13 časti II,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

| (1) | V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali dozornému úradu. |
| --- | --- |

(1)

V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali dozornému úradu.

| (2) | Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o neposkytnutí pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Islandské orgány nakoniec 15. septembra 2010 spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií banky Landsbanki a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Landsbanki („NBI“, neskôr premenovanej na banku Landsbankinn) (2) |
| --- | --- |

(2)

Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o neposkytnutí pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Islandské orgány nakoniec 15. septembra 2010 spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií banky Landsbanki a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Landsbanki („NBI“, neskôr premenovanej na banku Landsbankinn) (2)

| (3) | Listom datovaným 15. decembra 2010 (3) dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Landsbanki Islands hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Landsbanki Islands (NBI hf) (rozhodnutie o začatí). Dozorný úrad takisto uložil povinnosť, aby mu bol v lehote do 31. marca 2011 predložený podrobný reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(3)

Listom datovaným 15. decembra 2010 (3) dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Landsbanki Islands hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Landsbanki Islands (NBI hf) (rozhodnutie o začatí). Dozorný úrad takisto uložil povinnosť, aby mu bol v lehote do 31. marca 2011 predložený podrobný reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn.

| (4) | E-mailom datovaným 24. marca 2011 predložili zainteresované strany dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali. |
| --- | --- |

(4)

E-mailom datovaným 24. marca 2011 predložili zainteresované strany dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali.

| (5) | Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn. Prepracovaný reštrukturalizačný plán, v ktorom sa zohľadnil okrem iného neoznámený prevod vkladov a aktív zo sporiteľne Spkef (sporiteľňa SpKef) zo dňa 22. apríla 2010 a prevzatie spoločnosti Sparisjodur Svarfdaela („SpSv“), bol predložený listom zo dňa 23. mája 2012. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn. Prepracovaný reštrukturalizačný plán, v ktorom sa zohľadnil okrem iného neoznámený prevod vkladov a aktív zo sporiteľne Spkef (sporiteľňa SpKef) zo dňa 22. apríla 2010 a prevzatie spoločnosti Sparisjodur Svarfdaela („SpSv“), bol predložený listom zo dňa 23. mája 2012.

| (6) | Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa reštrukturalizačného plánu 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Odpovede na žiadosti dostal od islandských orgánov 17. októbra 2011 a 13. marca 2012. Konečné verzie záväzkov boli predložené 6. a 13. júna 2012. |
| --- | --- |

(6)

Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa reštrukturalizačného plánu 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Odpovede na žiadosti dostal od islandských orgánov 17. októbra 2011 a 13. marca 2012. Konečné verzie záväzkov boli predložené 6. a 13. júna 2012.

| (7) | 20. júna 2012 dozorný úrad v rozhodnutí č. 212/12/COL (rozhodnutie o SpSv) schválil možné použitie štátnej pomoci poskytnutej banke Landsbankinn na prevzatie sporiteľne SpSv. Dozorný úrad v rozhodnutí č. 253/10/COL z 21. júna 2011 dočasne povolil schému pomoci na záchranu, ktorej súčasťou bolo urovnanie pohľadávok Islandskej centrálnej banky (ďalej „CBI“) voči sporiteľniam vrátane SpSv. Rozhodnutím 127/11/COL z 13. apríla 2011 dozorný úrad schválil zmeny schémy pomoci na záchranu („rozhodnutia o sporiteľniach“). |
| --- | --- |

(7)

20. júna 2012 dozorný úrad v rozhodnutí č. 212/12/COL (rozhodnutie o SpSv) schválil možné použitie štátnej pomoci poskytnutej banke Landsbankinn na prevzatie sporiteľne SpSv. Dozorný úrad v rozhodnutí č. 253/10/COL z 21. júna 2011 dočasne povolil schému pomoci na záchranu, ktorej súčasťou bolo urovnanie pohľadávok Islandskej centrálnej banky (ďalej „CBI“) voči sporiteľniam vrátane SpSv. Rozhodnutím 127/11/COL z 13. apríla 2011 dozorný úrad schválil zmeny schémy pomoci na záchranu („rozhodnutia o sporiteľniach“).

| (8) | Okrem toho sa zástupcovia dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi 7. júna 2011 a 27. až 28. februára 2012. |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho sa zástupcovia dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi 7. júna 2011 a 27. až 28. februára 2012.

2.   SÚVISLOSTI

| (9) | Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od roku 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Landsbanki. |
| --- | --- |

(9)

Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od roku 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Landsbanki.

2.1.   Kolaps banky Landsbanki

| (10) | Na jeseň 2008 islandské banky čelili masívnemu výberu hotovosti v zahraničných aj domácich pobočkách. Domáce výbery boli takého rozsahu, že v jednom momente boli islandské banky a CBI blízko vyčerpania všetkej hotovosti. |
| --- | --- |

(10)

Na jeseň 2008 islandské banky čelili masívnemu výberu hotovosti v zahraničných aj domácich pobočkách. Domáce výbery boli takého rozsahu, že v jednom momente boli islandské banky a CBI blízko vyčerpania všetkej hotovosti.

| (11) | Hlavným zdrojom rastu islandských bánk, najmä v období rokov 2003 až 2006, bol prístup na zahraničné trhy s dlhovými cennými papiermi. Tento zdroj financovania sa však začal stenčovať a zahraničné ratingové agentúry vyjadrili obavy, že pomer poskytnutých úverov ku vkladom v bankách bol v porovnaním s inými (zahraničnými) bankami nízky. |
| --- | --- |

(11)

Hlavným zdrojom rastu islandských bánk, najmä v období rokov 2003 až 2006, bol prístup na zahraničné trhy s dlhovými cennými papiermi. Tento zdroj financovania sa však začal stenčovať a zahraničné ratingové agentúry vyjadrili obavy, že pomer poskytnutých úverov ku vkladom v bankách bol v porovnaním s inými (zahraničnými) bankami nízky.

| (12) | Islandské komerčné banky (hlavne Landsbanki) zareagovali tým, že začali kumulovať vklady v zahraničí. Od konca tretieho štvrťroku 2006 do polovice roku 2007 sa objem vkladov klientov v banke Landsbanki strojnásobil – čomu zodpovedá nárast o takmer 10 miliárd EUR. Najväčšiu časť zo tohto nárastu predstavujú účty otvorené v pobočke Landsbanki v Spojenom kráľovstve, v ktorej retailové vklady narástli z nuly na 6,6 miliárd EUR. Medzibankové vklady (v pobočkách v Spojenom kráľovstve a Holandsku) stúpli na 2,5 miliárd EUR. |
| --- | --- |

(12)

Islandské komerčné banky (hlavne Landsbanki) zareagovali tým, že začali kumulovať vklady v zahraničí. Od konca tretieho štvrťroku 2006 do polovice roku 2007 sa objem vkladov klientov v banke Landsbanki strojnásobil – čomu zodpovedá nárast o takmer 10 miliárd EUR. Najväčšiu časť zo tohto nárastu predstavujú účty otvorené v pobočke Landsbanki v Spojenom kráľovstve, v ktorej retailové vklady narástli z nuly na 6,6 miliárd EUR. Medzibankové vklady (v pobočkách v Spojenom kráľovstve a Holandsku) stúpli na 2,5 miliárd EUR.

| (13) | 3. októbra 2008 Európska centrálna banka adresovala banke Landsbanki výzvu na úhradu sumy 400 miliónov EUR a i keď ju neskôr stiahla, v pobočke banky v Spojenom kráľovstve to spustilo hromadné výbery vkladov. Banka bola nútená získať veľký objem britských libier. Žiadosť banky Landsbanki o pomoc CBI zamietla 6. októbra. Keď banka nezískala finančné prostriedky v objeme požadovanom Úradom pre finančné služby Spojeného kráľovstva, britské orgány pobočku zatvorili. Nasledujúci deň Holandská centrálna banka požiadala o vymenovanie konkurzného správcu pre amsterdamskú pobočku banky Landsbanki. V rovnaký deň Islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom (ďalej „FME“) rozpustil predstavenstvo banky Landsbanki, prevzal právomoci valného zhromaždenia a vymenoval výbor na riešenie problémov v banke využijúc právomoci podľa zákona o stave núdze (4). |
| --- | --- |

(13)

3. októbra 2008 Európska centrálna banka adresovala banke Landsbanki výzvu na úhradu sumy 400 miliónov EUR a i keď ju neskôr stiahla, v pobočke banky v Spojenom kráľovstve to spustilo hromadné výbery vkladov. Banka bola nútená získať veľký objem britských libier. Žiadosť banky Landsbanki o pomoc CBI zamietla 6. októbra. Keď banka nezískala finančné prostriedky v objeme požadovanom Úradom pre finančné služby Spojeného kráľovstva, britské orgány pobočku zatvorili. Nasledujúci deň Holandská centrálna banka požiadala o vymenovanie konkurzného správcu pre amsterdamskú pobočku banky Landsbanki. V rovnaký deň Islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom (ďalej „FME“) rozpustil predstavenstvo banky Landsbanki, prevzal právomoci valného zhromaždenia a vymenoval výbor na riešenie problémov v banke využijúc právomoci podľa zákona o stave núdze (4).

2.2.   Finančná kríza a hlavné príčiny kolapsu islandských bánk

| (14) | Islandské orgány vo svojich podkladoch predložených dozornému úradu uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dostatočne podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (5) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie SIC o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Landsbanki. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC. |
| --- | --- |

(14)

Islandské orgány vo svojich podkladoch predložených dozornému úradu uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dostatočne podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (5) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie SIC o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Landsbanki. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC.

| (15) | Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie. |
| --- | --- |

(15)

Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie.

Nadmerné a neudržateľné rozširovanie

| (16) | Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (6) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (7), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom. |
| --- | --- |

(16)

Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (6) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (7), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom.

Zníženie objemu dostupných financií na medzinárodných trhoch

| (17) | Rast bánk z veľkej časti podporil ich prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám. |
| --- | --- |

(17)

Rast bánk z veľkej časti podporil ich prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám.

Dotovanie vlastníkov bánk

| (18) | V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (8). Spoločnosť Samson Holding („Samson“) bola najväčším akcionárom banky Landsbanki od jej privatizácie. V čase kolapsu banky Landsbanki boli spoluvlastník spoločnosti Samson pán Björgólfur Thor Björgólfsson a jeho firmy najväčšími dlžníkmi banky a jeho otec Björgólfur Guðmundsson (takisto spoluvlastník spoločnosti Samson) bol tretím najväčším dlžníkom banky Landsbanki. Ich celkové záväzky voči banke presiahli 200 miliárd ISK, čo bolo viac ako vlastný kapitál banky. Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Potvrdilo sa to najmä u banky Landsbanki na prípade, keď 30. septembra 2008, teda v čase, kedy už bolo zrejmé, že banka Landsbanki nemala dostatočné zásoby zahraničných mien na splnenie svojich záväzkov, poskytla spoločnosti vlastnenej Björgólfurom Thorom Björgólfssonom úver vo výške 153 miliónov EUR. Komisia takisto dospela k záveru, podľa ktorého existovali závažné indície, že v prípade každej banky neboli jasné hranice medzi záujmami najväčších akcionárov a záujmami banky. Zameranie na najväčších akcionárov bolo preto na úkor ostatných akcionárov a veriteľov. |
| --- | --- |

(18)

V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (8). Spoločnosť Samson Holding („Samson“) bola najväčším akcionárom banky Landsbanki od jej privatizácie. V čase kolapsu banky Landsbanki boli spoluvlastník spoločnosti Samson pán Björgólfur Thor Björgólfsson a jeho firmy najväčšími dlžníkmi banky a jeho otec Björgólfur Guðmundsson (takisto spoluvlastník spoločnosti Samson) bol tretím najväčším dlžníkom banky Landsbanki. Ich celkové záväzky voči banke presiahli 200 miliárd ISK, čo bolo viac ako vlastný kapitál banky. Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Potvrdilo sa to najmä u banky Landsbanki na prípade, keď 30. septembra 2008, teda v čase, kedy už bolo zrejmé, že banka Landsbanki nemala dostatočné zásoby zahraničných mien na splnenie svojich záväzkov, poskytla spoločnosti vlastnenej Björgólfurom Thorom Björgólfssonom úver vo výške 153 miliónov EUR. Komisia takisto dospela k záveru, podľa ktorého existovali závažné indície, že v prípade každej banky neboli jasné hranice medzi záujmami najväčších akcionárov a záujmami banky. Zameranie na najväčších akcionárov bolo preto na úkor ostatných akcionárov a veriteľov.

Koncentrácia rizika

| (19) | S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že európske pravidlá o veľkej angažovanosti boli vykladané zužujúco hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie. |
| --- | --- |

(19)

S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že európske pravidlá o veľkej angažovanosti boli vykladané zužujúco hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie.

Slabý vlastný kapitál

| (20) | I keď podiel kapitálu banky Landsbanki a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé (označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. akcionárskeho kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív). K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo si navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií, v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť veľký dopyt po vlastných akciách. |
| --- | --- |

(20)

I keď podiel kapitálu banky Landsbanki a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé (označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. akcionárskeho kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív). K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo si navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií, v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť veľký dopyt po vlastných akciách.

Veľkosť bánk

| (21) | V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk. |
| --- | --- |

(21)

V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk.

Náhly rast bánk v porovnaní s regulačnou a finančnou infraštruktúrou

| (22) | Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (9). |
| --- | --- |

(22)

Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (9).

Nerovnováha a nadmerný rast islandského hospodárstva ako celku

| (23) | V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (10). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, v dôsledku čoho došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008. |
| --- | --- |

(23)

V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (10). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, v dôsledku čoho došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008.

Islandská koruna, externé nerovnováhy a prémie swapov na kreditné zlyhanie

| (24) | V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk. |
| --- | --- |

(24)

V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk.

2.3.   Opatrenia prijaté na obnovu bankového sektora

| (25) | Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Landsbanki) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (11). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (12), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Minister financií získal oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu. |
| --- | --- |

(25)

Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Landsbanki) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (11). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (12), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Minister financií získal oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu.

| (26) | Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menových rezerv Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a niektorí iní obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu. |
| --- | --- |

(26)

Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menových rezerv Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a niektorí iní obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu.

| (27) | V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlevu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie. |
| --- | --- |

(27)

V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlevu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie.

| (28) | Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou. |
| --- | --- |

(28)

Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou.

| (29) | Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul hlavne ich domáce aktíva a záväzky (vklady) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande. V starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré nad nimi vykonávali dohľad (13). Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností (14). |
| --- | --- |

(29)

Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul hlavne ich domáce aktíva a záväzky (vklady) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande. V starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré nad nimi vykonávali dohľad (13). Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností (14).

| (30) | V mimoriadnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami. Namiesto použitia nezávislého experta sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív. |
| --- | --- |

(30)

V mimoriadnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami. Namiesto použitia nezávislého experta sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív.

| (31) | Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec východiskového ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív. |
| --- | --- |

(31)

Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec východiskového ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív.

| (32) | Úplná kapitalizácia troch nových bánk a predbežné dohody s veriteľmi starých bánk o tom, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk, boli oznámené 20. júla 2009. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Glitnir (neskôr premenovaná na Íslandsbanki) a Kaupthing (neskôr premenovaná na Arion), bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách. |
| --- | --- |

(32)

Úplná kapitalizácia troch nových bánk a predbežné dohody s veriteľmi starých bánk o tom, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk, boli oznámené 20. júla 2009. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Glitnir (neskôr premenovaná na Íslandsbanki) a Kaupthing (neskôr premenovaná na Arion), bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách.

| (33) | Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Islands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 18. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohôd medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohody sa týkali urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky. |
| --- | --- |

(33)

Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Islands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 18. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohôd medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohody sa týkali urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky.

| (34) | Finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu v prípade bánk Íslandsbanki a Arion a približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(34)

Finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu v prípade bánk Íslandsbanki a Arion a približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn.

| (35) | Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položenia pevnejších kapitálových základov nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Landsbankinn, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(35)

Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položenia pevnejších kapitálových základov nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Landsbankinn, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte.

2.4.   Makroekonomické prostredie

| (36) | Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku 2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Napriek kontrolám kapitálu uvaleným na jeseň 2008 pretrvávala nestabilita meny aj v priebehu roka 2009 (15) Tieto výkyvy vyústili do vážnej recesie islandského hospodárstva s prepadom HDP o 6,8 % v roku 2009 a o 4 % v roku 2010. |
| --- | --- |

(36)

Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku 2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Napriek kontrolám kapitálu uvaleným na jeseň 2008 pretrvávala nestabilita meny aj v priebehu roka 2009 (15) Tieto výkyvy vyústili do vážnej recesie islandského hospodárstva s prepadom HDP o 6,8 % v roku 2009 a o 4 % v roku 2010.

| (37) | Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych platov. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk a vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu. |
| --- | --- |

(37)

Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych platov. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk a vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu.

| (38) | Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. |
| --- | --- |

(38)

Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

| (39) | Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. Podiel na tom mal rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (16). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme. |
| --- | --- |

(39)

Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. Podiel na tom mal rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (16). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme.

| (40) | Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V tom istom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (17) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP. |
| --- | --- |

(40)

Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V tom istom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (17) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP.

| (41) | Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú počas zostávajúceho posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu. |
| --- | --- |

(41)

Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú počas zostávajúceho posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu.

2.5.   Finančný dohľad a zlepšenia regulačného rámca

| (42) | V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal na jar 2009 FME audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(42)

V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal na jar 2009 FME audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman.

| (43) | Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka prísnejších kapitálových požiadaviek nad rámec zákonného minima javila v prípade troch bánk ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre kapitál Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov až do ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty mali dosahovať aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom. |
| --- | --- |

(43)

Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka prísnejších kapitálových požiadaviek nad rámec zákonného minima javila v prípade troch bánk ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre kapitál Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov až do ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov. Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty mali dosahovať aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom.

| (44) | Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľad, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie externého dohľadu a správ, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ. |
| --- | --- |

(44)

Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľad, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie externého dohľadu a správ, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ.

| (45) | Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý po schválení nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe. |
| --- | --- |

(45)

Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý po schválení nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe.

2.6.   Hlavné výzvy budúcnosti (18)

| (46) | Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia v sektore finančných služieb, ktoré by mali v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov. |
| --- | --- |

(46)

Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia v sektore finančných služieb, ktoré by mali v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov.

| (47) | Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (19) Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne. |
| --- | --- |

(47)

Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (19) Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne.

| (48) | Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (20). |
| --- | --- |

(48)

Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (20).

2.7.   Úroveň hospodárskej súťaže v islandskom finančnom sektore

| (49) | Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (21) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (22). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú dozorný úrad schválil rozhodnutím o SpSv 20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené. |
| --- | --- |

(49)

Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (21) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (22). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú dozorný úrad schválil rozhodnutím o SpSv 20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené.

| (50) | Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženia domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov. |
| --- | --- |

(50)

Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženia domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov.

| (51) | Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhový podiel sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (23) s trhovým podielom približne 1 až 5 %. |
| --- | --- |

(51)

Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhový podiel sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (23) s trhovým podielom približne 1 až 5 %.

| (52) | Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA) existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh. |
| --- | --- |

(52)

Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA) existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh.

| (53) | Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami. |
| --- | --- |

(53)

Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami.

| (54) | RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií RB, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(54)

RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií RB, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov.

| (55) | Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, preto je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky. |
| --- | --- |

(55)

Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, preto je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky.

| (56) | Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej (24). |
| --- | --- |

(56)

Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej (24).

| (57) | Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (25). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (26) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora. |
| --- | --- |

(57)

Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (25). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (26) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora.

| (58) | Vo svojich vyjadreniach adresovaných dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy. |
| --- | --- |

(58)

Vo svojich vyjadreniach adresovaných dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy.

| (59) | Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), ako aj názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Landsbankinn, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe. |
| --- | --- |

(59)

Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), ako aj názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Landsbankinn, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe.

3.   OPIS OPATRENÍ

3.1.   Príjemca

| (60) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Landsbanki rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk – Glitnir a Kaupthing. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Landsbanki. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Landsbanki (v súčasnosti nazvanej banka Landsbankinn). Tieto opatrenia sa uvádzajú v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(60)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Landsbanki rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk – Glitnir a Kaupthing. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Landsbanki. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Landsbanki (v súčasnosti nazvanej banka Landsbankinn). Tieto opatrenia sa uvádzajú v ďalšom texte.

3.1.1.   Landsbanki

| (61) | Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Landsbanki druhou najväčšou bankou na Islande. Na konci druhého štvrťroku 2008 dosahovala jej súvaha sumu 3 970 miliárd ISK a počas prvého polroku roku 2008 dosiahla zisk pred zdanením vo výške 31 miliárd ISK. Podľa zverejnenej stratégie (27) sa banka Landsbanki mala transformovať z miestnej banky podnikajúcej výlučne na Islande, „na vysoko ziskovú firemnú a investičnú banku s bankovými činnosťami vykonávanými na východ od Islandu v Európe a na západ za Atlantikom“. V roku 2000 banka Landsbanki začala svoje zahraničné činnosti, keď nadobudla 70 % podiel v Heritable Bank v Londýne. Počas nasledujúcich rokov banka významne narástla cez akvizície a zriaďovanie zahraničných pobočiek. Pred svojím kolapsom mala banka Landsbanki 7 hlavných dcérskych spoločností v Spojenom kráľovstve, Írsku, Luxembursku, vo Francúzsku/Nemecku a na Islande. Takisto mala pobočky v Spojenom kráľovstve (táto pobočka ma zase zastúpenia v Holandsku, Nemecku a v Spojených štátoch), Kanade, Nórsku a vo Fínsku i predajné miesto v Hongkongu. |
| --- | --- |

(61)

Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Landsbanki druhou najväčšou bankou na Islande. Na konci druhého štvrťroku 2008 dosahovala jej súvaha sumu 3 970 miliárd ISK a počas prvého polroku roku 2008 dosiahla zisk pred zdanením vo výške 31 miliárd ISK. Podľa zverejnenej stratégie (27) sa banka Landsbanki mala transformovať z miestnej banky podnikajúcej výlučne na Islande, „na vysoko ziskovú firemnú a investičnú banku s bankovými činnosťami vykonávanými na východ od Islandu v Európe a na západ za Atlantikom“. V roku 2000 banka Landsbanki začala svoje zahraničné činnosti, keď nadobudla 70 % podiel v Heritable Bank v Londýne. Počas nasledujúcich rokov banka významne narástla cez akvizície a zriaďovanie zahraničných pobočiek. Pred svojím kolapsom mala banka Landsbanki 7 hlavných dcérskych spoločností v Spojenom kráľovstve, Írsku, Luxembursku, vo Francúzsku/Nemecku a na Islande. Takisto mala pobočky v Spojenom kráľovstve (táto pobočka ma zase zastúpenia v Holandsku, Nemecku a v Spojených štátoch), Kanade, Nórsku a vo Fínsku i predajné miesto v Hongkongu.

3.1.2.   Landsbankinn

| (62) | Nástupnícka spoločnosť banky Landsbanki, banka Landsbankinn, je univerzálna banka ponúkajúca komplexný súbor finančných služieb pre jednotlivcov, domácnosti, firmy a profesionálnych investorov na Islande. Banka Landsbankinn je druhou najväčšou bankou na Islande. Na konci roka 2011 dosahovali jej celkové aktíva 1 135 miliárd ISK a mala 1 142 zamestnancov. Podľa reštrukturalizačného plánu pôsobí banka Landsbankinn hlavne v týchto oblastiach: |
| --- | --- |

(62)

Nástupnícka spoločnosť banky Landsbanki, banka Landsbankinn, je univerzálna banka ponúkajúca komplexný súbor finančných služieb pre jednotlivcov, domácnosti, firmy a profesionálnych investorov na Islande. Banka Landsbankinn je druhou najväčšou bankou na Islande. Na konci roka 2011 dosahovali jej celkové aktíva 1 135 miliárd ISK a mala 1 142 zamestnancov. Podľa reštrukturalizačného plánu pôsobí banka Landsbankinn hlavne v týchto oblastiach:

3.1.2.1.   Retailové bankovníctvo

| (63) | Divízia retailového bankovníctva zastrešuje všetky bežné služby pre jednotlivcov a malé a stredné podniky (MSP). Zamestnáva 520 zamestnancov, z čoho 410 pracuje na rozličných pobočkách. Ide o najväčšiu divíziu banky Landsbankinn. Podľa informácií od islandských orgánov má banka Landsbankinn v retailovom sektore trhový podiel [> 25] %. |
| --- | --- |

(63)

Divízia retailového bankovníctva zastrešuje všetky bežné služby pre jednotlivcov a malé a stredné podniky (MSP). Zamestnáva 520 zamestnancov, z čoho 410 pracuje na rozličných pobočkách. Ide o najväčšiu divíziu banky Landsbankinn. Podľa informácií od islandských orgánov má banka Landsbankinn v retailovom sektore trhový podiel [> 25] %.

3.1.2.2.   Korporátne bankovníctvo (firemní klienti)

| (64) | Divízia korporátne bankovníctvo sa zameriava na veľké spoločnosti a mestá a na financovanie veľkých projektov. V rámci tejto divízie pôsobia tri odbory: Priemysel, obchod a služby, Rybárstvo a plody mora a Stavebníctvo a všeobecná správa úverov. Divízia zamestnáva 40 zamestnancov. Podľa informácií od islandských orgánov má banka Landsbankinn vo firemnom sektore trhový podiel [> 30] %. |
| --- | --- |

(64)

Divízia korporátne bankovníctvo sa zameriava na veľké spoločnosti a mestá a na financovanie veľkých projektov. V rámci tejto divízie pôsobia tri odbory: Priemysel, obchod a služby, Rybárstvo a plody mora a Stavebníctvo a všeobecná správa úverov. Divízia zamestnáva 40 zamestnancov. Podľa informácií od islandských orgánov má banka Landsbankinn vo firemnom sektore trhový podiel [> 30] %.

3.1.2.3.   Trhy, treasury a správa aktív

| (65) | Divízia Treasury je zodpovedná za likviditu a financovanie banky Landsbankinn, riadi trhové riziko, tvorbu kurzov na devízovom trhu (FX), operácie na peňažnom trhu a kótované cenné papiere. Divízia Trhy organizuje devízové obchody a poskytuje brokerské služby vo vzťahu k dlhopisom, akciám a derivátom pre profesionálnych klientov. |
| --- | --- |

(65)

Divízia Treasury je zodpovedná za likviditu a financovanie banky Landsbankinn, riadi trhové riziko, tvorbu kurzov na devízovom trhu (FX), operácie na peňažnom trhu a kótované cenné papiere. Divízia Trhy organizuje devízové obchody a poskytuje brokerské služby vo vzťahu k dlhopisom, akciám a derivátom pre profesionálnych klientov.

| (66) | Divíziu Správa aktív (Asset management) tvoria tri odbory, menovite správa aktív pre tretie strany, privátne bankovníctvo a služby finančného poradenstva. |
| --- | --- |

(66)

Divíziu Správa aktív (Asset management) tvoria tri odbory, menovite správa aktív pre tretie strany, privátne bankovníctvo a služby finančného poradenstva.

3.2.   Porovnanie starej a novej banky

| (67) | Islandské orgány predložili prehľad už vykonaných kľúčových zmien, ktoré sú podľa názoru dozorného úradu relevantné pre účely tohto posúdenia. |
| --- | --- |

(67)

Islandské orgány predložili prehľad už vykonaných kľúčových zmien, ktoré sú podľa názoru dozorného úradu relevantné pre účely tohto posúdenia.

| (68) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, súčasťou podnikateľskej stratégie banky Landsbanki bol prienik na medzinárodné trhy a od roku 2004 bol hlavným cieľom banky rast v oblasti medzinárodných investícií a firemného bankovníctva so zameraním na služby pre malé a stredné podniky. V roku 2005 bola v Londýne otvorená pobočka zameraná na financovanie prostredníctvom pákového efektu a poskytovanie zabezpečených úverov. Pobočky otvorené neskôr v Kanade, vo Fínsku, v Nórsku a predajné miesto v Hongkongu sa zameriavali na poskytovanie zabezpečených úverov a obchodné financovanie. Cieľom tejto stratégie (28) bolo diverzifikovať úverové portfólio naprieč krajinami a sektormi. V dôsledku tejto stratégie získavalo poskytovanie úverov neislandským spoločnostiam stále väčší podiel na činnostiach banky. Takmer polovica z 2 644 osôb zamestnaných v banke Landsbanki a jej pobočkách v septembri 2008 pracovala mimo Islandu.

  Graf 1


  Rozdelenie aktív podľa regiónov – prvý a druhý štvrťrok 2008 |
| --- | --- |

(68)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, súčasťou podnikateľskej stratégie banky Landsbanki bol prienik na medzinárodné trhy a od roku 2004 bol hlavným cieľom banky rast v oblasti medzinárodných investícií a firemného bankovníctva so zameraním na služby pre malé a stredné podniky. V roku 2005 bola v Londýne otvorená pobočka zameraná na financovanie prostredníctvom pákového efektu a poskytovanie zabezpečených úverov. Pobočky otvorené neskôr v Kanade, vo Fínsku, v Nórsku a predajné miesto v Hongkongu sa zameriavali na poskytovanie zabezpečených úverov a obchodné financovanie. Cieľom tejto stratégie (28) bolo diverzifikovať úverové portfólio naprieč krajinami a sektormi. V dôsledku tejto stratégie získavalo poskytovanie úverov neislandským spoločnostiam stále väčší podiel na činnostiach banky. Takmer polovica z 2 644 osôb zamestnaných v banke Landsbanki a jej pobočkách v septembri 2008 pracovala mimo Islandu.

Graf 1

Rozdelenie aktív podľa regiónov – prvý a druhý štvrťrok 2008

| (69) | Pri pohľade na geografické rozloženie zistíme, že 54 % celkových aktív (3 970 ISK v prvom a druhom štvrťroku 2008) bolo podľa grafu umiestnených mimo Islandu. Navyše, v prvom polroku 2008 pochádzalo 41 % príjmov z Islandu, 34 % zo Spojeného kráľovstva a Írska, 6 % z Luxemburska a 15 % z ostatných regiónov. |
| --- | --- |

(69)

Pri pohľade na geografické rozloženie zistíme, že 54 % celkových aktív (3 970 ISK v prvom a druhom štvrťroku 2008) bolo podľa grafu umiestnených mimo Islandu. Navyše, v prvom polroku 2008 pochádzalo 41 % príjmov z Islandu, 34 % zo Spojeného kráľovstva a Írska, 6 % z Luxemburska a 15 % z ostatných regiónov.

| (70) | Ďalší graf znázorňuje, že za prvý polrok 2008 (posledné dostupné údaje pre banku) vytvorili väčšinu zo zisku pred zdanením vo výške 31 miliárd ISK investičné a firemné bankovníctvo. V rokoch po privatizácii banky (v roku 2002) podiel retailového bankovníctva trvalo klesal.

  Graf 2


  rozdelenie ziskov podľa segmentov podnikateľskej činnosti – prvý a druhý štvrťrok 2008 |
| --- | --- |

(70)

Ďalší graf znázorňuje, že za prvý polrok 2008 (posledné dostupné údaje pre banku) vytvorili väčšinu zo zisku pred zdanením vo výške 31 miliárd ISK investičné a firemné bankovníctvo. V rokoch po privatizácii banky (v roku 2002) podiel retailového bankovníctva trvalo klesal.

Graf 2

rozdelenie ziskov podľa segmentov podnikateľskej činnosti – prvý a druhý štvrťrok 2008

| (71) | Nová banka Landsbankinn sa zameriava výlučne na činnosti na Islande. Nejde o medzinárodne zameranú banku, ako bola jej predchodkyňa, a na rozdiel od banky Landsbanki, ktorá svoj rast odvíjala od rôznorodej kombinácie financovania a v značnom rozsahu závisela od nezabezpečených dlhopisov predávaných po celom svete, banka Landsbankinn sa spolieha hlavne na vklady ako na svoju finančnú základňu. Toto obmedzuje potenciálny rast banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(71)

Nová banka Landsbankinn sa zameriava výlučne na činnosti na Islande. Nejde o medzinárodne zameranú banku, ako bola jej predchodkyňa, a na rozdiel od banky Landsbanki, ktorá svoj rast odvíjala od rôznorodej kombinácie financovania a v značnom rozsahu závisela od nezabezpečených dlhopisov predávaných po celom svete, banka Landsbankinn sa spolieha hlavne na vklady ako na svoju finančnú základňu. Toto obmedzuje potenciálny rast banky Landsbankinn.

| (72) | Okrem toho rozdelenie na domáce a zahraničné aktíva znamenalo pre banku Landsbankinn podstatné zníženie veľkosti súvahy v porovnaní s bankou Landsbanki:

  Tabuľka 1


  Súvaha bánk Landsbanki (LBI) a Landsbankinn








  Porovnanie súuah bánk LBI a Landsbankinn (miI. ISK) | 30.6.2008 | 9.10.2008 |
| --- | --- | --- | --- |
| Úvery a preddavky klientom | 2 571 470 | 655 725 |
| Úvery a preddavky finančným inštitúciam | 337 003 | 5 291 |

(72)

Okrem toho rozdelenie na domáce a zahraničné aktíva znamenalo pre banku Landsbankinn podstatné zníženie veľkosti súvahy v porovnaní s bankou Landsbanki:

Tabuľka 1

Súvaha bánk Landsbanki (LBI) a Landsbankinn

Porovnanie súuah bánk LBI a Landsbankinn (miI. ISK)

30.6.2008

9.10.2008

Úvery a preddavky klientom

2 571 470

655 725

Úvery a preddavky finančným inštitúciam

337 003

5 291

| (73) | Ako vyplýva z porovnania dvoch najvýznamnejších položiek aktív v tabuľke, počiatočná súvaha banky Landsbankinn predstavovala len približne 25 % súvahy banky Landsbanki k 30. 6. 2008. Na konci roka 2011 dosiahli celkové aktíva banky Landsbankinn sumu 1 135 miliárd ISK. |
| --- | --- |

(73)

Ako vyplýva z porovnania dvoch najvýznamnejších položiek aktív v tabuľke, počiatočná súvaha banky Landsbankinn predstavovala len približne 25 % súvahy banky Landsbanki k 30. 6. 2008. Na konci roka 2011 dosiahli celkové aktíva banky Landsbankinn sumu 1 135 miliárd ISK.

| (74) | Pokiaľ ide o zamestnancov, došlo k ich poklesu o viac ako 55 % (z 2 644 na 1 142). |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o zamestnancov, došlo k ich poklesu o viac ako 55 % (z 2 644 na 1 142).

3.3.   Vnútroštátny právny základ pre opatrenie pomoci

| — | Zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“ |
| --- | --- |

—

Zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“

| (75) | Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998. |
| --- | --- |

(75)

Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998.

3.4.   Opatrenia pomoci

| (76) | Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Landsbanki, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto: |
| --- | --- |

(76)

Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Landsbanki, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto:

| (77) | FME prevzal kontrolu banky Landsbanki 7. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Landsbanki 9. októbra 2008. Do majetku starej banky/jej veriteľom sa mala vyplatiť náhrada za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa však určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. 15. decembra 2009 sa podarilo uzatvoriť dohodu medzi štátom a veriteľmi starej banky, podľa ktorej štát prevzal v novej banke podiel 81,33 % (finančný vklad 121 225 miliárd ISK) a veritelia banky Landsbanki upísali 18,67 % nových akcií. Kompenzácia veriteľov za prevedené aktíva závisí podľa dohody medzi štátom a veriteľmi hlavne od podmieneného dlhopisu podrobne opísaného v ďalšom texte. Dozorný úrad považuje dátum dosiahnutia dohody – 15. decembra 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 1. decembra 2014. |
| --- | --- |

(77)

FME prevzal kontrolu banky Landsbanki 7. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Landsbanki 9. októbra 2008. Do majetku starej banky/jej veriteľom sa mala vyplatiť náhrada za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa však určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. 15. decembra 2009 sa podarilo uzatvoriť dohodu medzi štátom a veriteľmi starej banky, podľa ktorej štát prevzal v novej banke podiel 81,33 % (finančný vklad 121 225 miliárd ISK) a veritelia banky Landsbanki upísali 18,67 % nových akcií. Kompenzácia veriteľov za prevedené aktíva závisí podľa dohody medzi štátom a veriteľmi hlavne od podmieneného dlhopisu podrobne opísaného v ďalšom texte. Dozorný úrad považuje dátum dosiahnutia dohody – 15. decembra 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 1. decembra 2014.

| (78) | Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(78)

Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP.

3.4.1.   Kapitál Tier 1

| (79) | Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Landsbanki v roku 2008, a opakovane, keď banku úplne kapitalizoval v roku 2009 po dosiahnutí dohody s veriteľmi starej banky. |
| --- | --- |

(79)

Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Landsbanki v roku 2008, a opakovane, keď banku úplne kapitalizoval v roku 2009 po dosiahnutí dohody s veriteľmi starej banky.

3.4.1.1.   Počiatočné imanie

| (80) | Štát poskytol 775 miliónov ISK (29) (5 miliónov EUR) v peniazoch ako počiatočné imanie novej banky. Okrem toho sa zaviazal novej banke poskytnúť príspevok celkovo do výšky 200 miliárd ISK výmenou za jej akcie. Táto suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Tieto prostriedky boli formálne zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie banky do vyriešenia záležitostí súvisiacich s jej konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva. |
| --- | --- |

(80)

Štát poskytol 775 miliónov ISK (29) (5 miliónov EUR) v peniazoch ako počiatočné imanie novej banky. Okrem toho sa zaviazal novej banke poskytnúť príspevok celkovo do výšky 200 miliárd ISK výmenou za jej akcie. Táto suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Tieto prostriedky boli formálne zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie banky do vyriešenia záležitostí súvisiacich s jej konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva.

3.4.1.2.   Konečná kapitalizácia banky Landsbankinn

| (81) | 20. júla 2009 islandská vláda oznámila, že určila základ pre kapitalizáciu banky Landsbankinn a dosiahla dohodu o tom, akým spôsobom sa bude starým bankám platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Takisto oznámila, že štát bude kapitalizovať novú banku. Konečná dohoda o kapitalizácii bola uzatvorená 15. decembra 2009 (celková kapitalizácia dosiahla 150 miliárd ISK, z čoho 121,225 miliárd ISK poskytol štát), kedy sa podarilo dosiahnuť dohodu o náhrade za prevod čistých aktív a záväzkov prevedených do banky Landsbankinn. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, FME stanovil banke Landsbankinn kapitálové požiadavky, na základe ktorých musí držať aspoň 12 % jadrového kapitálu Tier I (30) a 4 % dodatočného kapitálu Tier II z rizikovo vážených aktív banky. V čase formálnej kapitalizácie banky Landsbankinn 20. januára 2010 mala podiel jadrového kapitálu Tier I približne 15 %. FME jej udelil dočasnú výnimku z (celkovej) 16-percentnej požiadavky pod podmienkou, že predloží prijateľný plán opisujúci, ako dosiahne predpísaný podiel. V júni 2010 banka oznámila, že jej jadrový kapitál Tier I prekročil podiel 16 % a na základe toho FME trvalo zrušil povinnosť banky Landsbankinn držať kapitál Tier II, ak podiel jej jadrového kapitálu Tier I zostane nad úrovňou 16 %. |
| --- | --- |

(81)

20. júla 2009 islandská vláda oznámila, že určila základ pre kapitalizáciu banky Landsbankinn a dosiahla dohodu o tom, akým spôsobom sa bude starým bankám platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Takisto oznámila, že štát bude kapitalizovať novú banku. Konečná dohoda o kapitalizácii bola uzatvorená 15. decembra 2009 (celková kapitalizácia dosiahla 150 miliárd ISK, z čoho 121,225 miliárd ISK poskytol štát), kedy sa podarilo dosiahnuť dohodu o náhrade za prevod čistých aktív a záväzkov prevedených do banky Landsbankinn. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, FME stanovil banke Landsbankinn kapitálové požiadavky, na základe ktorých musí držať aspoň 12 % jadrového kapitálu Tier I (30) a 4 % dodatočného kapitálu Tier II z rizikovo vážených aktív banky. V čase formálnej kapitalizácie banky Landsbankinn 20. januára 2010 mala podiel jadrového kapitálu Tier I približne 15 %. FME jej udelil dočasnú výnimku z (celkovej) 16-percentnej požiadavky pod podmienkou, že predloží prijateľný plán opisujúci, ako dosiahne predpísaný podiel. V júni 2010 banka oznámila, že jej jadrový kapitál Tier I prekročil podiel 16 % a na základe toho FME trvalo zrušil povinnosť banky Landsbankinn držať kapitál Tier II, ak podiel jej jadrového kapitálu Tier I zostane nad úrovňou 16 %.

| (82) | Dohoda o kapitalizácii bola výsledkom dlhých a zložitých rokovaní, ktoré viedli k rámcovej dohode strán vyjadrenej v predbežnej dohode z 10. októbra 2009 a k podrobnejšiemu súboru podmienok týkajúcich sa dlhových nástrojov z 20. novembra 2009. Konali sa takisto ďalšie stretnutia a debaty strán, počas ktorých sa rámcová dohoda menila a boli vypracované konkrétne dokumenty. Súčasťou výslednej dohody je vydanie troch dlhopisov denominovaných v eurách, librách a amerických dolároch, ktorých súhrnná nominálna hodnota je ekvivalentom 260 miliárd ISK, a účasť Landsbanki (alebo vlastne veriteľov starej banky) na prvotnom upísaní (a možno dočasnom) 18,67 % vlastníckeho podielu v banke Landsbankinn (31). |
| --- | --- |

(82)

Dohoda o kapitalizácii bola výsledkom dlhých a zložitých rokovaní, ktoré viedli k rámcovej dohode strán vyjadrenej v predbežnej dohode z 10. októbra 2009 a k podrobnejšiemu súboru podmienok týkajúcich sa dlhových nástrojov z 20. novembra 2009. Konali sa takisto ďalšie stretnutia a debaty strán, počas ktorých sa rámcová dohoda menila a boli vypracované konkrétne dokumenty. Súčasťou výslednej dohody je vydanie troch dlhopisov denominovaných v eurách, librách a amerických dolároch, ktorých súhrnná nominálna hodnota je ekvivalentom 260 miliárd ISK, a účasť Landsbanki (alebo vlastne veriteľov starej banky) na prvotnom upísaní (a možno dočasnom) 18,67 % vlastníckeho podielu v banke Landsbankinn (31).

| (83) | Okrem toho s ohľadom na značnú neistotu vo vzťahu k hodnote prevedených aktív, banka Landsbankinn súhlasila s vydaním podmieneného dlhopisu pre banku Landsbanki (prepojeného s jej účasťou na vlastnom imaní), ktorého nominálna hodnota sa neurčí pred 31. marcom 2013. Po určení nominálnej hodnoty tohto podmieneného dlhopisu by celá majetková účasť alebo jej časť vo vlastníctve banky Landsbanki mohla byť odovzdaná islandskej vláde (32). |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho s ohľadom na značnú neistotu vo vzťahu k hodnote prevedených aktív, banka Landsbankinn súhlasila s vydaním podmieneného dlhopisu pre banku Landsbanki (prepojeného s jej účasťou na vlastnom imaní), ktorého nominálna hodnota sa neurčí pred 31. marcom 2013. Po určení nominálnej hodnoty tohto podmieneného dlhopisu by celá majetková účasť alebo jej časť vo vlastníctve banky Landsbanki mohla byť odovzdaná islandskej vláde (32).

3.4.2.   Ochrana vkladov

| (84) | Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (33) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (34) prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov. Fond bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách. |
| --- | --- |

(84)

Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (33) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (34) prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov. Fond bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách.

| (85) | Podľa islandských orgánov plánovali okrem opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 takisto poskytnúť dodatočné záruky a upokojiť verejnosť v otázke bezpečnosti vkladov v čase krízy. Poskytli preto dodatočnú záruku štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES o systémoch ochrany vkladov a smernica 97/9/ES o systémoch náhrad pre investorov. |
| --- | --- |

(85)

Podľa islandských orgánov plánovali okrem opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 takisto poskytnúť dodatočné záruky a upokojiť verejnosť v otázke bezpečnosti vkladov v čase krízy. Poskytli preto dodatočnú záruku štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES o systémoch ochrany vkladov a smernica 97/9/ES o systémoch náhrad pre investorov.

| (86) | V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „... Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“ (35). Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009 (36). Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda Islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „... V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“ (37). Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (38). |
| --- | --- |

(86)

V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „... Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“ (35). Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009 (36). Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda Islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „... V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“ (37). Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (38).

| (87) | Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím banky SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2012, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“ (39). |
| --- | --- |

(87)

Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím banky SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2012, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“ (39).

| (88) | Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013. |
| --- | --- |

(88)

Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013.

3.4.3.   Záchrana sporiteľne SpKef a prevod jej portfólia na banku Landsbankinn

| (89) | V marci 2009 sa kapitálová pozícia sporiteľne Keflavik dostala pod zákonné minimum. Podľa islandských orgánov to bolo zapríčinené čiastočne rozšírením následkov finančných otrasov opísaných v predchádzajúcom texte a takisto mimoriadne silným dosahom hospodárskej krízy na regióny, v ktorých sporiteľňa pôsobila. |
| --- | --- |

(89)

V marci 2009 sa kapitálová pozícia sporiteľne Keflavik dostala pod zákonné minimum. Podľa islandských orgánov to bolo zapríčinené čiastočne rozšírením následkov finančných otrasov opísaných v predchádzajúcom texte a takisto mimoriadne silným dosahom hospodárskej krízy na regióny, v ktorých sporiteľňa pôsobila.

| (90) | Táto sporiteľňa ponúkala sporiace účty a úvery retailovým klientom a malým a stredným podnikom. Takisto popri tradičných finančných službách, ako sú platobné a inkasné služby, bankové služby pre bytové spoločenstvá, prémiové bankovníctvo, online bankovníctvo a bankomaty, ponúkala správu aktív a sprostredkovanie obchodu s cennými papiermi. Jej ústredie sa nachádzalo v Keflaviku. Sporiteľňa mala šestnásť pobočiek v týchto oblastiach: Suðurnes, Západné fjordy, Hvammstangi a Ólafsvik. Sporiteľňa mala približne 3-percentný trhový podiel v segmente vkladov vo finančných inštitúciách na Islande. |
| --- | --- |

(90)

Táto sporiteľňa ponúkala sporiace účty a úvery retailovým klientom a malým a stredným podnikom. Takisto popri tradičných finančných službách, ako sú platobné a inkasné služby, bankové služby pre bytové spoločenstvá, prémiové bankovníctvo, online bankovníctvo a bankomaty, ponúkala správu aktív a sprostredkovanie obchodu s cennými papiermi. Jej ústredie sa nachádzalo v Keflaviku. Sporiteľňa mala šestnásť pobočiek v týchto oblastiach: Suðurnes, Západné fjordy, Hvammstangi a Ólafsvik. Sporiteľňa mala približne 3-percentný trhový podiel v segmente vkladov vo finančných inštitúciách na Islande.

| (91) | Keď jej ukazovateľ CAD klesol pod zákonné minimum, FME jej opakovane predĺžil lehotu na reorganizáciu svojich financií v spolupráci s veriteľmi a na to, aby svoj základný kapitál dostala na minimálne 16-percentnú úroveň. Konečný termín na zvýšenie základného kapitálu pre sporiteľňu Keflavik uplynul 21. apríla 2010. V liste z 22. apríla sporiteľňa Keflavik informovala FME, že časť jej veriteľov zamietla návrhy na finančnú reorganizáciu a s ohľadom na jej vtedajšiu situáciu požiadala o to, aby FME prevzal kontrolu nad jej činnosťami. |
| --- | --- |

(91)

Keď jej ukazovateľ CAD klesol pod zákonné minimum, FME jej opakovane predĺžil lehotu na reorganizáciu svojich financií v spolupráci s veriteľmi a na to, aby svoj základný kapitál dostala na minimálne 16-percentnú úroveň. Konečný termín na zvýšenie základného kapitálu pre sporiteľňu Keflavik uplynul 21. apríla 2010. V liste z 22. apríla sporiteľňa Keflavik informovala FME, že časť jej veriteľov zamietla návrhy na finančnú reorganizáciu a s ohľadom na jej vtedajšiu situáciu požiadala o to, aby FME prevzal kontrolu nad jej činnosťami.

| (92) | Nasledujúci deň minister financií vytvoril nový finančný podnik, Spkef, ktorý na základe rozhodnutia FME prevzal činnosti sporiteľne Keflavik. Vklady, časť záväzkov a väčšina aktív sporiteľne prešli na nový podnik, ktorý okamžite začal svoju činnosť. |
| --- | --- |

(92)

Nasledujúci deň minister financií vytvoril nový finančný podnik, Spkef, ktorý na základe rozhodnutia FME prevzal činnosti sporiteľne Keflavik. Vklady, časť záväzkov a väčšina aktív sporiteľne prešli na nový podnik, ktorý okamžite začal svoju činnosť.

| (93) | Podľa islandských orgánov sa v záujme obnovenia životaschopnosti sporiteľne SpKef mala poskytnúť kapitálová injekcia a prijať opatrenia, aby bola životaschopná bez ďalšej pomoci. Vo februári 2011 po ďalšom zhoršení podmienok v oblastiach, kde sporiteľňa SpKef pôsobila, odhadli manažment a predstavenstvo sporiteľne SpKef finančný rozdiel v hodnotách vkladov a aktív na sumu 11,2 mld. ISK, čo znamenalo, že na splnenie ukazovateľa CAD stanoveného FME bolo potrebných 19,4 mld. ISK. Podľa islandských orgánov bol tento odhad oveľa horší, ako naznačovalo predchádzajúce ocenenie. Boli preto navrhnuté iné, menej nákladné opatrenia na riešenie tejto situácie. |
| --- | --- |

(93)

Podľa islandských orgánov sa v záujme obnovenia životaschopnosti sporiteľne SpKef mala poskytnúť kapitálová injekcia a prijať opatrenia, aby bola životaschopná bez ďalšej pomoci. Vo februári 2011 po ďalšom zhoršení podmienok v oblastiach, kde sporiteľňa SpKef pôsobila, odhadli manažment a predstavenstvo sporiteľne SpKef finančný rozdiel v hodnotách vkladov a aktív na sumu 11,2 mld. ISK, čo znamenalo, že na splnenie ukazovateľa CAD stanoveného FME bolo potrebných 19,4 mld. ISK. Podľa islandských orgánov bol tento odhad oveľa horší, ako naznačovalo predchádzajúce ocenenie. Boli preto navrhnuté iné, menej nákladné opatrenia na riešenie tejto situácie.

| (94) | 5. marca 2011 sa podarilo dosiahnuť dohodu medzi bankou Landsbankinn a islandskými orgánmi, na základe ktorej malo dôjsť k zlúčeniu činností, aktív a záväzkov sporiteľne SpKef s bankou Landsbankinn. Podľa islandských orgánov sa toto považovalo za najlepšie riešenie na zabezpečenie finančnej stability a záujmov spotrebiteľov, veriteľov a islandského štátu, keďže ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky Landsbankinn sa stal dostatočný na prevzatie sporiteľne SpKef bez potreby dodatočného štátneho príspevku. Islandské orgány pripustili, že riešenie negatívnej bilancie aktív (oproti záväzkom z vkladov) sporiteľne SpKef bolo v každom prípade potrebné v dôsledku celoplošnej ochrany vkladov. Dohoda o prevzatí medzi bankou Landsbankinn a islandským štátom preto obsahovala záväzok štátu vyrovnať negatívnu bilanciu aktív sporiteľne SpKef. Súčasťou dohody bol aj špeciálny mechanizmus na určenie tohto rozdielu (a teda aj výšky záväzku štátu). Podľa tohto mechanizmu sa v prípade nedosiahnutia dohody o výsledku ocenenia spor predloží arbitrážnemu výboru. |
| --- | --- |

(94)

5. marca 2011 sa podarilo dosiahnuť dohodu medzi bankou Landsbankinn a islandskými orgánmi, na základe ktorej malo dôjsť k zlúčeniu činností, aktív a záväzkov sporiteľne SpKef s bankou Landsbankinn. Podľa islandských orgánov sa toto považovalo za najlepšie riešenie na zabezpečenie finančnej stability a záujmov spotrebiteľov, veriteľov a islandského štátu, keďže ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky Landsbankinn sa stal dostatočný na prevzatie sporiteľne SpKef bez potreby dodatočného štátneho príspevku. Islandské orgány pripustili, že riešenie negatívnej bilancie aktív (oproti záväzkom z vkladov) sporiteľne SpKef bolo v každom prípade potrebné v dôsledku celoplošnej ochrany vkladov. Dohoda o prevzatí medzi bankou Landsbankinn a islandským štátom preto obsahovala záväzok štátu vyrovnať negatívnu bilanciu aktív sporiteľne SpKef. Súčasťou dohody bol aj špeciálny mechanizmus na určenie tohto rozdielu (a teda aj výšky záväzku štátu). Podľa tohto mechanizmu sa v prípade nedosiahnutia dohody o výsledku ocenenia spor predloží arbitrážnemu výboru.

| (95) | Nakoľko sa strany dohody nedokázali dohodnúť na rozdiele medzi prevedenými aktívami a záväzkami, došlo na riešenie sporu zo strany arbitrážneho výboru. 8. júna 2012 arbitrážny výbor dokončil svoje skúmanie a rozhodol, že za prevzatie vkladov a aktív sporiteľne SpKef patrí banke Landsbankinn náhrada v objem 19,2 miliárd ISK (40). Podľa islandských orgánov sa vyrovnanie tohto záväzku uskutoční formou štátnych dlhopisov. |
| --- | --- |

(95)

Nakoľko sa strany dohody nedokázali dohodnúť na rozdiele medzi prevedenými aktívami a záväzkami, došlo na riešenie sporu zo strany arbitrážneho výboru. 8. júna 2012 arbitrážny výbor dokončil svoje skúmanie a rozhodol, že za prevzatie vkladov a aktív sporiteľne SpKef patrí banke Landsbankinn náhrada v objem 19,2 miliárd ISK (40). Podľa islandských orgánov sa vyrovnanie tohto záväzku uskutoční formou štátnych dlhopisov.

3.4.4.   Záchrana a prevzatie spoločnosti Sparisjodur Svarfdaela

| (96) | Pokiaľ ide o sporiteľňu Sparisjodur Svarfdaela, udalosti vedúce k aprílu 2011, ako aj informácie o jej finančných ťažkostiach a zásahu islandského štátu, sú opísané v rozhodnutí o sporiteľniach uvedenom v predchádzajúcom texte. Následné prevzatie bankou Landsbankinn bolo opísané a schválené dozorným úradom v rozhodnutí SpSv uvedenom v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o sporiteľňu Sparisjodur Svarfdaela, udalosti vedúce k aprílu 2011, ako aj informácie o jej finančných ťažkostiach a zásahu islandského štátu, sú opísané v rozhodnutí o sporiteľniach uvedenom v predchádzajúcom texte. Následné prevzatie bankou Landsbankinn bolo opísané a schválené dozorným úradom v rozhodnutí SpSv uvedenom v predchádzajúcom texte.

| (97) | Islandská vláda poskytla štátnu pomoc sporiteľni SpSv formou podriadeného úveru v apríli 2011 a formou urovnania pohľadávok, ktoré mala CBI voči sporiteľni SpSv. Tieto pohľadávky boli transformované na záručný kapitál prevedený na spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu). Záchranné opatrenia boli rozhodnutím o sporiteľniach posúdené ako dočasne zlučiteľné s Dohodou o EHP pod podmienkou predloženia reštrukturalizačného plánu pre sporiteľňu SpSv. Keďže banka Landsbankinn prevzala všetky aktíva a činnosti sporiteľne SpSv (tieto predstavovali približne 0,311 % z aktív banky Landsbankinn k rovnakému dátumu), dozorný úrad považuje reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn za reštrukturalizačný plán zlúčeného subjektu. |
| --- | --- |

(97)

Islandská vláda poskytla štátnu pomoc sporiteľni SpSv formou podriadeného úveru v apríli 2011 a formou urovnania pohľadávok, ktoré mala CBI voči sporiteľni SpSv. Tieto pohľadávky boli transformované na záručný kapitál prevedený na spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu). Záchranné opatrenia boli rozhodnutím o sporiteľniach posúdené ako dočasne zlučiteľné s Dohodou o EHP pod podmienkou predloženia reštrukturalizačného plánu pre sporiteľňu SpSv. Keďže banka Landsbankinn prevzala všetky aktíva a činnosti sporiteľne SpSv (tieto predstavovali približne 0,311 % z aktív banky Landsbankinn k rovnakému dátumu), dozorný úrad považuje reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn za reštrukturalizačný plán zlúčeného subjektu.

3.5.   Reštrukturalizačný plán

| (98) | Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán pre banku Landsbankinn 31. marca 2011. Islandské orgány plán upravili, aktualizovali a znovu predložili 23. mája 2012 (ďalej len „reštrukturalizačný plán“). |
| --- | --- |

(98)

Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán pre banku Landsbankinn 31. marca 2011. Islandské orgány plán upravili, aktualizovali a znovu predložili 23. mája 2012 (ďalej len „reštrukturalizačný plán“).

| (99) | Reštrukturalizačný plán sa zameriava na ťažiskové záležitosti týkajúce životaschopnosti banky, rozdelenia bremena a obmedzenia narúšania hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu sa banka Landsbankinn zameria na svoju hlavnú činnosť a reštrukturalizáciu úverových portfólií domácností a podnikov. |
| --- | --- |

(99)

Reštrukturalizačný plán sa zameriava na ťažiskové záležitosti týkajúce životaschopnosti banky, rozdelenia bremena a obmedzenia narúšania hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu sa banka Landsbankinn zameria na svoju hlavnú činnosť a reštrukturalizáciu úverových portfólií domácností a podnikov.

| (100) | Ako bolo uvedené v prechádzajúcom texte, dozorný úrad zastáva názor, že obdobie reštrukturalizácie bude trvať do 15. decembra 2014. |
| --- | --- |

(100)

Ako bolo uvedené v prechádzajúcom texte, dozorný úrad zastáva názor, že obdobie reštrukturalizácie bude trvať do 15. decembra 2014.

3.5.1.   Opis reštrukturalizačného plánu

| (101) | Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Landsbankinn zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Na základe informácií uvedených v reštrukturalizačnom pláne a v písomných odpovediach na otázky dozorného úradu sa tento cieľ plánuje dosiahnuť najmä prostredníctvom:






  i) | znižovania súvahy, a to likvidáciou starej banky a zriadením novej banky; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Landsbankinn zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Na základe informácií uvedených v reštrukturalizačnom pláne a v písomných odpovediach na otázky dozorného úradu sa tento cieľ plánuje dosiahnuť najmä prostredníctvom:

i)

znižovania súvahy, a to likvidáciou starej banky a zriadením novej banky;

| ii) | vybudovania a zachovania silnej kapitálovej pozície a zdravej súvahy; |
| --- | --- |

ii)

vybudovania a zachovania silnej kapitálovej pozície a zdravej súvahy;

| iii) | dosiahnutia uspokojivej ziskovosti; |
| --- | --- |

iii)

dosiahnutia uspokojivej ziskovosti;

| iv) | zavedenia a udržania silnej likviditnej pozície; |
| --- | --- |

iv)

zavedenia a udržania silnej likviditnej pozície;

| v) | dokončenia reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov; |
| --- | --- |

v)

dokončenia reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov;

| vi) | zlepšenia stratégie financovania; |
| --- | --- |

vi)

zlepšenia stratégie financovania;

| vii) | zlepšenia efektívnosti nákladov; |
| --- | --- |

vii)

zlepšenia efektívnosti nákladov;

| viii) | zlepšenia riadenia rizík. |
| --- | --- |

viii)

zlepšenia riadenia rizík.

| (102) | Pred podrobnejším opisom vyššie uvedených bodov sa v ďalšom texte stručne uvádzajú názory banky na to, ako reštrukturalizačný plán rieši nedostatky, ktoré prispeli k pádu banky Landsbanki. Banka zdôrazňuje, že hoci sa podnikanie banky Landsbankinn zakladá na vnútroštátnych činnostiach banky Landsbanki, ide o odlišnú banku. |
| --- | --- |

(102)

Pred podrobnejším opisom vyššie uvedených bodov sa v ďalšom texte stručne uvádzajú názory banky na to, ako reštrukturalizačný plán rieši nedostatky, ktoré prispeli k pádu banky Landsbanki. Banka zdôrazňuje, že hoci sa podnikanie banky Landsbankinn zakladá na vnútroštátnych činnostiach banky Landsbanki, ide o odlišnú banku.

| (103) | Islandské orgány uviedli, že slabiny charakteristické pre banku Landsbanki pred kolapsom bankového systému, boli podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC), uvedenej v predchádzajúcom texte. Banka navyše zdôrazňuje, že ku kolapsu prispeli najmä slabý manažment rizík, nadmerné podstupovanie rizika, neobvykle blízke vzťahy medzi vlastníkmi a najväčšími dlžníkmi, príliš rýchly rast počas príliš krátkeho obdobia, nedostatok skúseností na globálnych trhoch, benevolentné podmienky poskytovania úverov, nedostatok vnútorných kontrolných mechanizmov a pochybná firemná kultúra a stratégia. Takisto uviedla, že od začatia pôsobenia banky Landsbankinn na konci roku 2008 boli vykonané kľúčové zmeny podnikateľského modelu a že vyššie uvedené faktory slúžili ako návod pre zavedenie novej stratégie a riadenia banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(103)

Islandské orgány uviedli, že slabiny charakteristické pre banku Landsbanki pred kolapsom bankového systému, boli podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC), uvedenej v predchádzajúcom texte. Banka navyše zdôrazňuje, že ku kolapsu prispeli najmä slabý manažment rizík, nadmerné podstupovanie rizika, neobvykle blízke vzťahy medzi vlastníkmi a najväčšími dlžníkmi, príliš rýchly rast počas príliš krátkeho obdobia, nedostatok skúseností na globálnych trhoch, benevolentné podmienky poskytovania úverov, nedostatok vnútorných kontrolných mechanizmov a pochybná firemná kultúra a stratégia. Takisto uviedla, že od začatia pôsobenia banky Landsbankinn na konci roku 2008 boli vykonané kľúčové zmeny podnikateľského modelu a že vyššie uvedené faktory slúžili ako návod pre zavedenie novej stratégie a riadenia banky Landsbankinn.

| (104) | Okrem dlhého zoznamu opatrení zameraných reorganizáciu vnútorných pracovných postupov a nahradenie kľúčových zamestnancov budú nasledovať tieto významné zmeny: väčší dôraz na domáce činnosti, najmä na retailové bankovníctvo a sieť pobočiek, významne zredukované činnosti investičného bankovníctva, dôraz na reštrukturalizáciu úverového portfólia, zrevidované riadenie rizík a posilnenie podnikovej zodpovednosti a dodržiavania vysokých etických štandardov. |
| --- | --- |

(104)

Okrem dlhého zoznamu opatrení zameraných reorganizáciu vnútorných pracovných postupov a nahradenie kľúčových zamestnancov budú nasledovať tieto významné zmeny: väčší dôraz na domáce činnosti, najmä na retailové bankovníctvo a sieť pobočiek, významne zredukované činnosti investičného bankovníctva, dôraz na reštrukturalizáciu úverového portfólia, zrevidované riadenie rizík a posilnenie podnikovej zodpovednosti a dodržiavania vysokých etických štandardov.

| (105) | Hoci má banka Landsbankinn rovnako ako jej predchodkyňa v úmysle poskytovať na islandskom trhu širokú škálu finančných služieb, rozdiel v bankovníctve banky Landsbankinn pred krízou a po nej je zreteľný skôr v spôsobe, „akým“ banka podniká (procesy, postupy, dokumentácia, pravidlá a nariadenia), ako v tom, „aké“ služby a produkty na Islande ponúka. |
| --- | --- |

(105)

Hoci má banka Landsbankinn rovnako ako jej predchodkyňa v úmysle poskytovať na islandskom trhu širokú škálu finančných služieb, rozdiel v bankovníctve banky Landsbankinn pred krízou a po nej je zreteľný skôr v spôsobe, „akým“ banka podniká (procesy, postupy, dokumentácia, pravidlá a nariadenia), ako v tom, „aké“ služby a produkty na Islande ponúka.

i)   Znižovanie súvahy prostredníctvom likvidácie starej banky a zriadenia novej banky.

| (106) | Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, väčšina domácich aktív a pasív Landsbanki bola v priebehu októbra 2008 prevedená na banku Landsbankinn. V dôsledku tohto procesu väčšina veľkoobchodného dlhu zostala v majetku banky Landsbanki, a banka Landsbankinn preto nikdy nebola zadlžená ako banka Landsbanki. Podľa reštrukturalizačného plánu to znamená, že otázka znižovania súvahy banky sa vyriešila v podstate už v októbri 2008. |
| --- | --- |

(106)

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, väčšina domácich aktív a pasív Landsbanki bola v priebehu októbra 2008 prevedená na banku Landsbankinn. V dôsledku tohto procesu väčšina veľkoobchodného dlhu zostala v majetku banky Landsbanki, a banka Landsbankinn preto nikdy nebola zadlžená ako banka Landsbanki. Podľa reštrukturalizačného plánu to znamená, že otázka znižovania súvahy banky sa vyriešila v podstate už v októbri 2008.

ii)   Vybudovanie a zachovanie silnej kapitálovej pozície a zdravej súvahy

| (107) | V dôsledku už spomenutých kapitalizačných opatrení a vývoja od zriadenia banky, najmä nového ocenenia aktív (podrobnejšie rozvedené v ďalšom texte), mala banka Landsbankinn ukazovatele kapitálovej primeranosti výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME. Ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) banky Landsbankinn stúpol z 13,0 % na konci roku 2008 na úroveň 19,5 % na konci roku 2010 a na 21,4 % na konci roku 2011. |
| --- | --- |

(107)

V dôsledku už spomenutých kapitalizačných opatrení a vývoja od zriadenia banky, najmä nového ocenenia aktív (podrobnejšie rozvedené v ďalšom texte), mala banka Landsbankinn ukazovatele kapitálovej primeranosti výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME. Ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) banky Landsbankinn stúpol z 13,0 % na konci roku 2008 na úroveň 19,5 % na konci roku 2010 a na 21,4 % na konci roku 2011.

| (108) | Podľa reštrukturalizačného plánu má tento podiel počas obdobia reštrukturalizácie ďalej stúpať, aby na konci roku 2014 dosiahol [> 20] %. Banka Landsbankinn teda predpokladá, že sa počas obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jej skončení, udrží výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME [...]. |
| --- | --- |

(108)

Podľa reštrukturalizačného plánu má tento podiel počas obdobia reštrukturalizácie ďalej stúpať, aby na konci roku 2014 dosiahol [> 20] %. Banka Landsbankinn teda predpokladá, že sa počas obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jej skončení, udrží výrazne nad úrovňou kapitálových požiadaviek FME [...].

| (109) | Počas tohto obdobia sa predpokladá mierny pokles súvahy z 1 135 miliárd ISK na [...] miliárd ISK. Na strane aktív súvahy sa podstatne zmenší váha majetkových podielov a nástrojov vlastného imania, hlavne kvôli plánovaným odpredajom prevádzkových spoločností. Podobne sa očakáva aj pokles úverov poskytnutých finančným inštitúciám o približne [...] % do roku 2014. Na druhej strane sa podľa reštrukturalizačného plánu zvýši objem úverov pre spotrebiteľov o zhruba [...] % na úroveň [...] miliárd ISK. |
| --- | --- |

(109)

Počas tohto obdobia sa predpokladá mierny pokles súvahy z 1 135 miliárd ISK na [...] miliárd ISK. Na strane aktív súvahy sa podstatne zmenší váha majetkových podielov a nástrojov vlastného imania, hlavne kvôli plánovaným odpredajom prevádzkových spoločností. Podobne sa očakáva aj pokles úverov poskytnutých finančným inštitúciám o približne [...] % do roku 2014. Na druhej strane sa podľa reštrukturalizačného plánu zvýši objem úverov pre spotrebiteľov o zhruba [...] % na úroveň [...] miliárd ISK.

| (110) | Na strane záväzkov sa zvýši váha vkladov (zo súčasných približne 444 miliárd ISK na [...] miliárd ISK), zatiaľ čo podiel zabezpečených dlhopisov a záväzkov voči finančným inštitúciám a CBI poklesne. |
| --- | --- |

(110)

Na strane záväzkov sa zvýši váha vkladov (zo súčasných približne 444 miliárd ISK na [...] miliárd ISK), zatiaľ čo podiel zabezpečených dlhopisov a záväzkov voči finančným inštitúciám a CBI poklesne.

iii)   Dosiahnutie uspokojivej ziskovosti

| (111) | Ako sa uvádza v tabuľke 2, podľa reštrukturalizačného plánu je návratnosť vlastného kapitálu banky Landsbankinn zdravá od roku 2009.

  Tabuľka 2


  Ukazovateľ ROE za minulé roky









  (%) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| Návratnosť vlastného kapitálu (ROE) (41) | 9,5 | 15,9 | 8,8 |

(111)

Ako sa uvádza v tabuľke 2, podľa reštrukturalizačného plánu je návratnosť vlastného kapitálu banky Landsbankinn zdravá od roku 2009.

Tabuľka 2

Ukazovateľ ROE za minulé roky

(%)

2009

2010

2011

Návratnosť vlastného kapitálu (ROE) (41)

9,5

15,9

8,8

Okrem toho sa v reštrukturalizačnom pláne predpokladá takýto vývoj ukazovateľa ROE počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie (tabuľka 3).

Tabuľka 3

Prognóza ukazovateľa ROE

| (%) |
| --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Návratnosť vlastného kapitálu (ROE) | [5 – 15] | [5 – 15] | [5 – 15] |

(%)

2012

2013

2014

Návratnosť vlastného kapitálu (ROE)

[5 – 15]

[5 – 15]

[5 – 15]

| (112) | Táto prognóza je výsledkom podrobnejšieho finančného plánovania v reštrukturalizačnom pláne, ktorého najrelevantnejšie aspekty sú:






  — | Prevádzkové výnosy stúpnu z okolo 30 miliárd ISK na [...] miliárd ISK, pričom zisk zostane relatívne stabilný na úrovni okolo [...] miliárd ISK ročne. |
| --- | --- | --- |

(112)

Táto prognóza je výsledkom podrobnejšieho finančného plánovania v reštrukturalizačnom pláne, ktorého najrelevantnejšie aspekty sú:

—

Prevádzkové výnosy stúpnu z okolo 30 miliárd ISK na [...] miliárd ISK, pričom zisk zostane relatívne stabilný na úrovni okolo [...] miliárd ISK ročne.

| — | Čisté úrokové výnosy sa budú pohybovať v pásme medzi [...] a [...] miliárd ISK; |
| --- | --- |

—

Čisté úrokové výnosy sa budú pohybovať v pásme medzi [...] a [...] miliárd ISK;

| — | Očakáva sa nárast príjmov z poplatkov a provízií o [...] % z približne 4 miliárd ISK na [...] miliárd ISK; |
| --- | --- |

—

Očakáva sa nárast príjmov z poplatkov a provízií o [...] % z približne 4 miliárd ISK na [...] miliárd ISK;

| — | Očakáva sa pokles čistej úrokovej marže z [...] % v roku 2012 na [...] % v roku 2014; |
| --- | --- |

—

Očakáva sa pokles čistej úrokovej marže z [...] % v roku 2012 na [...] % v roku 2014;

| — | Počet zamestnancov sa podľa očakávania zníži o [...], z 1 158 na [...] v roku 2016; |
| --- | --- |

—

Počet zamestnancov sa podľa očakávania zníži o [...], z 1 158 na [...] v roku 2016;

| — | Očakáva sa pokles pomeru nákladov k výnosom z 57,2 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014. |
| --- | --- |

—

Očakáva sa pokles pomeru nákladov k výnosom z 57,2 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014.

| (113) | Podľa islandských orgánov je veľmi dobrá výkonnosť banky Landsbankinn od jej zriadenia do určitej miery spôsobená skutočnosťou, že aktíva v úverovom portfóliu prevedenom z banky Landsbanki stúpli odvtedy na hodnote. Tieto zisky z ocenenia sú do určitej miery kompenzované podmieneným dlhopisom, „zľava“ však bola a ostane dôležitou súčasťou príjmov banky počas reštrukturalizácie úverového portfólia. |
| --- | --- |

(113)

Podľa islandských orgánov je veľmi dobrá výkonnosť banky Landsbankinn od jej zriadenia do určitej miery spôsobená skutočnosťou, že aktíva v úverovom portfóliu prevedenom z banky Landsbanki stúpli odvtedy na hodnote. Tieto zisky z ocenenia sú do určitej miery kompenzované podmieneným dlhopisom, „zľava“ však bola a ostane dôležitou súčasťou príjmov banky počas reštrukturalizácie úverového portfólia.

| (114) | Na podporu tohto názoru islandské orgány predložili výpočet (tabuľka 4), ktorý uvádza, aké by boli ročné výsledky bez tejto zľavy a iných „nepravidelných položiek“.

  Tabuľka 4


  Zisky po odpočítaní „nepravidelných výnosov“ | 7.10.2008 – 31.12.2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Rozpočet

  2012 | Rozpočet

  2013 | Rozpočet

  2014 | Rozpočet

  2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zisk za rok | – 6 936 | 14 332 | 27 231 | 16 957 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Úpravy ziskovosti | | | | | | | | |
| Precenenie prevedených aktív | | – 23 772 | – 49 702 | – 58 489 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zmeny reálnej hodnoty podmieneného dlhopisu | | 10 241 | 16 269 | 34 316 | | | | |
| Rozhodnutia o devízových úveroch | | 0 | 18 158 | 40 726 | | | | |
| Majetkové účasti a dlhopisy | | – 7 983 | – 7 318 | – 18 017 | | | | |
| Devízové príjmy/straty | | 3 000 | – 14 623 | 759 | | | | |
| Ukončené činnosti | | – 693 | – 2 769 | – 6 255 | | | | |
| Náklady na financovanie vlastného kapitálu | | 2 804 | 1 019 | 1 223 | | | | |
| Upravená ziskovosť | | – 2 072 | – 11 735 | 11 221 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Upravený ukazovateľ ROE | | – 1,4 % | – 6,9 % | 5,8 % | [5 – 10]% | [5 – 10]% | [5 – 10]% | [5 – 10]% |

(114)

Na podporu tohto názoru islandské orgány predložili výpočet (tabuľka 4), ktorý uvádza, aké by boli ročné výsledky bez tejto zľavy a iných „nepravidelných položiek“.

Tabuľka 4

Zisky po odpočítaní „nepravidelných výnosov“

7.10.2008 – 31.12.2008

2009

2010

2011

Rozpočet

2012

Rozpočet

2013

Rozpočet

2014

Rozpočet

2015

Zisk za rok

– 6 936

14 332

27 231

16 957

[...]

[...]

[...]

[...]

Úpravy ziskovosti

Precenenie prevedených aktív

– 23 772

– 49 702

– 58 489

[...]

[...]

[...]

[...]

Zmeny reálnej hodnoty podmieneného dlhopisu

10 241

16 269

34 316

Rozhodnutia o devízových úveroch

0

18 158

40 726

Majetkové účasti a dlhopisy

– 7 983

– 7 318

– 18 017

Devízové príjmy/straty

3 000

– 14 623

759

Ukončené činnosti

– 693

– 2 769

– 6 255

Náklady na financovanie vlastného kapitálu

2 804

1 019

1 223

Upravená ziskovosť

– 2 072

– 11 735

11 221

[...]

[...]

[...]

[...]

Upravený ukazovateľ ROE

– 1,4 %

– 6,9 %

5,8 %

[5 – 10]%

[5 – 10]%

[5 – 10]%

[5 – 10]%

| (115) | Podľa týchto údajov by banka po roku 2010 aj tak bola zisková a počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie by mala vytvárať zisk aj bez existencie predmetnej zľavy (42). |
| --- | --- |

(115)

Podľa týchto údajov by banka po roku 2010 aj tak bola zisková a počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie by mala vytvárať zisk aj bez existencie predmetnej zľavy (42).

iv)   Vybudovanie a zachovanie silnej likviditnej pozície

| (116) | Pokiaľ ide o likviditu, FME vyžaduje, aby peniaze alebo podobné aktíva dosahovali objem 5 % vkladov na požiadanie a banky by mali byť schopné odolať 20-percentnému okamžitému výberu vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (43), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať zásobu likvidných aktív presahujúcu záväzky splatné nasledujúce tri mesiace. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu a pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite. Podľa islandských orgánov banka Landsbankinn spĺňa tieto pravidlá. Podľa reštrukturalizačného plánu v súčasnosti banka drží 42,5 % likvidných aktív z celkových vkladov. |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o likviditu, FME vyžaduje, aby peniaze alebo podobné aktíva dosahovali objem 5 % vkladov na požiadanie a banky by mali byť schopné odolať 20-percentnému okamžitému výberu vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (43), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať zásobu likvidných aktív presahujúcu záväzky splatné nasledujúce tri mesiace. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu a pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite. Podľa islandských orgánov banka Landsbankinn spĺňa tieto pravidlá. Podľa reštrukturalizačného plánu v súčasnosti banka drží 42,5 % likvidných aktív z celkových vkladov.

| (117) | Okrem toho podľa vyjadrení islandskej vlády banka Landsbankinn nedávno zmenila svoju politiku likvidity, aby mohla monitorovať pomer pokrytia likvidity (LCR) a dodržiavať požiadavky týkajúce sa likvidity podľa pravidiel Basel III. Jej ukazovateľ LCR je [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Okrem toho podľa vyjadrení islandskej vlády banka Landsbankinn nedávno zmenila svoju politiku likvidity, aby mohla monitorovať pomer pokrytia likvidity (LCR) a dodržiavať požiadavky týkajúce sa likvidity podľa pravidiel Basel III. Jej ukazovateľ LCR je [...] %.

| (118) | Vplyv likviditnej pozície banky v prípade stresovej situácie, ako napríklad okamžitého uvoľnenia kontrol kapitálu, je opísaný v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(118)

Vplyv likviditnej pozície banky v prípade stresovej situácie, ako napríklad okamžitého uvoľnenia kontrol kapitálu, je opísaný v ďalšom texte.

v)   Dokončenie reštrukturalizácie úverového portfólia domácností a podnikov.

| (119) | Pred finančnou krízou v roku 2008 sa súkromní aj komerční klienti banky značne zadlžili. Keď sa v dôsledku krízy oslabilo hospodárstvo, a najmä klesli ceny nehnuteľností, nadmerne zadlžení klienti často prestali byť schopní splácať svoje dlhy a zostali v situácii so záporným vlastným imaním. Okrem všeobecného ohrozenia hospodárskej prosperity Islandu sa náhle zhoršenie úverového portfólia banky stalo hlavným rizikom pre jej životaschopnosť v budúcnosti. Z tohto dôvodu sa reštrukturalizácia súkromných a komerčných úverových portfólií (znižovanie zadlženia) uvedená v reštrukturalizačnom pláne stala pre banku Landsbankinn prioritou. |
| --- | --- |

(119)

Pred finančnou krízou v roku 2008 sa súkromní aj komerční klienti banky značne zadlžili. Keď sa v dôsledku krízy oslabilo hospodárstvo, a najmä klesli ceny nehnuteľností, nadmerne zadlžení klienti často prestali byť schopní splácať svoje dlhy a zostali v situácii so záporným vlastným imaním. Okrem všeobecného ohrozenia hospodárskej prosperity Islandu sa náhle zhoršenie úverového portfólia banky stalo hlavným rizikom pre jej životaschopnosť v budúcnosti. Z tohto dôvodu sa reštrukturalizácia súkromných a komerčných úverových portfólií (znižovanie zadlženia) uvedená v reštrukturalizačnom pláne stala pre banku Landsbankinn prioritou.

| (120) | Podľa islandských orgánov banka Landsbankinn vypracovala osobitné programy čiastočného odpustenia dlhov a spolupracovala so štátom a ostatnými bankami na opatreniach zameraných na všeobecné znižovanie dlhu (napr. úprava hypoték na 110 % hodnoty nehnuteľnosti) (44). |
| --- | --- |

(120)

Podľa islandských orgánov banka Landsbankinn vypracovala osobitné programy čiastočného odpustenia dlhov a spolupracovala so štátom a ostatnými bankami na opatreniach zameraných na všeobecné znižovanie dlhu (napr. úprava hypoték na 110 % hodnoty nehnuteľnosti) (44).

| (121) | K 30. marcu 2012 bola dokončená reštrukturalizácia 75 % vysoko zadlžených spoločností, ktorých záväzky voči banke presiahli 100 miliónov ISK a celkovo bolo reštrukturalizovaných viac ako 75 % celkového dlhu. V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá, že do konca roka 2012 sa toto percento zvýši na 92 %. Navyše reštrukturalizované úvery sú do veľkej miery splácané. Na ilustráciu, z celkového objemu úverov doteraz reštrukturalizovaných spoločností je len 2,6 % viac ako 30 dní po lehote splatnosti. |
| --- | --- |

(121)

K 30. marcu 2012 bola dokončená reštrukturalizácia 75 % vysoko zadlžených spoločností, ktorých záväzky voči banke presiahli 100 miliónov ISK a celkovo bolo reštrukturalizovaných viac ako 75 % celkového dlhu. V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá, že do konca roka 2012 sa toto percento zvýši na 92 %. Navyše reštrukturalizované úvery sú do veľkej miery splácané. Na ilustráciu, z celkového objemu úverov doteraz reštrukturalizovaných spoločností je len 2,6 % viac ako 30 dní po lehote splatnosti.

vi)   Zlepšenie stratégie financovania

| (122) | Podľa islandských orgánov je profil financovania banky Landsbankinn dostatočne diverzifikovaný a v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte sa neočakávajú nijaké veľké refinančné potreby. Súčasná skladba financovania je približne takáto: 10 % vklady od finančných inštitúcií, 40 % vklady od klientov (z čoho 80 % vklady na požiadanie a 20 % termínované vklady až do 5 rokov), 30 % zabezpečené pôžičky so splatnosťou v rokoch 2014 až 2018 a 20 % vlastný kapitál. |
| --- | --- |

(122)

Podľa islandských orgánov je profil financovania banky Landsbankinn dostatočne diverzifikovaný a v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte sa neočakávajú nijaké veľké refinančné potreby. Súčasná skladba financovania je približne takáto: 10 % vklady od finančných inštitúcií, 40 % vklady od klientov (z čoho 80 % vklady na požiadanie a 20 % termínované vklady až do 5 rokov), 30 % zabezpečené pôžičky so splatnosťou v rokoch 2014 až 2018 a 20 % vlastný kapitál.

| (123) | Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, vklady sú najdôležitejším zdrojom financovania banky Landsbankinn. Podľa reštrukturalizačného plánu vzrastie počas obdobia reštrukturalizácie význam vkladov ešte viac. Zároveň banka Landsbankinn plánuje zvýšiť podiel termínovaných vkladov, aby sa zlepšila ich „vernosť“. |
| --- | --- |

(123)

Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, vklady sú najdôležitejším zdrojom financovania banky Landsbankinn. Podľa reštrukturalizačného plánu vzrastie počas obdobia reštrukturalizácie význam vkladov ešte viac. Zároveň banka Landsbankinn plánuje zvýšiť podiel termínovaných vkladov, aby sa zlepšila ich „vernosť“.

| (124) | Zaistené úvery zostanú dôležitým zdrojom financovania. Také sú aj najpravdepodobnejšie možnosti refinancovania pri splatnosti súčasných zabezpečených pôžičiek, keďže nezabezpečené dlhopisy nepredstavujú možnú alternatívu financovania pre banku Landsbankinn v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte. Banka plánuje v budúcnosti financovať dlhodobé aktíva, ako napríklad hypotéky, zabezpečenými dlhopismi a tieto môžu predstavovať až 5 % z celkového financovania. K tomu však podľa predloženého reštrukturalizačného plánu nedôjde počas obdobia reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(124)

Zaistené úvery zostanú dôležitým zdrojom financovania. Také sú aj najpravdepodobnejšie možnosti refinancovania pri splatnosti súčasných zabezpečených pôžičiek, keďže nezabezpečené dlhopisy nepredstavujú možnú alternatívu financovania pre banku Landsbankinn v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte. Banka plánuje v budúcnosti financovať dlhodobé aktíva, ako napríklad hypotéky, zabezpečenými dlhopismi a tieto môžu predstavovať až 5 % z celkového financovania. K tomu však podľa predloženého reštrukturalizačného plánu nedôjde počas obdobia reštrukturalizácie.

vii)   Zlepšenie nákladovej efektívnosti

| (125) | Podľa plánu reštrukturalizácie sa banka Landsbankinn stále zameriava na účinné a efektívne činnosti s cieľom eliminovať zvýšené náklady na infraštruktúru zapríčinené prísnejšími regulačnými kontrolami, zvýšeným zdanením a nákladmi spojenými s reštrukturalizáciou. |
| --- | --- |

(125)

Podľa plánu reštrukturalizácie sa banka Landsbankinn stále zameriava na účinné a efektívne činnosti s cieľom eliminovať zvýšené náklady na infraštruktúru zapríčinené prísnejšími regulačnými kontrolami, zvýšeným zdanením a nákladmi spojenými s reštrukturalizáciou.

| (126) | V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá pokles všeobecných prevádzkových nákladov o [...] % (po zohľadnení inflácie), najmä v dôsledku možného zlúčenia sporiteľne SpKef a ďalších dcérskych spoločností s bankou. Podľa banky Landsbankinn to poskytuje príležitosť na zníženie nákladov, najmä prostredníctvom zníženia zamestnancov ([...] % na plný úväzok počas nasledujúcich 3 rokov). Banka Landsbankinn okrem toho tvrdí, že začala veľký projekt zameraný na zefektívnenie svojho reťazca služieb. Nakoniec, banka Landsbankinn sa takisto zaviazala v priebehu reštrukturalizácie zatvoriť [...] pobočiek. Očakáva sa, že tieto opatrenia, ako aj zníženie počtu zamestnancov, povedú k poklesu pomeru nákladov k výnosom z 57,2 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014. |
| --- | --- |

(126)

V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá pokles všeobecných prevádzkových nákladov o [...] % (po zohľadnení inflácie), najmä v dôsledku možného zlúčenia sporiteľne SpKef a ďalších dcérskych spoločností s bankou. Podľa banky Landsbankinn to poskytuje príležitosť na zníženie nákladov, najmä prostredníctvom zníženia zamestnancov ([...] % na plný úväzok počas nasledujúcich 3 rokov). Banka Landsbankinn okrem toho tvrdí, že začala veľký projekt zameraný na zefektívnenie svojho reťazca služieb. Nakoniec, banka Landsbankinn sa takisto zaviazala v priebehu reštrukturalizácie zatvoriť [...] pobočiek. Očakáva sa, že tieto opatrenia, ako aj zníženie počtu zamestnancov, povedú k poklesu pomeru nákladov k výnosom z 57,2 % v roku 2011 na [...] % v roku 2014.

viii)   Zlepšenie riadenia rizika

| (127) | Banka Landsbankinn oznámila dozornému úradu, že jednou z jej priorít je zlepšenie vlastných postupov riadenia rizika. V tomto ohľade banka Landsbankinn vytvorila divíziu riadenia rizík. Táto divízia je zodpovedná za všetky tradičné oblasti riadenia rizík, merania a posudzovania trhového rizika, rizika likvidity, operačného a úverového rizika. Podľa banky Landsbankinn sa riadenie rizika výrazne zlepšilo vďaka novej organizačnej štruktúre. Divízia má 44 zamestnancov. |
| --- | --- |

(127)

Banka Landsbankinn oznámila dozornému úradu, že jednou z jej priorít je zlepšenie vlastných postupov riadenia rizika. V tomto ohľade banka Landsbankinn vytvorila divíziu riadenia rizík. Táto divízia je zodpovedná za všetky tradičné oblasti riadenia rizík, merania a posudzovania trhového rizika, rizika likvidity, operačného a úverového rizika. Podľa banky Landsbankinn sa riadenie rizika výrazne zlepšilo vďaka novej organizačnej štruktúre. Divízia má 44 zamestnancov.

3.5.2.   Schopnosť dosiahnuť životaschopnosť v prípade základného a záťažového scenára

| (128) | V reštrukturalizačnom pláne islandské orgány predložili základný a 3 stresové scenáre pre banku Landsbankinn s cieľom demonštrovať schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú životaschopnosť a jej odolnosť voči nepriaznivému vývoju. |
| --- | --- |

(128)

V reštrukturalizačnom pláne islandské orgány predložili základný a 3 stresové scenáre pre banku Landsbankinn s cieľom demonštrovať schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú životaschopnosť a jej odolnosť voči nepriaznivému vývoju.

3.5.2.1.   Základný scenár

| (129) | V súlade s vyššie uvedeným textom predstavuje reštrukturalizačný plán základný scenár. Podľa islandských orgánov sú podkladové makroekonomické ukazovatele podobné tým, ktoré CBI uvádza vo svojej východiskovej prognóze na nasledujúce roky. Uvedené sú v tabuľke 5:

  Tabuľka 5


  Makroekonomická prognóza, základný scenár |
| --- | --- |

(129)

V súlade s vyššie uvedeným textom predstavuje reštrukturalizačný plán základný scenár. Podľa islandských orgánov sú podkladové makroekonomické ukazovatele podobné tým, ktoré CBI uvádza vo svojej východiskovej prognóze na nasledujúce roky. Uvedené sú v tabuľke 5:

Tabuľka 5

Makroekonomická prognóza, základný scenár

3.5.2.2.   Stresové scenáre

| (130) | Reštrukturalizačný plán zahŕňa 3 stresové scenáre – miernu recesiu, medzinárodný hospodársky útlm a znehodnotenie koruny, vrátane metodiky použitej na modelovanie scenárov a dosahu na kapitálovú pozíciu banky. Scenáre sú navrhnuté v kontexte nepravdepodobných, ale možných zmien v hospodárskom prostredí, v ktorom banka Landsbankinn pôsobí. Napríklad scenár medzinárodného hospodárskeho útlmu sa zakladá na možnom rozpade eurozóny a jeho dosahu na európske hospodárstvo. Výsledné makroekonomické premenné pre tento scenár by boli takéto:

  Tabuľka 6


  Makroukazovatele scenára medzinárodného hospodárskeho útlmu |
| --- | --- |

(130)

Reštrukturalizačný plán zahŕňa 3 stresové scenáre – miernu recesiu, medzinárodný hospodársky útlm a znehodnotenie koruny, vrátane metodiky použitej na modelovanie scenárov a dosahu na kapitálovú pozíciu banky. Scenáre sú navrhnuté v kontexte nepravdepodobných, ale možných zmien v hospodárskom prostredí, v ktorom banka Landsbankinn pôsobí. Napríklad scenár medzinárodného hospodárskeho útlmu sa zakladá na možnom rozpade eurozóny a jeho dosahu na európske hospodárstvo. Výsledné makroekonomické premenné pre tento scenár by boli takéto:

Tabuľka 6

Makroukazovatele scenára medzinárodného hospodárskeho útlmu

| (131) | V záťažových testoch predložených bankou Landsbankinn sa uplatňujú rôzne metódy na uplatnenie týchto 3 scenárov na účely merania ich vplyvu na účtovné závierky, úverové straty a ekonomický kapitál. V grafe č. 3 sa napríklad uvádza, ako je strata v prípade zlyhania (LGD) prepojená s vývojom HDP.

  Graf 3


  Súvis medzi HDP a LDG


  [Graf o vzájomnom vzťahu medzi stratou v prípade zlyhania a HDP.

  Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva] |
| --- | --- |

(131)

V záťažových testoch predložených bankou Landsbankinn sa uplatňujú rôzne metódy na uplatnenie týchto 3 scenárov na účely merania ich vplyvu na účtovné závierky, úverové straty a ekonomický kapitál. V grafe č. 3 sa napríklad uvádza, ako je strata v prípade zlyhania (LGD) prepojená s vývojom HDP.

Graf 3

Súvis medzi HDP a LDG

[Graf o vzájomnom vzťahu medzi stratou v prípade zlyhania a HDP.

Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva]

| (132) | Hlavným zistením záťažových testov je, že kapitalizácia banky Landsbankinn je taká, že banka vo všetkých scenároch zostane nad internými aj externými minimálnymi požiadavkami CAD a podľa reštrukturalizačného plánu má v skutočnosti [...] % nadbytok kapitálu. |
| --- | --- |

(132)

Hlavným zistením záťažových testov je, že kapitalizácia banky Landsbankinn je taká, že banka vo všetkých scenároch zostane nad internými aj externými minimálnymi požiadavkami CAD a podľa reštrukturalizačného plánu má v skutočnosti [...] % nadbytok kapitálu.

| (133) | Okrem toho reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn obsahuje kvázi test ukazovateľa likvidity banky. V tomto prípade banka predpokladá, že by boli naraz vybraté všetky vklady finančných inštitúcií, napríklad po uvoľnení kontrol kapitálu. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi, aj v takom prípade by likviditná pozícia banky Landsbankinn ostala pevná najmä preto, že by v relatívne krátkom čase mohla speňažiť dodatočné aktíva, a to bez príliš negatívneho vplyvu na súvahu. Ide napríklad o jej portfólio hypotekárnych úverov denominované v ISK (prostredníctvom pôžičiek z CBI). Graf 4 znázorňuje tento scenár:

  Graf 4


  Jadrová likviditná pozícia po vybratí všetkých inštitucionálnych vkladov a variabilných výberoch klientov


  [Graf znázorňujúci likviditnú pozíciu banky Landsbankinn.

  Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva] |
| --- | --- |

(133)

Okrem toho reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn obsahuje kvázi test ukazovateľa likvidity banky. V tomto prípade banka predpokladá, že by boli naraz vybraté všetky vklady finančných inštitúcií, napríklad po uvoľnení kontrol kapitálu. Podľa informácií poskytnutých islandskými orgánmi, aj v takom prípade by likviditná pozícia banky Landsbankinn ostala pevná najmä preto, že by v relatívne krátkom čase mohla speňažiť dodatočné aktíva, a to bez príliš negatívneho vplyvu na súvahu. Ide napríklad o jej portfólio hypotekárnych úverov denominované v ISK (prostredníctvom pôžičiek z CBI). Graf 4 znázorňuje tento scenár:

Graf 4

Jadrová likviditná pozícia po vybratí všetkých inštitucionálnych vkladov a variabilných výberoch klientov

[Graf znázorňujúci likviditnú pozíciu banky Landsbankinn.

Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva]

| (134) | Podľa tohto výpočtu by banka mohla odolať dodatočným výberom [...] % vkladov klientov bez toho, aby musela začať speňažovať aktíva. Výsledok ukazuje, že banka Landsbankinn má dobrú pozíciu na zvládnutie neočakávaných narušení likvidity. |
| --- | --- |

(134)

Podľa tohto výpočtu by banka mohla odolať dodatočným výberom [...] % vkladov klientov bez toho, aby musela začať speňažovať aktíva. Výsledok ukazuje, že banka Landsbankinn má dobrú pozíciu na zvládnutie neočakávaných narušení likvidity.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA, TRANSAKCIA SPKEF A OPATRENIA DOČASNE SCHVÁLENÉ V ROZHODNUTÍ O SPORITEĽNIACH

| (135) | Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Landsbankinn predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho nevylúčil, že štátna pomoc bola súčasťou systému neobmedzenej ochrany vkladov. V rozhodnutí o začatí konania sa neprihliadalo na opatrenia spojené s prevzatím sporiteľne SpSv, ktoré dočasne schválil dozorný úrad v rozhodnutiach o sporiteľniach. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k tým opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie. V rozhodnutí o začatí neboli zahrnuté ani opatrenia súvisiace s prevodom činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn a dozorný úrad ich preto posúdi v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(135)

Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Landsbankinn predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho nevylúčil, že štátna pomoc bola súčasťou systému neobmedzenej ochrany vkladov. V rozhodnutí o začatí konania sa neprihliadalo na opatrenia spojené s prevzatím sporiteľne SpSv, ktoré dočasne schválil dozorný úrad v rozhodnutiach o sporiteľniach. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k tým opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie. V rozhodnutí o začatí neboli zahrnuté ani opatrenia súvisiace s prevodom činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn a dozorný úrad ich preto posúdi v ďalšom texte.

| (136) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako dva roky po zriadení banky Landsbankinn a rok po uzavretí dohody s veriteľmi banky Landsbanki nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán. |
| --- | --- |

(136)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako dva roky po zriadení banky Landsbankinn a rok po uzavretí dohody s veriteľmi banky Landsbanki nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán.

4.1.   Pripomienky zainteresovaných strán

| (137) | Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu. |
| --- | --- |

(137)

Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu.

4.2.   Pripomienky islandských orgánov

| (138) | Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti so zriadením NBI, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Podľa názoru islandských orgánov prijaté opatrenia sú vo všetkých aspektoch v súlade so zásadami stanovenými v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci a potvrdzujú, že pomoc je potrebná a obmedzuje sa na minimálnu nevyhnutnú sumu. |
| --- | --- |

(138)

Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti so zriadením NBI, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Podľa názoru islandských orgánov prijaté opatrenia sú vo všetkých aspektoch v súlade so zásadami stanovenými v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci a potvrdzujú, že pomoc je potrebná a obmedzuje sa na minimálnu nevyhnutnú sumu.

| (139) | Islandské orgány ďalej zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Landsbanki prišli o všetky svoje akcie a od štátu nedostali nijakú náhradu a že pomoc je vhodne navrhnutá, aby sa minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov. |
| --- | --- |

(139)

Islandské orgány ďalej zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Landsbanki prišli o všetky svoje akcie a od štátu nedostali nijakú náhradu a že pomoc je vhodne navrhnutá, aby sa minimalizovali negatívne vedľajšie účinky na konkurentov.

| (140) | Pokiaľ ide o prevod činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn, islandské orgány uznávajú, že záväzok štátu vyrovnať pokles hodnoty prevedených aktív (v porovnaní so sumou prevedených záväzkov) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Zastávajú však názor, že povaha dohody bráni banke Landsbankinn, aby prijala priamu finančnú výhodu. Priznávajú však, že opatrenie by mohlo posilniť pozíciu banky Landsbankinn, pretože rozširuje jej klientsku základňu a mohlo by poskytnúť príležitosti na racionalizáciu činností. |
| --- | --- |

(140)

Pokiaľ ide o prevod činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn, islandské orgány uznávajú, že záväzok štátu vyrovnať pokles hodnoty prevedených aktív (v porovnaní so sumou prevedených záväzkov) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Zastávajú však názor, že povaha dohody bráni banke Landsbankinn, aby prijala priamu finančnú výhodu. Priznávajú však, že opatrenie by mohlo posilniť pozíciu banky Landsbankinn, pretože rozširuje jej klientsku základňu a mohlo by poskytnúť príležitosti na racionalizáciu činností.

| (141) | V každom prípade islandské orgány tvrdia, že pomoc je zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. Keďže štátny príspevok sa obmedzuje presne na krytie rozdielu medzi aktívami a pasívami a tento rozdiel určuje nezávislý výbor, orgány tvrdia, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum. Tvrdia, že pomoc bola takisto primeraná, keďže banka Landsbankinn bola jediná banka, ktorá mohla prevziať činnosti sporiteľne SpKef v danom čase, a alternatívy, napríklad nútené splynutie pod dohľadom FME, by mohlo viac narušiť súťaž a štát by stálo viac. |
| --- | --- |

(141)

V každom prípade islandské orgány tvrdia, že pomoc je zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. Keďže štátny príspevok sa obmedzuje presne na krytie rozdielu medzi aktívami a pasívami a tento rozdiel určuje nezávislý výbor, orgány tvrdia, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum. Tvrdia, že pomoc bola takisto primeraná, keďže banka Landsbankinn bola jediná banka, ktorá mohla prevziať činnosti sporiteľne SpKef v danom čase, a alternatívy, napríklad nútené splynutie pod dohľadom FME, by mohlo viac narušiť súťaž a štát by stálo viac.

| (142) | Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(142)

Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc.

4.3.   Záväzky islandských orgánov

| (143) | Islandské orgány predložili viacero záväzkov, väčšina z nich sa týka narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe. |
| --- | --- |

(143)

Islandské orgány predložili viacero záväzkov, väčšina z nich sa týka narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe.

II.   POSÚDENIE

1.   PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

| (144) | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
  „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“ |
| --- | --- |

(144)

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

| (145) | Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto oparenia (45):






  — | počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu; |
| --- | --- | --- |

(145)

Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto oparenia (45):

—

počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu;

| — | (počiatočná) úplná kapitalizácia novej banky štátom; a ponechanie si majoritného podielu štátom. |
| --- | --- |

—

(počiatočná) úplná kapitalizácia novej banky štátom; a ponechanie si majoritného podielu štátom.

Uvedené opatrenia sa v ďalšom texte spoločne označujú ako „kapitalizačné opatrenia“. Okrem toho dozorný úrad posúdi:

| — | záruku islandskej vlády za domáce vklady vo všetkých islandských bankách; |
| --- | --- |

—

záruku islandskej vlády za domáce vklady vo všetkých islandských bankách;

| — | prevod činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn („transakcia Spkef“). |
| --- | --- |

—

prevod činností zo sporiteľne SpKef na banku Landsbankinn („transakcia Spkef“).

| (146) | Dozorný úrad takisto pripomína, že štátnu pomoc predstavujú aj dočasne schválené záchranné opatrenia v prospech sporiteľne SpSV, ktorá sa zlúči s bankou Landsbankinn. Konečná zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od reštrukturalizačného plánu zlúčeného subjektu. |
| --- | --- |

(146)

Dozorný úrad takisto pripomína, že štátnu pomoc predstavujú aj dočasne schválené záchranné opatrenia v prospech sporiteľne SpSV, ktorá sa zlúči s bankou Landsbankinn. Konečná zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od reštrukturalizačného plánu zlúčeného subjektu.

1.1.   Prítomnosť štátnych prostriedkov

| (147) | Tak ako dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Pokiaľ ide o transakciu Spkef, štát predpokladal riziko, že by aktíva sporiteľne SpKef nepostačovali na pokrytie jej prevedených záväzkov (vkladov). V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov. Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, arbitrážny výbor nedávno rozhodol, že štát je povinný uhradiť banke Landsbankinn 19,2 mld. ISK. Je teda zrejmé, že toto opatrenie predstavuje prevod štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(147)

Tak ako dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Pokiaľ ide o transakciu Spkef, štát predpokladal riziko, že by aktíva sporiteľne SpKef nepostačovali na pokrytie jej prevedených záväzkov (vkladov). V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov. Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, arbitrážny výbor nedávno rozhodol, že štát je povinný uhradiť banke Landsbankinn 19,2 mld. ISK. Je teda zrejmé, že toto opatrenie predstavuje prevod štátnych zdrojov.

| (148) | Vo vzťahu k ochrane vkladov dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške. |
| --- | --- |

(148)

Vo vzťahu k ochrane vkladov dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške.

| (149) | Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam. |
| --- | --- |

(149)

Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam.

| (150) | Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandskej vlády uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne, pevné, bezpodmienečné a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje (46) Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky. |
| --- | --- |

(150)

Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandskej vlády uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne, pevné, bezpodmienečné a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje (46) Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky.

| (151) | Spôsob, ako si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po zlúčení s bankou Landsbankinn. |
| --- | --- |

(151)

Spôsob, ako si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po zlúčení s bankou Landsbankinn.

| (152) | Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

(152)

Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu.

| (153) | Vo svetle uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(153)

Vo svetle uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

1.2.   Zvýhodnenie určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru

1.2.1.   Zvýhodnenie

| (154) | Po prvé opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša banke Landsbankinn výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie. |
| --- | --- |

(154)

Po prvé opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša banke Landsbankinn výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie.

| (155) | Pri rozhodovaní o tom, či investícia do podniku, napríklad formou kapitálovej injekcie, predstavuje výhodu, dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve a posudzuje, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako posudzovaná spoločnosť podnikajúci za normálnych trhových podmienok vykonal takúto investíciu (47). Od počiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od prepuknutia finančnej krízy (48) aj dozorného úradu (49) vo všeobecnosti taký, že štátne rekapitalizácie bánk predstavujú štátnu pomoc vzhľadom na otrasy a neistotu, ktorá bola charakteristická pre finančné trhy od jesene 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Landsbankinn výhodu, a to bez ohľadu na možný prevod menšinového podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere súkromných) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Landsbankinn zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty (50). Okrem toho s ohľadom na mechanizmus podmieneného dlhopisu opísaného v predchádzajúcom texte o nich nemožno tvrdiť, že investovali za rovnakých podmienok ako štát. |
| --- | --- |

(155)

Pri rozhodovaní o tom, či investícia do podniku, napríklad formou kapitálovej injekcie, predstavuje výhodu, dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve a posudzuje, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako posudzovaná spoločnosť podnikajúci za normálnych trhových podmienok vykonal takúto investíciu (47). Od počiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od prepuknutia finančnej krízy (48) aj dozorného úradu (49) vo všeobecnosti taký, že štátne rekapitalizácie bánk predstavujú štátnu pomoc vzhľadom na otrasy a neistotu, ktorá bola charakteristická pre finančné trhy od jesene 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Landsbankinn výhodu, a to bez ohľadu na možný prevod menšinového podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere súkromných) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Landsbankinn zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty (50). Okrem toho s ohľadom na mechanizmus podmieneného dlhopisu opísaného v predchádzajúcom texte o nich nemožno tvrdiť, že investovali za rovnakých podmienok ako štát.

| (156) | Pokiaľ ide o transakciu Spkef, dozorný úrad poznamenáva, že jej cieľom bolo poskytnúť banke Landsbankinn náhradu výlučne vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Navyše mechanizmus na určenie rozdielu prostredníctvom nezávislého arbitrážneho výboru zaručil vysokú úroveň objektivity tohto procesu. Avšak celé riziko toho, že hodnota aktív sporiteľne SpKef klesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Ďalej poznamenáva, že banka Landsbankinn mohla získať goodwill a dodatočné trhové podiely bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o transakciu Spkef, dozorný úrad poznamenáva, že jej cieľom bolo poskytnúť banke Landsbankinn náhradu výlučne vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Navyše mechanizmus na určenie rozdielu prostredníctvom nezávislého arbitrážneho výboru zaručil vysokú úroveň objektivity tohto procesu. Avšak celé riziko toho, že hodnota aktív sporiteľne SpKef klesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Ďalej poznamenáva, že banka Landsbankinn mohla získať goodwill a dodatočné trhové podiely bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu.

| (157) | Na záver musí dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Landsbankinn a celkovo islandské banky. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na krachujúcu banku. V súčasnosti je zrejmé, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov. |
| --- | --- |

(157)

Na záver musí dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Landsbankinn a celkovo islandské banky. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na krachujúcu banku. V súčasnosti je zrejmé, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov.

| (158) | Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady. |
| --- | --- |

(158)

Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady.

| (159) | Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru dozorného úradu banku Landsbankinn: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“ (51). |
| --- | --- |

(159)

Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru dozorného úradu banku Landsbankinn: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“ (51).

| (160) | po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Landsbankinn mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (52). Banka by preto musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si čo len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu. |
| --- | --- |

(160)

po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Landsbankinn mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (52). Banka by preto musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si čo len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu.

1.2.2.   Selektívnosť

| (161) | Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia a transakcia Spkef sú selektívne, pretože z nich má prospech len banka Landsbankinn. |
| --- | --- |

(161)

Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia a transakcia Spkef sú selektívne, pretože z nich má prospech len banka Landsbankinn.

| (162) | Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí. |
| --- | --- |

(162)

Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí.

1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

| (163) | Opatrenia posilňujú postavenie banky Landsbankinn v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Landsbankinn je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Zatiaľ čo islandské finančné trhy sú v súčasnosti viac-menej izolované, najmä v dôsledku kontrol kapitálu, (potenciál pre) cezhraničný obchod je stále prítomný a obchod pravdepodobne narastie po uvoľnení kontrol kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP (53). |
| --- | --- |

(163)

Opatrenia posilňujú postavenie banky Landsbankinn v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Landsbankinn je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Zatiaľ čo islandské finančné trhy sú v súčasnosti viac-menej izolované, najmä v dôsledku kontrol kapitálu, (potenciál pre) cezhraničný obchod je stále prítomný a obchod pravdepodobne narastie po uvoľnení kontrol kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP (53).

1.4.   Záver

| (164) | Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky, ochrana vkladov a transakcia Spkef zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad pripomína, že v rozhodnutiach o sporiteľniach dospel k rovnakým záverom o kapitalizačných opatreniach poskytnutých sporiteľni SpSv. |
| --- | --- |

(164)

Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky, ochrana vkladov a transakcia Spkef zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad pripomína, že v rozhodnutiach o sporiteľniach dospel k rovnakým záverom o kapitalizačných opatreniach poskytnutých sporiteľni SpSv.

2.   PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY

| (165) | Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“ |
| --- | --- |

(165)

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

| (166) | Islandské orgány neoznámili dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Rovnako to platí o transakcii Spkef. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne. |
| --- | --- |

(166)

Islandské orgány neoznámili dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Rovnako to platí o transakcii Spkef. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne.

3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (167) | Na úvod dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Landsbankinn novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Landsbanki v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Islandské orgány navyše vysvetlili, že podobnosť obchodných mien starej a novej banky má banke Landsbankinn pomôcť zužitkovať goodwill spájaný na Islande s názvom Landsbanki. Keďže hospodárske činnosti vykonávane bankou Landsbankinn od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, dozorný úrad hľadí na banku Landsbankinn ako na podnik v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(167)

Na úvod dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Landsbankinn novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Landsbanki v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Islandské orgány navyše vysvetlili, že podobnosť obchodných mien starej a novej banky má banke Landsbankinn pomôcť zužitkovať goodwill spájaný na Islande s názvom Landsbanki. Keďže hospodárske činnosti vykonávane bankou Landsbankinn od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, dozorný úrad hľadí na banku Landsbankinn ako na podnik v ťažkostiach.

| (168) | Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(168)

Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach.

3.1.   Právny základ posúdenia zlučiteľnosti: článok 61 ods. 3 písm. b Dohody o EHP a usmernenia dozorného úradu o reštrukturalizácii

| (169) | Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach ako banka Landsbankinn sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody sa povoľuje štátna pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (54) dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO. |
| --- | --- |

(169)

Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach ako banka Landsbankinn sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody sa povoľuje štátna pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (54) dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO.

| (170) | Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek skutočnosti, že od vypuknutia krízy uplynuli viac ako tri roky, islandský finančný systém je naďalej zraniteľný. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. |
| --- | --- |

(170)

Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek skutočnosti, že od vypuknutia krízy uplynuli viac ako tri roky, islandský finančný systém je naďalej zraniteľný. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva.

| (171) | V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(171)

V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP.

Uplatňovanie oznámenia o reštrukturalizácii

| (172) | V usmerneniach o štátnej pomoci dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (55) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:






  i) | viesť k obnove životaschopnosti banky; |
| --- | --- | --- |

(172)

V usmerneniach o štátnej pomoci dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (55) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:

i)

viesť k obnove životaschopnosti banky;

| ii) | zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena); |
| --- | --- |

ii)

zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena);

| iii) | obsahovať dostatočné opatrenie na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

iii)

obsahovať dostatočné opatrenie na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže.

| (173) | Dozorný úrad preto v ďalšom texte na základe predloženého reštrukturalizačného plánu banky Landsbankinn zhodnotí, či sú splnené tieto kritériá, a teda či opatrenia pomoci opísané v predchádzajúcom texte predstavujú zlučiteľnú reštrukturalizačnú pomoc. |
| --- | --- |

(173)

Dozorný úrad preto v ďalšom texte na základe predloženého reštrukturalizačného plánu banky Landsbankinn zhodnotí, či sú splnené tieto kritériá, a teda či opatrenia pomoci opísané v predchádzajúcom texte predstavujú zlučiteľnú reštrukturalizačnú pomoc.

3.2.   Obnovenie životaschopnosti

| (174) | Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(174)

Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti.

| (175) | V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia. |
| --- | --- |

(175)

V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia.

| (176) | V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov. |
| --- | --- |

(176)

V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov.

| (177) | Príčiny ťažkostí banky Landsbanki sú v súlade s už uvedenými informáciami uvedené v reštrukturalizačnom pláne a v správe osobitnej vyšetrovacej komisie. Medzi hlavné interné príčiny, ktoré podľa správy viedli ku kolapsu banky, patrí slabý manažment rizík, podstupovanie nadmerného rizika, neobvykle blízke vzťahy medzi vlastníkmi a najväčšími dlžníkmi, príliš rýchly rast počas príliš krátkeho obdobia, nedostatok skúseností na globálnych trhoch, benevolentné podmienky poskytovania úverov, nedostatok vnútorných kontrolných mechanizmov a pochybná firemná kultúra a stratégia. Banka sa takisto v značnej miere spoliehala na krátkodobé medzibankové financovanie (wholesale funding) a na to, aby mohla financovať svoje činnosti, musela získať veľké množstvo vkladov v zahraničí. Týmto sa prehĺbili už existujúce menové nerovnováhy. |
| --- | --- |

(177)

Príčiny ťažkostí banky Landsbanki sú v súlade s už uvedenými informáciami uvedené v reštrukturalizačnom pláne a v správe osobitnej vyšetrovacej komisie. Medzi hlavné interné príčiny, ktoré podľa správy viedli ku kolapsu banky, patrí slabý manažment rizík, podstupovanie nadmerného rizika, neobvykle blízke vzťahy medzi vlastníkmi a najväčšími dlžníkmi, príliš rýchly rast počas príliš krátkeho obdobia, nedostatok skúseností na globálnych trhoch, benevolentné podmienky poskytovania úverov, nedostatok vnútorných kontrolných mechanizmov a pochybná firemná kultúra a stratégia. Banka sa takisto v značnej miere spoliehala na krátkodobé medzibankové financovanie (wholesale funding) a na to, aby mohla financovať svoje činnosti, musela získať veľké množstvo vkladov v zahraničí. Týmto sa prehĺbili už existujúce menové nerovnováhy.

Regulačné opatrenia na zachovanie životaschopnosti

| (178) | Dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Landsbanki a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s jeho malou veľkosťou a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Landsbankinn, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto takisto závisí od toho, či boli napravené tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

(178)

Dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Landsbanki a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s jeho malou veľkosťou a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Landsbankinn, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto takisto závisí od toho, či boli napravené tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu.

| (179) | Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe. |
| --- | --- |

(179)

Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe.

| (180) | Po prvé boli posilnené právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových povinností v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu. |
| --- | --- |

(180)

Po prvé boli posilnené právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových povinností v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu.

| (181) | Po druhé dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby islandské banky nemohli opätovne pôsobiť so slabou kapitálovou pozíciou. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk. |
| --- | --- |

(181)

Po druhé dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby islandské banky nemohli opätovne pôsobiť so slabou kapitálovou pozíciou. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk.

| (182) | Po tretie vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností. Prijaté boli aj zmeny externých a interných predpisov pre vedenie účtovníctva. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, ktoré sa týkali vlastníkov a top manažérov. Opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(182)

Po tretie vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností. Prijaté boli aj zmeny externých a interných predpisov pre vedenie účtovníctva. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, ktoré sa týkali vlastníkov a top manažérov. Opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky.

| (183) | Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti bánk podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady. Navyše sa dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (56) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania. |
| --- | --- |

(183)

Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti bánk podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady. Navyše sa dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (56) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania.

Reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn

| (184) | Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, banka Landsbankinn sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na svoje tradične silné postavenie v segmente domáceho retailového a firemného bankovníctva, ktoré bude vo veľkej miere financované cez vklady domácich klientov. |
| --- | --- |

(184)

Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, banka Landsbankinn sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na svoje tradične silné postavenie v segmente domáceho retailového a firemného bankovníctva, ktoré bude vo veľkej miere financované cez vklady domácich klientov.

| (185) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Landsbankinn – v porovnaní s bankou Landsbanki – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt. Keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Landsbanki, nebude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie vydávaním nezabezpečených dlhopisov na medzinárodných trhoch, čo by v súčasnej klíme bolo veľmi náročné. |
| --- | --- |

(185)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Landsbankinn – v porovnaní s bankou Landsbanki – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt. Keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Landsbanki, nebude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie vydávaním nezabezpečených dlhopisov na medzinárodných trhoch, čo by v súčasnej klíme bolo veľmi náročné.

| (186) | Závislosť od financovania na medzibankovom trhu a neskôr od zahraničných vkladov bola vlastne jedným z hlavných dôvodov pádu banky Landsbanki. Financovanie banky Landsbankinn sa naproti tomu doteraz vo veľkej miere zakladalo na vkladoch a vlastnom kapitále (viac ako 70 %) a v reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá mierny rast podielu vkladov na celkových záväzkoch. Z reštrukturalizačného plánu vyplýva, že počas obdobia reštrukturalizácie by nemala vzniknúť nijaká významnejšia potreba refinancovania [...], a dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že predpoklady pre prognózu financovania nepočítajú s návratom na medzinárodné trhy s nezabezpečenými dlhmi ani menej náročné vydávanie zabezpečených dlhopisov. |
| --- | --- |

(186)

Závislosť od financovania na medzibankovom trhu a neskôr od zahraničných vkladov bola vlastne jedným z hlavných dôvodov pádu banky Landsbanki. Financovanie banky Landsbankinn sa naproti tomu doteraz vo veľkej miere zakladalo na vkladoch a vlastnom kapitále (viac ako 70 %) a v reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá mierny rast podielu vkladov na celkových záväzkoch. Z reštrukturalizačného plánu vyplýva, že počas obdobia reštrukturalizácie by nemala vzniknúť nijaká významnejšia potreba refinancovania [...], a dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že predpoklady pre prognózu financovania nepočítajú s návratom na medzinárodné trhy s nezabezpečenými dlhmi ani menej náročné vydávanie zabezpečených dlhopisov.

| (187) | Pokiaľ ide o uvedenú možnosť úspešného vydania nezabezpečených dlhopisov, banka pripúšťa, že by v súčasnosti obmedzený záujem investorov o nezabezpečené islandské dlhopisy mohol opätovne vzrásť, keď sa zruší neobmedzená ochrana vkladov (najmä prednostné postavenie vkladov), ktorá v súčasnosti znižuje príťažlivosť ostatných foriem dlhu. |
| --- | --- |

(187)

Pokiaľ ide o uvedenú možnosť úspešného vydania nezabezpečených dlhopisov, banka pripúšťa, že by v súčasnosti obmedzený záujem investorov o nezabezpečené islandské dlhopisy mohol opätovne vzrásť, keď sa zruší neobmedzená ochrana vkladov (najmä prednostné postavenie vkladov), ktorá v súčasnosti znižuje príťažlivosť ostatných foriem dlhu.

| (188) | Dozorný úrad sa na základe údajov predložených islandskými orgánmi domnieva, že sa stav financovania banky Landsbankinn zdá byť spoľahlivý, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa dlhodobá stratégia financovania banky Landsbankinn vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na stabilitu vyhliadok financovania, najmä silný dôraz na vklady a vlastný kapitál počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(188)

Dozorný úrad sa na základe údajov predložených islandskými orgánmi domnieva, že sa stav financovania banky Landsbankinn zdá byť spoľahlivý, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa dlhodobá stratégia financovania banky Landsbankinn vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na stabilitu vyhliadok financovania, najmä silný dôraz na vklady a vlastný kapitál počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky.

| (189) | Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, väčšina najrizikovejších medzinárodných aktív ostala v majetku banky Landsbanki. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o približne 75 %. Hlavná slabina obchodného modelu banky Landsbanki – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva a najmä silná závislosť na ziskoch z investičného bankovníctva (43 % z predkrízových ziskov) bez vhodného posúdenia rizika a obmedzenej znalosti trhu – tým teda bola napravená. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na tradičné jadro svojho podnikania. |
| --- | --- |

(189)

Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, väčšina najrizikovejších medzinárodných aktív ostala v majetku banky Landsbanki. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o približne 75 %. Hlavná slabina obchodného modelu banky Landsbanki – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva a najmä silná závislosť na ziskoch z investičného bankovníctva (43 % z predkrízových ziskov) bez vhodného posúdenia rizika a obmedzenej znalosti trhu – tým teda bola napravená. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na tradičné jadro svojho podnikania.

| (190) | Je zrejmé, že banka od svojho zriadenia rástla, a to najmä prostredníctvom prevzatia sporiteľní SpKef a SpSv (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Podľa reštrukturalizačného plánu to však nemusí mať výrazný vplyv na obchodný model banky Landsbankinn, keďže sporiteľne SpKef a SpSv disponovali hlavne domácimi aktívami podobných charakteristík, ako majú aktíva v portfóliu banky Landsbankinn. V každom prípade sa dozorný úrad domnieva, že zbavenie sa aktív, podrobnejšie opísané v ďalšom texte, prispeje k tomu, aby sa banka Landsbankinn mohla zamerať na svoje hlavné činnosti. Záväzok zatvoriť [...] pobočiek počas obdobia reštrukturalizácie prispeje k tomu, aby mohla banka Landsbankinn uskutočniť zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

(190)

Je zrejmé, že banka od svojho zriadenia rástla, a to najmä prostredníctvom prevzatia sporiteľní SpKef a SpSv (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Podľa reštrukturalizačného plánu to však nemusí mať výrazný vplyv na obchodný model banky Landsbankinn, keďže sporiteľne SpKef a SpSv disponovali hlavne domácimi aktívami podobných charakteristík, ako majú aktíva v portfóliu banky Landsbankinn. V každom prípade sa dozorný úrad domnieva, že zbavenie sa aktív, podrobnejšie opísané v ďalšom texte, prispeje k tomu, aby sa banka Landsbankinn mohla zamerať na svoje hlavné činnosti. Záväzok zatvoriť [...] pobočiek počas obdobia reštrukturalizácie prispeje k tomu, aby mohla banka Landsbankinn uskutočniť zvýšenie efektívnosti.

| (191) | Veľkou výzvou pre banku Landsbankinn zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki. V tejto súvislosti dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie je pre banku prioritou, ako to ilustrujú mnohé všeobecné a individuálne návrhy, ktoré banka predstavila svojim nadmerne zadlženým klientom. Takisto vytvorila dostatočne personálne vybavenú reštrukturalizačnú divíziu. Dosiahlo sa už veľa, hoci proces nepokročil tak rýchlo ako sa pôvodne plánovalo. Napríklad k 30. marcu 2012 sa pristúpilo k určitej úprave dlhu v 75 % všetkých dlhov, pri ktorých bola reštrukturalizácia potrebná. Navyše, podľa údajov od islandských orgánov bola prevažná väčšina týchto spoločností schopná po reštrukturalizácii splácať svoje dlhy. |
| --- | --- |

(191)

Veľkou výzvou pre banku Landsbankinn zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki. V tejto súvislosti dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie je pre banku prioritou, ako to ilustrujú mnohé všeobecné a individuálne návrhy, ktoré banka predstavila svojim nadmerne zadlženým klientom. Takisto vytvorila dostatočne personálne vybavenú reštrukturalizačnú divíziu. Dosiahlo sa už veľa, hoci proces nepokročil tak rýchlo ako sa pôvodne plánovalo. Napríklad k 30. marcu 2012 sa pristúpilo k určitej úprave dlhu v 75 % všetkých dlhov, pri ktorých bola reštrukturalizácia potrebná. Navyše, podľa údajov od islandských orgánov bola prevažná väčšina týchto spoločností schopná po reštrukturalizácii splácať svoje dlhy.

| (192) | Dozorný úrad považuje tieto skutočnosti za ukazovateľ spoľahlivosti reštrukturalizačných metód banky Landsbankinn a za dôkaz toho, že banka si reštrukturalizáciu svojho úverového portfólia skutočne vytýčila ako prioritu. Okrem toho sa na základe doterajšieho pokroku reálne ukazuje, že banka splní svoj cieľ dokončiť 92 % všetkých reštrukturalizácií (z celkového objemu úverov) do konca roka 2012. |
| --- | --- |

(192)

Dozorný úrad považuje tieto skutočnosti za ukazovateľ spoľahlivosti reštrukturalizačných metód banky Landsbankinn a za dôkaz toho, že banka si reštrukturalizáciu svojho úverového portfólia skutočne vytýčila ako prioritu. Okrem toho sa na základe doterajšieho pokroku reálne ukazuje, že banka splní svoj cieľ dokončiť 92 % všetkých reštrukturalizácií (z celkového objemu úverov) do konca roka 2012.

| (193) | Dozorný úrad takisto kladne poznamenáva, že reštrukturalizačný plán predpokladá zvýšenie iba [...] % úverov poskytnutých klientom v priebehu obdobia reštrukturalizácie. V súčasnom hospodárskom prostredí sa to zdá byť pravdepodobné. Dozorný úrad takisto zastáva názor, že menšia váha majetkových podielov a nástrojov vlastného imania, najmä záväzok predať [...] (pozri prílohu), ešte viac zníži rizikovosť majetkového portfólia banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(193)

Dozorný úrad takisto kladne poznamenáva, že reštrukturalizačný plán predpokladá zvýšenie iba [...] % úverov poskytnutých klientom v priebehu obdobia reštrukturalizácie. V súčasnom hospodárskom prostredí sa to zdá byť pravdepodobné. Dozorný úrad takisto zastáva názor, že menšia váha majetkových podielov a nástrojov vlastného imania, najmä záväzok predať [...] (pozri prílohu), ešte viac zníži rizikovosť majetkového portfólia banky Landsbankinn.

| (194) | Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Landsbankinn podľa názoru dozorného úradu relatívne zdravú súvahu a úverové portfóliá s dobrou výkonnosťou. |
| --- | --- |

(194)

Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Landsbankinn podľa názoru dozorného úradu relatívne zdravú súvahu a úverové portfóliá s dobrou výkonnosťou.

| (195) | Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Landsbanki bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Landsbankinn sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnym ukazovateľom CAD, t. j. 16 %, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa dostatočne prísnych záťažových testov, ktoré vykonala banka Landsbankinn a ktoré sú v súlade s požiadavkou uvedenou v usmerneniach o reštrukturalizácii týkajúcej sa „kombinácie stresových udalostí vrátane pretrvávajúcej celosvetovej recesie“ (pozri bod 13 usmernení), by ukazovateľ CAD neklesol pod túto vysokú referenčnú hodnotu. Dozorný úrad považuje za prezieravé a uspokojivé, že aj v prípade stresového scenára s najvýznamnejším dosahom na kapitálovú základňu banky Landsbankinn – v podstate prípad rozpadu eurozóny – by si banka uchovala [...]-percentný nadbytok kapitálu, čo v rámci prostredia jej pôsobenia, ako je opísané v predchádzajúcom texte, poskytuje banke Landsbankinn významný kapitálový vankúš na riešenie neočakávaných nepriaznivých okolností. |
| --- | --- |

(195)

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Landsbanki bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Landsbankinn sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnym ukazovateľom CAD, t. j. 16 %, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa dostatočne prísnych záťažových testov, ktoré vykonala banka Landsbankinn a ktoré sú v súlade s požiadavkou uvedenou v usmerneniach o reštrukturalizácii týkajúcej sa „kombinácie stresových udalostí vrátane pretrvávajúcej celosvetovej recesie“ (pozri bod 13 usmernení), by ukazovateľ CAD neklesol pod túto vysokú referenčnú hodnotu. Dozorný úrad považuje za prezieravé a uspokojivé, že aj v prípade stresového scenára s najvýznamnejším dosahom na kapitálovú základňu banky Landsbankinn – v podstate prípad rozpadu eurozóny – by si banka uchovala [...]-percentný nadbytok kapitálu, čo v rámci prostredia jej pôsobenia, ako je opísané v predchádzajúcom texte, poskytuje banke Landsbankinn významný kapitálový vankúš na riešenie neočakávaných nepriaznivých okolností.

| (196) | Navyše ukazovateľ CAD banky Landsbankinn sa bude počas obdobia reštrukturalizácie naďalej postupne zvyšovať. Na základe toho sa dozorný úrad domnieva, že kapitálová pozícia banky Landsbankinn je dostatočne odolná. |
| --- | --- |

(196)

Navyše ukazovateľ CAD banky Landsbankinn sa bude počas obdobia reštrukturalizácie naďalej postupne zvyšovať. Na základe toho sa dozorný úrad domnieva, že kapitálová pozícia banky Landsbankinn je dostatočne odolná.

| (197) | Pokiaľ ide o stav likvidity banky, dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad kladne hodnotí skutočnosť, že banka už začala prispôsobovať svoju politiku likvidity na plnenie budúcich požiadaviek podľa pravidiel Bazilej III. Domnieva sa, že aktuálny pomer LCR banky [...] % je uspokojujúcim ukazovateľom, najmä v porovnaní s priemernou hodnotou 83 %, ktorá bola stanovená v štúdii Banky pre medzinárodné zúčtovanie zahŕňajúcej viac ako 200 bánk (57). Dozorný úrad si ďalej myslí, že stresové testovanie pomeru likvidity banky preukázalo, že likviditná situácia banky Landsbankinn je solídna. |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o stav likvidity banky, dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad kladne hodnotí skutočnosť, že banka už začala prispôsobovať svoju politiku likvidity na plnenie budúcich požiadaviek podľa pravidiel Bazilej III. Domnieva sa, že aktuálny pomer LCR banky [...] % je uspokojujúcim ukazovateľom, najmä v porovnaní s priemernou hodnotou 83 %, ktorá bola stanovená v štúdii Banky pre medzinárodné zúčtovanie zahŕňajúcej viac ako 200 bánk (57). Dozorný úrad si ďalej myslí, že stresové testovanie pomeru likvidity banky preukázalo, že likviditná situácia banky Landsbankinn je solídna.

| (198) | Dozorný úrad takisto víta zmeny banky Landsbankinn v oblasti správy a riadenia a výmeny kľúčových zamestnancov. Takisto posilnenie riadenia rizík, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, rieši podľa názoru dozorného úradu slabiny podnikateľského modelu banky Landsbanki a prispeje k objektívnejšiemu a odbornejšiemu hodnoteniu rizika v činnostiach banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(198)

Dozorný úrad takisto víta zmeny banky Landsbankinn v oblasti správy a riadenia a výmeny kľúčových zamestnancov. Takisto posilnenie riadenia rizík, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, rieši podľa názoru dozorného úradu slabiny podnikateľského modelu banky Landsbanki a prispeje k objektívnejšiemu a odbornejšiemu hodnoteniu rizika v činnostiach banky Landsbankinn.

| (199) | V usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky. |
| --- | --- |

(199)

V usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky.

| (200) | V tejto súvislosti dozorný úrad pripomína, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Landsbankinn, by bolo náročné pre každú banku. Dozorný úrad si ďalej myslí, že každá banka na Islande sa v súčasnosti snaží nájsť vhodnú rovnováhu medzi cieľom zvýšiť ziskovosť a udržať bezpečnú (t. j. vysokú) kapitálovú rovnováhu. Z tohto hľadiska je dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie. Medzi rokmi 2009 a 2014 sa ukazovateľ ROE pohybuje v rozpätí od [> 5] % do [> 15] %. |
| --- | --- |

(200)

V tejto súvislosti dozorný úrad pripomína, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Landsbankinn, by bolo náročné pre každú banku. Dozorný úrad si ďalej myslí, že každá banka na Islande sa v súčasnosti snaží nájsť vhodnú rovnováhu medzi cieľom zvýšiť ziskovosť a udržať bezpečnú (t. j. vysokú) kapitálovú rovnováhu. Z tohto hľadiska je dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie. Medzi rokmi 2009 a 2014 sa ukazovateľ ROE pohybuje v rozpätí od [> 5] % do [> 15] %.

| (201) | Ako sa však uvádza v predchádzajúcom texte, táto variabilita je aj dôsledkom situácie a udalostí, ako sú napríklad zisky z oceňovania aktív, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki. Aj jednorazové udalosti, ako napr. neočakávane úspešné predaje dcérskych spoločností na jednej strane a odpisy spôsobené nedávnym rozhodnutím Najvyššieho súdu o devízových úveroch na druhej strane, môžu mať takisto vplyv. Výpočet predložený islandskými orgánmi, v ktorom bol výkaz ziskov a strát očistený od týchto nepravidelných položiek, naznačuje, že banka dosiahla a naďalej bude dosahovať relatívne stabilné zisky od roku 2011. Správa spoločnosti Icelandic State Financial Investments („ISFI“) uvedená v predchádzajúcom by mohla podporiť toto tvrdenie. Nie je jasné, či tieto výpočty sami o sebe potvrdzujú „jadrovú ziskovosť“ banky. Dozorný úrad však poznamenáva, že význam zľavy počas obdobia reštrukturalizácie rýchlo klesá, a v reštrukturalizačnom pláne sa očakáva, že banka zaznamená „jadrové“ zisky vo výške približne [...] a [...] mld. ISK každý rok od roku 2012 po rok 2014. |
| --- | --- |

(201)

Ako sa však uvádza v predchádzajúcom texte, táto variabilita je aj dôsledkom situácie a udalostí, ako sú napríklad zisky z oceňovania aktív, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki. Aj jednorazové udalosti, ako napr. neočakávane úspešné predaje dcérskych spoločností na jednej strane a odpisy spôsobené nedávnym rozhodnutím Najvyššieho súdu o devízových úveroch na druhej strane, môžu mať takisto vplyv. Výpočet predložený islandskými orgánmi, v ktorom bol výkaz ziskov a strát očistený od týchto nepravidelných položiek, naznačuje, že banka dosiahla a naďalej bude dosahovať relatívne stabilné zisky od roku 2011. Správa spoločnosti Icelandic State Financial Investments („ISFI“) uvedená v predchádzajúcom by mohla podporiť toto tvrdenie. Nie je jasné, či tieto výpočty sami o sebe potvrdzujú „jadrovú ziskovosť“ banky. Dozorný úrad však poznamenáva, že význam zľavy počas obdobia reštrukturalizácie rýchlo klesá, a v reštrukturalizačnom pláne sa očakáva, že banka zaznamená „jadrové“ zisky vo výške približne [...] a [...] mld. ISK každý rok od roku 2012 po rok 2014.

| (202) | Niektoré z najdôležitejších aspektov finančného plánovania boli podrobne uvedené v predchádzajúcom texte. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto predpoklady sa celkovo zdajú byť dostatočne opatrné s prihliadnutím na náročné prevádzkové prostredie. Pokiaľ ide o maržu úrokovej sadzby, dozorný úrad konštatuje, že aj po predpokladanom poklese na [...] % by boli v medzinárodnom porovnaní dosť vysoké (58). Podľa islandských orgánov bola marža približne na tejto úrovni alebo vyššia niekoľko posledných dekád. Je to zapríčinené okrem iného prostredím s vyššími úrokovými sadzbami na Islande, nižším podielom hypoték v úverovom portfóliu a menšou veľkosťou bánk. Dozorný úrad považuje tieto vysvetlenia za primerané, a preto považuje tento aspekt finančného plánovania za dostatočne pravdepodobný. |
| --- | --- |

(202)

Niektoré z najdôležitejších aspektov finančného plánovania boli podrobne uvedené v predchádzajúcom texte. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto predpoklady sa celkovo zdajú byť dostatočne opatrné s prihliadnutím na náročné prevádzkové prostredie. Pokiaľ ide o maržu úrokovej sadzby, dozorný úrad konštatuje, že aj po predpokladanom poklese na [...] % by boli v medzinárodnom porovnaní dosť vysoké (58). Podľa islandských orgánov bola marža približne na tejto úrovni alebo vyššia niekoľko posledných dekád. Je to zapríčinené okrem iného prostredím s vyššími úrokovými sadzbami na Islande, nižším podielom hypoték v úverovom portfóliu a menšou veľkosťou bánk. Dozorný úrad považuje tieto vysvetlenia za primerané, a preto považuje tento aspekt finančného plánovania za dostatočne pravdepodobný.

| (203) | Ďalšou dôležitou hnacou silou budúcej ziskovosti je vyšší príjem z poplatkov a provízií, ktorý sa podľa prognóz zvýši o približne [...] %. Toto zvýšenie by v roku 2014 prinieslo zisk viac ako [...] mld. ISK. Islandské orgány tvrdia, že tieto prognózy sú hodnoverné, keďže činnosti ako burzové transakcie a devízové obchody sa po kolapse a zavedení kontrol kapitálu prakticky zastavili. |
| --- | --- |

(203)

Ďalšou dôležitou hnacou silou budúcej ziskovosti je vyšší príjem z poplatkov a provízií, ktorý sa podľa prognóz zvýši o približne [...] %. Toto zvýšenie by v roku 2014 prinieslo zisk viac ako [...] mld. ISK. Islandské orgány tvrdia, že tieto prognózy sú hodnoverné, keďže činnosti ako burzové transakcie a devízové obchody sa po kolapse a zavedení kontrol kapitálu prakticky zastavili.

| (204) | Banka prijala niekoľko iniciatív uvedených v predchádzajúcom texte, aby zvýšila efektivitu a znížila náklady. Ide okrem iného o už uvedené plánované zníženie počtu zamestnancov, záväzok zatvoriť [...] pobočiek a všeobecné zjednodušenie operácií. Tieto opatrenia by mali celkovo znížiť pomer nákladov k výnosom z 57,2 % na [...] % v roku 2014. Dozorný úrad víta tieto snahy, nakoľko súčasný pomer sa zdá byť v medzinárodnom porovnaní dosť vysoký. Dozorný úrad aj tu považuje za pravdepodobné, že tento cieľ je možné dosiahnuť. |
| --- | --- |

(204)

Banka prijala niekoľko iniciatív uvedených v predchádzajúcom texte, aby zvýšila efektivitu a znížila náklady. Ide okrem iného o už uvedené plánované zníženie počtu zamestnancov, záväzok zatvoriť [...] pobočiek a všeobecné zjednodušenie operácií. Tieto opatrenia by mali celkovo znížiť pomer nákladov k výnosom z 57,2 % na [...] % v roku 2014. Dozorný úrad víta tieto snahy, nakoľko súčasný pomer sa zdá byť v medzinárodnom porovnaní dosť vysoký. Dozorný úrad aj tu považuje za pravdepodobné, že tento cieľ je možné dosiahnuť.

| (205) | Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Landsbankinn. Makroekonomické predpoklady sa javia byť v súlade s prognózami CBI. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Landsbankinn sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov. |
| --- | --- |

(205)

Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Landsbankinn. Makroekonomické predpoklady sa javia byť v súlade s prognózami CBI. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Landsbankinn sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov.

| (206) | Po zohľadnení uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že reštrukturalizačný plán demonštruje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že ustanovenia oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii sú splnené. |
| --- | --- |

(206)

Po zohľadnení uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že reštrukturalizačný plán demonštruje obnovenie dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že ustanovenia oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii sú splnené.

3.3.   Vlastný príspevok/rozdelenie bremena

| (207) | Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“. |
| --- | --- |

(207)

Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“.

| (208) | Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Pri zriadení banky Landsbankinn na podklade domácich činností banky Landsbanki prišli akcionári banky Landsbanki o všetky svoje investície a teda prispeli maximálnou možnou mierou na reštrukturalizáciu banky Landsbankinn. Okrem toho veritelia banky Landsbanki museli strpieť značné straty (59), alebo aspoň museli podstúpiť riziko svojich investícií v závislosti od výkonnosti aktív prevedených na banku Landsbankinn (prostredníctvom podmieneného dlhopisu). Preto, pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Landsbanki, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu. |
| --- | --- |

(208)

Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Pri zriadení banky Landsbankinn na podklade domácich činností banky Landsbanki prišli akcionári banky Landsbanki o všetky svoje investície a teda prispeli maximálnou možnou mierou na reštrukturalizáciu banky Landsbankinn. Okrem toho veritelia banky Landsbanki museli strpieť značné straty (59), alebo aspoň museli podstúpiť riziko svojich investícií v závislosti od výkonnosti aktív prevedených na banku Landsbankinn (prostredníctvom podmieneného dlhopisu). Preto, pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Landsbanki, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu.

| (209) | Okrem uvedených skutočností dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Landsbankinn obmedzila na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(209)

Okrem uvedených skutočností dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Landsbankinn obmedzila na nevyhnutné minimum.

| (210) | Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenie, pôvodná kapitálová pozícia banky Landsbankinn pri jej zriadení bola nižšia ako boli kapitálové požiadavky FME (13 % namiesto 16 %). V roku 2009, po dohode s Landsbanki, sa dosiahla kapitálová primeranosť vo výške 15 %, 1 percentuálny bod pod minimálnou hodnotou stanovenou FME. Ten v tomto prípade udelil dočasnú výnimku. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že (budúci) podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki do banky Landsbankinn. Skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Landsbankinn následne vzrástol dostatočne na to, aby mohla absorbovať činnosti sporiteľne SpKef a neskôr SpSv, bola vysvetlená pripísaním účtovnej hodnoty prevedených aktív. To, že sa ukazovateľ CAD neskôr takto významne posilnil, neznamená podľa dozorného úradu to, že banka Landsbankinn bola nadmerne kapitalizovaná zo strany štátu pri jej zriadení. |
| --- | --- |

(210)

Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenie, pôvodná kapitálová pozícia banky Landsbankinn pri jej zriadení bola nižšia ako boli kapitálové požiadavky FME (13 % namiesto 16 %). V roku 2009, po dohode s Landsbanki, sa dosiahla kapitálová primeranosť vo výške 15 %, 1 percentuálny bod pod minimálnou hodnotou stanovenou FME. Ten v tomto prípade udelil dočasnú výnimku. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že (budúci) podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Landsbanki do banky Landsbankinn. Skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Landsbankinn následne vzrástol dostatočne na to, aby mohla absorbovať činnosti sporiteľne SpKef a neskôr SpSv, bola vysvetlená pripísaním účtovnej hodnoty prevedených aktív. To, že sa ukazovateľ CAD neskôr takto významne posilnil, neznamená podľa dozorného úradu to, že banka Landsbankinn bola nadmerne kapitalizovaná zo strany štátu pri jej zriadení.

| (211) | V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“. |
| --- | --- |

(211)

V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“.

| (212) | Dozorný úrad vyložil svoje usmernenia o štátnej pomoci, pokiaľ ide o kapitálové injekcie prostredníctvom akcií, v roku 2012. V bodoch 7 a 8 usmernení pre finančnú krízu sa uvádza: „Vzhľadom na zmeny regulačného rámca a meniace sa trhové prostredie dozorný úrad predpokladá, že kapitálové injekcie poskytované štátom môžu mať v budúcnosti formu akcií s pohyblivým výnosom. Objasnenie pravidiel o cene kapitálových injekcií je potrebné vzhľadom na to, že protiplnenie za takéto akcie má formu (neistých) dividend a kapitálových výnosov, takže je ťažké posúdiť priamo ex ante odmenu za takéto nástroje. Dozorný úrad preto posúdi cenu týchto kapitálových injekcií na základe emisnej ceny akcií. Kapitálové injekcie by sa mali upisovať s dostatočnou zľavou z ceny akcií (po úprave zohľadňujúcej efekt ‚zriedenia‘) bezprostredne pred oznámením kapitálovej injekcie, aby mal štát dostatočnú záruku primeraného protiplnenia“ (60). |
| --- | --- |

(212)

Dozorný úrad vyložil svoje usmernenia o štátnej pomoci, pokiaľ ide o kapitálové injekcie prostredníctvom akcií, v roku 2012. V bodoch 7 a 8 usmernení pre finančnú krízu sa uvádza: „Vzhľadom na zmeny regulačného rámca a meniace sa trhové prostredie dozorný úrad predpokladá, že kapitálové injekcie poskytované štátom môžu mať v budúcnosti formu akcií s pohyblivým výnosom. Objasnenie pravidiel o cene kapitálových injekcií je potrebné vzhľadom na to, že protiplnenie za takéto akcie má formu (neistých) dividend a kapitálových výnosov, takže je ťažké posúdiť priamo ex ante odmenu za takéto nástroje. Dozorný úrad preto posúdi cenu týchto kapitálových injekcií na základe emisnej ceny akcií. Kapitálové injekcie by sa mali upisovať s dostatočnou zľavou z ceny akcií (po úprave zohľadňujúcej efekt ‚zriedenia‘) bezprostredne pred oznámením kapitálovej injekcie, aby mal štát dostatočnú záruku primeraného protiplnenia“ (60).

| (213) | Podľa názoru dozorného úradu toto ustanovenie nie je priamo uplatniteľné na tento prípad, keďže technicky štát kapitalizoval novú banku. Preto sa tým nemohol zriediť podiel starých akcionárov v presnom zmysle slova. Význam ustanovenia však tkvie v tom, aby mal štát zabezpečené dostatočne zriedené vlastníctvo a budúce zisky, pretože musel prevziať riziko pri poskytnutí kapitálu podniku v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(213)

Podľa názoru dozorného úradu toto ustanovenie nie je priamo uplatniteľné na tento prípad, keďže technicky štát kapitalizoval novú banku. Preto sa tým nemohol zriediť podiel starých akcionárov v presnom zmysle slova. Význam ustanovenia však tkvie v tom, aby mal štát zabezpečené dostatočne zriedené vlastníctvo a budúce zisky, pretože musel prevziať riziko pri poskytnutí kapitálu podniku v ťažkostiach.

| (214) | V tomto prípade je zrejmé, že štát získal väčšinu (81,33 %) akcií banky Landsbankinn a následne získa rovnaký podiel budúcich ziskov, zatiaľ čo bývalí akcionári nedostanú nijaké. Súčasní menšinoví akcionári, t. j. bývalí veritelia, sa do určitej miery budú podieľať na budúcich ziskoch. S najväčšou pravdepodobnosťou však aj tak budú znášať výrazné straty, ako sa uviedlo v predchádzajúcom texte. |
| --- | --- |

(214)

V tomto prípade je zrejmé, že štát získal väčšinu (81,33 %) akcií banky Landsbankinn a následne získa rovnaký podiel budúcich ziskov, zatiaľ čo bývalí akcionári nedostanú nijaké. Súčasní menšinoví akcionári, t. j. bývalí veritelia, sa do určitej miery budú podieľať na budúcich ziskoch. S najväčšou pravdepodobnosťou však aj tak budú znášať výrazné straty, ako sa uviedlo v predchádzajúcom texte.

| (215) | Okrem toho bola výkonnosť banky Landsbankinn od jej zriadenia primeraná, a reštrukturalizačný plán predpokladá stabilné zisky na nasledujúce roky. Dozorný úrad sa preto domnieva, že požiadavka bodu 26 usmernení o reštrukturalizácii v spojení s bodom 8 usmernení pre finančnú krízu boli dodržané. |
| --- | --- |

(215)

Okrem toho bola výkonnosť banky Landsbankinn od jej zriadenia primeraná, a reštrukturalizačný plán predpokladá stabilné zisky na nasledujúce roky. Dozorný úrad sa preto domnieva, že požiadavka bodu 26 usmernení o reštrukturalizácii v spojení s bodom 8 usmernení pre finančnú krízu boli dodržané.

| (216) | I keď transakcia Spkef, opísaná v predchádzajúcom texte, obsahuje prvky štátnej pomoci, dozorný úrad sa domnieva, že bola pripravená spôsobom, ktorý vylučuje priamu finančnú výhodu pre banku Landsbankinn. V tejto súvislosti pripomína, že konečná náhrada za prevzatie vkladov zo sporiteľne SpKef bola určená nezávislým arbitrážnym výborom. Preto táto transakcia predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Landsbankinn výmenou za prevzatie záväzkov z vkladov sporiteľne SpKef. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre jeho posúdenie rozdelenie bremena. Dodatočný goodwill a trhový podiel trhu, ktorý banka Landsbankinn získala prostredníctvom transakcie má však významnejší vplyv na posúdenie narušenia hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(216)

I keď transakcia Spkef, opísaná v predchádzajúcom texte, obsahuje prvky štátnej pomoci, dozorný úrad sa domnieva, že bola pripravená spôsobom, ktorý vylučuje priamu finančnú výhodu pre banku Landsbankinn. V tejto súvislosti pripomína, že konečná náhrada za prevzatie vkladov zo sporiteľne SpKef bola určená nezávislým arbitrážnym výborom. Preto táto transakcia predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Landsbankinn výmenou za prevzatie záväzkov z vkladov sporiteľne SpKef. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre jeho posúdenie rozdelenie bremena. Dodatočný goodwill a trhový podiel trhu, ktorý banka Landsbankinn získala prostredníctvom transakcie má však významnejší vplyv na posúdenie narušenia hospodárskej súťaže.

| (217) | Pokiaľ ide o ochranu vkladov, dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie. |
| --- | --- |

(217)

Pokiaľ ide o ochranu vkladov, dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie.

| (218) | Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zrušiť ochranu vkladov pred uvoľnením kontrol kapitálu, k čomu by podľa súčasných plánov malo dôjsť pred koncom roka 2013. |
| --- | --- |

(218)

Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zrušiť ochranu vkladov pred uvoľnením kontrol kapitálu, k čomu by podľa súčasných plánov malo dôjsť pred koncom roka 2013.

| (219) | S cieľom zohľadniť odklad uvoľnenia kontrol kapitálu a názor dozorného úradu, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej ochrany vkladov, povolí ochranu vkladov len do konca roka 2014 (61). Po tomto termíne by sa ochrana vkladov mala riadiť len platnými právnymi predpismi EHP o ochrane vkladov. |
| --- | --- |

(219)

S cieľom zohľadniť odklad uvoľnenia kontrol kapitálu a názor dozorného úradu, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej ochrany vkladov, povolí ochranu vkladov len do konca roka 2014 (61). Po tomto termíne by sa ochrana vkladov mala riadiť len platnými právnymi predpismi EHP o ochrane vkladov.

| (220) | Dozorný úrad uzatvára, že reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Landsbankinn významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(220)

Dozorný úrad uzatvára, že reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Landsbankinn významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii.

3.4.   Obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže

| (221) | V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:
  „Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé od sumy pomoci, podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude podporovaná banka pôsobiť.
  Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.
  Pokiaľ ide o druhé kritérium, dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka bude pôsobiť po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudne životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“ |
| --- | --- |

(221)

V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:

„Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé od sumy pomoci, podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude podporovaná banka pôsobiť.

Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.

Pokiaľ ide o druhé kritérium, dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka bude pôsobiť po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudne životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“

| (222) | Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze. |
| --- | --- |

(222)

Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze.

| (223) | Na základe vyššie uvedeného právneho rámca dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(223)

Na základe vyššie uvedeného právneho rámca dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže.

| (224) | V prvom rade dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že hospodárska súťaž je obmedzená na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(224)

V prvom rade dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že hospodárska súťaž je obmedzená na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska.

| (225) | Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Landsbanki a do určitej miery veriteľov banky Landsbanki už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká. |
| --- | --- |

(225)

Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Landsbanki a do určitej miery veriteľov banky Landsbanki už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká.

| (226) | Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov viedli k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatnému nárastu trhového podielu troch hlavných bánk – Íslandsbanki, Arion a Landsbankinn. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Banka Landsbankinn má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom nad 30 % vo väčšine segmentov. Z hľadiska súvahy ide o najväčšiu islandskú banku. |
| --- | --- |

(226)

Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov viedli k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatnému nárastu trhového podielu troch hlavných bánk – Íslandsbanki, Arion a Landsbankinn. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Banka Landsbankinn má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom nad 30 % vo väčšine segmentov. Z hľadiska súvahy ide o najväčšiu islandskú banku.

| (227) | Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnej ekonomike, a vznik de facto monopolu na bankové IT služby (RB), ktorých väčšinový podiel je vo vlastníctve troch hlavných bánk. |
| --- | --- |

(227)

Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnej ekonomike, a vznik de facto monopolu na bankové IT služby (RB), ktorých väčšinový podiel je vo vlastníctve troch hlavných bánk.

| (228) | Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Landsbankinn, je významná. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka získala výhody z iných opatrení pomoci – z transakcie Spkef a ochrany vkladov. Okrem toho sporiteľňa SpSv dostala pomoc pred tým, ako ju banka Landsbankinn prevzala. Zároveň banka Landsbankinn zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem. |
| --- | --- |

(228)

Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Landsbankinn, je významná. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka získala výhody z iných opatrení pomoci – z transakcie Spkef a ochrany vkladov. Okrem toho sporiteľňa SpSv dostala pomoc pred tým, ako ju banka Landsbankinn prevzala. Zároveň banka Landsbankinn zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem.

| (229) | Po šieste, prevzatie sporiteľní SpKef a SpSv si žiada dodatočné opatrenia v oblasti hospodárskej súťaže. V rozhodnutí SpSv dozorný úrad zdôraznil, že reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn musí takéto opatrenia obsahovať. |
| --- | --- |

(229)

Po šieste, prevzatie sporiteľní SpKef a SpSv si žiada dodatočné opatrenia v oblasti hospodárskej súťaže. V rozhodnutí SpSv dozorný úrad zdôraznil, že reštrukturalizačný plán banky Landsbankinn musí takéto opatrenia obsahovať.

| (230) | V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Landsbankinn. |
| --- | --- |

(230)

V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Landsbankinn.

i)   Opatrenia a zmeny v regulačnej oblasti, ktoré islandské orgány prijali alebo ku ktorým sa zaviazali

| (231) | Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch. |
| --- | --- |

(231)

Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch.

| (232) | Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú klientom povinnosť zaplatiť pri zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (62), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať klientov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis. |
| --- | --- |

(232)

Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú klientom povinnosť zaplatiť pri zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (62), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať klientov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis.

| (233) | Po druhé dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Takéto podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Landsbankinn opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(233)

Po druhé dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Takéto podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Landsbankinn opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž.

| (234) | Dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB (vrátane troch hlavných bánk), nakoľko sa tým zabezpečí prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že svoje obavy, ktoré vyjadril okrem iného v druhom rozhodnutí o banke Byr (63), sa touto dohodou vyriešili uspokojivo. Preto nie je potrebné, aby dozorný úrad ďalej riešil túto otázku v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(234)

Dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB (vrátane troch hlavných bánk), nakoľko sa tým zabezpečí prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že svoje obavy, ktoré vyjadril okrem iného v druhom rozhodnutí o banke Byr (63), sa touto dohodou vyriešili uspokojivo. Preto nie je potrebné, aby dozorný úrad ďalej riešil túto otázku v tomto rozhodnutí.

| (235) | Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádzajú v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Toto ustanovenie obmedzuje účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív. |
| --- | --- |

(235)

Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádzajú v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Toto ustanovenie obmedzuje účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív.

| (236) | Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie predchádza takejto situácii, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a zabráni tomu, aby sa stala trvalou. |
| --- | --- |

(236)

Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie predchádza takejto situácii, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a zabráni tomu, aby sa stala trvalou.

ii)   Osobitné opatrenia pre banku Landsbankinn

| (237) | Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel banky Landsbankinn na trhu a jej veľkosť je len zlomkom v porovnaní s bankou Landsbanki, keďže celkové aktíva poklesli o 75 % (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Na rozdiel od banky Landsbanki pôsobí banka Landsbankinn iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Landsbanki, dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, keďže to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Landsbanki, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti (64). |
| --- | --- |

(237)

Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel banky Landsbankinn na trhu a jej veľkosť je len zlomkom v porovnaní s bankou Landsbanki, keďže celkové aktíva poklesli o 75 % (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Na rozdiel od banky Landsbanki pôsobí banka Landsbankinn iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Landsbanki, dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, keďže to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Landsbanki, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti (64).

| (238) | Dozorný úrad okrem toho víta záväzky banky Landsbankinn (pozri prílohu) zamerané na ďalšie zníženie jej podielu na domácom trhu o [...] odpredajom súvisiacim s [...]. V tejto súvislosti ďalej dozorný úrad kladne poznamenáva, že sa banka Landsbankinn zaviazala počas obdobia reštrukturalizácie zatvoriť [...] pobočiek. Na základe konečného reštrukturalizačného plánu a pripomínajúc, že banka Landsbankinn je na pomery EHP malá banka, dozorný úrad súhlasí s bankou Landsbankinn, že ďalšie štrukturálne opatrenia by mohli ohroziť jej vyhliadky na obnovenie jej dlhodobej životaschopnosti (65). |
| --- | --- |

(238)

Dozorný úrad okrem toho víta záväzky banky Landsbankinn (pozri prílohu) zamerané na ďalšie zníženie jej podielu na domácom trhu o [...] odpredajom súvisiacim s [...]. V tejto súvislosti ďalej dozorný úrad kladne poznamenáva, že sa banka Landsbankinn zaviazala počas obdobia reštrukturalizácie zatvoriť [...] pobočiek. Na základe konečného reštrukturalizačného plánu a pripomínajúc, že banka Landsbankinn je na pomery EHP malá banka, dozorný úrad súhlasí s bankou Landsbankinn, že ďalšie štrukturálne opatrenia by mohli ohroziť jej vyhliadky na obnovenie jej dlhodobej životaschopnosti (65).

| (239) | Dozorný úrad berie na vedomie záväzok, že banka Landsbankinn neprevezme finančné inštitúcie do 15. decembra 2014 s výnimkou prípadu, ak vopred získa súhlas dozorného úradu. Znamená to, že je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Landsbankinn. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Landsbankinn používa na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na Islande. To isté platí pre záväzok banky Landsbankinn, podľa ktorého do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou, a záväzok, že nevyužije pri propagácii svojich služieb angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody. |
| --- | --- |

(239)

Dozorný úrad berie na vedomie záväzok, že banka Landsbankinn neprevezme finančné inštitúcie do 15. decembra 2014 s výnimkou prípadu, ak vopred získa súhlas dozorného úradu. Znamená to, že je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Landsbankinn. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Landsbankinn používa na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na Islande. To isté platí pre záväzok banky Landsbankinn, podľa ktorého do 15. októbra 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou, a záväzok, že nevyužije pri propagácii svojich služieb angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody.

| (240) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky. Dozorný úrad preto víta záväzky banky Landsbankinn, ktoré sa týkajú uľahčenia presunov bankových služieb medzi bankami a poskytovania základných služieb spracovania platieb a distribúcie peňazí. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu. Opatrenia by takisto súčasným malým účastníkom mohli umožniť, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu. |
| --- | --- |

(240)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky. Dozorný úrad preto víta záväzky banky Landsbankinn, ktoré sa týkajú uľahčenia presunov bankových služieb medzi bankami a poskytovania základných služieb spracovania platieb a distribúcie peňazí. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu. Opatrenia by takisto súčasným malým účastníkom mohli umožniť, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu.

| (241) | Banka Landsbankinn sa zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch. Zaväzuje sa dodržiavať postup a termíny ustanovené v tomto článku a na svojej webovej lokalite (alebo webovej lokalite relevantnej dcérskej spoločnosti) udržiavať aktualizované informácie o takýchto podieloch, ktoré drží na predaj. Navyše sa banka Landsbankinn zaviazala predať [...] do určitého času v rámci obdobia reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(241)

Banka Landsbankinn sa zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch. Zaväzuje sa dodržiavať postup a termíny ustanovené v tomto článku a na svojej webovej lokalite (alebo webovej lokalite relevantnej dcérskej spoločnosti) udržiavať aktualizované informácie o takýchto podieloch, ktoré drží na predaj. Navyše sa banka Landsbankinn zaviazala predať [...] do určitého času v rámci obdobia reštrukturalizácie.

| (242) | Dozorný úrad víta záväzok banky Landsbankinn vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou. Týmto sa nielen rieši obava z možného ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá by mohla vzniknúť z takéhoto dominantného postavenia vlastníka v islandskom reálnom hospodárstve, ale takisto sa tým zabráni ohrozeniu životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(242)

Dozorný úrad víta záväzok banky Landsbankinn vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou. Týmto sa nielen rieši obava z možného ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá by mohla vzniknúť z takéhoto dominantného postavenia vlastníka v islandskom reálnom hospodárstve, ale takisto sa tým zabráni ohrozeniu životaschopnosti banky.

| (243) | V tejto súvislosti dozorný úrad upriamuje pozornosť islandských orgánov a banky Landsbankinn na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy. |
| --- | --- |

(243)

V tejto súvislosti dozorný úrad upriamuje pozornosť islandských orgánov a banky Landsbankinn na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy.

| (244) | Na základe uvedených skutočností dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad zistil v spolupráci s úradom ICA. Vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(244)

Na základe uvedených skutočností dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad zistil v spolupráci s úradom ICA. Vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii.

III.   ZÁVER

| (245) | Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Landsbankinn, sú pochybnosti dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Landsbankinn rozptýlené. Navyše dozorný úrad nemá výhrady k transakcii Spkef a povoľuje pomoc, ktorú dostala sporiteľňa SpSv. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Landsbankinn dodržia záväzky ustanovené v prílohe, |
| --- | --- |

(245)

Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Landsbankinn, sú pochybnosti dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Landsbankinn rozptýlené. Navyše dozorný úrad nemá výhrady k transakcii Spkef a povoľuje pomoc, ktorú dostala sporiteľňa SpSv. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Landsbankinn dodržia záväzky ustanovené v prílohe,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Počiatočný prevádzkový kapitál, konečná kapitalizácia poskytnutá banke Landsbankinn, transakcia Spkef a ochrana vkladov predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Tieto opatrenia uvedené v článku 1 predstavujú protiprávnu štátnu pomoc od dátumu jej uplatnenia do dátumu tohto rozhodnutia vzhľadom na skutočnosť, že islandské orgány nesplnili svoju povinnosť oznámiť túto pomoc dozornému úradu pred jej uplatnením v súlade s článkom 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

Článok 3

Opatrenia vymenované v článku 1, ako aj opatrenia v prospech sporiteľne SpSv uvedené v rozhodnutiach o sporiteľniach, sú zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP pod podmienkou dodržania záväzkov uvedených v prílohe. Schválenie ochrany vkladov stratí platnosť na konci roku 2014.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Islandskej republike.

Článok 5

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 11. júla 2012

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolégia

---

(1)  Tento dokument sa sprístupňuje len na informačné účely. V tejto verzii určenej pre verejnosť sa neuvádzajú určité informácie, aby sa zabránilo sprístupneniu dôverných informácií. Takéto miesta sa vyznačujú [...] alebo rozpätím v hranatých zátvorkách, ktoré poskytuje rozhranie pre relevantný číselný údaj, ktoré nie je dôverné.

1

(2)  Pozri podrobnejší opis v rozhodnutí o začatí konania citovanom v poznámke pod čiarou 3.

2

(3)  Rozhodnutie Dozorného úradu č. 493/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vo vzťahu k štátnej pomoci poskytnutej na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Landsbanki Islands hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Landsbanki Islands (NBI hf) (v súčasnosti premenovanej na banku Landsbankinn), Ú. v. EÚ C 41, 10.2.2011, s. 31 a dodatok EHP k Úradnému vestníku č. 7, 10.2.2011, s. 26.

3

Úradnému vestníku

(4)  V rovnaký deň bola uvalená nútená správa na banku Glitnir a banka Kaupthing nasledovala o dva dni neskôr, 9. 10. 2008. V správe SIC (pozri bod 14 a poznámku po čiarou 4 tohto rozhodnutia) sa uvádza (na strane 86 v kapitole 21), že bez ohľadu na objem likvidity banky Landsbanki v ISK, banka nemala k dispozícii dostatočný objem zahraničnej meny, aby splnila svoje záväzky v zahraničí. V správe sa takisto poukazuje na skutočnosť, že banka poskytla len dva dni predtým úver vo výške 153 miliónov EUR svojmu hlavnému vlastníkovi (uvedený v predchádzajúcom texte), čo podľa správy preukazuje, že „hlavní vlastníci banky Landsbanki zjavne nemali záujem alebo neboli schopní pomôcť banke dostať sa z ťažkej pozície, v ktorej sa ocitla“.

4

hlavní vlastníci banky Landsbanki zjavne nemali záujem alebo neboli schopní pomôcť banke dostať sa z ťažkej pozície, v ktorej sa ocitla

(5)  Členmi komisie SIC boli sudca Najvyššieho súdu Páll Hreinsson; islandský parlamentný ombudsman Tryggvi Gunnarsson, a Sigríður Benediktsdóttirová Ph.D., prednášajúca a členka vedenia na Yale University, USA. Táto správa je dostupná v úplnom znení v islandčine na adrese: http://rna.althingi.is/ a jej čiastočné preklady do angličtiny (vrátane zhrnutia a kapitol o príčinách kolapsu bánk) na adrese: http://sic.althingi.is/.

5

(6)  Islandská koruna.

6

koruna.

(7)  Úvery zahraničným klientom narástli v priebehu šiestich mesiacov o 11,4 miliardy EUR z 9,3 miliardy EUR na 20,7 miliardy EUR.

7

(8)  Kapitola 21.2.1.2 (strana 6) správy.

8

(9)  Pravdou je, že politikou koaličnej vlády v tom čase bolo podporovať ďalší rast a stimulovať banky, aby svoje ústredia ponechali na Islande.

9

(10)  Kapitola 2, strana 5 správy.

10

(11)  Podrobnosti o opatreniach islandských orgánov obsahuje správa ministra financií pre parlament o oživení komerčných bánk z mája 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna). Správa je dostupná na adrese: http://www.althingi.is/altext/139/s/-pdf/1213.pdf.

11

(12)  Zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď.

12

(13)  Pozri takisto výročnú správu FME za rok 2009 (júl 2008 – jún 2009), dostupnú na adrese: http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

13

(14)  Neskôr nasledovali ďalšie prevzatia finančných podnikov. V marci 2009 FME prevzal kontrolu nad fungovaním troch finančných podnikov: Straumur-Burdaras, sporiteľne Reykjavik (SPRON) a Sparisjodabanki Íslands (Icebank) a rozhodol o použití ich aktív na úhradu záväzkov týchto podnikov. Zatiaľ čo v prípade veriteľov spoločnosti Straumur sa podarilo dospieť k dohode, na sporiteľne SPRON a Sparisjodabanki bol podaný návrh na vyhlásenie konkurzu. Aj ďalšie finančné podniky významne zasiahol kolaps troch hlavných komerčných bánk a pretrvávajúca nestabilita na finančných trhoch. Časť z nich sa dostala do nútenej správy v roku 2010. V marci 2010 FME vymenoval dočasné predstavenstvo banky VBS Investment. V apríli 2010 FME prevzal kontrolu nad sporiteľňami Keflavík a Byr a rozhodol, že ich činnosti prevezmú novozriadené finančné podniky – sporiteľne SpKef Savings a Byr hf. Keďže sa ukázalo, že finančná situácia týchto nových podnikov bola horšia, ako sa pôvodne predpokladalo, sporiteľňa SpKef bola neskôr zlúčená s bankou Landsbankinn a sporiteľňa Byr hf. s bankou Íslandsbanki na základe verejnej súťaže na akcie sporiteľne Byr. Islandské orgány museli okrem toho v roku 2009 riešiť finančné problémy v spoločnosti Saga Capital Investment Bank a v roku 2011 v Islandskom fonde na financovanie bývania.

14

(15)  Ako príklad rozsahu prudkého znehodnotenia uvádzame, že priemerný mesačný výmenný kurz eura a islandskej koruny stúpol z 90,71 ISK v decembri 2007 na 184,64 ISK v novembri 2009.

15

(16)  Počas rokov 2009 až 2011 tvoril podiel investícií na HDP len 13 % – 14 %.

16

(17)  Obchodná bilancia vyjadruje rozdiel v príjmoch medzi vývozom a dovozom tovarov a služieb. Nezahŕňa položku primárnych príjmov zo zahraničia, ktorá bola za posledné roky záporná, a to najmä od roku 2008. Vedie to k situácii, keď napriek prebytku obchodnej bilancie je počas posledných rokov celkové saldo bežného účtu Islandu negatívne, i keď od roku 2009 dochádza k jeho prudkému vyrovnávaniu.

17

(18)  K tejto téme pozri napríklad správu ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi) z marca 2012, Budúca štruktúra islandského finančného systému. Podľa ministerstva slúži táto správa ako katalyzátor informovanej diskusie na túto významnú tému, pretože neprináša konečné znenia návrhov, skôr označuje hlavné problémy a výhľad s odkazom na medzinárodný vývoj. Správa je k dispozícii na adrese: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

18

Budúca štruktúra islandského finančného systému

(19)  Návrat k štandardnej ochrane vkladov neznamená len, že štát prestane záruky garantovať, ale že sa takisto preskúmajú ustanovenia zákona o stave núdze, podľa ktorých majú vklady chránené zárukami zo zákona prednosť v prípade konkurzu finančného podniku. Toto ustanovenie značne zvýhodňuje vkladateľov a má význam s ohľadom na skutočnosť, že v povedomí ľudí je stále kolaps bánk z roku 2008. Na druhej strane toto ustanovenie pravdepodobne sťažuje bankám možnosť diverzifikovať svoje finančné vzťahy.

19

(20)  Pozri kapitolu 9 správy ministra hospodárskych záležitostí citovanú v poznámke pod čiarou 18. Pri predstavení tejto správy minister hospodárskych záležitostí súčasne vymenoval skupinu bankových expertov (s účasťou medzinárodných expertov), aby pripravili návrhy komplexného právneho a regulačného rámca pre finančný trh na Islande ako celok. Podľa tejto správy islandské orgány takisto plánujú preskúmať ďalšie budúce možnosti vrátane možného oddelenia investičného a komerčného bankovníctva, prijatia legislatívy zameranej na finančnú stabilitu a možnej zmeny rozdelenia zodpovednosti regulačných orgánov pre oblasť finančných služieb. Z vyjadrenia islandských orgánov je takisto zrejmé, že prioritou pracovného programu naďalej zostáva preskúmanie rámca monetárnej politiky s alternatívou členstva v EÚ, ale aj bez členstva, a takisto ďalšie možné prostriedky na zlepšenie hospodárskeho riadenia a zabezpečenie toho, aby regulátori zaujali primeraný postoj a efektívne uplatňovali najvhodnejšie makroprudenciálne nástroje.

20

(21)  Pozri kapitolu 6 správy ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi) nazvanú Budúca štruktúra islandského finančného systému. Správa je dostupná na adrese http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

21

Budúca štruktúra islandského finančného systému.

(22)  Od jesene 2008 odišlo z trhu viacero finančných podnikov (popri „starých“ veľkých komerčných bankách Glitnir, Kaupthing a Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (predtým Icebank), sporiteľňa Reykjavik (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (sporiteľňa Myrasysla, SPM), VBS Investment Bank a Askar Capital Investment Bank. Aj činnosti investičných bánk Straumur-Burdaras a Saga Capital sa utlmili v značnom rozsahu.

22

(23)  11. apríla 2011 bola valným zhromaždením (starej) banky MP schválená zmluva o predaji aktivít banky na Islande a v Litve, pričom viac ako 40 nových akcionárov investovalo 5,5 miliardy ISK do nových akcií v banke. Ďalšie aktivity starej banky zostali v rukách predchádzajúcich vlastníkov a presunuli sa na nový právny subjekt, EA fjárfestingarfélag hf. Podrobnosti pozri v tlačovej správe banky MP z 11. apríla 2011 na adresách https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 a https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

23

(24)  Podľa urovnania súhlasili spoločnosť RB a jej vlastníci s prevzatím viacerých záväzkov zameraných na prevenciu proti narušeniu hospodárskej súťaže v dôsledku činností spoločnosti RB a spolupráce jej vlastníkov. Súčasťou týchto záväzkov sú okrem iného záväzky, že spoločnosť RB bude pôsobiť za všeobecných trhových podmienok nezávisle od svojich vlastníkov, že väčšinové zastúpenie v predstavenstve RB budú mať špecialisti nezávislí od vlastníkov, že prístup k systémom a službám, ktoré ponúka spoločnosť RB, bude poskytovaný na nediskriminačnom základe a že podmienky služieb poskytovaných spoločnosťou RB budú rovnaké bez ohľadu na to, či klient je alebo nie je akcionárom RB. Súčasní vlastníci spoločnosti RB sa zaviazali pravidelne ponúkať na predaj časť svojich podielov v RB s cieľom uľahčiť nefinančným podnikom získanie vlastníctva akcií spoločnosti RB. Takéto ponuky sa vykonajú minimálne každý druhý rok, kým aspoň tretina celkového objemu akcií spoločnosti RB neprejde do vlastníctva strán odlišných od súčasných akcionárov alebo nebude ponúknutá na predaj.

24

okrem iného

(25)  Úrad ICA používa výraz „prevádzkové spoločnosti“ vo vzťahu k podielom bánk v nefinančných podnikoch, ktoré banky nadobudli v súvislosti s reštrukturalizáciou svojich úverových portfólií prostredníctvom umorenia dlhu aktívami (debt to equity swaps) alebo obdobným spôsobom. Podobne aj Dozorný úrad označuje výrazom „prevádzkové spoločnosti“ reálne hospodárske subjekty, ktoré nie sú súčasťou jadra podnikania bánk na finančných trhoch.

25

(26)  V tejto súvislosti Dozorný úrad vníma nepriame vlastníctvo ako prípad, keď banka vykonáva možný vplyv a kontrolu nad spoločnosťou v dôsledku jej vysokého zadlženia voči banke.

26

(27)  Výročná správa 2007, strana 10. Dostupná na tejto adrese: http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/pdf/landsbanki_annual_report_2007.pdf?bcsi_scan_A7E1E556D7B2F94D=aB9LkrKRu+y0xx3fim/JyUDnRB0bAAAANp6SAg==&bcsi_scan_filename=landsbanki_annual_report_2007.pdf

27

(28)  Výročná správa 2007, strana 61.

28

(29)  Číselné údaje v tejto časti sa v prípadoch, keď bol kapitál poskytnutý islandskými orgánmi, najskôr uvádzajú v mene, v ktorej bol kapitál poskytnutý. Po tomto údaji nasleduje v zátvorke zodpovedajúca suma v ISK alebo v EUR (v závislosti od konkrétneho prípadu).

29

(30)  Definícia jadrového kapitálu Tier I zahŕňa len vlastné imanie, t. j. akciový kapitál a nerozdelené zisky, avšak nezahŕňa podriadené úvery alebo iné typy hybridných kapitálových nástrojov.

30

(31)  15. 6. 2012 banka Landsbankinn oznámila, že začne s (čiastočnou) výplatou týchto dlhopisov Landsbanki skôr, ako sa predpokladalo. Pozri http://www.landsbankinn.com/news-and-notifications/2012/06/15/Landsbankinn-starts-to-repay-bond-before-schedule/.

31

(32)  Podmienený dlhopis je naviazaný na hodnotenie a výkonnosť určitých referenčných aktív. V prípade, že bude hodnota týchto aktív k 31. 12. 2012 vyššia, ako sa predpokladalo pri podpise dohody, podmienený dlhopis by mal slúžiť ako náhrada pre starú banku za tento rozdiel. V prípade nulového alebo záporného rozdielu medzi hodnotami k týmto dvom dátumom bude nominálna hodnota považovaná za nulovú a dlhopis zanikne. Ak však bude rozdiel kladný, podmienený dlhopis bude vystavený v sume tohto rozdielu a Landsbanki odovzdá svoje akcie banky Landsbankinn, alebo ich časť, ak bude kladný rozdiel nižší ako hodnota akciového podielu.

32

(33)  Ú. v. ES L 84, 26.3.1997, s. 22.

33

(34)  Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 5.

34

(35)  Anglický preklad oznámenia je k dispozícii na stránke: http://eng.forsaetisraduneyti.is/news-and-articles/nr/3033.

35

(36)  http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/2842.

36

http://www.efnahagsraduneyti.is/frettir/frettatilkynningar/nr/3001. Minister pre hospodárske záležitosti sa k tomu vyjadril aj v nedávnom rozhovore vo Viðskiptablaðið 2. 12. 2010, s. 8: „[Vyhlásenie] bude stiahnuté v primeranom čase. Nemáme v úmysle zachovať neobmedzené záruky za vklady na neurčito. Kedy však bude vyhlásenie stiahnuté závisí od toho, kedy začne platiť alternatívny a účinný systém vkladov a kedy začne fungovať finančný systém, ktorý bude mať vyriešené svoje problémy“ (preklad dozorného úradu).

„[Vyhlásenie] bude stiahnuté v primeranom čase. Nemáme v úmysle zachovať neobmedzené záruky za vklady na neurčito. Kedy však bude vyhlásenie stiahnuté závisí od toho, kedy začne platiť alternatívny a účinný systém vkladov a kedy začne fungovať finančný systém, ktorý bude mať vyriešené svoje problémy“

(37)  Príslušný odsek možno nájsť v oddiele 16 (s. 6) vyhlásenia: http://www.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Letter_of_Intent_2nd_review_-_o.pdf

37

(38)  http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm [Mbl 10. 6. 2012].

38

(39)  Neoficiálny preklad (autor prekladu je dozorný úrad) vyhlásenia uverejneného v Morgunblaðið (www.mbl.is) 10. júna 2012.

39

(40)  Pozri http://www.fjarmalaraduneyti.is/frettatilkynningar/nr/15527.

40

(41)  Pri odkaze na výraz „návratnosť vlastného kapitálu/ROE“ sa používa ROE po zdanení.

41

(42)  Spoločnosť ISFI vo svojej správe za rok 2011 (o bankových činnostiach v roku 2010) dospela k podobnému záveru. „Jadrová ziskovosť“ banky Landsbankinn je podľa tejto správy ešte vyššia. Pozri http://www.banka-sysla.is/files/SkyrslaBR_2011_net_74617143.pdf.

42

(43)  Pozri pravidlá CBI o ukazovateľoch likvidity č. 317 z 25. apríla 2006 dostupné na adrese: http://www.sedla-banki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

43

(44)  Hlavné islandské banky sa dohodli, že ponúknu všetkým nadmerne zadlženým klientom úpravu hypoték na 110 %, t. j. že istina hypotéky sa upraví na 110 % registrovanej hodnoty založeného nehnuteľného majetku.

44

(45)  Podrobnosti sa uvádzajú v kapitole 3 tohto rozhodnutia.

45

(46)  V tejto súvislosti pozri rozsudok Všeobecného súdu EÚ v spojených veciach T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04, Francúzsko a ďalší/Komisia, rozsudok z 21. mája 2010, Zb. 2010, s. II-02099, bod 283 (o odvolaní) a takisto návrhy prednesené GA Mengozzim v prípade odvolania, t. j. vec C-399/10, Bouygues, bod 47, kde sa takéto podmienky považujú za príliš obmedzujúce na zistenie štátnej pomoci.

46

(47)  Pozri napríklad T-228/99, WestLB, Zb. 2003, s. II-435.

47

(48)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 10. októbra 2008 vo veci NN 51/08, Garančný systém pre banky v Dánsku, bod 32, a rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 vo veci C 10/08 IKB, bod 74.

48

(49)  Pozri rozhodnutie Dozorného úradu z 8. mája 2009 o programe dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk s cieľom posilniť finančnú stabilitu a poskytovanie úverov reálnej ekonomike v Nórsku (205/09/COL) dostupné na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1

49

(50)  V tejto súvislosti pozri argumentáciu Európskej komisie vo vzťahu k investíciám uskutočneným dodávateľmi firiem s problémami uvedenú v rozhodnutí Komisie C 4/10 (ex NN 64/09) – pomoc pre Trèves (Francúzsko).

50

(51)  Správa ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi – marec 2012) nazvaná Budúca štruktúra islandského finančného systému, kapitola 9.6. Správa je dostupná na adrese http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

51

Budúca štruktúra islandského finančného systému,

(52)  Dozorný úrad v tejto súvislosti poukazuje na komentár guvernéra CBI, ktorý v predslove k správe o finančnej stabilite banky v druhom polroku 2010 uviedol, že „kapitalizácia finančných inštitúcií je v súčasnosti chránená kontrolami kapitálu a vyhlásením vlády o ochrane vkladov“. Pozri http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Pozri takisto rozhodnutie Komisie NN 2008/08 Schéma záruk pre banky v Írsku, body 46 a 47. http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; a rozhodnutie NN 2008/08 Schéma záruk pre banky v Dánsku: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

52

kapitalizácia finančných inštitúcií je v súčasnosti chránená kontrolami kapitálu a vyhlásením vlády o ochrane vkladov

(53)  V tejto súvislosti pozri vec 730/79, Phillip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671.

53

(54)  Pozri časť VIII usmernení Dozorného úradu o štátnej pomoci. Dočasné pravidlá vo vzťahu k finančnej kríze. Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou, dostupné na adrese http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

54

(55)  Usmernenia nazvané „Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci“, prijaté dozorným úradom 25.11.2009 v kapitole VII: Dočasné pravidlá, ktoré sa týkajú finančnej krízy v znení Usmernení pre finančnú krízu 2012. Dostupné na webovej lokalite Dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

55

(56)  Nové pravidlá o devízových zostatkoch prijaté CBI vstúpili do platnosti 1. januára 2011. Cieľom týchto pravidiel je obmedziť devízové riziká tým, že devízové zostatky bánk nesmú presiahnuť určené limity. Jednou z najdôležitejších zmien oproti predchádzajúcej verzii pravidiel je, že bol znížený limit pre prípustnú otvorenú devízovú pozíciu v jednotlivých menách z 20 % na 15 % vlastného kapitálu a limit pre celkový prípustný devízový zostatok z 30 % na 15 %. Správy o devízovom zostatku sú v porovnaní s minulosťou podrobnejšie, nakoľko sa aktíva a záväzky v cudzích menách klasifikujú podľa typu: úvery, dlhopisy, majetkové cenné papiere, akcie v podielových fondoch, vklady, dohody o úročení, dlhy voči centrálnej banke atď. V prípade, že sa devízový zostatok odchýli od limitov stanovených v týchto pravidlách, dotknutý finančný podnik musí prijať opatrenia na odstránenie nedostatku v priebehu najviac troch pracovných dní. V prípade, že sa prostredníctvom opatrení finančného podniku nepodarí odstrániť rozdiel, CBI môže vyrubiť pravidelné penále. CBI podnikla aj ďalšie kroky na obmedzenie devízových výkyvov. S jednou komerčnou bankou napríklad uzavrela dohodu o menovom swape a o nákupe zahraničnej meny. Tieto opatrenia podľa CBI prispejú k zvýšenej finančnej stabilite a zvýšia jej vlastné devízové rezervy.

56

(57)  Porovnaj: http://www.bis.org/press/p120412a.htm.

57

(58)  Pozri napríklad správu CBI o finančnej stabilite 2011:2, podľa ktorej je marža úrokovej sadzby približne dva- až trikrát vyššia na Islande ako v iných severských krajinách.

58

(59)  Presný rozsah strát je stále neistý a líši sa v závislosti od poradia. Približné straty je možné podľa súčasných odhadov odvodiť z http://www.lbi.is/library/Opin-gogn/skyrslan/Opna%20netið%20-%20CreditorsMeeting_31Mai2012%20-%20íslenskaME.pdf, podľa ktorého sú záväzky približne trikrát vyššie ako aktíva v majetku.

59

(60)  Usmernenia pre finančnú krízu 2012 prijaté dozorným úradom 14. 12. 2011 podľa kapitoly VII: Dočasné pravidlá, ktoré sa týkajú finančnej krízy. Dostupné na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Financial-Crisis-Guidelines-2012.pdf. Doplnené o podčiarknutie.

60

(61)  Na konci roku 2014 uplynú obdobia reštrukturalizácie všetkých islandských bánk, vo vzťahu ku ktorým bolo začaté konanie vo veci formálneho zisťovania.

61

(62)  Daň z prevodu („kolkovné“ – stamp duty) sa líši v závislosti od dotknutého právneho dokumentu, ale zvyčajne predstavuje sumu 15 ISK za každú začatú tisícku ISK (t. j. približne 1,5 %) sumy úročeného dlhopisu zabezpečeného záložným právom k nehnuteľnosti alebo z iného cenného papiera.

62

(63)  Rozhodnutie č. 325/11/COL z 19.10.2011.

63

(64)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.28264, Reštrukturalizačná pomoc pre Hypo Real Estate, v ktorom Komisia akceptovala oddelenie veľkej časti zámorského podnikania Hypo Real Estate ako opatrenie na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže právneho nástupcu banky spoločnosť PBB.

64

(65)  Z rovnakých dôvodov dozorný úrad akceptoval, že odpredaje sú podmienené [...].

65

---

PRÍLOHA

ZÁVÄZKY A RELEVANTNÉ ZMENY PRÁVNEHO RÁMCA PRE BANKOVNÍCTVO

1.   ZÁVÄZKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

Islandské orgány prevzali tieto dva záväzky:

Zmeny povinnosti platiť daň z prevodu, aby sa zabránilo štátnej pomoci a znížili sa náklady na presun

Minister financií vymenuje pracovnú skupinu s mandátom preskúmať zákon č. 36/1978 č. 36/1978 o dani z prevodu. Pracovná skupina do októbra 2012 predloží správu ministrovi financií spolu s návrhom zákona. Pracovná skupina bude pridelená predovšetkým preto, aby preskúmala zrušenie dane z prevodu pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktoré si vymieňali veritelia (t. j. keď jednotlivci prevádzajú svoje pôžičky z jednej úverovej inštitúcie na inú). Skupina ďalej preskúma, ako by sa dali ustanovenia o dani z prevodu zmeniť tak, aby sa zjednodušili postupy a podporila hospodárska súťaž.

Opatrenia zamerané na uľahčenie presunov a zníženie nákladov na presuny

V súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu a predložiť návrhy, ako je možné posilniť postavenie jednotlivcov a domácností voči úverovým inštitúciám. Súčasťou poverenia výboru bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunov a nákladov na presuny bankových služieb. Výbor bude v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013.

Okrem toho islandské orgány schválili tieto záväzky banky Landsbankinn:

Obmedzenie prevzatí

Banka Landsbankinn sa zaväzuje, že do 15. decembra 2014 neprevezme nijaké finančné inštitúcie. Bez toho, aby tým bol dotknutý uvedený záväzok, banka Landsbankinn môže po získaní súhlasu dozorného úradu prevziať finančnú inštitúciu, najmä ak je to nevyhnutné v záujme zabezpečenia finančnej stability.

Odpredaj[...] a záväzok zatvoriť pobočky

Banka Landsbankinn sa zaväzuje odpredať svoje podiely v [...] pred [date]. [...]

Navyše sa banka Landsbankinn zaväzuje zatvoriť [...] svojich pobočiek [date].

Vzdanie sa podielov v reštrukturalizovaných spoločnostiach

Banka Landsbankinn sa zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie, pozri článok 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch. Okrem toho sa banka zaväzuje dodržať postup a lehoty, ktoré sú stanovené v spomínaných právnych ustanoveniach. Navyše bude banka na svojej webovej lokalite (alebo webovej lokalite relevantnej dcérskej spoločnosti) udržiavať aktualizované informácie o takýchto podieloch, ktoré drží na predaj.

Banka Landsbankinn sa najmä zaväzuje ponúknuť na predaj svoje podiely v týchto spoločnostiach pod podmienkou, že tieto spoločnosti, vrátane ich finančnej pozície, ich činností a budúcich výhľadov, nebudú predmetom významných právnych/súdnych rizík alebo podobných neistôt.

[...]

Opatrenia v prospech nových a malých konkurentov

Banka Landsbankinn sa sama zaviazala prijať tieto opatrenia v prospech nových a malých konkurentov:

| a) | Banky Landsbankinn do konca roku 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou. |
| --- | --- |

a)

Banky Landsbankinn do konca roku 2014 nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou.

| b) | Banka Landsbankinn poskytne na svojej webovej lokalite ľahko dostupné informácie o postupe presunu bankových služieb do inej finančnej inštitúcie. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky. |
| --- | --- |

b)

Banka Landsbankinn poskytne na svojej webovej lokalite ľahko dostupné informácie o postupe presunu bankových služieb do inej finančnej inštitúcie. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky.

| c) | Banka Landsbankinn spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr. |
| --- | --- |

c)

Banka Landsbankinn spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr.

| d) | Banka Landsbankinn nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody. |
| --- | --- |

d)

Banka Landsbankinn nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody.

| e) | V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Landsbankinn ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu:






  i) | služby spracovania platieb v ISK; |
| --- | --- | --- |

e)

V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Landsbankinn ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu:

i)

služby spracovania platieb v ISK;

| ii) | služby spracovania devízových platieb; |
| --- | --- |

ii)

služby spracovania devízových platieb;

| iii) | distribúciu bankoviek a mincí. |
| --- | --- |

iii)

distribúciu bankoviek a mincí.

2.   RELEVANTNÉ PRISPÔSOBENIA A ZMENY REGULAČNÉHO RÁMCA A RÁMCA PRE DOHĽAD PRE FINANČNÉ TRHY NA ISLANDE PRIJATÉ PO VYPUKNUTÍ KRÍZY

Islandské orgány predložili tento prehľad zmien právnych predpisov, ktoré platili na jeseň 2008:

| — | Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi. |
| --- | --- |

—

Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi.

| — | Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní záťažových testov. |
| --- | --- |

—

Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní záťažových testov.

| — | Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov, s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť. |
| --- | --- |

—

Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov, s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť.

| — | Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie. |
| --- | --- |

—

Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie.

| — | Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené. |
| --- | --- |

—

Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené.

| — | Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií.

| — | Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates). |
| --- | --- |

—

Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates).

| — | FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch. |
| --- | --- |

—

FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch.

| — | Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu.

| — | Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná. |
| --- | --- |

—

Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná.

| — | Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané. |
| --- | --- |

—

Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané.

| — | Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou. |
| --- | --- |

—

Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou.

| — | Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám. |
| --- | --- |

—

Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám.

| — | Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v týchto finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku. |
| --- | --- |

—

Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v týchto finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku.

| — | Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv. |
| --- | --- |

—

Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv.

| — | Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov. |
| --- | --- |

—

Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov.

| — | Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy. |
| --- | --- |

—

Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy.

Podľa islandských orgánov sú islandské právne predpisy v niektorých ohľadoch prísnejšie ako celoeurópsky rámec. Hlavné odchýlky od pravidiel EÚ, ktoré prebrala Dohoda o EHP, sú tieto:

| — | FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save).

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu.

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonávajú záťažové testy. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonávajú záťažové testy.

| — | Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom. |
| --- | --- |

—

Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom.

| — | Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch. |
| --- | --- |

—

Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch.

| — | Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP.

| — | Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky. |
| --- | --- |

—

Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky.

| — | FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom. |
| --- | --- |

—

FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom.

| — | Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP.

| — | Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ. |
| --- | --- |

—

Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ.

| — | Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv. |
| --- | --- |

—

Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv.

| — | Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli. |
| --- | --- |

—

Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli.

Dňa 23. marca 2012 minister hospodárskych záležitostí predstavil správu o budúcej štruktúre islandského finančného systému a takisto vymenoval expertnú skupinu, ktorá má pripraviť legislatívny rámec pre všetky finančné činnosti na Islande.

---

| 15.5.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 144/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 144/169

---

Verzia určená pre verejnosť (1)

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 291/12/COL

z 11. júla 2012,

o reštrukturalizačnej pomoci pre banku Arion (Island)

Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),

SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 3 písm. b) a na jej protokol 26,

SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,

SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde („protokol 3“), a najmä na jeho článok 1 ods. 3 časti I, ako aj článok 7 ods. 3 časti II a článok 13 časti II,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

| (1) | V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda Dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali Dozornému úradu. Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list Dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o nevykonaní pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Po výmene ďalšej korešpondencie a ďalších stretnutiach islandské orgány nakoniec 20. septembra 2010 spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Kaupthing a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Kaupthing (premenovanej od 21. novembra 2009 na banku Arion). |
| --- | --- |

(1)

V nadväznosti na neformálnu korešpondenciu z októbra 2008 a na skutočnosť, že islandský parlament (Althingi) prijal 6. októbra 2008 zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu (ďalej len „zákon o stave núdze“), ktorým islandský štát získal rozsiahle právomoci zasiahnuť v bankovom sektore, napísal 10. októbra 2008 predseda Dozorného úradu islandským orgánom a požiadal ich, aby opatrenia štátnej pomoci prijaté na základe zákona o stave núdze oznamovali Dozornému úradu. Nasledovali ďalšie pravidelné kontakty a korešpondencia, najmä list Dozorného úradu odoslaný 18. júna 2009 s upozornením pre islandské orgány na povinnosť oznamovať všetky opatrenia štátnej pomoci a na ustanovenie o nevykonaní pomoci (stand-still clause) podľa článku 3 protokolu 3. Po výmene ďalšej korešpondencie a ďalších stretnutiach islandské orgány nakoniec 20. septembra 2010 spätne oznámili štátnu pomoc určenú na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Kaupthing a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Kaupthing (premenovanej od 21. novembra 2009 na banku Arion).

| (2) | Listom datovaným 15. decembra 2010 (2) dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Kaupthing hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Kaupthing hf, v súčasnosti premenovanej na banku Arion (rozhodnutí o začatí) (3). Dozorný úrad takisto uložil povinnosť, aby mu bol v lehote šiestich mesiacov predložený podrobný plán reštrukturalizácie banky Arion. |
| --- | --- |

(2)

Listom datovaným 15. decembra 2010 (2) dozorný úrad informoval islandské orgány, že rozhodol o začatí konania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 vo vzťahu k opatreniam islandského štátu na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Kaupthing hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Kaupthing hf, v súčasnosti premenovanej na banku Arion (rozhodnutí o začatí) (3). Dozorný úrad takisto uložil povinnosť, aby mu bol v lehote šiestich mesiacov predložený podrobný plán reštrukturalizácie banky Arion.

| (3) | Listom datovaným 24. marca 2011 (4) predložili zainteresované strany Dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali. |
| --- | --- |

(3)

Listom datovaným 24. marca 2011 (4) predložili zainteresované strany Dozornému úradu jednu pripomienku, ktorý ju 25. mája 2011 poslal islandským orgánom. Islandské orgány na túto pripomienku nereagovali.

| (4) | Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili plán reštrukturalizácie banky Arion. 30. apríla 2012 e-mailom predložili jeho aktualizáciu. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 31. marca 2011 islandské orgány predložili plán reštrukturalizácie banky Arion. 30. apríla 2012 e-mailom predložili jeho aktualizáciu.

| (5) | Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa plánu reštrukturalizácie 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Odpovede na žiadosti dostal od islandských orgánov 26. októbra 2011, 16. apríla 2012, 30. apríla 2012, 21. mája 2012 a 6. júla 2012. Konečné verzie záväzkov, ku ktorým sa zaviazali islandské orgány a banka Arion, boli predložené 3. júla 2012 (5). |
| --- | --- |

(5)

Dozorný úrad požadoval informácie týkajúce sa plánu reštrukturalizácie 11. júla 2011 a 13. februára 2012. Odpovede na žiadosti dostal od islandských orgánov 26. októbra 2011, 16. apríla 2012, 30. apríla 2012, 21. mája 2012 a 6. júla 2012. Konečné verzie záväzkov, ku ktorým sa zaviazali islandské orgány a banka Arion, boli predložené 3. júla 2012 (5).

| (6) | Okrem toho sa zástupcovia Dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi a zástupcami banky Arion 7. júna 2011 a 27. a 28. februára 2012. |
| --- | --- |

(6)

Okrem toho sa zástupcovia Dozorného úradu stretli s islandskými orgánmi a zástupcami banky Arion 7. júna 2011 a 27. a 28. februára 2012.

2.   SÚVISLOSTI

| (7) | Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od októbra 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Kaupthing. |
| --- | --- |

(7)

Dozorný úrad v tejto časti opíše tie udalosti, skutočnosti a vývoj v hospodárskej, politickej a regulačnej oblasti od októbra 2008 do dátumu rozhodnutia, ktoré súviseli s kolapsom a obnovou islandského finančného systému a ktoré sú dôležité na vykreslenie kontextu, v rámci ktorého sa predmetné opatrenia pomoci posudzovali. Predtým však pripomenie sled udalostí, ktoré viedli ku kolapsu banky Kaupthing.

2.1.   Kolaps banky Kaupthing

| (8) | V septembri 2008 začali viaceré významné globálne finančné inštitúcie zápasiť s vážnymi problémami. Počas vážnych otrasov na globálnych finančných trhoch začali mať tri najväčšie islandské banky, ktoré niekoľko posledných rokov zažívali výnimočný rast, ťažkosti pri refinancovaní svojho krátkodobého dlhu a s hromadným výberom vkladov. 15. septembra požiadala spoločnosť Lehman Brothers o ochranu pred veriteľmi a v ten istý deň Bank of America oznámila prevzatie spoločnosti Merrill Lynch. Na druhej strane Atlantiku došlo k nútenému prevzatiu jednej z najväčších bánk v Spojenom kráľovstve, HBOS, bankou Lloyds TSB. |
| --- | --- |

(8)

V septembri 2008 začali viaceré významné globálne finančné inštitúcie zápasiť s vážnymi problémami. Počas vážnych otrasov na globálnych finančných trhoch začali mať tri najväčšie islandské banky, ktoré niekoľko posledných rokov zažívali výnimočný rast, ťažkosti pri refinancovaní svojho krátkodobého dlhu a s hromadným výberom vkladov. 15. septembra požiadala spoločnosť Lehman Brothers o ochranu pred veriteľmi a v ten istý deň Bank of America oznámila prevzatie spoločnosti Merrill Lynch. Na druhej strane Atlantiku došlo k nútenému prevzatiu jednej z najväčších bánk v Spojenom kráľovstve, HBOS, bankou Lloyds TSB.

| (9) | Problémy v islandskom finančnom sektore sa naplno prejavili 29. septembra 2009, kedy islandská vláda oznámila, že sa s bankou Glitnir dohodla na investícií vo výške 600 miliónov EUR do imania banky výmenou za 75 % jej akcií. Plánované prevzatie banky Glitnir zo strany vlády však trhy nepresvedčilo a neskôr sa od tohto plánu upustilo. Ceny akcií troch komerčných bánk a rovnako ich úverové ratingy sa prepadli. |
| --- | --- |

(9)

Problémy v islandskom finančnom sektore sa naplno prejavili 29. septembra 2009, kedy islandská vláda oznámila, že sa s bankou Glitnir dohodla na investícií vo výške 600 miliónov EUR do imania banky výmenou za 75 % jej akcií. Plánované prevzatie banky Glitnir zo strany vlády však trhy nepresvedčilo a neskôr sa od tohto plánu upustilo. Ceny akcií troch komerčných bánk a rovnako ich úverové ratingy sa prepadli.

| (10) | Výber vkladov zo zahraničných pobočiek bánk Landsbanki a Kaupthing sa dramaticky zvýšil a aj domáce pobočky čelili masívnemu výberu hotovosti. Počas prvého októbrového víkendu bo zrejmé, že jedna z troch najväčších bánk, Landsbanki, má vážne problémy. FME (Úrad pre finančný dohľad) prevzal kontrolu nad bankami Glitnir a Landsbanki 7. októbra 2008. V tom čase bola nádej, že by sa banka Kaupthing mohla vyhnúť rovnakému osudu a 6. októbra 2008 jej CBI (Islandská centrálna banka) poskytla úver vo výške 500 miliónov EUR. Zabezpečenie tohto úveru tvorila dánska dcérska spoločnosť banky Kaupthing, FIH Erhvervsbanken. Úverové zmluvy a dlhové cenné papiere banky Kaupthing vo všeobecnosti obsahovali ustanovenie, podľa ktorého úpadok jednej z veľkých dcérskych spoločností banky znamená úpadok banky Kaupthing a zapríčiní splatnosť úverov banky. 8. októbra 2008 úrady Spojeného kráľovstva vyhlásili insolventnosť dcérskej spoločnosti banky Kaupthing v Británii, Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Nasledujúci deň prevzal FME kontrolu nad bankou Kaupthing na základe právomocí, ktoré mu boli zverené zákonom o stave núdze. |
| --- | --- |

(10)

Výber vkladov zo zahraničných pobočiek bánk Landsbanki a Kaupthing sa dramaticky zvýšil a aj domáce pobočky čelili masívnemu výberu hotovosti. Počas prvého októbrového víkendu bo zrejmé, že jedna z troch najväčších bánk, Landsbanki, má vážne problémy. FME (Úrad pre finančný dohľad) prevzal kontrolu nad bankami Glitnir a Landsbanki 7. októbra 2008. V tom čase bola nádej, že by sa banka Kaupthing mohla vyhnúť rovnakému osudu a 6. októbra 2008 jej CBI (Islandská centrálna banka) poskytla úver vo výške 500 miliónov EUR. Zabezpečenie tohto úveru tvorila dánska dcérska spoločnosť banky Kaupthing, FIH Erhvervsbanken. Úverové zmluvy a dlhové cenné papiere banky Kaupthing vo všeobecnosti obsahovali ustanovenie, podľa ktorého úpadok jednej z veľkých dcérskych spoločností banky znamená úpadok banky Kaupthing a zapríčiní splatnosť úverov banky. 8. októbra 2008 úrady Spojeného kráľovstva vyhlásili insolventnosť dcérskej spoločnosti banky Kaupthing v Británii, Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). Nasledujúci deň prevzal FME kontrolu nad bankou Kaupthing na základe právomocí, ktoré mu boli zverené zákonom o stave núdze.

2.2.   Finančná kríza a hlavné príčiny kolapsu islandských bánk

| (11) | Islandské orgány vo svojom oznámení o poskytnutí štátnej pomoci pre banku Arion uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dosť podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (6) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Kaupthing. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC. |
| --- | --- |

(11)

Islandské orgány vo svojom oznámení o poskytnutí štátnej pomoci pre banku Arion uviedli, že dôvody kolapsu islandského bankového sektora a dôvody, prečo bol potrebný ich zásah, boli dosť podrobne opísané v správe osobitnej vyšetrovacej komisie (SIC) zriadenej islandským parlamentom (6) s cieľom vyšetriť a analyzovať procesy, ktoré viedli ku kolapsu troch hlavných bánk. Dozorný úrad v ďalšom texte sumarizuje závery komisie o príčinách kolapsu, ktoré sú najpodstatnejšie z hľadiska pádu banky Kaupthing. Informácie sú prevzaté z kapitol 2 (Zhrnutie) a 21 (Príčiny kolapsu islandských bánk – zodpovednosť, chyby a nedbalosť) správy komisie SIC.

| (12) | Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie. |
| --- | --- |

(12)

Globálny pokles likvidity na finančných trhoch, ktorý začal v roku 2007, nakoniec viedol ku kolapsu troch hlavných islandských bánk, nakoľko ich podnikanie začalo byť stále viac závislé od získavania finančných prostriedkov na medzinárodných trhoch. Príčiny pádu islandských bánk však boli zložitejšie a bolo ich viac. Komisia SIC vyšetrila príčiny kolapsu hlavných bánk a je zrejmé, že väčšina záverov je uplatniteľná na všetky tri banky a viaceré z nich navzájom súvisia. Príčiny zlyhania sa týkajú činností bánk. Nasleduje ich stručné zhrnutie.

Nadmerné a neudržateľné rozširovanie

| (13) | Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (7) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (8), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom. |
| --- | --- |

(13)

Komisia SIC dospela k záveru, že v rokoch, ktoré predchádzali ich kolapsu, každá z bánk zaznamenala nárast súvahy a úverového portfólia nad rámec vlastných operačných a riadiacich kapacít. Kombinované aktíva týchto troch bánk exponenciálne narástli z 1,4 bilióna ISK (7) v roku 2003 na 14,4 bilióna ISK na konci druhého štvrťroku 2008. Čo bolo dôležité, veľkú časť tohto rastu bánk tvorili úvery zahraničným klientom, ktoré v podstatnej miere narástli počas roku 2007 (8), najmä po začiatku medzinárodnej krízy likvidity. Na základe uvedeného komisia SIC dospela k záveru, že veľká časť tohto rastu sa odvíjala od úverov podnikom, ktoré inde neúspešne žiadali o úvery. V správe sa takisto uvádza, že súčasťou bankových činností (a rastu) sa čoraz viac stávalo stále rizikovejšie investičné bankovníctvo, ktoré prispelo k problémom.

Zníženie objemu dostupných financií na medzinárodných trhoch

| (14) | Rast bánk z veľkej časti umožnil prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám. |
| --- | --- |

(14)

Rast bánk z veľkej časti umožnil prístup na medzinárodné finančné trhy, pri ktorom banky zúročili svoj dobrý úverový rating a prístup na európske trhy vďaka dohode o EHP. V roku 2005 si islandské banky požičali na zahraničných trhoch s cennými papiermi 14 miliárd EUR za relatívne priaznivých podmienok. Keď sa obmedzil prístup na európske trhy s dlhovými cennými papiermi, banky financovali svoje činnosti na trhoch v USA, pričom islandské dlhové cenné papiere zoskupovali do portfólia zabezpečených dlhových cenných papierov (CDO). V čase pred kolapsom boli banky vo zvýšenej miere závislé od krátkodobých pôžičiek, čo viedlo k významným (a podľa komisie SIC predvídateľným) refinančným rizikám.

Dotovanie vlastníkov bánk

| (15) | V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (9). Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Najväčším akcionárom banky Kaupthing bola spoločnosť Exista hf, s niečo cez 20-percentným podielom v banke. Exista patrila medzi najväčších dlžníkov banky. V období rokov 2005 až 2008 objem pôžičiek banky Kaupthing pre Existu a prepojené subjekty (10) sústavne narastal z 400 až 500 miliónov EUR na 1 400 až 1 700 miliónov EUR a počas rokov 2007 a 2008 sa objem takýchto pôžičiek takmer rovnal vlastným zdrojom banky. Nárast objemu pôžičiek hlavným akcionárom pokračoval napriek skutočnosti, že banka Kaupthing začala čeliť problémom s likviditou a refinancovaním. Úvery prepojeným subjektom boli často poskytované bez konkrétneho zabezpečenia (11). Fond peňažného trhu banky Kaupthing bol najväčším fondom správcovskej spoločnosti banky Kaupthing. V roku 2007 tento fond v značnej miere investoval do dlhopisov vydaných spoločnosťou Exista. Na konci roku vlastnil cenné papiere v hodnote približne 14 miliárd ISK. Predstavovalo to približne 20 % z celkových aktív fondu v tom čase. Robert Tchenguiz vlastnil akcie v banke Kaupthing a spoločnosti Exista a takisto bol členom predstavenstva spoločnosti Exista. Aj on získal značný objem úverov z banky Kaupthing na Islande, banky Kaupthing Luxembursko a banky Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). V čase kolapsu banky predstavoval objem úverov poskytnutých materskou spoločnosťou banky Kaupthing Robertovi Tchenguizovi a prepojeným subjektom okolo 2 miliárd EUR (12). |
| --- | --- |

(15)

V prípade hlavných islandských bánk patrili ich najvýznamnejší akcionári zároveň medzi ich najväčších dlžníkov (9). Komisia SIC bola toho názoru, že určití akcionári mali ako vlastníci bánk neprimerane jednoduchý prístup k pôžičkám. Najväčším akcionárom banky Kaupthing bola spoločnosť Exista hf, s niečo cez 20-percentným podielom v banke. Exista patrila medzi najväčších dlžníkov banky. V období rokov 2005 až 2008 objem pôžičiek banky Kaupthing pre Existu a prepojené subjekty (10) sústavne narastal z 400 až 500 miliónov EUR na 1 400 až 1 700 miliónov EUR a počas rokov 2007 a 2008 sa objem takýchto pôžičiek takmer rovnal vlastným zdrojom banky. Nárast objemu pôžičiek hlavným akcionárom pokračoval napriek skutočnosti, že banka Kaupthing začala čeliť problémom s likviditou a refinancovaním. Úvery prepojeným subjektom boli často poskytované bez konkrétneho zabezpečenia (11). Fond peňažného trhu banky Kaupthing bol najväčším fondom správcovskej spoločnosti banky Kaupthing. V roku 2007 tento fond v značnej miere investoval do dlhopisov vydaných spoločnosťou Exista. Na konci roku vlastnil cenné papiere v hodnote približne 14 miliárd ISK. Predstavovalo to približne 20 % z celkových aktív fondu v tom čase. Robert Tchenguiz vlastnil akcie v banke Kaupthing a spoločnosti Exista a takisto bol členom predstavenstva spoločnosti Exista. Aj on získal značný objem úverov z banky Kaupthing na Islande, banky Kaupthing Luxembursko a banky Kaupthing Singer & Friedlander (KSF). V čase kolapsu banky predstavoval objem úverov poskytnutých materskou spoločnosťou banky Kaupthing Robertovi Tchenguizovi a prepojeným subjektom okolo 2 miliárd EUR (12).

Koncentrácia rizika

| (16) | S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že európske pravidlá o veľkej angažovanosti boli vykladané zužujúco hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie. |
| --- | --- |

(16)

S nadmernou angažovanosťou voči hlavným akcionárom súviselo aj zistenie komisie SIC o tom, že portfólio bankových aktív bolo nedostatočne diverzifikované. Komisia SIC sa vyslovila, že európske pravidlá o veľkej angažovanosti boli vykladané zužujúco hlavne vo vzťahu k akcionárom a že banka sa snažila o ich obchádzanie.

Slabý vlastný kapitál

| (17) | I keď podiel kapitálu banky Kaupthing a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé (označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“ (13)), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. akcionárskeho kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív. K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo si navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií, v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť dopyt po vlastných akciách. |
| --- | --- |

(17)

I keď podiel kapitálu banky Kaupthing a ďalších dvoch najväčších islandských bánk bol podľa výkazov mierne vyšší ako zákonné minimum, komisia SIC prišla k záveru, že podiely kapitálu nevyjadrovali verne finančnú silu bánk. Spôsobovala to najmä expozícia voči vlastným akciám cez primárne zabezpečenie (akcie slúžili ako primárna zábezpeka) a forwardové obchody na tieto akcie. Akciový kapitál, ktorý si v skutočnosti spoločnosti financovali samé (označený komisiou SIC ako „slabý vlastný kapitál“ (13)), predstavoval viac ako 25 % vlastného kapitálu bánk (či dokonca viac ako 50 % pri porovnaní s jadrovou zložkou kapitálu, t. j. akcionárskeho kapitálu po odpočítaní nehmotných aktív. K uvedenému bolo potrebné pridať problémy spôsobené rizikom, ktorému banky čelili preto, lebo si navzájom vlastnili svoje akcie. V polovici roku 2008 predstavovalo priame financovanie vlastných akcií a krížové financovanie akcií ostatných dvoch bánk spolu približne 400 miliárd ISK, okolo 70 % jadrovej zložky kapitálu. Komisia SIC vyslovila názor, že rozsah financovania akcionárskeho vlastného kapitálu pôžičkami zo systému bol taký, že to ohrozovalo stabilitu systému. Banky držali významný počet vlastných akcií vo forme zábezpek za poskytnuté úvery, a preto pri poklese ceny akcií klesala kvalita ich úverového portfólia. To malo vplyv na výkonnosť banky a spôsobovalo ďalší tlak na cenu akcií, v reakcii na čo (komisia SIC to vyvodila z informácií, ktoré mala k dispozícii) sa banky pokúšali umelo vytvoriť dopyt po vlastných akciách.

Veľkosť bánk

| (18) | V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk. |
| --- | --- |

(18)

V roku 2001 súvahy troch hlavných bánk (spolu) o niečo presahovali ročný hrubý domáci produkt (HDP) Islandu. Na konci roku 2007 sa banky stali medzinárodnými a držali aktíva v hodnote 9-krát väčšej ako HDP Islandu. V správe komisie SIC sa uvádza, že v roku 2006 pozorovatelia uviedli, že bankový systém prerástol kapacitu CBI a vyslovili obavy, či CBI dokáže zastať úlohu veriteľa poslednej inštancie. Na konci roku 2007 bol objem krátkodobých záväzkov Islandu (ktoré vznikali hlavne v dôsledku financovania bánk) 15-krát väčší ako devízové rezervy a aj zahraničné vklady v predmetných troch bankách boli 8-krát väčšie ako devízové rezervy. V porovnaní s vkladmi v bankách boli vo Fonde na ochranu vkladateľov a investorov minimálne zdroje na ich výplatu. Tieto faktory podľa záverov komisie SIC zvyšovali riziko, že Island bude čeliť hromadnému výberu vkladov zo svojich bánk.

Náhly rast bánk v porovnaní s regulačnou a finančnou infraštruktúrou

| (19) | Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (14). |
| --- | --- |

(19)

Komisia SIC dospela k záveru, že relevantné orgány dohľadu na Islande nemali kredibilitu, ktorá je potrebná v prípade, keď veriteľ poslednej inštancie nedisponuje dostatočnými zdrojmi. V správe sa uvádza, že FME a CBI nemali dostatok vedomostí a skúseností na riadenie bánk v zložitých hospodárskych časoch, mohli však podniknúť opatrenia na zníženie úrovne rizika, ktorému boli banky vystavené. FME napríklad kapacitne nerástol proporčne k rastu bánk a regulačná prax zaostávala za rýchlym vývojom v činnostiach bánk. V správe sa takisto kriticky hodnotí vláda, ktorá mala podľa záverov prijať opatrenia na zníženie potenciálneho dosahu bánk na hospodárstvo zmenšením ich veľkosti alebo požiadavkou, aby jedna alebo viac bánk presunuli svoje ústredie do zahraničia (14).

Nerovnováha a nadmerný rast islandského hospodárstva ako celku

| (20) | V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (15). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, v dôsledku čoho došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008. |
| --- | --- |

(20)

V správe komisie SIC sa takisto poukazuje na skutočnosti týkajúce sa celého hospodárstva, ktoré mali dosah aj na rýchly rast bánk a prispeli k nerovnováhe vo veľkosti a vplyve medzi odvetvím finančných služieb a zvyškom hospodárstva. V správe sa konštatuje, že vládne politiky (hlavne fiškálna politika) s veľkou pravdepodobnosťou prispeli k nadmernému nárastu a nerovnováhe a že monetárna politika CBI nebola dostatočne reštriktívna. V správe sa takisto uvádza, že uvoľnenie pravidiel poskytovania pôžičiek z Islandského fondu na financovanie bývania bolo „jednou z najväčších chýb monetárneho a fiškálneho riadenia v čase, ktorý predchádzal kolapsu bánk“ (15). Správa sa takisto kriticky stavia k ľahkosti, s akou si banky mohli požičiavať od CBI, v dôsledku čoho došlo k nárastu objemu krátkodobých lombardných úverov poskytnutých CBI z 30 miliárd ISK na jeseň roku 2005 až na 500 miliárd ISK na začiatku októbra 2008.

Islandská koruna, externé nerovnováhy a prémie swapov na kreditné zlyhanie

| (21) | V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk. |
| --- | --- |

(21)

V správe sa poznamenáva, že v roku 2006 bola hodnota islandskej koruny neprimerane vysoká, schodok bežného účtu Islandu prekročil 16 % HDP a záväzky v cudzích menách nekryté majetkom takmer dosahovali výšku celkového ročného HDP. Existovali všetky predpoklady finančnej krízy. Ku koncu roku 2007 začala klesať hodnota islandskej koruny a exponenciálne začali rásť prémie swapov na kreditné zlyhanie (CDS) týkajúce sa Islandu a jeho bánk.

2.3.   Opatrenia prijaté na obnovu bankového sektora

| (22) | Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Kaupthing) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (16). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (17), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Ministerstvo financií získalo oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu. |
| --- | --- |

(22)

Po kolapse troch najväčších komerčných bánk v októbri 2008 (vrátane banky Kaupthing) stáli islandské orgány pred neznámou výzvou ako na Islande zachrániť kontinuitu bankových činností (16). Politika, ktorou sa riadila islandská vláda, je v prvom rade vymedzená v zákone o stave núdze (17), ktorý islandský parlament prijal 6. októbra 2008. Tento právny predpis udeľuje mimoriadne právomoci FME v oblasti kontroly finančných podnikov a nakladania s ich aktívami a záväzkami podľa potreby. Ministerstvo financií získalo oprávnenie vyplatiť finančné prostriedky v mene štátnej pokladnice s cieľom zriadiť nové finančné podniky. Okrem toho sa ustanovilo, že v prípade konkurzného konania finančných podnikov majú vklady prednosť pred ostatnými pohľadávkami. Vláda vyhlásila, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v celom rozsahu.

| (23) | Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menovej rezervy Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a ďalší obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu. |
| --- | --- |

(23)

Politické priority sa zamerali v prvom rade na zabezpečenie fungovania základných činností domáceho bankovníctva, systému platieb a zúčtovacieho systému. V prvých týždňoch po kolapse navyše islandská vláda v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom (MMF) pripravila ekonomický program, ktorý 20. novembra 2008 viedol k odsúhlaseniu žiadosti Islandu o dvojročný program pomoci (IMF Stand-by Arrangement), ktorého súčasťou bol aj úver vo výške 2,1 miliardy USD poskytnutý MMF na posilnenie menovej rezervy Islandu. Ďalšie úvery v celkovom objeme do 3 miliárd USD poskytli severské krajiny a ďalší obchodní partneri. Z úveru od MMF sa suma 827 miliónov USD poskytla okamžite a zvyšok bol rozdelený na 8 zhodných tranží naviazaných na štvrťročné preskúmania programu.

| (24) | V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlivu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie. |
| --- | --- |

(24)

V prípade programu MMF išlo o rozsiahly stabilizačný program zameraný na tri hlavné ciele. V prvom rade išlo o stabilizáciu a obnovenie dôvery v islandskú korunu, aby sa zmiernil negatívny dosah krízy na hospodárstvo. Súčasťou tohto opatrenia bolo zavedenie kontrol kapitálu, aby sa zabránilo jeho masívnemu odlivu. Okrem toho program obsahoval komplexnú stratégiu reštrukturalizácie bánk zameranú na opätovné vybudovanie životaschopného bankového systému na Islande a na ochranu medzinárodných finančných vzťahov krajiny. Súčasťou stratégie bolo aj zabezpečiť spravodlivé ohodnotenie aktív bánk, maximalizovať uspokojenie pohľadávok z majetku a posilniť postupy bankového dohľadu. Tretím cieľom programu bolo zabezpečiť udržateľné verejné financie obmedzením prenosu strát zo zlyhania bánk na celú spoločnosť a zavedením strednodobého programu fiškálnej konsolidácie.

| (25) | Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou. |
| --- | --- |

(25)

Islandské orgány upozornili na skutočnosť, že s ohľadom na výnimočné okolnosti spojené s veľkosťou bankového systému v porovnaní s finančnou kapacitou štátnej pokladnice mali orgány obmedzený rozsah dostupných politických opatrení. Riešenia, ktoré sa nakoniec prijali, boli preto do značnej miery odlišné od opatrení, ktoré uplatnili vlády ostatných krajín ohrozených finančnou nestabilitou.

| (26) | Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir Bank, Landsbanki Íslands a banka Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul hlavne ich domáce aktíva a záväzky (vklady) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande. V starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré nad nimi vykonávali dohľad (18). Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností (19). |
| --- | --- |

(26)

Na základe zákona o stave núdze boli tri veľké komerčné banky Glitnir Bank, Landsbanki Íslands a banka Kaupthing rozdelené na „staré“ a „nové“ banky. Ministerstvo financií založilo tri akciové spoločnosti, ktoré prevzali domáce činnosti starých bánk, a vymenovalo v nich členov predstavenstiev. FME prevzal kontrolu nad starými bankami, presunul hlavne ich domáce aktíva a záväzky (vklady) na nové banky, ktoré pokračovali vo výkone bankových činností na Islande. V starých bankách boli ustanovené výbory na riešenie problémov (resolution committees), ktoré nad nimi vykonávali dohľad (18). Zahraničné aktíva a záväzky boli väčšinou ponechané v starých bankách, voči ktorým boli neskôr začaté konkurzné konania, čo viedlo k zastaveniu ich zahraničných činností (19).

| (27) | V mimoriadnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami, čo znamená, že namiesto použitia nezávislého ocenenia ako východiskovej bázy sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív. |
| --- | --- |

(27)

V mimoriadnej počiatočnej súvahe troch nových bánk zo 14. novembra 2008 sa odhadovalo, že celkové kombinované aktíva dosiahnu 2 886 miliárd ISK, s vlastným kapitálom poskytnutým zo strany štátu vo výške 385 miliárd ISK. Celkový objem dlhopisov, ktoré mali nové banky vydať v prospech starých bánk ako protihodnotu za prevedené aktíva po odpočítaní záväzkov, bol odhadovaný na 1 153 miliárd ISK. FME vymenoval spoločnosť Deloitte LLP, aby ocenila hodnotu prevádzaných aktív a záväzkov. Počas tohto procesu vyšlo najavo, že nezávislé ocenenie nepovedie k stanoveniu pevnej čistej hodnoty prevádzaných aktív, ale k určeniu rozpätia hodnoty. Takisto sa zistilo, že veritelia bánk vyjadrili nesúhlas s procesom ocenenia. Namietali, že nie je nestranný a sťažovali sa, že nemohli chrániť svoje záujmy. Tieto komplikácie viedli ku zmene prístupu k zúčtovaniu finančných vzťahov medzi novými a starými bankami, čo znamená, že namiesto použitia nezávislého ocenenia ako východiskovej bázy sa strany snažili prostredníctvom rokovaní dosiahnuť dohodu o hodnote čistých prevádzaných aktív.

| (28) | Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec východiskového ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív. |
| --- | --- |

(28)

Bolo zrejmé, že sa nepodarí dosiahnuť dohodu na základe ocenení, keďže pri ich vypracovávaní sa zreteľne vychádzalo z mnohých predpokladov, na ktoré mali strany zjavne odlišné názory. Štát sa usiloval o dosiahnutie dohôd o východiskových oceneniach poskytujúcich pevné základy pre počiatočnú kapitalizáciu nových bánk. Cenová výkonnosť aktív nad rámec východiskového ocenenia by mohla byť ponúknutá veriteľom vo forme viazaných podmienených dlhopisov (contingent bonds) alebo navýšenia akciového kapitálu bánk, nakoľko sa počas rokovaní zistilo, že výbory na riešenie problémov banky Glitnir a Kaupthing a väčšina ich veriteľov by mohli mať záujem o podiely v nových bankách a takéto riešenie by im umožnilo profitovať z možného rastu hodnoty prevedených aktív.

| (29) | Úplná kapitalizácia troch nových bánk a podklad pre dohodu s veriteľmi starých bánk boli oznámené 20. júla 2009. Vláda, ako jediný vlastník troch nových bánk, uzatvorila s výbormi na riešenie problémov starých bánk predbežné dohody, pokiaľ ide o to, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Íslandsbanki a Arion, bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách. |
| --- | --- |

(29)

Úplná kapitalizácia troch nových bánk a podklad pre dohodu s veriteľmi starých bánk boli oznámené 20. júla 2009. Vláda, ako jediný vlastník troch nových bánk, uzatvorila s výbormi na riešenie problémov starých bánk predbežné dohody, pokiaľ ide o to, akým spôsobom sa bude platiť náhrada za prevod čistých aktív do nových bánk. Vo vzťahu k dvom novým bankám, Íslandsbanki a Arion, bola súčasťou týchto predbežných dohôd takisto podmienečná dohoda starých bánk upísať väčšinu majetkových podielov v nových bankách.

| (30) | Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Islands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 19. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohody medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohoda sa týkala urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky. |
| --- | --- |

(30)

Na základe týchto podmienečných dohôd sa výbory na riešenie problémov starých bánk rozhodli v októbri 2009 (Glitnir) a decembri 2009 (banky Kaupthing a Landsbanki Islands) zrealizovať túto možnosť a upísať akcie v nových bankách. 19. decembra 2009 vláda oznámila dokončenie obnovy bánk a uzatvorenie dohody medzi islandskými orgánmi a novými bankami na jednej strane a výbormi na riešenie problémov bánk Glitnir, Landsbanki Íslands a Kaupthing konajúcimi v mene ich veriteľov na strane druhej. Dohoda sa týkala urovnania záväzkov vyplývajúcich z prevodu aktív zo starých bánk na nové a zabezpečenia úplného financovania pre nové banky.

| (31) | Ako sa ukázalo, finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu v prípade bánk Íslandsbanki a Arion a približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn. |
| --- | --- |

(31)

Ako sa ukázalo, finančný príspevok štátnej pokladnice do vlastného kapitálu týchto nových bánk sa podarilo podstatne znížiť z predpokladaných 385 miliárd ISK na 190 miliárd ISK, z čoho 135 miliárd ISK vo forme akciového kapitálu v prípade bánk Íslandsbanki a Arion a približne 55 miliárd ISK kapitálu Tier II vo forme podriadených úverov. Okrem toho poskytla štátna pokladnica bankám Íslandsbanki a Arion určité nástroje likvidity. Akciový kapitál, ktorý novým bankám poskytli staré banky, dosiahol sumu približne 156 miliárd ISK. Celková kapitalizácia nových bánk preto dosiahla sumu približne 346 miliárd ISK. Namiesto ponechania si úplného vlastníctva troch nových bánk z dohôd vyplynuli znížené podiely štátu v bankách takto: 5 % v prípade banky Íslandsbanki, 13 % v prípade banky Arion a 81 % v prípade banky Landsbankinn.

| (32) | Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položenia pevnejších kapitálových základov nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Arion, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(32)

Kým prevzatie dvoch z troch nových bánk veriteľmi starých bánk vyriešilo hlavné problémy obnovy finančného sektora a položenia pevnejších kapitálových základov nových bánk, zachovali sa početné slabiny, ktoré bolo potrebné riešiť. Od jesene 2009 sa banky zamerali hlavne na riešenie interných záležitostí, určovali celkovú stratégiu svojich činností a reštrukturalizovali svoje portfóliá, ktoré predstavovali najväčší rizikový faktor pre ich činnosti a dlhodobú životaschopnosť. Proces reštrukturalizácie bol zložitý z dôvodu komplikovaných faktorov vrátane rozhodnutia Najvyššieho súdu o protiprávnosti úverov poskytnutých v ISK, avšak indexovaných v zahraničných menách. Pokiaľ ide o banku Arion, všetky aspekty relevantné v jej prípade sa uvádzajú v ďalšom texte.

2.4.   Makroekonomické prostredie

| (33) | Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Napriek kontrolám kapitálu uvaleným na jeseň 2008 pretrvávala nestabilita meny aj v priebehu roka 2009 (20). Tieto výkyvy vyústili do vážnej recesie islandského hospodárstva s prepadom HDP o 6,8 % v roku 2009 a o 4 % v roku 2010. |
| --- | --- |

(33)

Po kolapse bankového systému v októbri roku 2008 nasledovali významné hospodárske otrasy. Ťažkosti islandského finančného systému znásobila strata dôvery v národnú menu. V prvom štvrťroku2008 a následne na jeseň po páde troch hlavných komerčných bánk sa koruna prudko znehodnotila. Napriek kontrolám kapitálu uvaleným na jeseň 2008 pretrvávala nestabilita meny aj v priebehu roka 2009 (20). Tieto výkyvy vyústili do vážnej recesie islandského hospodárstva s prepadom HDP o 6,8 % v roku 2009 a o 4 % v roku 2010.

| (34) | Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych platov. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk a vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu. |
| --- | --- |

(34)

Medzi následky hospodárskej krízy patria náhly nárast nezamestnanosti z 1,6 % v roku 2008 na 8 % v roku 2009, nárast inflácie a pokles reálnych platov. K tomu sa pridal prudký nárast dlhov podnikateľov a domácností a podielu nesplácaných úverov v portfóliu bánk a vysoký objem prevzatí podnikov vo finančných ťažkostiach zo strany nových bánk. V rovnakom čase vysoké finančné náklady na reštrukturalizáciu bankového systému viedli k prudkému rastu fiškálneho schodku a značnému nárastu verejného dlhu.

| (35) | Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. |
| --- | --- |

(35)

Po hlbokej recesii však predbežné údaje z Islandského štatistického úradu naznačili obrat v druhej polovici roku 2011 a pre celý rok rast HDP vo výške 3,1 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

| (36) | Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. Podiel na tom mal rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (21). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme. |
| --- | --- |

(36)

Hospodársky rast v roku 2011 bol ťahaný hlavne nárastom domácej spotreby, najmä 4-percentným nárastom spotrebných výdavkov súkromných domácností. Podiel na tom mal rast platov a sociálnych dávok a rovnako niektoré politické iniciatívy zamerané na zmiernenie záťaže splácania dlhov domácností vrátane dočasnej úrokovej bonifikácie, zmrazenia splácania úverov a skoršej výplaty úspor zo súkromného dôchodkového sporenia. Predbežné údaje za rok 2011 takisto naznačili pomalý nárast investičnej aktivity, avšak z mimoriadne nízkej úrovne (21). Verejná spotreba zostávala v priebehu posledných troch rokov v útlme.

| (37) | Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V rovnakom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (22) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP. |
| --- | --- |

(37)

Všeobecné makroekonomické údaje však skrývajú výraznejšie rozdiely medzi odvetviami. Popri kolapse finančného sektora došlo k významnému prepadu v odvetví stavebníctva a u viacerých domácich výrobných činností a služieb. Na druhej strane došlo k rastu v určitých vývozných odvetviach. Vďaka nízkemu výmennému kurzu koruny a relatívne stabilným cenám morských a hliníkových výrobkov v zahraničných menách došlo po prepuknutí hospodárskej krízy k rastu vývozných výnosov. Rovnako to platí aj pre odvetvie cestovného ruchu a pre určité exportované služby. V rovnakom čase došlo k prudkému prepadu dovozu, čo viedlo k dočasnému prebytku obchodnej bilancie (22) vo výške približne 10 % HDP v roku 2010. S rastúcou domácou spotrebou v roku 2011 však opäť začal rásť dovoz, čo sa odrazilo na poklese prebytku obchodnej bilancie na úroveň 8,2 % HDP.

| (38) | Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú po zvyšok posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu. |
| --- | --- |

(38)

Z prognóz Islandského štatistického úradu na roky 2012 až 2017 vyplýva, že postupné hospodárske oživenie bude v roku 2012 pokračovať rastom na úrovni 2,6 %. Podobné hodnoty rastu sa očakávajú po zvyšok posudzovaného obdobia. Táto prognóza však vychádza z viacerých premenných. Môže dôjsť k ďalšiemu odkladu plánovaných rozsiahlych priemyselných investícií. Obchodné podmienky Islandu môže negatívne ovplyvniť pokračujúca recesia na trhoch hlavných obchodných partnerov, čo môže mať vplyv na mieru rastu Islandu. Pomalší ako očakávaný vývoj pri splácaní dlhov domácností a podnikov môže spomaliť domáci dopyt a perspektívu rastu hospodárstva. Na rast môže negatívne vplývať aj pokračujúca nestabilita cien spojená s výkyvmi meny v kontexte uvoľňovania kontrol kapitálu.

2.5.   Finančný dohľad a zlepšenia regulačného rámca

| (39) | V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal na jar 2009 FME audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman. |
| --- | --- |

(39)

V nadväznosti na počiatočné opatrenia spojené so založením nových bánk a s ocenením hodnoty čistých aktív prevedených zo starých bánk vykonal na jar 2009 FME audit nových bánk, ich podnikateľských plánov, finančnej sily a kapitálových požiadaviek v rámci tzv. projektu „sign-off“. Projekt sa uskutočnil s prispením medzinárodnej riadiacej konzultačnej firmy Oliver Wyman.

| (40) | Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka prísnejších kapitálových požiadaviek nad rámec zákonného minima javila v prípade troch bánk ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre kapitál Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov až do ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov a peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom. |
| --- | --- |

(40)

Po dokončení tohto procesu FME udelil bankám prevádzkové licencie s rozličnými podmienkami. Vo svetle kvality portfólia aktív a predpokladanej hospodárskej neistoty sa požiadavka prísnejších kapitálových požiadaviek nad rámec zákonného minima javila v prípade troch bánk ako nevyhnutná. FME preto stanovil minimálny ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) pre tieto tri banky na úrovni 16 %, z čoho 12 % pre kapitál Tier I. Požiadavky boli stanovené na obdobie minimálne 3 rokov až do ich prehodnotenia zo strany FME. Stanovené boli aj podmienky pre likviditu. V ich zmysle mal objem likvidných prostriedkov v každom momente dosahovať aspoň 20 % vkladov a peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty aspoň 5 % vkladov. Ďalšie požiadavky sa týkali reštrukturalizácie úverového portfólia, hodnotenia rizík, správy a riadenia a vlastníckej štruktúry. Porovnateľné kapitálové požiadavky FME stanovil aj vo vzťahu k iným finančným podnikom.

| (41) | Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľad, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie dohľadu a správ „od stola“, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ. |
| --- | --- |

(41)

Hospodársky stabilizačný program zavedený v spolupráci s MMF predpokladal revíziu celého regulačného rámca pre finančné služby a dohľad, aby sa zlepšila ochrana proti budúcej finančnej kríze. Vláda pozvala bývalého generálneho riaditeľa fínskeho orgánu pre finančný dohľad Kaarla Jännäriho, aby vykonal hodnotenie existujúceho regulačného rámca a praktického dohľadu. Jedno zo zlepšení, ktoré navrhol Kaarlo Jännäri, bolo vytvorenie národného úverového registra v rámci FME s cieľom minimalizovať úverové riziko v systéme. Vo svojej správe takisto navrhol prijatie prísnejších pravidiel a postupov pre veľké expozície a prepojené financovanie a takisto častejšie previerky „na mieste“ na overenie dohľadu a správ „od stola“, najmä pokiaľ ide o úverové riziko, riziko likvidity a devízové riziko. Takisto odporučil preskúmať a zlepšiť systém ochrany vkladov v súlade s vývojom v EÚ.

| (42) | Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý okrem iného vychádzal z návrhov Kaarla Jännäriho a takisto zo zmien právnych predpisov EHP o finančných činnostiach prijatých po roku 2009. Tento právny predpis nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe. |
| --- | --- |

(42)

Vláda nadväzne predložila parlamentu (Althingi) návrh právneho predpisu, ktorý okrem iného vychádzal z návrhov Kaarla Jännäriho a takisto zo zmien právnych predpisov EHP o finančných činnostiach prijatých po roku 2009. Tento právny predpis nadobudol platnosť 1. júla 2010 ako zákon č. 75/2010. Týmto novým právnym predpisom sa zároveň v značnom rozsahu pozmenil zákon o finančných podnikoch. V ďalšom období bolo prijatých viacero zmien zákona o finančných podnikoch a predpisu o regulácii a dohľade nad finančnými službami. Tieto regulačné zmeny sú podrobnejšie opísané v prílohe.

2.6.   Hlavné výzvy budúcnosti (23)

| (43) | Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia v sektore finančných služieb, ktoré by mali v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov. |
| --- | --- |

(43)

Napriek významným úspechom pri prestavbe finančného sektora musí Island naďalej riešiť dôsledky finančnej a menovej krízy z jesene 2008. Finančná kríza odhalila rozličné nedostatky finančného systému, ktoré je potrebné riešiť, ak sa má obnoviť dôvera verejnosti. Je nepopierateľné, že Island – rovnako ako mnoho ďalších krajín významne postihnutých finančnou krízou – čelí viacerým výzvam, ktoré súvisia s prispôsobením právneho a podnikateľského prostredia v sektore finančných služieb, ktoré by mali v budúcnosti podporovať zdravý a efektívny finančný systém a prispievať v čo najväčšej možnej miere k znižovaniu rizika opakovania systémových otrasov.

| (44) | Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (24) Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne. |
| --- | --- |

(44)

Výzvy, ktorým čelia islandské finančné podniky práve teraz, súvisia so skutočnosťou, že banky pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov (blanket deposit guarantee). Banky sa v súčasnosti musia pripraviť na pôsobenie v otvorenejšom prostredí po uvoľnení kontrol kapitálu a úprave ochrany vkladov na úroveň ustanovenú v príslušných smerniciach EÚ/EHP (24) Islandské orgány zdôraznili, že pri schvaľovaní nových pravidiel v tejto oblasti je potrebné postupovať veľmi obozretne.

| (45) | Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (25). |
| --- | --- |

(45)

Inou výzvou je potreba ďalších úprav právneho a regulačného rámca, aby sa podporil robustný a efektívny finančný systém, ktorý rešpektuje vývoj v EHP a v oblasti medzinárodného práva (25).

2.7.   Úroveň hospodárskej súťaže v islandskom finančnom sektore

| (46) | Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (26) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (27). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú dozorný úrad schválil 20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené. |
| --- | --- |

(46)

Podľa najnovších informácií od islandských orgánov (26) sa od kolapsu bánk hospodárska súťaž v islandskom finančnom sektore radikálne zmenila. Počet finančných podnikov poklesol, nakoľko viaceré sporiteľne, komerčné banky a špecializované úverové inštitúcie prechádzajú konkurzným konaním alebo boli zlúčené s inými podnikmi (27). Počet finančných podnikov naďalej klesá. Pričinili sa o to fúzia banky Landsbankinn a SpKef z marca 2011, banky Íslandsbanki a Byr z decembra 2011 a fúzia banky Landsbankinn a sporiteľne Svarfdaelir, ktorú dozorný úrad schválil 20. júna 2012. Pri poklese počtu finančných podnikov a s ohľadom na skutočnosť, že väčšie banky preberajú vklady bánk, ktoré ukončujú svoje činnosti, sa zvyšuje koncentrácia na domácom trhu. Celková prítomnosť nových bánk na finančných trhoch EHP je na druhej strane oveľa nižšia ako v prípade ich predchodcov, pretože ich medzinárodné aktivity boli ukončené.

| (47) | Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženia domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov. |
| --- | --- |

(47)

Okrem toho sa domáci trh značne zmenšil, pretože došlo k zániku určitých čiastkových trhov (sub-markets) alebo k ich podstatnému utlmeniu. Praktické zastavenie akciového trhu a zavedenie kontrol kapitálu oklieštili aktivity bánk na akciových a monetárnych trhoch a mali za následok minimálne investičné možnosti. S rekordne nízkou úrovňou investícii v hospodárstve a vo všeobecnosti vyššou mierou zadlženia domácností a podnikov je dopyt po úveroch nízky. Od kolapsu sa banky sústredili na vnútorné záležitosti, reštrukturalizáciu svojich portfólií a svojich významných firemných klientov.

| (48) | Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhový podiel sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (28) s trhovým podielom približne 1 až 5 %. |
| --- | --- |

(48)

Pred finančnou krízou bol trhový podiel sporiteľní približne 20 – 25 % objemu vkladov. V súčasnosti sa tento podiel prepadol na približne 2 až 4 %. Trhový podiel sporiteľní a komerčných bánk, ktoré ukončili svoje činnosti, prevzali tri hlavné komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn. Podiel týchto troch veľkých bánk dohromady predstavuje v súčasnosti 90 – 95 % trhu v porovnaní s 60 – 75 % v minulosti, pričom trhový podiel banky Landsbankinn je nebadateľne najvyšší. Okrem 10 regionálnych sporiteľní s trhovým podielom približne 2 – 4 % je jediným ďalším hráčom na trhu reštrukturalizovaná banka MP (28) s trhovým podielom približne 1 až 5 %.

| (49) | Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA), ktorého stanovisko k stavu hospodárskej súťaže na Islande a možným nápravným opatreniam si vyžiadal dozorný úrad, existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh. |
| --- | --- |

(49)

Islandský finančný trh je preto zjavne oligopolný a tri najväčšie banky môžu spoločne získať dominantné postavenie. Podľa Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže (ICA), ktorého stanovisko k stavu hospodárskej súťaže na Islande a možným nápravným opatreniam si vyžiadal dozorný úrad, existujú na islandskom bankovom trhu značné prekážky vstupu. Má to nepriaznivé dosahy na hospodársku súťaž. Takisto existujú určité prekážky znemožňujúce spotrebiteľom zmenu banky. Islandské orgány ďalej priznali, že devízové riziká spojené s malou a neobchodovanou menou, islandskou korunou, ešte viac obmedzili hospodársku súťaž a odradili zahraničné banky a spoločnosti od vstupu na islandský trh.

| (50) | Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami. |
| --- | --- |

(50)

Úrad ICA sa najnovšie zameral na špecifické záležitosti týkajúce sa IT infraštruktúry pre bankové činnosti a spoluprácu bánk v tomto smere. Ide o to, že finančné inštitúcie spoluvlastnia poskytovateľa IT služieb Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum; RB). Táto skutočnosť je relevantná z hľadiska hodnotenia posudzovaného prípadu a bola jednou z tém, o ktorých dozorný úrad rokoval s islandskými orgánmi a bankami.

| (51) | RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií RB, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(51)

RB spoločne vlastnia tri hlavné islandské banky, dve sporiteľne, združenie islandských sporiteľní a traja hlavní spracovatelia kartových transakcií na Islande. Podiel banky Landsbankinn je 36,84 % akcií RB, banky Íslandsbanki 29,48 % a banky Arion 18,7 % akcií. Kombinovaný podiel troch komerčných bánk predstavuje teda 85,02 % akcií spoločnosti RB. Klientmi spoločnosti RB sú jej vlastníci, Islandská centrálna banka, ďalšie finančné inštitúcie a verejné subjekty. Spolupráca bánk v tejto oblasti je rozsiahla, keďže spoločnosť RB vyvinula zúčtovací systém pre transakcie na Islande. Spoločnosť takisto poskytuje viaceré základné bankové riešenia pre početnú skupinu koncových používateľov, ktoré využíva väčšina islandských bánk. Spoločnosť RB navyše prevádzkuje systém elektronických faktúr a platieb pre podniky a spotrebiteľov.

| (52) | Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, preto je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky. |
| --- | --- |

(52)

Podľa úradu ICA sa menšie banky a sporiteľne stali po kolapse z roku 2008 obzvlášť zraniteľné. Pre menšie finančné podniky sú požadované IT služby zvlášť dôležité, preto je možné ich vnímať ako jednu z prekážok vstupu nových účastníkov na trh. Platformu pre IT služby poskytovala v značnom rozsahu spoločnosť RB pre väčšie finančné podniky a spoločnosť Teris pre sporiteľne a menších hráčov na trhu. Po ukončení podnikania viacerých menších finančných podnikov v posledných rokoch prišla spoločnosť Teris o veľkú časť svojich príjmov, čo viedlo k tomu, že v januári 2012 odpredala časť svojich IT riešení spoločnosti RB. Podľa vyjadrení spoločností RB a Teris bolo cieľom transakcie okrem iného zabezpečenie poskytovania IT služieb pre menšie finančné podniky.

| (53) | Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej (29). |
| --- | --- |

(53)

Úrad ICA prešetroval dva prípady týkajúce sa spoločnosti RB. Po prvé, či by sa spoluvlastníctvo a spolupráca bánk a ďalších finančných podnikov na projekte RB mali považovať za porušenie zákazu obmedzujúcich postupov podľa článku 10 islandského zákona o hospodárskej súťaži. Po druhé, zlučiteľnosť nákupu hlavných aktív spoločnosti Teris spoločnosťou RB sa posudzuje podľa ustanovení o fúziách tohto istého zákona. V máji 2012 sa však oba prípady ukončili urovnaním medzi spoločnosťou RB a jej vlastníkmi na jednej strane a úradom ICA na strane druhej (29).

| (54) | Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (30). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (31) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora. |
| --- | --- |

(54)

Okrem uvedených obáv, ktoré sa priamo týkajú islandského finančného trhu, úrad ICA osobitne poukázal na potrebu bezodkladného uskutočnenia predaja a reštrukturalizácie prevádzkových spoločností (30). Banky prevzali viaceré prevádzkové spoločnosti (ako veritelia týchto spoločností) v dôsledku ich nadmerného zaťaženia úvermi po hospodárskom kolapse v roku 2008. Podľa úradu ICA by konflikt záujmov mohol vznikať v prípadoch, keď banky poskytujú spoločnostiam finančné služby a zároveň ich vlastnia. Úrad ICA zastáva názor, že priame alebo nepriame vlastníctvo (31) subjektov bankami predstavuje najčastejší a nebezpečný problém pre hospodársku súťaž v období po finančnej kríze, ktorý má vplyv na takmer každú spoločnosť a priemyselný podnik na Islande. Úrad ICA zastáva názor, že rýchlejšia reštrukturalizácia spoločností zlepší hospodársku súťaž na finančných trhoch. V prípadoch, keď bola účasť bánk na reštrukturalizácii ich firemných klientov podmienená oznamovacou povinnosťou podľa vnútroštátnych pravidiel o kontrole fúzií, úrad ICA často v tejto súvislosti stanovil pre banky podmienky, za ktorých môžu vlastníctvo nadobudnúť. Komplexné riešenie tohto problému je však zložité, pretože má korene hlavne vo vysokej úverovej zaťaženosti islandského podnikateľského sektora.

| (55) | Vo svojich vyjadreniach adresovaných Dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy. |
| --- | --- |

(55)

Vo svojich vyjadreniach adresovaných Dozornému úradu sa všetky tri komerčné banky – Arion, Íslandsbanki a Landsbankinn – vyjadrili, že od jesene 2008 sa vo vzťahu k podmienkam hospodárskej súťaže na islandskom finančnom trhu neudiali nijaké významnejšie zmeny, ktoré by mohli vzbudzovať obavy. Na trhu prevažuje účinná hospodárska súťaž bez akýchkoľvek indikácií o protisúťažnom správaní troch najväčších hráčov. Pri posudzovaní podmienok hospodárskej súťaže na trhu úrad ICA prehliadol určité kľúčové faktory. Zahraničné banky, i keď nemajú zastúpenie na Islande, dlhodobo súťažili a naďalej súťažia s islandskými bankami v oblasti poskytovania firemných úverov a ďalších finančných služieb najväčším klientom, ako sú exportne orientované podniky (rybárstvo, energeticky náročný priemysel atď.) a subjekty pôsobiace v oblasti štátnej a miestnej správy.

| (56) | Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), ako aj názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Arion, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe. |
| --- | --- |

(56)

Tento názor je však v rozpore s názorom uvedeným v podkladoch islandských orgánov, ako sa uvádza v už citovanej správe ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi), ako aj názorom úradu ICA. Navyše, v súlade s tým, čo uvedieme v ďalšom texte, sa banka Arion, napriek určitým výhradám k analýze podmienok hospodárskej súťaže, rozhodla poskytnúť záväzky zamerané na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v spojitosti s dotknutými opatreniami pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe.

3.   OPIS OPATRENÍ

3.1.   Príjemca

| (57) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Kaupthing rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Kaupthing hf. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Kaupthing hf (v súčasnosti nazvanej banka Arion). |
| --- | --- |

(57)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, v roku 2008 došlo ku kolapsu banky Kaupthing rovnako ako ostatných dvoch veľkých islandských komerčných bánk. Aby sa zabezpečilo fungovanie domáceho bankového sektoru, podnikli islandské orgány určité opatrenia na obnovu operácií (starej) banky Kaupthing hf. Súčasťou týchto opatrení bolo zriadenie a kapitalizácia novej banky Kaupthing hf (v súčasnosti nazvanej banka Arion).

3.1.1.   Banka Kaupthing

| (58) | Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Kaupthing najväčšou bankou na Islande. Na konci roku 2007 dosahovala jej súvaha sumu 5 347 miliárd ISK (58,3 miliárd EUR). Banka Kaupthing bola primárne severoeurópskou bankou pôsobiacou v trinástich krajinách. Ponúkala integrované finančné služby spoločnostiam, inštitucionálnym investorom a jednotlivcom v piatich podnikateľských segmentoch: korporátne a retailové bankovníctvo, kapitálové trhy, služby štátnej pokladnice, investičné bankovníctvo a správa aktív a privátne bankovníctvo. Banka navyše prevádzkovala sieť retailových pobočiek na Islande, kde mala svoje sídlo, a v menšom rozsahu v Nórsku a Švédsku. Prostredníctvom svojich dcérskych spoločností získala banka Kaupthing bankové licencie v Dánsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve a mala pobočky vo Fínsku, Nórsku a na ostrove Man. Hlavné dcérske spoločnosti banky Kaupthing boli Kaupthing Singer & Friedlander (Spojené kráľovstvo) a FIH Erhvervsbank (Dánsko), banka však prevádzkovala šestnásť ďalších dcérskych spoločností a pobočiek v rozličných krajinách v Európe, Severnej Amerike, Ázii a na Blízkom východe. Na konci roku 2007 zamestnávala banka 3 334 osôb. Akcie banky boli obchodované na burze OMX Nordic v Reykjavíku a v Štokholme. |
| --- | --- |

(58)

Pred finančnou krízu z roku 2008 bola banka Kaupthing najväčšou bankou na Islande. Na konci roku 2007 dosahovala jej súvaha sumu 5 347 miliárd ISK (58,3 miliárd EUR). Banka Kaupthing bola primárne severoeurópskou bankou pôsobiacou v trinástich krajinách. Ponúkala integrované finančné služby spoločnostiam, inštitucionálnym investorom a jednotlivcom v piatich podnikateľských segmentoch: korporátne a retailové bankovníctvo, kapitálové trhy, služby štátnej pokladnice, investičné bankovníctvo a správa aktív a privátne bankovníctvo. Banka navyše prevádzkovala sieť retailových pobočiek na Islande, kde mala svoje sídlo, a v menšom rozsahu v Nórsku a Švédsku. Prostredníctvom svojich dcérskych spoločností získala banka Kaupthing bankové licencie v Dánsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve a mala pobočky vo Fínsku, Nórsku a na ostrove Man. Hlavné dcérske spoločnosti banky Kaupthing boli Kaupthing Singer & Friedlander (Spojené kráľovstvo) a FIH Erhvervsbank (Dánsko), banka však prevádzkovala šestnásť ďalších dcérskych spoločností a pobočiek v rozličných krajinách v Európe, Severnej Amerike, Ázii a na Blízkom východe. Na konci roku 2007 zamestnávala banka 3 334 osôb. Akcie banky boli obchodované na burze OMX Nordic v Reykjavíku a v Štokholme.

3.1.2.   Banka Arion

| (59) | Nástupnícka spoločnosť banky Kaupthing, banka Arion, je islandská banka ponúkajúca všeobecné finančné služby spoločnostiam, inštitucionálnym investorom a jednotlivcom. Banka sa profiluje ako pro-klientská banka so zameraním na väčšie spoločnosti a jednotlivcov, ktorí majú záujme o široké spektrum finančných riešení. |
| --- | --- |

(59)

Nástupnícka spoločnosť banky Kaupthing, banka Arion, je islandská banka ponúkajúca všeobecné finančné služby spoločnostiam, inštitucionálnym investorom a jednotlivcom. Banka sa profiluje ako pro-klientská banka so zameraním na väčšie spoločnosti a jednotlivcov, ktorí majú záujme o široké spektrum finančných riešení.

| (60) | Skupina banky Arion sa skladá z materskej spoločnosti a ôsmych základných dcérskych spoločností, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť činností banky (32). |
| --- | --- |

(60)

Skupina banky Arion sa skladá z materskej spoločnosti a ôsmych základných dcérskych spoločností, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť činností banky (32).

| (61) | V dôsledku nedávnych a prebiehajúcich reštrukturalizácií svojho úverového portfólia banka prevzala aktíva, ktoré sú označené ako držané na účely predaja alebo ako dočasné operácie v prípade neukončeného vymáhania. Podľa banky sa táto usiluje o predaj týchto aktív bez zbytočného odkladu (33). |
| --- | --- |

(61)

V dôsledku nedávnych a prebiehajúcich reštrukturalizácií svojho úverového portfólia banka prevzala aktíva, ktoré sú označené ako držané na účely predaja alebo ako dočasné operácie v prípade neukončeného vymáhania. Podľa banky sa táto usiluje o predaj týchto aktív bez zbytočného odkladu (33).

| (62) | Významnú majetkovú účasť má banka ďalej v týchto spoločnostiach: Auðkenni (holdingová spoločnosť, ktorá spravuje bezpečnostné kľúče pre online bankovníctvo; 20 %) a Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum, RB; 18,05 %). Banka Arion ukončila podnikanie alebo plánuje ukončiť podnikanie celkom 15 spoločností, v ktorých má majetkový podiel. Tieto spoločnosti sú buď v likvidácii, sú bez majetku alebo nevykonávajú nijaké činnosti. |
| --- | --- |

(62)

Významnú majetkovú účasť má banka ďalej v týchto spoločnostiach: Auðkenni (holdingová spoločnosť, ktorá spravuje bezpečnostné kľúče pre online bankovníctvo; 20 %) a Reiknistofa bankanna (islandské bankové dátové centrum, RB; 18,05 %). Banka Arion ukončila podnikanie alebo plánuje ukončiť podnikanie celkom 15 spoločností, v ktorých má majetkový podiel. Tieto spoločnosti sú buď v likvidácii, sú bez majetku alebo nevykonávajú nijaké činnosti.

| (63) | Hlavné bankové služby sa delia na 4 kategórie: správa aktív, investičné bankovníctvo, korporátne bankovníctvo a retailové bankovníctvo. Ich opis ponúkame v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(63)

Hlavné bankové služby sa delia na 4 kategórie: správa aktív, investičné bankovníctvo, korporátne bankovníctvo a retailové bankovníctvo. Ich opis ponúkame v ďalšom texte.

Správa aktív

| (64) | Táto divízia sa skladá z predaja a služieb, privátneho bankovníctva a správy inštitucionálnych aktív. Dcérska spoločnosť banky Stefnir, správcovská spoločnosť, pôsobí ako správca investičných fondov a divízia Správa aktív (Asset Management) banky Arion zodpovedá za predaj podielov vo fondoch spoločnosti Stefnir. Divízia Správa aktív patrí medzi popredných účastníkov na islandskom trhu. Spravuje aktíva banky Arion a jej dcérskych spoločností, ktoré ku koncu roku 2011 presahovali sumu 659 miliárd ISK. |
| --- | --- |

(64)

Táto divízia sa skladá z predaja a služieb, privátneho bankovníctva a správy inštitucionálnych aktív. Dcérska spoločnosť banky Stefnir, správcovská spoločnosť, pôsobí ako správca investičných fondov a divízia Správa aktív (Asset Management) banky Arion zodpovedá za predaj podielov vo fondoch spoločnosti Stefnir. Divízia Správa aktív patrí medzi popredných účastníkov na islandskom trhu. Spravuje aktíva banky Arion a jej dcérskych spoločností, ktoré ku koncu roku 2011 presahovali sumu 659 miliárd ISK.

| (65) | Divízia Správa aktív riadi aktíva v mene svojich klientov vrátane inštitucionálnych investorov, veľkých spoločností, VIP klientov a retailových investorov. Klientom s rozličnými investičnými cieľmi ponúka širokú paletu služieb. Okrem rozličných podielových fondov, alternatívnych investičných nástrojov a dôchodkových fondov divízia ponúka personalizované stratégie umiestňovania investícií a správy účtov. Divízia takisto ponúka fondy iných popredných globálnych správcovských spoločností. |
| --- | --- |

(65)

Divízia Správa aktív riadi aktíva v mene svojich klientov vrátane inštitucionálnych investorov, veľkých spoločností, VIP klientov a retailových investorov. Klientom s rozličnými investičnými cieľmi ponúka širokú paletu služieb. Okrem rozličných podielových fondov, alternatívnych investičných nástrojov a dôchodkových fondov divízia ponúka personalizované stratégie umiestňovania investícií a správy účtov. Divízia takisto ponúka fondy iných popredných globálnych správcovských spoločností.

Investičné bankovníctvo

| (66) | Divízia Investičné bankovníctvo poskytuje rozličné služby firemným klientom. Ponúka služby hlavne v týchto štyroch oblastiach:






  — | poradenstvo pre fúzie a prevzatia, |
| --- | --- | --- |

(66)

Divízia Investičné bankovníctvo poskytuje rozličné služby firemným klientom. Ponúka služby hlavne v týchto štyroch oblastiach:

—

poradenstvo pre fúzie a prevzatia,

| — | transakcie na kapitálovom trhu, |
| --- | --- |

—

transakcie na kapitálovom trhu,

| — | akvizície a pákové financovanie (leverage finance), |
| --- | --- |

—

akvizície a pákové financovanie (leverage finance),

| — | hlavné investície. |
| --- | --- |

—

hlavné investície.

| (67) | Cieľom divízie je skombinovať poradenstvo s finančnými možnosťami banky a ponúkať klientom integrované riešenia v úzkej spolupráci s ostatnými divíziami banky, najmä v spolupráci s útvarmi pre kapitálové trhy a korporátne bankovníctvo. |
| --- | --- |

(67)

Cieľom divízie je skombinovať poradenstvo s finančnými možnosťami banky a ponúkať klientom integrované riešenia v úzkej spolupráci s ostatnými divíziami banky, najmä v spolupráci s útvarmi pre kapitálové trhy a korporátne bankovníctvo.

Korporátne bankovníctvo (firemní klienti)

| (68) | Divízia korporátne bankovníctvo má 7 úsekov: firemné úvery; špecializované úvery; právny útvar a dokumentácia; riadenie portfólia; firemné služby; vymáhanie a faktoring. Divízia korporátne bankovníctvo ponúka širokú škálu finančných služieb a produktov pre svojich firemných klientov (od stredných po veľké podniky). Hlavným poslaním divízie je udržiavať dlhodobé vzťahy so svojimi klientmi a ponúkať im riešenia šité na mieru a personalizované služby. |
| --- | --- |

(68)

Divízia korporátne bankovníctvo má 7 úsekov: firemné úvery; špecializované úvery; právny útvar a dokumentácia; riadenie portfólia; firemné služby; vymáhanie a faktoring. Divízia korporátne bankovníctvo ponúka širokú škálu finančných služieb a produktov pre svojich firemných klientov (od stredných po veľké podniky). Hlavným poslaním divízie je udržiavať dlhodobé vzťahy so svojimi klientmi a ponúkať im riešenia šité na mieru a personalizované služby.

| (69) | Banka Arion jej pripisuje popredné postavenie pri riešení firemných dlhov. Divízia korporátne bankovníctvo sa významnou mierou pričinila o pokrok v oblasti reštrukturalizácie spoločností. Útvar pre vymáhanie zodpovedá za maximalizáciu návratnosti pohľadávok banky, vrátane reštrukturalizácie spoločností, ktoré majú problémy so splácaním. Tieto činnosti napredujú a sú blízko konečného cieľa. |
| --- | --- |

(69)

Banka Arion jej pripisuje popredné postavenie pri riešení firemných dlhov. Divízia korporátne bankovníctvo sa významnou mierou pričinila o pokrok v oblasti reštrukturalizácie spoločností. Útvar pre vymáhanie zodpovedá za maximalizáciu návratnosti pohľadávok banky, vrátane reštrukturalizácie spoločností, ktoré majú problémy so splácaním. Tieto činnosti napredujú a sú blízko konečného cieľa.

Retailové bankovníctvo

| (70) | Divízia Retailové bankovníctvo má na Islande 30-percentný podiel. Obsluhuje sieť 24 pobočiek a viac ako 100 000 zákazníkov na celom Islande. Pobočky poskytujú komplexný balík služieb vrátane poradenstva o vkladoch a úveroch, platobných kartách, dôchodkovom sporení, poistení, peňažných fondoch a akciách. |
| --- | --- |

(70)

Divízia Retailové bankovníctvo má na Islande 30-percentný podiel. Obsluhuje sieť 24 pobočiek a viac ako 100 000 zákazníkov na celom Islande. Pobočky poskytujú komplexný balík služieb vrátane poradenstva o vkladoch a úveroch, platobných kartách, dôchodkovom sporení, poistení, peňažných fondoch a akciách.

| (71) | Sieť pobočiek sa delí na 7 podcelkov. Na čele každého z nich stojí prevádzkový riaditeľ. Menšie pobočky využívajú podporu väčších v rámci podcelku. Na pobočky boli prenesené viaceré výkonné právomoci a zodpovednosti, čím sa rozhodovanie priblížilo k zákazníkom. Podľa vyjadrení banky umožňuje takýto model koordinovať postupy a naplno využiť odbornosť v rámci pobočiek. Štyria z prevádzkových riaditeľov pôsobia v širšom okolí Reykjavíku a traja vo väčších mestských oblastiach. Táto štruktúra má posilniť spojenia medzi pobočkami v tej istej časti krajiny. |
| --- | --- |

(71)

Sieť pobočiek sa delí na 7 podcelkov. Na čele každého z nich stojí prevádzkový riaditeľ. Menšie pobočky využívajú podporu väčších v rámci podcelku. Na pobočky boli prenesené viaceré výkonné právomoci a zodpovednosti, čím sa rozhodovanie priblížilo k zákazníkom. Podľa vyjadrení banky umožňuje takýto model koordinovať postupy a naplno využiť odbornosť v rámci pobočiek. Štyria z prevádzkových riaditeľov pôsobia v širšom okolí Reykjavíku a traja vo väčších mestských oblastiach. Táto štruktúra má posilniť spojenia medzi pobočkami v tej istej časti krajiny.

Údaje o trhových podieloch

| (72) | Podľa výpočtov banky Arion je jej trhový podiel na vkladoch vypočítaný na základe výročných správ islandských bánk [> 30] % resp. mierne nižší, ako je podiel bánk Landsbankinn ([> 30 %]) a Íslandsbanki ([> 30 %]). Ostatní účastníci na trhu s minimálnym podielom sú banka MP ([< 5 %]) a sporiteľne (spoločný podiel [< 5 %]). |
| --- | --- |

(72)

Podľa výpočtov banky Arion je jej trhový podiel na vkladoch vypočítaný na základe výročných správ islandských bánk [> 30] % resp. mierne nižší, ako je podiel bánk Landsbankinn ([> 30 %]) a Íslandsbanki ([> 30 %]). Ostatní účastníci na trhu s minimálnym podielom sú banka MP ([< 5 %]) a sporiteľne (spoločný podiel [< 5 %]).

| (73) | Podiel banky Arion na úveroch poskytnutých klientom je približne [15 – 25] % resp. podobný podielu banky Íslandsbanki a o niečo nižší ako banky Landsbankinn. Najväčší podiel na tomto trhu má Islandský fond na financovanie bývania [> 25] %. Významný podiel na tomto trhu majú dôchodkové fondy, ak sa ich podiel spočíta [5 – 10] %, zatiaľ čo podiel iných hráčov na trhu je zanedbateľný. |
| --- | --- |

(73)

Podiel banky Arion na úveroch poskytnutých klientom je približne [15 – 25] % resp. podobný podielu banky Íslandsbanki a o niečo nižší ako banky Landsbankinn. Najväčší podiel na tomto trhu má Islandský fond na financovanie bývania [> 25] %. Významný podiel na tomto trhu majú dôchodkové fondy, ak sa ich podiel spočíta [5 – 10] %, zatiaľ čo podiel iných hráčov na trhu je zanedbateľný.

| (74) | Trhový podiel banky Arion na obchodovaní na Islandskej burze CP počítaný podľa obratu za prvých 14 týždňov roku 2012 bol [10 – 20] %, avšak podiely každej z ostatných komerčných bánk, Íslandsbanki, Landsbankinn a banky MP, boli [20 –25] %. |
| --- | --- |

(74)

Trhový podiel banky Arion na obchodovaní na Islandskej burze CP počítaný podľa obratu za prvých 14 týždňov roku 2012 bol [10 – 20] %, avšak podiely každej z ostatných komerčných bánk, Íslandsbanki, Landsbankinn a banky MP, boli [20 –25] %.

3.2.   Porovnanie starej a novej banky

| (75) | Z indikatívneho porovnania kľúčových finančných ukazovateľov súvah starej a novej banky uvedených v tabuľke 1 vyplýva obrovský rozdiel vo veľkosti a rozsahu činností dvoch subjektov (34). Celkové aktíva banky Arion na konci roku 2009 predstavovali 11,5 % aktív banky Kaupthing z polovice roka 2008. Úverové portfólio tvorí najväčšiu samostatnú položku aktív. Účtovná hodnota úverového portfólia banky Kaupthing dosahovala na konci júna 2008 sumu 4 169 miliárd ISK v porovnaní s úverovým portfóliom banky Arion v sume 358 miliárd ISK na konci roku 2009, čo predstavuje 8,6 % z portfólia banky Kaupthing. Významný rozdiel medzi bankami Arion a Kaupthing je badateľný aj v objeme držaných cenných papierov. Akcie a deriváty poklesli o 96 – 100 %. Tento pokles je nižší v prípade dlhopisov, nakoľko dlhopisy držané bankou Arion predstavovali 25,7 % objemu dlhopisov banky Kaupthing.

  Tabuľka 1


  Porovnanie súvah banky Arion a banky Kaupthing, sumy v miliardách ISK. | Kaupthing
  30.6.2008 | Arion
  31.12.2009 | Podiel Arion ku Kaupthing (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktíva spolu | 6 603 | 757 | 11,5 |
| — | úvery a pohľadávky voči klientom |

(75)

Z indikatívneho porovnania kľúčových finančných ukazovateľov súvah starej a novej banky uvedených v tabuľke 1 vyplýva obrovský rozdiel vo veľkosti a rozsahu činností dvoch subjektov (34). Celkové aktíva banky Arion na konci roku 2009 predstavovali 11,5 % aktív banky Kaupthing z polovice roka 2008. Úverové portfólio tvorí najväčšiu samostatnú položku aktív. Účtovná hodnota úverového portfólia banky Kaupthing dosahovala na konci júna 2008 sumu 4 169 miliárd ISK v porovnaní s úverovým portfóliom banky Arion v sume 358 miliárd ISK na konci roku 2009, čo predstavuje 8,6 % z portfólia banky Kaupthing. Významný rozdiel medzi bankami Arion a Kaupthing je badateľný aj v objeme držaných cenných papierov. Akcie a deriváty poklesli o 96 – 100 %. Tento pokles je nižší v prípade dlhopisov, nakoľko dlhopisy držané bankou Arion predstavovali 25,7 % objemu dlhopisov banky Kaupthing.

Tabuľka 1

Porovnanie súvah banky Arion a banky Kaupthing, sumy v miliardách ISK.

Kaupthing

30.6.2008

Arion

31.12.2009

Podiel Arion ku Kaupthing (v %)

Aktíva spolu

6 603

757

11,5

—

úvery a pohľadávky voči klientom

4 169

358

8,6

| — | dlhopisy a dlhové nástroje |
| --- | --- |

—

dlhopisy a dlhové nástroje

676

173

25,7

| — | akcie a nástroje vlastného imania |
| --- | --- |

—

akcie a nástroje vlastného imania

172

7

4,1

Pasíva spolu

6 166

667

10,8

| — | vklady |
| --- | --- |

—

vklady

1 848

495

26,8

Vlastný kapitál spolu

438

90

20,6

| (76) | Vo výkazoch ziskov a strát týchto dvoch subjektov sa objavujú rovnaké rozdiely vo veľkosti a rozsahu. Porovnanie výsledkov banky Arion za rok 2009 a banky Kaupthing za rok 2007 ukáže, že čisté úrokové výnosy banky Arion dosiahli 15,2 % výnosov banky Kaupthing a čistý príjem z poplatkov a provízií banky Arion dosiahol 10,7 % výnosov banky Kaupthing. Banka Arion zamestnávala na konci roku 2009 spolu 1 057 osôb (vrátane zamestnancov dcérskych spoločností). V porovnaní s tým banka Kaupthing zamestnávala na konci roku 2007 celkom 3 334 osôb. Celkový počet zamestnancov banky Arion bol na úrovni 32 % banky Kaupthing (35). Pri porovnaní čisto aktivít oboch bánk na Islande, banka Kaupthing zamestnávala na konci júna 2008 v oblasti islandských činností 1 133 osôb (bez zamestnancov dcérskych spoločností) a banka Arion 852 osôb (bez dcérskych spoločností) na konci roku 2009.

  Tabuľka 2


  Porovnanie výkazov ziskov a strát banky Arion a banky Kaupthing, sumy v miliardách ISK | Kaupthing
  2007 | Arion
  2009 | Podiel Arion ku Kaupthing(v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté úrokové výnosy | 80 | 12 | 15,2 |
| Čistý príjem z poplatkov a provízií | 55 | 6 | 10,7 |
| Prevádzkové výnosy | 166 | 50 | 29,9 |
| Zisk pred zdanením | 81 | 15 | 19,0 |

(76)

Vo výkazoch ziskov a strát týchto dvoch subjektov sa objavujú rovnaké rozdiely vo veľkosti a rozsahu. Porovnanie výsledkov banky Arion za rok 2009 a banky Kaupthing za rok 2007 ukáže, že čisté úrokové výnosy banky Arion dosiahli 15,2 % výnosov banky Kaupthing a čistý príjem z poplatkov a provízií banky Arion dosiahol 10,7 % výnosov banky Kaupthing. Banka Arion zamestnávala na konci roku 2009 spolu 1 057 osôb (vrátane zamestnancov dcérskych spoločností). V porovnaní s tým banka Kaupthing zamestnávala na konci roku 2007 celkom 3 334 osôb. Celkový počet zamestnancov banky Arion bol na úrovni 32 % banky Kaupthing (35). Pri porovnaní čisto aktivít oboch bánk na Islande, banka Kaupthing zamestnávala na konci júna 2008 v oblasti islandských činností 1 133 osôb (bez zamestnancov dcérskych spoločností) a banka Arion 852 osôb (bez dcérskych spoločností) na konci roku 2009.

Tabuľka 2

Porovnanie výkazov ziskov a strát banky Arion a banky Kaupthing, sumy v miliardách ISK

Kaupthing

2007

Arion

2009

Podiel Arion ku Kaupthing(v %)

Čisté úrokové výnosy

80

12

15,2

Čistý príjem z poplatkov a provízií

55

6

10,7

Prevádzkové výnosy

166

50

29,9

Zisk pred zdanením

81

15

19,0

3.3.   Vnútroštátny právny základ

| (77) | Vnútroštátny právny základ pre opatrenia pomoci tvoria:






  — | zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“;

  Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998. |
| --- | --- | --- |

(77)

Vnútroštátny právny základ pre opatrenia pomoci tvoria:

—

zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. označovaný ako „zákon o stave núdze“;

Zákon o stave núdze zveril FME právomoc zasiahnuť v prípade „extrémnych okolností“, prevziať právomoci valného zhromaždenia a predstavenstva finančných inštitúcií a rozhodnúť o tom, ako sa naloží s ich aktívami a záväzkami. FME získal oprávnenie vymenovať výbory na riešenie problémov finančných inštitúcií, ktoré prevzal. Tieto výbory získali oprávnenia valných zhromaždení. Zákon o stave núdze ustanovil, že pohľadávky vkladateľov na vyplatenie vložených vkladov a systémy na ochranu vkladov majú prednostné postavenie v prípade konkurzu finančných inštitúcií. Zákon takisto splnomocnil islandské ministerstvo financií k tomu, aby zriaďovalo nové banky. Zákon o stave núdze zaviedol zmeny zákona o finančných podnikoch č. 161/2002, zákona o úradnom dohľade nad finančnými činnosťami č. 87/1998, zákona o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov č. 98/1999 a zákona o otázkach bývania č. 44/1998.

| — | doplňujúci štátny rozpočet na rok 2008 (článok 4); |
| --- | --- |

—

doplňujúci štátny rozpočet na rok 2008 (článok 4);

| — | štátny rozpočet na rok 2009 (článok 6). |
| --- | --- |

—

štátny rozpočet na rok 2009 (článok 6).

3.4.   Opatrenia pomoci

| (78) | Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Kaupthing, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto. FME prevzal kontrolu banky Kaupthing 9. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Kaupthing. Do majetku starej banky sa mala vyplatiť kompenzácia za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. Pred uzatvorením konečnej dohody medzi štátom a starou bankou zo dňa 1. decembra 2009 štát banku kapitalizoval. Na základe tejto dohody sa podiel štátu v novej banke znížil z plánovaných 100 % na 13 %. (36) dozorný úrad považuje tento dátum – 1. december 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 1. decembra 2014. |
| --- | --- |

(78)

Opatrenia, ktoré prijali islandské orgány v nadväznosti na kolaps banky Kaupthing, sú uvedené v predchádzajúcom texte a boli podrobnejšie opísané v rozhodnutí o začatí konania. Podstatu intervencií je možné zhrnúť takto. FME prevzal kontrolu banky Kaupthing 9. októbra 2008. Domáce záväzky a (väčšina) domácich aktív bola prevedená do novej banky Kaupthing. Do majetku starej banky sa mala vyplatiť kompenzácia za tento prevod vo výške rozdielu medzi prevedenými aktívami a záväzkami. Nakoľko sa určenie rozdielu ukázalo ako náročné a časovo sa predlžovalo, štát poskytol počiatočný kapitál a zaviazal sa prispieť v prípade potreby ďalším kapitálom. Pred uzatvorením konečnej dohody medzi štátom a starou bankou zo dňa 1. decembra 2009 štát banku kapitalizoval. Na základe tejto dohody sa podiel štátu v novej banke znížil z plánovaných 100 % na 13 %. (36) dozorný úrad považuje tento dátum – 1. december 2009 – za dátum začatia 5-ročného reštrukturalizačného obdobia, ktoré preto potrvá do 1. decembra 2014.

| (79) | Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(79)

Ďalšia časť sa bude venovať opisu tých aspektov štátnej intervencie, ktoré predstavujú opatrenia relevantné z hľadiska aplikácie článku 61 Dohody o EHP.

3.4.1.   Kapitál Tier 1

| (80) | Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Kaupthing, a opakovane, keď banku úplne (a retroaktívne) kapitalizoval; na čo nadväzovala dohoda so starou bankou konajúcou v mene svojich veriteľov, podľa ktorej si štát v novej banke ponechal 13 % podiel. |
| --- | --- |

(80)

Štát poskytol kapitál Tier I dvakrát – prvýkrát pri vytvorení novej banky Kaupthing, a opakovane, keď banku úplne (a retroaktívne) kapitalizoval; na čo nadväzovala dohoda so starou bankou konajúcou v mene svojich veriteľov, podľa ktorej si štát v novej banke ponechal 13 % podiel.

3.4.1.1.   Počiatočné imanie

| (81) | Po zriadení novej banky Kaupthing v októbri 2008 jej štát poskytol 775 miliónov ISK (37) (5 miliónov EUR) v peniazoch ako počiatočné imanie novej banky. Okrem toho sa zaviazal novej banke poskytnúť príspevok celkovo do výšky 75 miliárd ISK vo forme kapitálu Tier I výmenou za 100 % jej akcií. Prvý údaj zodpovedá minimálnemu kapitálu vyžadovanému podľa islandského práva na zriadenie banky. Druhá suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Rozpočtové prostriedky v tejto výške boli formálne zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie bánk do vyriešenia záležitostí súvisiacich s ich konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva. |
| --- | --- |

(81)

Po zriadení novej banky Kaupthing v októbri 2008 jej štát poskytol 775 miliónov ISK (37) (5 miliónov EUR) v peniazoch ako počiatočné imanie novej banky. Okrem toho sa zaviazal novej banke poskytnúť príspevok celkovo do výšky 75 miliárd ISK vo forme kapitálu Tier I výmenou za 100 % jej akcií. Prvý údaj zodpovedá minimálnemu kapitálu vyžadovanému podľa islandského práva na zriadenie banky. Druhá suma bola vypočítaná ako 10 % počiatočného ocenenia pravdepodobného objemu celkových rizikovo vážených aktív banky. Rozpočtové prostriedky v tejto výške boli formálne zahrnuté do štátneho rozpočtu na rok 2009 ako prostriedky na vládne výdavky na riešenie mimoriadnych okolností na finančných trhoch. Takto vyčlenený kapitál mal za cieľ poskytnúť dostatočnú záruku za fungovanie bánk do vyriešenia záležitostí súvisiacich s ich konečnou rekapitalizáciou vrátane výšky jej počiatočnej súvahy, ktorá sa odvíjala od ocenenia náhrady, ktorú bolo potrebné vyplatiť starej banke za prevedené aktíva.

3.4.1.2.   Kapitálové injekcia a ponechanie si 13 % podielu ako súčasť urovnania s veriteľmi starej banky

| (82) | 20. júla 2009 islandská vláda oznámila, že uzatvorila s výborom na riešenie problémov banky Kaupthing predbežnú dohodu o počiatočnej kapitalizácii novej banky Kaupthing (premenovanej na banku Arion od 21. novembra 2009) a o náhrade splatnej medzi týmito dvomi stranami. Vláda sa podmienečne dohodla s výborom na riešenie problémov banky Kaupthing na tom, že veritelia by prostredníctvom výboru mali získať možnosť nadobudnúť väčšinový podiel v banke Arion s cieľom podporiť nezávislý rozvoj banky. Vďaka tomu by vlastne stará banka poskytla novej banke väčšinu kapitálu ako súčasť dohody o náhrade. V prípade, že by banka Kaupthing nevyužila opciu na upísanie akcií v banke Arion, vláda by si ponechala 100-percentné vlastníctvo. |
| --- | --- |

(82)

20. júla 2009 islandská vláda oznámila, že uzatvorila s výborom na riešenie problémov banky Kaupthing predbežnú dohodu o počiatočnej kapitalizácii novej banky Kaupthing (premenovanej na banku Arion od 21. novembra 2009) a o náhrade splatnej medzi týmito dvomi stranami. Vláda sa podmienečne dohodla s výborom na riešenie problémov banky Kaupthing na tom, že veritelia by prostredníctvom výboru mali získať možnosť nadobudnúť väčšinový podiel v banke Arion s cieľom podporiť nezávislý rozvoj banky. Vďaka tomu by vlastne stará banka poskytla novej banke väčšinu kapitálu ako súčasť dohody o náhrade. V prípade, že by banka Kaupthing nevyužila opciu na upísanie akcií v banke Arion, vláda by si ponechala 100-percentné vlastníctvo.

| (83) | 14. augusta 2009 vláda oznámila, že sa zaviazala kapitalizovať banku Arion sumou 72 miliárd ISK kapitálu Tier I vo forme vládnych dlhopisov, čím banka získala podiel základného kapitálu Tier I vo výške približne 12 %. Kapitalizácia banky Arion vládou sa uskutočnila 9. októbra 2009 vo forme kapitálovej injekcie vo výške 71 225 miliónov ISK antidatovanej k 22. októbru 2008. Táto suma sa pripočítala k počiatočnému vkladu vo výške 775 miliónov ISK v peniazoch. Celkový akciový kapitál vlády tak dosiahol sumu 72 miliárd ISK. K tomu je potrebné prirátať sumu vzniknutého úroku z vládnych dlhopisov vo výške 9,2 miliardy ISK. |
| --- | --- |

(83)

14. augusta 2009 vláda oznámila, že sa zaviazala kapitalizovať banku Arion sumou 72 miliárd ISK kapitálu Tier I vo forme vládnych dlhopisov, čím banka získala podiel základného kapitálu Tier I vo výške približne 12 %. Kapitalizácia banky Arion vládou sa uskutočnila 9. októbra 2009 vo forme kapitálovej injekcie vo výške 71 225 miliónov ISK antidatovanej k 22. októbru 2008. Táto suma sa pripočítala k počiatočnému vkladu vo výške 775 miliónov ISK v peniazoch. Celkový akciový kapitál vlády tak dosiahol sumu 72 miliárd ISK. K tomu je potrebné prirátať sumu vzniknutého úroku z vládnych dlhopisov vo výške 9,2 miliardy ISK.

| (84) | Dňa 4. septembra 2009 vláda oznámila, že sa podarilo dohodnúť konečné znenia dohôd o kapitalizácii banky Arion a základe pre náhradu. V súlade s predbežnou dohodou z 20. júla 2009 konečná dohoda obsahovala hlavne ustanovenia dvoch alternatívnych dohôd: o kapitalizácii s majoritným podielom (veriteľov) starej banky (Joint Capitalisation Agreement – dohoda o spoločnej kapitalizácii) alebo o kapitalizácii s majoritným podielom štátu (Alternative Capitalisation Agreement – dohoda o alternatívnej kapitalizácii) (38). Podľa dohody o spoločnej kapitalizácii mali veritelia banky Kaupthing možnosť získať (prostredníctvom výboru na riešenie problémov) kontrolu v banke Arion upísaním jej nového akciového kapitálu. Hodnota záväzkov prevedených na banku Arion presiahla hodnotu prevedených aktív, banka Kaupthing preto za nové akcie musela zaplatiť zdrojmi z majetku starej banky. Výška náhrady bola stanovená na sumu 38 miliárd ISK, podliehala však pravidelnému preceňovaniu v závislosti od budúcej výkonnosti vybraného úverového portfólia. Vláda mala nadobudnúť minoritný 13 % podiel kmeňových akcií banky Arion. Aby sa dodržala tzv. požiadavka „sign-off“ FME v oblasti dohľadu týkajúca sa povinnosti doplniť ďalšie 4 % kapitálu Tier II, vláda mala takisto prispieť na kapitál banky Arion vo forme podriadeného úveru vo výške 24 miliárd ISK. |
| --- | --- |

(84)

Dňa 4. septembra 2009 vláda oznámila, že sa podarilo dohodnúť konečné znenia dohôd o kapitalizácii banky Arion a základe pre náhradu. V súlade s predbežnou dohodou z 20. júla 2009 konečná dohoda obsahovala hlavne ustanovenia dvoch alternatívnych dohôd: o kapitalizácii s majoritným podielom (veriteľov) starej banky (Joint Capitalisation Agreement – dohoda o spoločnej kapitalizácii) alebo o kapitalizácii s majoritným podielom štátu (Alternative Capitalisation Agreement – dohoda o alternatívnej kapitalizácii) (38). Podľa dohody o spoločnej kapitalizácii mali veritelia banky Kaupthing možnosť získať (prostredníctvom výboru na riešenie problémov) kontrolu v banke Arion upísaním jej nového akciového kapitálu. Hodnota záväzkov prevedených na banku Arion presiahla hodnotu prevedených aktív, banka Kaupthing preto za nové akcie musela zaplatiť zdrojmi z majetku starej banky. Výška náhrady bola stanovená na sumu 38 miliárd ISK, podliehala však pravidelnému preceňovaniu v závislosti od budúcej výkonnosti vybraného úverového portfólia. Vláda mala nadobudnúť minoritný 13 % podiel kmeňových akcií banky Arion. Aby sa dodržala tzv. požiadavka „sign-off“ FME v oblasti dohľadu týkajúca sa povinnosti doplniť ďalšie 4 % kapitálu Tier II, vláda mala takisto prispieť na kapitál banky Arion vo forme podriadeného úveru vo výške 24 miliárd ISK.

| (85) | 1. decembra 2009 sa vláde a banke Arion na jednej strane a výboru na riešenie problémov banky Kaupthing na strane druhej podarilo dosiahnuť dohodu o urovnaní týkajúcu sa aktív a záväzkov prevedených z banky Kaupthing na novú banku. V rovnaký deň výbor na riešenie problémov banky Kaupthing rozhodol o uplatnení opcie upravenej v dohode o spoločnej kapitalizácii a prevzal 87 % podiel akcií banky Arion. Vláda si ponechala zostávajúcich 13 % kapitálu Tier I. |
| --- | --- |

(85)

1. decembra 2009 sa vláde a banke Arion na jednej strane a výboru na riešenie problémov banky Kaupthing na strane druhej podarilo dosiahnuť dohodu o urovnaní týkajúcu sa aktív a záväzkov prevedených z banky Kaupthing na novú banku. V rovnaký deň výbor na riešenie problémov banky Kaupthing rozhodol o uplatnení opcie upravenej v dohode o spoločnej kapitalizácii a prevzal 87 % podiel akcií banky Arion. Vláda si ponechala zostávajúcich 13 % kapitálu Tier I.

| (86) | Banka Kaupthing zaplatila za akvizíciu aktívami zo svojho majetku v hodnote 66 miliárd ISK, ktoré previedla na banku Arion. Banka Kaupthing na to použila kombináciu peňazí, firemných úverov súvisiacich s islandskou vládou a portfólio hypoték a úverov poskytnutých subjektom spojeným s islandskou vládou. Vládna kapitalizácia z 9. októbra 2009 bola nadväzne zvrátená a banka Arion vrátila vláde 32,6 miliardy ISK vo vládnych dlhopisoch a vydala podriadené dlhopisy v prospech vlády vo výške 29,5 miliardy ISK. |
| --- | --- |

(86)

Banka Kaupthing zaplatila za akvizíciu aktívami zo svojho majetku v hodnote 66 miliárd ISK, ktoré previedla na banku Arion. Banka Kaupthing na to použila kombináciu peňazí, firemných úverov súvisiacich s islandskou vládou a portfólio hypoték a úverov poskytnutých subjektom spojeným s islandskou vládou. Vládna kapitalizácia z 9. októbra 2009 bola nadväzne zvrátená a banka Arion vrátila vláde 32,6 miliardy ISK vo vládnych dlhopisoch a vydala podriadené dlhopisy v prospech vlády vo výške 29,5 miliardy ISK.

| (87) | Zložitejšie bolo vyriešenie splnenia požiadaviek kapitálovej primeranosti vo vzťahu k 12 % kapitálu Tier I a 4 % dodatočného kapitálu Tier II, nakoľko prevod aktív, s ktorými boli spojené určité riziká na banku Arion, prinieslo rozšírenie základne rizikovo vážených aktív banky. Keďže banka Arion bola rekapitalizovaná cez transakciu, ktorej súčasťou bol prevod značného objemu rizikovo vážených aktív, bolo v dôsledku dohody o spoločnej kapitalizácii potrebné doplniť viac kapitálu, ako tomu bolo pri čisto vládnej kapitalizácii, ktorá bola realizovaná výlučne vládnymi dlhopismi. V prípade takto koncipovanej transakcie musel byť podiel finančných aktív vracaných vláde vo forme záväzkov Tier II väčší, než by tomu bolo v iných prípadoch. Z rovnakého dôvodu zaplatila banka Kaupthing za 87 % akcií sumu 66 miliárd ISK namiesto pôvodne predpokladanej sumy 62,6 miliárd ISK (t. j. 87 % z 72 miliárd ISK). Vláda zaplatila za svoj 13 % podiel v banke Arion 12,2 miliardy ISK. |
| --- | --- |

(87)

Zložitejšie bolo vyriešenie splnenia požiadaviek kapitálovej primeranosti vo vzťahu k 12 % kapitálu Tier I a 4 % dodatočného kapitálu Tier II, nakoľko prevod aktív, s ktorými boli spojené určité riziká na banku Arion, prinieslo rozšírenie základne rizikovo vážených aktív banky. Keďže banka Arion bola rekapitalizovaná cez transakciu, ktorej súčasťou bol prevod značného objemu rizikovo vážených aktív, bolo v dôsledku dohody o spoločnej kapitalizácii potrebné doplniť viac kapitálu, ako tomu bolo pri čisto vládnej kapitalizácii, ktorá bola realizovaná výlučne vládnymi dlhopismi. V prípade takto koncipovanej transakcie musel byť podiel finančných aktív vracaných vláde vo forme záväzkov Tier II väčší, než by tomu bolo v iných prípadoch. Z rovnakého dôvodu zaplatila banka Kaupthing za 87 % akcií sumu 66 miliárd ISK namiesto pôvodne predpokladanej sumy 62,6 miliárd ISK (t. j. 87 % z 72 miliárd ISK). Vláda zaplatila za svoj 13 % podiel v banke Arion 12,2 miliardy ISK.

3.4.2.   Príspevok na kapitál Tier II

| (88) | Štát takisto poskytol novej banke dva podriadené úvery s cieľom posilniť jej vlastný kapitál a likviditnú pozíciu. Nástroj A, denominovaný v zahraničnej mene, predstavoval v tom čase objem 29,5 miliárd ISK. Tento úver vo forme kapitálového nástroja, ktorý banke Arion umožnil vydanie nezabezpečených podriadených zmeniek. Nástroj B v objeme 6,5 miliárd ISK použila banka Arion na zaplatenie príjmov (dividend) štátu, ktoré vznikli pred tým, ako dohoda o spoločnej kapitalizácii začala platiť. Nástroje Tier II poskytnuté vládou slúžili na zabezpečenie silnej kapitálovej štruktúry a boli v súlade s požiadavkami FME. |
| --- | --- |

(88)

Štát takisto poskytol novej banke dva podriadené úvery s cieľom posilniť jej vlastný kapitál a likviditnú pozíciu. Nástroj A, denominovaný v zahraničnej mene, predstavoval v tom čase objem 29,5 miliárd ISK. Tento úver vo forme kapitálového nástroja, ktorý banke Arion umožnil vydanie nezabezpečených podriadených zmeniek. Nástroj B v objeme 6,5 miliárd ISK použila banka Arion na zaplatenie príjmov (dividend) štátu, ktoré vznikli pred tým, ako dohoda o spoločnej kapitalizácii začala platiť. Nástroje Tier II poskytnuté vládou slúžili na zabezpečenie silnej kapitálovej štruktúry a boli v súlade s požiadavkami FME.

| (89) | Splatnosť nástroja A je desať rokov od 30. decembra 2009. Má v sebe zabudované stimuly na splatenie vo forme nárastu úroku po piatich rokoch. Ročná úroková sadzba bola stanovená na úrovni 400 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR v priebehu prvých piatich rokov a 500 bázických bodov nad uvedenou sadzbou počas obdobia od piateho do desiateho roku. Podmienky nástroja B sú zhodné s výnimkou prvých troch rokov, kedy je úroková sadzba stanovená na úrovni 300 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR. |
| --- | --- |

(89)

Splatnosť nástroja A je desať rokov od 30. decembra 2009. Má v sebe zabudované stimuly na splatenie vo forme nárastu úroku po piatich rokoch. Ročná úroková sadzba bola stanovená na úrovni 400 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR v priebehu prvých piatich rokov a 500 bázických bodov nad uvedenou sadzbou počas obdobia od piateho do desiateho roku. Podmienky nástroja B sú zhodné s výnimkou prvých troch rokov, kedy je úroková sadzba stanovená na úrovni 300 bázických bodov nad sadzbou EURIBOR.

3.4.3.   Ochrana vkladov

| (90) | Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (39) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (40) prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov, ktorý bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách. |
| --- | --- |

(90)

Island v záujme transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca 1997 o systémoch náhrad pre investorov (39) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (40) prijal zákon č. 98/1999 o systémoch ochrany vkladov a náhrad pre investorov a vytvoril tzv. Fond na ochranu vkladateľov a investorov, ktorý bol financovaný prostredníctvom ročných príspevkov bánk vypočítaných na základe celkového objemu vkladov v daných bankách.

| (91) | Podľa islandských orgánov bolo súčasťou opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 ( a to aj v záujme poskytnutia ďalšej pomoci a istôt verejnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť ich vkladov po vypuknutí krízy) takisto poskytnúť dodatočné záruky štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES a smernica 97/9/ES. |
| --- | --- |

(91)

Podľa islandských orgánov bolo súčasťou opatrení islandskej vlády na záchranu bánk z jesene 2008 ( a to aj v záujme poskytnutia ďalšej pomoci a istôt verejnosti, pokiaľ ide o bezpečnosť ich vkladov po vypuknutí krízy) takisto poskytnúť dodatočné záruky štátu za vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach nad rámec pôsobnosti zákona č. 98/1999, ktorým sa implementovala smernica 94/19/ES a smernica 97/9/ES.

| (92) | V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“. Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009. Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda Islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“. Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (41). |
| --- | --- |

(92)

V oznámení úradu predsedu vlády zo 6. októbra 2008 sa uvádza, že „Vláda Islandu zdôrazňuje, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške“. Toto oznámenie odvtedy úrad predsedu vlády zopakoval vo februári a decembri 2009. Okrem toho sa na toto oznámenie odvoláva vyhlásenie o zámere, ktoré islandská vláda poslala Medzinárodnému menovému fondu (a ktorý bol uverejnený na webovej lokalite ministerstva pre hospodárske záležitosti a MMF) 7. apríla 2010 (a zopakované v ďalšom vyhlásení o zámere z 13. septembra 2010). V liste (ktorý podpísali predseda Islandskej vlády, minister financií, minister pre hospodárske záležitosti a guvernér CBI) sa uvádza, že „V súčasnosti naďalej plníme záväzok v plnom rozsahu chrániť vkladateľov. Keď sa však podarí dosiahnuť finančnú stabilitu, plánujeme postupne uvoľňovať túto celoplošnú ochranu vkladov“. Okrem toho v časti zákona o štátnom rozpočte na rok 2011, ktorá sa týka štátnych záruk, sa v poznámke pod čiarou uvádza odkaz na vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v islandských bankách sú chránené štátnou zárukou (41).

| (93) | Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím banky SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2008, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti ... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“ (42). |
| --- | --- |

(93)

Situáciu dokresľuje aj nedávne vyhlásenie súčasného ministra pre hospodárske záležitosti a bývalého ministra financií (2009 až 2011) Steingrímura Sigfússona, ktoré odznelo počas debaty v islandskom parlamente na tému vládnych výdavkov súvisiacich s prevzatím banky SpKef bankou Landsbankinn. Podľa ministra sa v tejto súvislosti musí v každom momente prihliadať na vyhlásenie štátu z jesene 2008, že všetky vklady v sporiteľniach a komerčných bankách budú bezpečné a chránené. „Činnosti na všetkých úrovniach sa odvtedy odvíjajú od tohto (t. j. od vyhlásenia) a je to nanešťastie pravda, že toto (t. j. platby v dôsledku SpKef) bude jeden z najväčších účtov, ktoré bude musieť znášať priamo štát ako výdavky na záchranu vkladov všetkých obyvateľov Suðurnes ... a všetkých klientov SpKef v oblasti Západných fjordov a západnej a severozápadnej oblasti ... Nepredpokladám, že by si niekto pomyslel, že k vkladateľom v týchto oblastiach sa bude pristupovať inak ako k ostatným obyvateľom, takže štát v tejto otázke nemal príliš na výber“ (42).

| (94) | Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013. |
| --- | --- |

(94)

Podľa islandskej vlády sa od dodatočnej ochrany vkladov upustí pred úplným odvolaním kontrol kapitálu. Tento krok sa podľa islandských orgánov predpokladá ku koncu roku 2013.

3.4.4.   Špeciálna facilita likvidity

| (95) | Vládna kapitálová injekcia vo výške 72 miliárd ISK pre banku Arion bola poskytnutá vo forme spätne odkupiteľných vládnych dlhopisov (repoable) výmenou za 100 % jej akcií. Rozhodnutie banky Kaupthing o uplatnení opcie na nadobudnutie 87 % akcií však znamenalo, že väčšina týchto dlhopisov bola vrátená vláde. Banka Kaupthing previedla za majetkový podiel na banku Arion aktíva zo svojho majetku, čo však významne znížilo objem spätne odkupiteľných aktív a ohrozilo schopnosť banky Arion plniť požiadavky regulátora týkajúce sa zásob likvidity. V tejto súvislosti a v kontexte toho, že banka Kaupthing uplatnila uvedenú opciu, vláda súhlasila s poskytnutím dodatočnej facility likvidity pre banku Arion. Facilita likvidity bola formulovaná ako rozšírenie swapu SPRON, ktorý je opísaný v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(95)

Vládna kapitálová injekcia vo výške 72 miliárd ISK pre banku Arion bola poskytnutá vo forme spätne odkupiteľných vládnych dlhopisov (repoable) výmenou za 100 % jej akcií. Rozhodnutie banky Kaupthing o uplatnení opcie na nadobudnutie 87 % akcií však znamenalo, že väčšina týchto dlhopisov bola vrátená vláde. Banka Kaupthing previedla za majetkový podiel na banku Arion aktíva zo svojho majetku, čo však významne znížilo objem spätne odkupiteľných aktív a ohrozilo schopnosť banky Arion plniť požiadavky regulátora týkajúce sa zásob likvidity. V tejto súvislosti a v kontexte toho, že banka Kaupthing uplatnila uvedenú opciu, vláda súhlasila s poskytnutím dodatočnej facility likvidity pre banku Arion. Facilita likvidity bola formulovaná ako rozšírenie swapu SPRON, ktorý je opísaný v ďalšom texte.

3.4.5.   Swap SPRON

| (96) | FME 21. marca 2009 využitím právomoci zverených zákonom o stave núdze prevzal kontrolu nad sporiteľňou Reykjavík Savings Bank (SPRON) a previedol väčšinu jej vkladov na banku Arion. Bola vytvorená kapitálová spoločnosť vlastnená bankou SPRON, ktorá mala prevziať aktíva sporiteľne SPRON a takisto jej práva vyplývajúce zo zabezpečenia, vrátane hypotekárnych záložných práv, záruk a ďalších obdobných práv súvisiacich s pohľadávkami sporiteľne SPRON. Táto dcérska spoločnosť nazvaná Drómi hf na seba prevzala záväzky voči banke Arion za prevedené vklady a 22. júna 2009 vydala banke Arion dlhopis na sumu 96,7 miliárd ISK. Všetky aktíva sporiteľne SPRON boli poskytnuté ako zábezpeka za tento dlhopis, a to vrátane jej podielu v spoločnosti Drómi. Strany sa však doteraz nedokázali dohodnúť na úročení tohto dlhopisu (43). |
| --- | --- |

(96)

FME 21. marca 2009 využitím právomoci zverených zákonom o stave núdze prevzal kontrolu nad sporiteľňou Reykjavík Savings Bank (SPRON) a previedol väčšinu jej vkladov na banku Arion. Bola vytvorená kapitálová spoločnosť vlastnená bankou SPRON, ktorá mala prevziať aktíva sporiteľne SPRON a takisto jej práva vyplývajúce zo zabezpečenia, vrátane hypotekárnych záložných práv, záruk a ďalších obdobných práv súvisiacich s pohľadávkami sporiteľne SPRON. Táto dcérska spoločnosť nazvaná Drómi hf na seba prevzala záväzky voči banke Arion za prevedené vklady a 22. júna 2009 vydala banke Arion dlhopis na sumu 96,7 miliárd ISK. Všetky aktíva sporiteľne SPRON boli poskytnuté ako zábezpeka za tento dlhopis, a to vrátane jej podielu v spoločnosti Drómi. Strany sa však doteraz nedokázali dohodnúť na úročení tohto dlhopisu (43).

| (97) | V predbežnej dohode zo 17. júla 2009 vláda súhlasila, že pokryje všetky škody banky Arion súvisiace s hodnotou dlhopisu SPRON. Strany sa ďalej dohodli, že budú pracovať na tom, aby sa dlhopis SPRON považoval za akceptovateľné aktívum pre financovanie zo strany CBI. |
| --- | --- |

(97)

V predbežnej dohode zo 17. júla 2009 vláda súhlasila, že pokryje všetky škody banky Arion súvisiace s hodnotou dlhopisu SPRON. Strany sa ďalej dohodli, že budú pracovať na tom, aby sa dlhopis SPRON považoval za akceptovateľné aktívum pre financovanie zo strany CBI.

| (98) | Listom banke Arion z 3. septembra 2009 vláda rozšírila podmienky swapu SPRON tak, aby sa vzťahoval nielen na možný odliv vkladov sporiteľne SPRON, v prípade ktorého by banka bola odškodnená za prevzatie vkladov, ale takisto na likviditu, potrebnú na to, aby banka plnila podmienky FME. V liste sa vláda zaviazala poskytnúť sumu do výšky 75 miliárd ISK vo forme vládnych dlhopisov, ak sa banka Kaupthing rozhodne uplatniť svoju opciu na väčšinový podiel akcií banky Arion. Zmenená facilita predpokladá, že aj iné aktíva ako dlhopis SPRON môžu slúžiť ako zábezpeka za menej výhodných podmienok. Tento záväzok vlády bol neskôr sformalizovaný v dohode datovanej 21. septembra 2010 o pôžičke vládnych dlhopisov banke Arion na účely zábezpeky (44). Táto facilita uplynie 31. decembra 2014, čo má súvis so splatnosťou dlhopisu SPRON. Každé čerpanie tejto facility má byť minimálne v objeme jednej miliardy ISK. Vládne dlhopisy je možné použiť len na realizáciu zabezpečeného úveru z CBI na účel nadobudnutia likvidity pre banku Arion (45). |
| --- | --- |

(98)

Listom banke Arion z 3. septembra 2009 vláda rozšírila podmienky swapu SPRON tak, aby sa vzťahoval nielen na možný odliv vkladov sporiteľne SPRON, v prípade ktorého by banka bola odškodnená za prevzatie vkladov, ale takisto na likviditu, potrebnú na to, aby banka plnila podmienky FME. V liste sa vláda zaviazala poskytnúť sumu do výšky 75 miliárd ISK vo forme vládnych dlhopisov, ak sa banka Kaupthing rozhodne uplatniť svoju opciu na väčšinový podiel akcií banky Arion. Zmenená facilita predpokladá, že aj iné aktíva ako dlhopis SPRON môžu slúžiť ako zábezpeka za menej výhodných podmienok. Tento záväzok vlády bol neskôr sformalizovaný v dohode datovanej 21. septembra 2010 o pôžičke vládnych dlhopisov banke Arion na účely zábezpeky (44). Táto facilita uplynie 31. decembra 2014, čo má súvis so splatnosťou dlhopisu SPRON. Každé čerpanie tejto facility má byť minimálne v objeme jednej miliardy ISK. Vládne dlhopisy je možné použiť len na realizáciu zabezpečeného úveru z CBI na účel nadobudnutia likvidity pre banku Arion (45).

3.5.   Plán reštrukturalizácie

| (99) | Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Arion 31. marca 2011 a pozmenený plán 26. októbra 2011. Aktualizovaný reštrukturalizačný plán predložili 30. apríla 2012 spolu s 5-ročným podnikateľským plánom a správou o postupe hodnotenia primeranosti interného kapitálu (ICAAP) z apríla 2012. Správa ICAAP bola FME predložená v apríli 2012. |
| --- | --- |

(99)

Islandské orgány predložili reštrukturalizačný plán banky Arion 31. marca 2011 a pozmenený plán 26. októbra 2011. Aktualizovaný reštrukturalizačný plán predložili 30. apríla 2012 spolu s 5-ročným podnikateľským plánom a správou o postupe hodnotenia primeranosti interného kapitálu (ICAAP) z apríla 2012. Správa ICAAP bola FME predložená v apríli 2012.

| (100) | Reštrukturalizačný plán sa zameriava na ťažiskové záležitosti životaschopnosti, rozdelenia bremena a obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu vykonáva banka Arion činnosti výlučne na Islande a sústredí sa na tradičné univerzálne bankové služby. |
| --- | --- |

(100)

Reštrukturalizačný plán sa zameriava na ťažiskové záležitosti životaschopnosti, rozdelenia bremena a obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Podľa reštrukturalizačného plánu vykonáva banka Arion činnosti výlučne na Islande a sústredí sa na tradičné univerzálne bankové služby.

3.5.1.   Opis plánu reštrukturalizácie

| (101) | Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Arion zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Na základe informácií uvedených v reštrukturalizačnom pláne a odpovedí na otázky od Dozorného úradu sa uvedené plánuje dosiahnuť týmito krokmi:






  i) | stanovením dlhodobého strategického smerovania, optimalizáciou činností a obmedzením rizikovej expozície; |
| --- | --- | --- |

(101)

Islandské orgány a banka zastávajú názor, že reštrukturalizácia banky Arion zabezpečí jej návrat k stabilnej, finančne zabezpečenej banke so solídnymi podielmi kapitálu, aby mohla zastávať úlohu poskytovateľa úverov pre reálne hospodárstvo. Na základe informácií uvedených v reštrukturalizačnom pláne a odpovedí na otázky od Dozorného úradu sa uvedené plánuje dosiahnuť týmito krokmi:

i)

stanovením dlhodobého strategického smerovania, optimalizáciou činností a obmedzením rizikovej expozície;

| ii) | dosiahnutím a udržaním silnej kapitálovej pozície a uspokojivej ziskovosti; |
| --- | --- |

ii)

dosiahnutím a udržaním silnej kapitálovej pozície a uspokojivej ziskovosti;

| iii) | udržaním solídnej likviditnej pozície a zlepšením štruktúry finančných zdrojov; |
| --- | --- |

iii)

udržaním solídnej likviditnej pozície a zlepšením štruktúry finančných zdrojov;

| iv) | reštrukturalizáciou portfólií úverov domácností a firemných klientov; |
| --- | --- |

iv)

reštrukturalizáciou portfólií úverov domácností a firemných klientov;

| v) | obmedzením devízových nerovnováh; |
| --- | --- |

v)

obmedzením devízových nerovnováh;

| vi) | racionalizáciou siete pobočiek a dosiahnutím nákladovej efektívnosti. |
| --- | --- |

vi)

racionalizáciou siete pobočiek a dosiahnutím nákladovej efektívnosti.

| (102) | Pred tým, ako rozoberieme reštrukturalizačný plán banky Arion podrobnejšie, je vhodné v krátkosti načrtnúť pohľad banky na to, ako sa v ňom riešia nedostatky, ktoré prispeli k pádu banky Kaupthing. V tejto súvislosti už bolo podčiarknuté, že i keď sa činnosť banky Arion zakladá na domácich aktivitách a aktívach banky Kaupthing, je to predsa len nová banka s odlišnými komerčnými cieľmi, vlastníkmi, predstavenstvom a riadiacimi pracovníkmi než banka Kaupthing. Súčasný manažment banky Arion v skutočnosti prehlásil, že nie je v pozícii, aby špekuloval o špecifických slabinách alebo kolapse banky Kaupthing. Banka Arion inak v prvom rade odkazuje v súvislosti s príčinami pádu banky Kaupthing na správu SIC uvedenú v predchádzajúcom texte. V druhom rade uvádza, že po kolapse banky Kaupthing sa prijali opatrenia na posilnenie infraštruktúry v nadväznosti na posúdenie riadenia rizík a správy a riadenia, ktoré uskutočnil FME. |
| --- | --- |

(102)

Pred tým, ako rozoberieme reštrukturalizačný plán banky Arion podrobnejšie, je vhodné v krátkosti načrtnúť pohľad banky na to, ako sa v ňom riešia nedostatky, ktoré prispeli k pádu banky Kaupthing. V tejto súvislosti už bolo podčiarknuté, že i keď sa činnosť banky Arion zakladá na domácich aktivitách a aktívach banky Kaupthing, je to predsa len nová banka s odlišnými komerčnými cieľmi, vlastníkmi, predstavenstvom a riadiacimi pracovníkmi než banka Kaupthing. Súčasný manažment banky Arion v skutočnosti prehlásil, že nie je v pozícii, aby špekuloval o špecifických slabinách alebo kolapse banky Kaupthing. Banka Arion inak v prvom rade odkazuje v súvislosti s príčinami pádu banky Kaupthing na správu SIC uvedenú v predchádzajúcom texte. V druhom rade uvádza, že po kolapse banky Kaupthing sa prijali opatrenia na posilnenie infraštruktúry v nadväznosti na posúdenie riadenia rizík a správy a riadenia, ktoré uskutočnil FME.

| (103) | Podľa banky Arion sú v súvislosti s opatreniami, ktoré boli v rámci banky prijaté v reakcii na toto posúdenie, osobitne relevantné dva projekty. Prvý sa týka veľkých a prepojených úverových expozícií. Bolo vyslovené podozrenie, že banka Kaupthing uplatňovala „formalistický“ výklad posudzovania prepojených expozícií, čo jej umožňovalo financovať prepojené strany nad rámec zákonného limitu 25 % rizikového kapitálu. Prostredníctvom tohto projektu banka Arion rozšírila svoju definíciu prepojených strán a v tomto smere uplatňuje prísnejšie postupy s tým, že konečné slovo v prípade vzniku sporov má útvar riadenia rizík banky Arion. Veľké expozície sú prísne monitorované a podliehajú podávaniu správ. Navyše sa ako súčasť postupu poskytovania úverov zaviedla povinnosť predkladať osobitnú správu, ak úver povedie k vzniku veľkej angažovanosti. Zmeny v islandských právnych predpisoch o finančných inštitúciách vykonané v nadväznosti na finančnú krízu v podstatnej miere obmedzili možnosť bánk poskytovať úvery prepojeným subjektom. Objem úverov vlastníkov alebo kľúčových zamestnancov nemôže prekročiť 1 % rizikového kapitálu a je možné ich poskytnúť len voči kvalitnej zábezpeke. |
| --- | --- |

(103)

Podľa banky Arion sú v súvislosti s opatreniami, ktoré boli v rámci banky prijaté v reakcii na toto posúdenie, osobitne relevantné dva projekty. Prvý sa týka veľkých a prepojených úverových expozícií. Bolo vyslovené podozrenie, že banka Kaupthing uplatňovala „formalistický“ výklad posudzovania prepojených expozícií, čo jej umožňovalo financovať prepojené strany nad rámec zákonného limitu 25 % rizikového kapitálu. Prostredníctvom tohto projektu banka Arion rozšírila svoju definíciu prepojených strán a v tomto smere uplatňuje prísnejšie postupy s tým, že konečné slovo v prípade vzniku sporov má útvar riadenia rizík banky Arion. Veľké expozície sú prísne monitorované a podliehajú podávaniu správ. Navyše sa ako súčasť postupu poskytovania úverov zaviedla povinnosť predkladať osobitnú správu, ak úver povedie k vzniku veľkej angažovanosti. Zmeny v islandských právnych predpisoch o finančných inštitúciách vykonané v nadväznosti na finančnú krízu v podstatnej miere obmedzili možnosť bánk poskytovať úvery prepojeným subjektom. Objem úverov vlastníkov alebo kľúčových zamestnancov nemôže prekročiť 1 % rizikového kapitálu a je možné ich poskytnúť len voči kvalitnej zábezpeke.

| (104) | V druhom ide o väčšiu kontrolou krížového vlastníctva a nepriamych expozícií. Bolo vyslovené podozrenie, že banka Kaupthing poskytovala úvery zabezpečené svojimi akciami, čo bolo určite riskantné a možno za hranicou ustanovení islandského zákona o obchodných spoločnostiach. Po zmene islandských právnych predpisov je v súčasnosti nemožné poskytovať akékoľvek úvery za svoje akcie alebo vstupovať do zmlúv, v ktorých podkladové riziko predstavujú vlastné akcie. |
| --- | --- |

(104)

V druhom ide o väčšiu kontrolou krížového vlastníctva a nepriamych expozícií. Bolo vyslovené podozrenie, že banka Kaupthing poskytovala úvery zabezpečené svojimi akciami, čo bolo určite riskantné a možno za hranicou ustanovení islandského zákona o obchodných spoločnostiach. Po zmene islandských právnych predpisov je v súčasnosti nemožné poskytovať akékoľvek úvery za svoje akcie alebo vstupovať do zmlúv, v ktorých podkladové riziko predstavujú vlastné akcie.

Predpoklady plánu reštrukturalizácie

| (105) | Reštrukturalizačný plán je pripravený pre materskú spoločnosť ako súčasť postupu ICAAP a zohľadňuje aj vplyv dcérskych spoločností. Vychádza zo súboru všeobecných a ekonomických predpokladov, ktoré poskytujú hospodárske východiská pre základný scenár a stresový scenár uvedené v ďalšom texte. |
| --- | --- |

(105)

Reštrukturalizačný plán je pripravený pre materskú spoločnosť ako súčasť postupu ICAAP a zohľadňuje aj vplyv dcérskych spoločností. Vychádza zo súboru všeobecných a ekonomických predpokladov, ktoré poskytujú hospodárske východiská pre základný scenár a stresový scenár uvedené v ďalšom texte.

| (106) | Ide o tieto predpoklady:






  — | Hospodárske, právne, politické a regulačné premenné majú stále značný vplyv na prostredie, v ktorom banka pôsobí, a ovplyvňujú dlhodobé predpovede. Z týchto dôvodov sa v operačných činnostiach banky nepredpokladajú významné zmeny. |
| --- | --- | --- |

(106)

Ide o tieto predpoklady:

—

Hospodárske, právne, politické a regulačné premenné majú stále značný vplyv na prostredie, v ktorom banka pôsobí, a ovplyvňujú dlhodobé predpovede. Z týchto dôvodov sa v operačných činnostiach banky nepredpokladajú významné zmeny.

| — | Makroekonomické predpoklady sa zakladajú na predpovediach pripravených bankou Arion (divíziou pre výskum) a obsahujú tieto kľúčové ukazovatele:

  Tabuľka 3


  Zdroj: hospodárska prognóza banky Arion (divízia pre výskum)









  Percentuálna zmena oproti pred. roku | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rast HDP | 3,0 | 3,9 | 3,5 |
| Nezamestnanosť | 6,2 | 5,3 | 4,9 |
| Inflácia | 5,5 | 6,1 | 5,9 |
| REIBOR (46) | 4,9 | 5,8 | 5,6 |
| LIBOR | 0,5 | 0,5 | 0,5 |
| EURIBOR | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| Mzdy | 9,2 | 9,7 | 8,4 |
| Index výmenného kurzu ISK (TWI (47)) | 4,9 | 5,0 | 5,0 |

—

Makroekonomické predpoklady sa zakladajú na predpovediach pripravených bankou Arion (divíziou pre výskum) a obsahujú tieto kľúčové ukazovatele:

Tabuľka 3

Zdroj: hospodárska prognóza banky Arion (divízia pre výskum)

Percentuálna zmena oproti pred. roku

2012

2013

2014

Rast HDP

3,0

3,9

3,5

Nezamestnanosť

6,2

5,3

4,9

Inflácia

5,5

6,1

5,9

REIBOR (46)

4,9

5,8

5,6

LIBOR

0,5

0,5

0,5

EURIBOR

1,0

1,0

1,0

Mzdy

9,2

9,7

8,4

Index výmenného kurzu ISK (TWI (47))

4,9

5,0

5,0

| — | Banka takisto robí predpoklady vo vzťahu napríklad ku svojej trhovej pozícii, príležitostiam a hrozbám, interným údajom a vývoju na trhu vrátane tzv. kľúčových očakávaní (48). |
| --- | --- |

—

Banka takisto robí predpoklady vo vzťahu napríklad ku svojej trhovej pozícii, príležitostiam a hrozbám, interným údajom a vývoju na trhu vrátane tzv. kľúčových očakávaní (48).

| — | Naďalej sa očakáva rast, poháňaný najmä spotrebou (49). |
| --- | --- |

—

Naďalej sa očakáva rast, poháňaný najmä spotrebou (49).

| — | Spotrebu budú naďalej podporovať osobitné opatrenia (skoršie vyplácanie dôchodkov a prepočítavania devízových úverov atď.). Okrem toho rastúce ceny bytových nehnuteľností prispejú k posilneniu finančnej situácie domácností. Aj pokles nezamestnanosti pomôže naštartovať spotrebu. |
| --- | --- |

—

Spotrebu budú naďalej podporovať osobitné opatrenia (skoršie vyplácanie dôchodkov a prepočítavania devízových úverov atď.). Okrem toho rastúce ceny bytových nehnuteľností prispejú k posilneniu finančnej situácie domácností. Aj pokles nezamestnanosti pomôže naštartovať spotrebu.

| — | Od roku 2008 počas finančnej krízy bol percentuálny podiel investícií na HDP pod 50-ročným minimom. Očakáva sa však, že počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie bude postupne stúpať. |
| --- | --- |

—

Od roku 2008 počas finančnej krízy bol percentuálny podiel investícií na HDP pod 50-ročným minimom. Očakáva sa však, že počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie bude postupne stúpať.

| — | V súlade s očakávaním nárastu investičnej aktivity banka očakáva, že počas reštrukturalizačného obdobia sa zvýši dopyt po nových úveroch a zväčší sa jej úverové portfólio. |
| --- | --- |

—

V súlade s očakávaním nárastu investičnej aktivity banka očakáva, že počas reštrukturalizačného obdobia sa zvýši dopyt po nových úveroch a zväčší sa jej úverové portfólio.

| — | Dovoz porastie rýchlejšie ako vývoz, na konci prognózovaného obdobia sa však dostanú do rovnováhy. |
| --- | --- |

—

Dovoz porastie rýchlejšie ako vývoz, na konci prognózovaného obdobia sa však dostanú do rovnováhy.

| — | Kľúčovú pozíciu v podnikateľskom a reštrukturalizačnom pláne banky majú inflácia a úrokové sadzby (50). Predpokladá sa, že inflácia zostane počas obdobia predpovede na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

—

Kľúčovú pozíciu v podnikateľskom a reštrukturalizačnom pláne banky majú inflácia a úrokové sadzby (50). Predpokladá sa, že inflácia zostane počas obdobia predpovede na vysokej úrovni.

| — | Počas obdobia prognózy sa očakáva oslabovanie koruny o 5 % v priemere. |
| --- | --- |

—

Počas obdobia prognózy sa očakáva oslabovanie koruny o 5 % v priemere.

| — | Banka Arion vyjadrila vo vzťahu k stratégii uvoľňovania kontrol kapitálu pochybnosti a predpokladá, že počas obdobia predpovede ostanú v platnosti (51). |
| --- | --- |

—

Banka Arion vyjadrila vo vzťahu k stratégii uvoľňovania kontrol kapitálu pochybnosti a predpokladá, že počas obdobia predpovede ostanú v platnosti (51).

i)   Určenie dlhodobého strategického smerovania, optimalizácia činností a obmedzenie rizikovej expozície

| (107) | Kvôli rýchlej transformácii zo severoeurópskej banky pôsobiacej v trinástich krajinách na banku, ktorá poskytuje služby len na Islande, musela banka Arion riešiť veľké množstvo vnútorných aj vonkajších výziev, ktoré bolo potrebné riešiť a prekonať. Jedna z výziev bolo precenenie aktív prevedených z banky Kaupthing na banku Arion. Zredukovaná musela byť aj infraštruktúra banky a banka sa musela prispôsobiť novej hospodárskej realite, v ktorej sa mnoho firiem, jednotlivcov a domácností ocitlo v situácii, keď sa podstatným spôsobom obmedzila ich schopnosť splácať svoje dlhy. |
| --- | --- |

(107)

Kvôli rýchlej transformácii zo severoeurópskej banky pôsobiacej v trinástich krajinách na banku, ktorá poskytuje služby len na Islande, musela banka Arion riešiť veľké množstvo vnútorných aj vonkajších výziev, ktoré bolo potrebné riešiť a prekonať. Jedna z výziev bolo precenenie aktív prevedených z banky Kaupthing na banku Arion. Zredukovaná musela byť aj infraštruktúra banky a banka sa musela prispôsobiť novej hospodárskej realite, v ktorej sa mnoho firiem, jednotlivcov a domácností ocitlo v situácii, keď sa podstatným spôsobom obmedzila ich schopnosť splácať svoje dlhy.

| (108) | Viaceré z početných výziev, ktorým banka čelila, tak priamo vyplývali z okolností, ktoré podmienili jej vznik. Prevod domácich aktív a záväzkov z majetku banky Kaupthing na banku Arion znamenal pre banku Arion aj príchod niekoľkých nevýhodných rizikových expozícií. Avšak v rámci rozsiahleho úsilia o prispôsobenie fungovania banky Arion novej hospodárskej realite sa podarilo znížiť rizikovú expozíciu banky na zvládnuteľnú úroveň. Ťažiskom tohto úsilia bolo:






  — | Vymáhanie nesplácaných úverov (52). |
| --- | --- | --- |

(108)

Viaceré z početných výziev, ktorým banka čelila, tak priamo vyplývali z okolností, ktoré podmienili jej vznik. Prevod domácich aktív a záväzkov z majetku banky Kaupthing na banku Arion znamenal pre banku Arion aj príchod niekoľkých nevýhodných rizikových expozícií. Avšak v rámci rozsiahleho úsilia o prispôsobenie fungovania banky Arion novej hospodárskej realite sa podarilo znížiť rizikovú expozíciu banky na zvládnuteľnú úroveň. Ťažiskom tohto úsilia bolo:

—

Vymáhanie nesplácaných úverov (52).

| — | Znižovanie menovej nerovnováhy (53). |
| --- | --- |

—

Znižovanie menovej nerovnováhy (53).

| — | Znižovanie podielu úverovej angažovanosti voči veľkým a prepojeným klientom (54). |
| --- | --- |

—

Znižovanie podielu úverovej angažovanosti voči veľkým a prepojeným klientom (54).

| — | Zvyšovanie úrovne kapitálu (55). |
| --- | --- |

—

Zvyšovanie úrovne kapitálu (55).

| — | Navyšovanie termínovaných vkladov a zabezpečovanie alternatívnych zdrojov financovania (56). |
| --- | --- |

—

Navyšovanie termínovaných vkladov a zabezpečovanie alternatívnych zdrojov financovania (56).

| — | Znižovanie inflačných rizík vyplývajúcich z nestability indexu spotrebiteľských cien (CPI) (57). |
| --- | --- |

—

Znižovanie inflačných rizík vyplývajúcich z nestability indexu spotrebiteľských cien (CPI) (57).

| (109) | V priebehu roka 2010 bolo stanovené dlhodobé strategické smerovanie banky. Podľa údajov banky portfólio jej zákazníkov už inklinuje k jej cieľu stať sa pro-klientskou bankou a prevláda presvedčenie, že takýto model bankovníctva je možné uplatniť v celom rozsahu. |
| --- | --- |

(109)

V priebehu roka 2010 bolo stanovené dlhodobé strategické smerovanie banky. Podľa údajov banky portfólio jej zákazníkov už inklinuje k jej cieľu stať sa pro-klientskou bankou a prevláda presvedčenie, že takýto model bankovníctva je možné uplatniť v celom rozsahu.

| (110) | Organizačná štruktúra banky bola po jej zriadení zjednodušená (58). Zavedené boli normy správy a riadenia, ktoré zabezpečujú poskytovanie informácií, transparentnosť a zvýšenú zodpovednosť. Posilnili sa úlohy a funkcie podporných divízií, najmä riadenia rizík. Táto divízia je nezávislá a centralizovaná a podlieha priamo generálnemu riaditeľovi. Generálny riaditeľ a predstavenstvo zodpovedajú za určovanie a komunikovanie úrovne podstupovania rizika v rámci činností banky. Úroveň podstupovania rizika sa premieta do obmedzení a cieľov angažovanosti, ktoré monitoruje útvar riadenia rizík. Ten svoje zistenia pravidelne predkladá generálnemu riaditeľovi a predstavenstvu. |
| --- | --- |

(110)

Organizačná štruktúra banky bola po jej zriadení zjednodušená (58). Zavedené boli normy správy a riadenia, ktoré zabezpečujú poskytovanie informácií, transparentnosť a zvýšenú zodpovednosť. Posilnili sa úlohy a funkcie podporných divízií, najmä riadenia rizík. Táto divízia je nezávislá a centralizovaná a podlieha priamo generálnemu riaditeľovi. Generálny riaditeľ a predstavenstvo zodpovedajú za určovanie a komunikovanie úrovne podstupovania rizika v rámci činností banky. Úroveň podstupovania rizika sa premieta do obmedzení a cieľov angažovanosti, ktoré monitoruje útvar riadenia rizík. Ten svoje zistenia pravidelne predkladá generálnemu riaditeľovi a predstavenstvu.

| (111) | FME si vybral banku Arion, aby prevzala všetky záväzky z vkladov sporiteľne Reykjavík Savings Bank (SPRON). V apríli 2009 banka získala regionálnu sporiteľňu Mýrasýsla Savings Bank (SPM) vrátane jej všetkých aktív a niektorých záväzkov, napr. vkladov (59). Tieto kroky rozšírili okruh zákazníkov banky Arion o 22 000 nových klientov bez rozšírenia existujúcej siete jej pobočiek. |
| --- | --- |

(111)

FME si vybral banku Arion, aby prevzala všetky záväzky z vkladov sporiteľne Reykjavík Savings Bank (SPRON). V apríli 2009 banka získala regionálnu sporiteľňu Mýrasýsla Savings Bank (SPM) vrátane jej všetkých aktív a niektorých záväzkov, napr. vkladov (59). Tieto kroky rozšírili okruh zákazníkov banky Arion o 22 000 nových klientov bez rozšírenia existujúcej siete jej pobočiek.

| (112) | 22. decembra 2011 získala banka Arion bývalý hypotekárny fond pre inštitucionálnych investorov banky Kaupthing (Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fund), KMIIF (v súčasnosti nazvaný Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60). |
| --- | --- |

(112)

22. decembra 2011 získala banka Arion bývalý hypotekárny fond pre inštitucionálnych investorov banky Kaupthing (Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fund), KMIIF (v súčasnosti nazvaný Arion Bank Mortgages Institutional Investor Fund, AMIIF) (60).

| (113) | V roku 2012 sa uskutoční fúzia depozitára cenných papierov Verdis (100 %-nej dcérskej spoločnosti banky Arion) s bankou Arion. [...]. |
| --- | --- |

(113)

V roku 2012 sa uskutoční fúzia depozitára cenných papierov Verdis (100 %-nej dcérskej spoločnosti banky Arion) s bankou Arion. [...].

ii)   Dosiahnutie a udržanie silnej kapitálovej pozície a uspokojivej ziskovosti

| (114) | Podľa údajov z tabuľky 4 je banka Arion od svojho zriadenia zisková. Ukazovateľ návratnosti vlastného kapitálu (ROE) sa pohybuje v intervale 10,5 a 16,7 %.

  Tabuľka 4


  Finančný prehľad rokov 2009 – 2011 a predpoveď na roky 2012 – 2014


  (Údaje za materskú spoločnosť. Vplyv dcérskych spoločností sa zohľadňuje cez položku ostatné príjmy. Sumy v mil. ISK) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté úrokové výnosy | 14 258 | 24 440 | 25 480 | [...] | [...] | [...] |
| Zmena ocenenia úverov | 9 642 | 29 722 | 20 037 | [...] | [...] | [...] |
| Príjem z poplatkov | 3 914 | 3 379 | 4 454 | [...] | [...] | [...] |
| Čisté finančné príjmy | 13 460 | – 5 681 | 1 223 | [...] | [...] | [...] |
| Ostatné príjmy | 1 713 | 1 047 | 4 364 | [...] | [...] | [...] |
| Celkové príjmy | 42 988 | 52 908 | 55 559 | [...] | [...] | [...] |
| Prevádzkové náklady | – 13 133 | – 14 226 | – 15 791 | [...] | [...] | [...] |
| Strata | – 14 470 | – 23 067 | – 26 582 | [...] | [...] | [...] |
| Čisté príjmy pred zdanením | 15 384 | 15 614 | 13 186 | [...] | [...] | [...] |
| Dane a bankový odvod | – 2 414 | – 2 897 | – 2 692 | [...] | [...] | [...] |
| Čisté príjmy | 12 971 | 12 717 | 10 494 | [...] | [...] | [...] |
| Návratnosť vlastného kapitálu (ROE) | 16,7 % | 13,4 % | 10,5 % | [10-20] % | [5-15] % | [5-15] % |
| Čisté úrokové výnosy | ... | ... | 3,6 % | [...] % | [...] % | [...] % |
| Pomer nákladov a výnosov | ... | ... | 44,8 % | [...] % | [...] % | [...] % |

(114)

Podľa údajov z tabuľky 4 je banka Arion od svojho zriadenia zisková. Ukazovateľ návratnosti vlastného kapitálu (ROE) sa pohybuje v intervale 10,5 a 16,7 %.

Tabuľka 4

Finančný prehľad rokov 2009 – 2011 a predpoveď na roky 2012 – 2014

(Údaje za materskú spoločnosť. Vplyv dcérskych spoločností sa zohľadňuje cez položku ostatné príjmy. Sumy v mil. ISK)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Čisté úrokové výnosy

14 258

24 440

25 480

[...]

[...]

[...]

Zmena ocenenia úverov

9 642

29 722

20 037

[...]

[...]

[...]

Príjem z poplatkov

3 914

3 379

4 454

[...]

[...]

[...]

Čisté finančné príjmy

13 460

– 5 681

1 223

[...]

[...]

[...]

Ostatné príjmy

1 713

1 047

4 364

[...]

[...]

[...]

Celkové príjmy

42 988

52 908

55 559

[...]

[...]

[...]

Prevádzkové náklady

– 13 133

– 14 226

– 15 791

[...]

[...]

[...]

Strata

– 14 470

– 23 067

– 26 582

[...]

[...]

[...]

Čisté príjmy pred zdanením

15 384

15 614

13 186

[...]

[...]

[...]

Dane a bankový odvod

– 2 414

– 2 897

– 2 692

[...]

[...]

[...]

Čisté príjmy

12 971

12 717

10 494

[...]

[...]

[...]

Návratnosť vlastného kapitálu (ROE)

16,7 %

13,4 %

10,5 %

[10-20] %

[5-15] %

[5-15] %

Čisté úrokové výnosy

...

...

3,6 %

[...] %

[...] %

[...] %

Pomer nákladov a výnosov

...

...

44,8 %

[...] %

[...] %

[...] %

| (115) | V priebehu rokov 2009 – 2011 mali mimoriadne položky významný dosah na výkaz ziskov a strát, najmä pokiaľ ide o zmenu ocenenia úverov. Islandské orgány poskytli informácie o celkovom objeme úverov a súvisiacich zľavách získaných zo starej banky (61). Celková hodnota objem istiny prevedených úverov dosahovala sumu 1 230 miliárd ISK a ich účtovná hodnota bola 459 miliárd ISK. Celková zľava teda dosiahla úroveň približne 771 miliárd ISK. Keď na to boli vhodné podmienky, pristúpilo sa k preceneniu úverov, čo viedlo k zmene ich hodnoty v súlade s údajmi uvedenými v tabuľke 4 (62). Odhaduje sa, že zmeny v ocenení úverov budú počas zostávajúceho obdobia reštrukturalizácie nepodstatné. Ziskovosť banky tak už viac nebude závisieť od tejto mimoriadnej položky. |
| --- | --- |

(115)

V priebehu rokov 2009 – 2011 mali mimoriadne položky významný dosah na výkaz ziskov a strát, najmä pokiaľ ide o zmenu ocenenia úverov. Islandské orgány poskytli informácie o celkovom objeme úverov a súvisiacich zľavách získaných zo starej banky (61). Celková hodnota objem istiny prevedených úverov dosahovala sumu 1 230 miliárd ISK a ich účtovná hodnota bola 459 miliárd ISK. Celková zľava teda dosiahla úroveň približne 771 miliárd ISK. Keď na to boli vhodné podmienky, pristúpilo sa k preceneniu úverov, čo viedlo k zmene ich hodnoty v súlade s údajmi uvedenými v tabuľke 4 (62). Odhaduje sa, že zmeny v ocenení úverov budú počas zostávajúceho obdobia reštrukturalizácie nepodstatné. Ziskovosť banky tak už viac nebude závisieť od tejto mimoriadnej položky.

| (116) | Kapitálové požiadavky, ktoré FME stanovil ako podmienku udelenia licencie na poskytovanie finančných služieb pre banku Arion, zneli: 12 % kapitálu Tier 1 a 16 % celkového kapitálu (ukazovateľ kapitálovej primeranosti CAD). Politika banky v oblasti kapitálu sa zameriava na udržanie si silnej kapitálovej základne na podporu rozvoja podnikania a na plnenie zákonných kapitálových požiadaviek, a to aj v problematických časoch. Dlhodobé kapitálové plánovanie banky sa v súčasnosti odvíja od referenčnej hodnoty [...] % pre kapitál Tier 1 a celkového ukazovateľa kapitálovej primeranosti CAD [...] %. Kapitálová pozícia banky Arion sa počas rokov 2009 až 2011 postupne posilňovala a presiahla kapitálové požiadavky FME, ako aj interné ciele banky. Na konci roku 2011 bol ukazovateľ kapitálovej primeranosti CAD banky Arion na úrovni 20,5 % s 15,7-percentným podielom kapitálu Tier 1.

  Tabuľka 5


  Podiely kapitálu na roky 2009 – 2011 a predpoveď na roky 2012 – 2014


  (Údaje za materskú spoločnosť. Vplyv dcérskych spoločností sa zohľadňuje cez položku ostatné príjmy. Sumy v mil. ISK) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitál Tier 1 | 88 302 | 98 715 | 106 459 | [...] | [...] | [...] |
| Kapitál Tier 2 | 29 543 | 26 257 | 32 105 | [...] | [...] | [...] |
| Celkový kapitál | 117 845 | 124 972 | 138 564 | [...] | [...] | [...] |
| Rizikovo vážené aktíva | 685 702 | 678 563 | 675 998 | [...] | [...] | [...] |
| Podiel kapitálu Tier 1 | 12,9 % | 14,5 % | 15,7 % | [15-20] % | [15-20] % | [15-20] % |
| Ukazovateľ CAD | 17,2 % | 18,4 % | 20,5 % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % |

(116)

Kapitálové požiadavky, ktoré FME stanovil ako podmienku udelenia licencie na poskytovanie finančných služieb pre banku Arion, zneli: 12 % kapitálu Tier 1 a 16 % celkového kapitálu (ukazovateľ kapitálovej primeranosti CAD). Politika banky v oblasti kapitálu sa zameriava na udržanie si silnej kapitálovej základne na podporu rozvoja podnikania a na plnenie zákonných kapitálových požiadaviek, a to aj v problematických časoch. Dlhodobé kapitálové plánovanie banky sa v súčasnosti odvíja od referenčnej hodnoty [...] % pre kapitál Tier 1 a celkového ukazovateľa kapitálovej primeranosti CAD [...] %. Kapitálová pozícia banky Arion sa počas rokov 2009 až 2011 postupne posilňovala a presiahla kapitálové požiadavky FME, ako aj interné ciele banky. Na konci roku 2011 bol ukazovateľ kapitálovej primeranosti CAD banky Arion na úrovni 20,5 % s 15,7-percentným podielom kapitálu Tier 1.

Tabuľka 5

Podiely kapitálu na roky 2009 – 2011 a predpoveď na roky 2012 – 2014

(Údaje za materskú spoločnosť. Vplyv dcérskych spoločností sa zohľadňuje cez položku ostatné príjmy. Sumy v mil. ISK)

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kapitál Tier 1

88 302

98 715

106 459

[...]

[...]

[...]

Kapitál Tier 2

29 543

26 257

32 105

[...]

[...]

[...]

Celkový kapitál

117 845

124 972

138 564

[...]

[...]

[...]

Rizikovo vážené aktíva

685 702

678 563

675 998

[...]

[...]

[...]

Podiel kapitálu Tier 1

12,9 %

14,5 %

15,7 %

[15-20] %

[15-20] %

[15-20] %

Ukazovateľ CAD

17,2 %

18,4 %

20,5 %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

| (117) | Podľa odhadov banky uvedených v správe ICAAP z apríla 2012 banka potrebuje [...] miliárd ISK na pokrytie svojej rizikovej angažovanosti. Banka má vlastné zdroje v objeme [...] miliárd ISK a má teda kapitálový vankúš vo výške [...] miliárd ISK. Po zvážení súčasnej rizikovo váženej hodnoty to znamená podiel kapitálu [...] %. |
| --- | --- |

(117)

Podľa odhadov banky uvedených v správe ICAAP z apríla 2012 banka potrebuje [...] miliárd ISK na pokrytie svojej rizikovej angažovanosti. Banka má vlastné zdroje v objeme [...] miliárd ISK a má teda kapitálový vankúš vo výške [...] miliárd ISK. Po zvážení súčasnej rizikovo váženej hodnoty to znamená podiel kapitálu [...] %.

| (118) | Banka Arion sa rozhodla nevyplácať dividendy do roku 2013. Zmena tohto prístupu je možná len v spolupráci s FME a len v prípade, že banka Arion a FME spoločne dôjdu k záveru, že sa podarilo dosiahnuť udržateľný obrat v islandskom hospodárstve. |
| --- | --- |

(118)

Banka Arion sa rozhodla nevyplácať dividendy do roku 2013. Zmena tohto prístupu je možná len v spolupráci s FME a len v prípade, že banka Arion a FME spoločne dôjdu k záveru, že sa podarilo dosiahnuť udržateľný obrat v islandskom hospodárstve.

iii)   Udržanie solídnej likviditnej pozície a zlepšenie štruktúry finančných zdrojov

| (119) | V oblasti likvidity stanovil FME požiadavky, že banka musí držať zabezpečené likviditné rezervy aspoň v objeme 20 % z vkladov a hotovostné rezervy vo výške 5 % okamžite splatných vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (63), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať likvidné aktíva v objeme presahujúcom záväzky splatné do jedného mesiaca a od jedného mesiaca do troch mesiacov. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu, ale pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite. |
| --- | --- |

(119)

V oblasti likvidity stanovil FME požiadavky, že banka musí držať zabezpečené likviditné rezervy aspoň v objeme 20 % z vkladov a hotovostné rezervy vo výške 5 % okamžite splatných vkladov. Okrem toho Islandská centrálna banka stanovila pravidlá o likvidite úverových inštitúcií (63), podľa ktorých sa likvidné aktíva a záväzky banky klasifikujú podľa typov, splatnosti a priradených rizikových kategórií. Úverové inštitúcie musia mať likvidné aktíva v objeme presahujúcom záväzky splatné do jedného mesiaca a od jedného mesiaca do troch mesiacov. Tieto pravidlá predpokladajú určité záťažové testy, pri ktorých sa redukuje hodnota rozličných položiek vlastného kapitálu, ale pri ktorých sa na jednej strane predpokladá, že všetky záväzky bude potrebné uhradiť v lehote splatnosti a na druhej strane sa počíta s tým, že časť iných záväzkov, ako sú vklady, bude potrebné uhradiť vo veľmi krátkej lehote alebo okamžite.

| (120) | Ukazovatele likvidity banky Arion v rokoch 2011 a 2012 sú zobrazené v grafe pod textom. Je zjavné, že banka si udržiavala pevnú likviditnú pozíciu. Požiadavky FME splnila s rezervou v prípade ukazovateľa podielu hotovostných prostriedkov aj v prípade širšej požiadavky týkajúcej sa zabezpečenej likvidity. Z plánu banky na roky 2012 až 2014 vyplýva, že banka udrží ukazovateľ podielu hotovostných prostriedkov v intervale [...] – [...] % a podiel likvidity [...] – [...] %. Banka Arion takisto splnila pravidlá likvidity CBI, nakoľko jej ukazovatele likvidity (na obdobie viac ako 1 a menej ako 3 mesiace) na konci rokov 2009 až 2011 boli v rozmedzí 1,5 – 2,1.

  Graf 1


  Ukazovatele likvidity banky Arion 2011 – 2012

  [
  Graf zobrazujúci ukazovatele likvidity banky Arion podľa pravidiel FME


  Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva] |
| --- | --- |

(120)

Ukazovatele likvidity banky Arion v rokoch 2011 a 2012 sú zobrazené v grafe pod textom. Je zjavné, že banka si udržiavala pevnú likviditnú pozíciu. Požiadavky FME splnila s rezervou v prípade ukazovateľa podielu hotovostných prostriedkov aj v prípade širšej požiadavky týkajúcej sa zabezpečenej likvidity. Z plánu banky na roky 2012 až 2014 vyplýva, že banka udrží ukazovateľ podielu hotovostných prostriedkov v intervale [...] – [...] % a podiel likvidity [...] – [...] %. Banka Arion takisto splnila pravidlá likvidity CBI, nakoľko jej ukazovatele likvidity (na obdobie viac ako 1 a menej ako 3 mesiace) na konci rokov 2009 až 2011 boli v rozmedzí 1,5 – 2,1.

Graf 1

Ukazovatele likvidity banky Arion 2011 – 2012

[
  Graf zobrazujúci ukazovatele likvidity banky Arion podľa pravidiel FME

Hodnoty sa neuverejňujú z dôvodu obchodného tajomstva]

| (121) | I keď požiadavky týkajúce sa likvidity podľa pravidiel Basel III zatiaľ nie sú povinné, banka Arion začala dobrovoľne podľa týchto pravidiel monitorovať pomer pokrytia likvidity (LCR) (64). Jej ukazovateľ LCR bol v roku 2011[...] %. |
| --- | --- |

(121)

I keď požiadavky týkajúce sa likvidity podľa pravidiel Basel III zatiaľ nie sú povinné, banka Arion začala dobrovoľne podľa týchto pravidiel monitorovať pomer pokrytia likvidity (LCR) (64). Jej ukazovateľ LCR bol v roku 2011[...] %.

| (122) | Banka Arion je vo veľkom rozsahu financovaná z vkladov, prijali sa však opatrenia na diverzifikáciu financovania prostredníctvom emisie krytých dlhopisov. V novembri 2011 získala banka Arion od FME licenciu na vydávanie regulovaných krytých dlhopisov. Vo februári 2012 skompletizovala program krytých dlhopisov v objeme 1 miliardy EUR. Tieto finančné zdroje sa použijú na financovanie hypoték banky Arion. Ako bolo uvedené, na konci roku 2011 banka Arion odkúpila hypotekárny fond KMIIF, čím prevzala kryté dlhopisy v nesplatenom objeme 127 miliárd ISK a pokračovala v ich vydávaní. Banka je presvedčená, že vydávanie krytých dlhopisov na domácich trhoch pokryje jej refinančné potreby a poskytne zdroje na nové úvery počas obdobia rokov 2012 – 2016. |
| --- | --- |

(122)

Banka Arion je vo veľkom rozsahu financovaná z vkladov, prijali sa však opatrenia na diverzifikáciu financovania prostredníctvom emisie krytých dlhopisov. V novembri 2011 získala banka Arion od FME licenciu na vydávanie regulovaných krytých dlhopisov. Vo februári 2012 skompletizovala program krytých dlhopisov v objeme 1 miliardy EUR. Tieto finančné zdroje sa použijú na financovanie hypoték banky Arion. Ako bolo uvedené, na konci roku 2011 banka Arion odkúpila hypotekárny fond KMIIF, čím prevzala kryté dlhopisy v nesplatenom objeme 127 miliárd ISK a pokračovala v ich vydávaní. Banka je presvedčená, že vydávanie krytých dlhopisov na domácich trhoch pokryje jej refinančné potreby a poskytne zdroje na nové úvery počas obdobia rokov 2012 – 2016.

iv)   Reštrukturalizácia portfólií úverov domácností a firemných klientov

| (123) | Jednou z najdôležitejších úloh, pred ktorými stál islandský finančný sektor, bola reštrukturalizácia dlhov domácností a firiem. Ide o komplexnú a citlivú záležitosť s mnohými finančnými, hospodárskymi a etickými aspektmi. |
| --- | --- |

(123)

Jednou z najdôležitejších úloh, pred ktorými stál islandský finančný sektor, bola reštrukturalizácia dlhov domácností a firiem. Ide o komplexnú a citlivú záležitosť s mnohými finančnými, hospodárskymi a etickými aspektmi.

| (124) | Podľa podkladov poskytnutých bankou Arion bola reštrukturalizácia portfólia úverov jedna z popredných priorít a banka sa domnieva, že patrila medzi lídrov riešenia úverov firiem a domácností a dosahovala v tejto oblasti dobrý pokrok. Útvar vymáhania firemných úverov v banke vznikol v roku 2009 a na riadenie prevzatých aktív boli zriadené správcovské spoločnosti. Banka zaviedla škálu personalizovaných riešení s cieľom pomôcť domácnostiam a jednotlivcom pri splácaní ich dlhov. |
| --- | --- |

(124)

Podľa podkladov poskytnutých bankou Arion bola reštrukturalizácia portfólia úverov jedna z popredných priorít a banka sa domnieva, že patrila medzi lídrov riešenia úverov firiem a domácností a dosahovala v tejto oblasti dobrý pokrok. Útvar vymáhania firemných úverov v banke vznikol v roku 2009 a na riadenie prevzatých aktív boli zriadené správcovské spoločnosti. Banka zaviedla škálu personalizovaných riešení s cieľom pomôcť domácnostiam a jednotlivcom pri splácaní ich dlhov.

| (125) | Firemní klienti, ktorí neboli schopní splácať svoje záväzky, vstúpili do programu vymáhania dlhu banky Arion. Cieľom programu je prinavrátiť nesolventným spoločnostiam ich schopnosť splácať dlhy po ozdravení súvahy, čím sa im umožní ďalej podnikať a prispievať k rozvoju hospodárstva. Na konci roku 2011 bolo v programe na vymáhanie firemných úverov banky Arion 986 spoločností, pričom v 871 prípadoch sa podarilo nájsť riešenie. Podľa názoru banky sa reštrukturalizáciu dlhov firemnej klientely podarí vo veľkom rozsahu ukončiť ku koncu roku 2012. |
| --- | --- |

(125)

Firemní klienti, ktorí neboli schopní splácať svoje záväzky, vstúpili do programu vymáhania dlhu banky Arion. Cieľom programu je prinavrátiť nesolventným spoločnostiam ich schopnosť splácať dlhy po ozdravení súvahy, čím sa im umožní ďalej podnikať a prispievať k rozvoju hospodárstva. Na konci roku 2011 bolo v programe na vymáhanie firemných úverov banky Arion 986 spoločností, pričom v 871 prípadoch sa podarilo nájsť riešenie. Podľa názoru banky sa reštrukturalizáciu dlhov firemnej klientely podarí vo veľkom rozsahu ukončiť ku koncu roku 2012.

| (126) | Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu dlhov domácností, výhody balíka na riešenie dlhov banky Arion využilo viac ako 14 000 individuálnych zákazníkov. Balík zahŕňal aj špeciálny program čiastočného odpustenia dlhov. Na konci roku 2010 banka vytvorila špecializovanú službu dlhového poradenstva pre individuálnych klientov. Podľa názoru banky bol tento krok nevyhnutý s ohľadom na vysoký počet ťažko vymožiteľných pohľadávok, ktoré bolo treba riešiť. Banka plánuje dokončiť reštrukturalizáciu dlhov domácností v roku 2012. |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o reštrukturalizáciu dlhov domácností, výhody balíka na riešenie dlhov banky Arion využilo viac ako 14 000 individuálnych zákazníkov. Balík zahŕňal aj špeciálny program čiastočného odpustenia dlhov. Na konci roku 2010 banka vytvorila špecializovanú službu dlhového poradenstva pre individuálnych klientov. Podľa názoru banky bol tento krok nevyhnutý s ohľadom na vysoký počet ťažko vymožiteľných pohľadávok, ktoré bolo treba riešiť. Banka plánuje dokončiť reštrukturalizáciu dlhov domácností v roku 2012.

| (127) | Cieľom programu vymáhania pohľadávok je zlepšenie kvality aktív. Podiel nesplácaných úverov klesol z 37 % na konci roku 2010 na 13 % na konci roku 2011. Na konci roku 2011 bolo 56 % úverov v portfóliu banky klasifikovaných ako štandardné, 18 % ako štandardné úvery s výhradou, 13 % ako neštandardné a 13 % ako nesplácané. |
| --- | --- |

(127)

Cieľom programu vymáhania pohľadávok je zlepšenie kvality aktív. Podiel nesplácaných úverov klesol z 37 % na konci roku 2010 na 13 % na konci roku 2011. Na konci roku 2011 bolo 56 % úverov v portfóliu banky klasifikovaných ako štandardné, 18 % ako štandardné úvery s výhradou, 13 % ako neštandardné a 13 % ako nesplácané.

v)   Opatrenia na obmedzenie devízových nerovnováh

| (128) | Devízové úvery (FX) v úverovom portfóliu sa delia na FX/FX úvery a FX/ISK úvery. FX/FX úvery sú úvery, pri ktorých zákazník vytvára devízový príjem, zatiaľ čo FX/ISK úvery sú úvery v cudzej mene, pri ktorých zákazník vytvára príjem v ISK. Devízové nerovnováhy banky Arion spôsobujú najmä FX/ISK úvery. Počas rokov 2010 a 2011 banka Arion uskutočnila pokrok smerom k zníženiu svojich devízových nerovnováh. Počas roku 2012 sa nerovnováhy budú naďalej zmierňovať vďaka postupnej konverzii úverov jednotlivcov v zahraničných menách na úvery v ISK a opatreniam stimulujúcim spoločnosti s obmedzenými príjmami v zahraničných menách, aby transformovali svoje úvery na úvery v ISK. Vo vzťahu k devízovým úverom panuje naďalej právna neistota, banka Arion však plánuje znížiť FX/ISK nerovnováhu tak, aby bola na konci roka 2012 v súlade s požiadavkami CBI. |
| --- | --- |

(128)

Devízové úvery (FX) v úverovom portfóliu sa delia na FX/FX úvery a FX/ISK úvery. FX/FX úvery sú úvery, pri ktorých zákazník vytvára devízový príjem, zatiaľ čo FX/ISK úvery sú úvery v cudzej mene, pri ktorých zákazník vytvára príjem v ISK. Devízové nerovnováhy banky Arion spôsobujú najmä FX/ISK úvery. Počas rokov 2010 a 2011 banka Arion uskutočnila pokrok smerom k zníženiu svojich devízových nerovnováh. Počas roku 2012 sa nerovnováhy budú naďalej zmierňovať vďaka postupnej konverzii úverov jednotlivcov v zahraničných menách na úvery v ISK a opatreniam stimulujúcim spoločnosti s obmedzenými príjmami v zahraničných menách, aby transformovali svoje úvery na úvery v ISK. Vo vzťahu k devízovým úverom panuje naďalej právna neistota, banka Arion však plánuje znížiť FX/ISK nerovnováhu tak, aby bola na konci roka 2012 v súlade s požiadavkami CBI.

vi)   Racionalizácia siete pobočiek a dosiahnutie nákladovej efektívnosti

| (129) | Podľa názoru banky Arion pôsobí na islandskom trhu v porovnaní s porovnateľnými hospodárstvami príliš veľa bánk. Banky budú nútené znižovať náklady, ak si budú chcieť zachovať svoju konkurencieschopnosť. Banka Arion sa zamerala na kontrolu svojej úrovne nákladov a domnieva sa, že bola v popredí veľmi potrebnej racionalizácie vo finančnom sektore. |
| --- | --- |

(129)

Podľa názoru banky Arion pôsobí na islandskom trhu v porovnaní s porovnateľnými hospodárstvami príliš veľa bánk. Banky budú nútené znižovať náklady, ak si budú chcieť zachovať svoju konkurencieschopnosť. Banka Arion sa zamerala na kontrolu svojej úrovne nákladov a domnieva sa, že bola v popredí veľmi potrebnej racionalizácie vo finančnom sektore.

| (130) | Banka Arion zjednodušila podnikanie znížením počtu zamestnancov a racionalizáciou siete pobočiek. V marci 2011 bola dokončená racionalizácia siete pobočiek zlúčením troch pobočiek v Reykjavíku do jednej. Celkovo bolo zatvorených 15 pobočiek a sieť zostávajúcich 24 pobočiek je podľa banky nákladovo efektívna a súčasne si udržiava vysokú úroveň napĺňania potrieb zákazníkov. V súvislosti s uvedenými zmenami banka Arion zredukovala počet svojich zamestnancov približne o 10 % počas roku 2011. Úroveň nákladov je prísne kontrolovaná a pomer prevádzkových nákladov k prevádzkovým výnosom bol už v materskej spoločnosti znížený v roku 2011 na 45 % a počas obdobia rokov 2012 až 2014 bude ešte mierne znížený na [...] %. |
| --- | --- |

(130)

Banka Arion zjednodušila podnikanie znížením počtu zamestnancov a racionalizáciou siete pobočiek. V marci 2011 bola dokončená racionalizácia siete pobočiek zlúčením troch pobočiek v Reykjavíku do jednej. Celkovo bolo zatvorených 15 pobočiek a sieť zostávajúcich 24 pobočiek je podľa banky nákladovo efektívna a súčasne si udržiava vysokú úroveň napĺňania potrieb zákazníkov. V súvislosti s uvedenými zmenami banka Arion zredukovala počet svojich zamestnancov približne o 10 % počas roku 2011. Úroveň nákladov je prísne kontrolovaná a pomer prevádzkových nákladov k prevádzkovým výnosom bol už v materskej spoločnosti znížený v roku 2011 na 45 % a počas obdobia rokov 2012 až 2014 bude ešte mierne znížený na [...] %.

3.5.2.   Schopnosť dosiahnuť životaschopnosť v prípade základného a záťažového scenára

| (131) | V reštrukturalizačnom pláne s odkazom na správu ICAAP bol predložený záťažový scenár pre banku Arion, ktorý skúma schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť podľa rozličných scenárov a rizikových expozícií. |
| --- | --- |

(131)

V reštrukturalizačnom pláne s odkazom na správu ICAAP bol predložený záťažový scenár pre banku Arion, ktorý skúma schopnosť banky dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť podľa rozličných scenárov a rizikových expozícií.

3.5.2.1.   Základný scenár

| (132) | Reštrukturalizačný plán opísaný v predchádzajúcom texte vrátane predpokladov, z ktorých vychádza, predstavujú základný scenár. |
| --- | --- |

(132)

Reštrukturalizačný plán opísaný v predchádzajúcom texte vrátane predpokladov, z ktorých vychádza, predstavujú základný scenár.

3.5.2.2.   Záťažový scenár

| (133) | Reštrukturalizačný plán obsahuje záťažový scenár, v rámci ktorého je základný scenár podrobený predpokladom „predĺženej hlbokej recesie“ (ďalej ako PDR z anglického Prolonged Deep Recession), ktoré vychádzajú z usmernení FME. Cieľom záťažového testu je preskúmať, ako sa budú vyvíjať príjmy, straty z úverov, kapitálové požiadavky, dostupný kapitál/kapitálové vankúše a likviditné pozície banky Arion v prípade zhoršených ekonomických podmienok. Rozdiel je, že predpoklady v scenári PDR pre rok 2009 sú teraz predpokladmi pre rok 2012 atď. Predpoklady sú zhrnuté v tabuľke 6.

  Tabuľka 6


  Hlavné predpoklady scenára predĺženej hlbokej recesie (65)










  (v %) |
| --- | --- |
| | 2012 | 2013 | 2014 |
| Rast HDP | – 16,0 | – 3,9 | – 2,8 |
| Miera nezamestnanosti | 10,6 | 16,6 | 16,9 |
| Inflácia | 9,7 | 0,1 | 0,3 |
| REIBOR | 10,0 | 7,0 | 8,0 |

(133)

Reštrukturalizačný plán obsahuje záťažový scenár, v rámci ktorého je základný scenár podrobený predpokladom „predĺženej hlbokej recesie“ (ďalej ako PDR z anglického Prolonged Deep Recession), ktoré vychádzajú z usmernení FME. Cieľom záťažového testu je preskúmať, ako sa budú vyvíjať príjmy, straty z úverov, kapitálové požiadavky, dostupný kapitál/kapitálové vankúše a likviditné pozície banky Arion v prípade zhoršených ekonomických podmienok. Rozdiel je, že predpoklady v scenári PDR pre rok 2009 sú teraz predpokladmi pre rok 2012 atď. Predpoklady sú zhrnuté v tabuľke 6.

Tabuľka 6

Hlavné predpoklady scenára predĺženej hlbokej recesie (65)

(v %)

2012

2013

2014

Rast HDP

– 16,0

– 3,9

– 2,8

Miera nezamestnanosti

10,6

16,6

16,9

Inflácia

9,7

0,1

0,3

REIBOR

10,0

7,0

8,0

| (134) | Záťažový scenár sa odvíja od nepravdepodobných, ale možných zmien v hospodárskom prostredí, v ktorom banka Arion pôsobí. Ziskovosť Arion banky bude určite negatívne ovplyvnená nepriaznivými podmienkami scenára predĺženej hlbokej recesie a jej ukazovateľ ROE sa významne zníži (66). I tak však vygeneruje určitý zisk a nakoľko dôjde k zmenšeniu úverového portfólia a v rovnakom čase rizikovo vážených aktív banky Arion, jej kapitálové pozícia nebude nepriaznivo ovplyvnená (67). Aj likviditná pozícia banky sa udrží dostatočne nad minimálnymi požiadavkami. |
| --- | --- |

(134)

Záťažový scenár sa odvíja od nepravdepodobných, ale možných zmien v hospodárskom prostredí, v ktorom banka Arion pôsobí. Ziskovosť Arion banky bude určite negatívne ovplyvnená nepriaznivými podmienkami scenára predĺženej hlbokej recesie a jej ukazovateľ ROE sa významne zníži (66). I tak však vygeneruje určitý zisk a nakoľko dôjde k zmenšeniu úverového portfólia a v rovnakom čase rizikovo vážených aktív banky Arion, jej kapitálové pozícia nebude nepriaznivo ovplyvnená (67). Aj likviditná pozícia banky sa udrží dostatočne nad minimálnymi požiadavkami.

| (135) | Správa ICAAP sa zakladá na finančných údajoch z 31. decembra 2011. Podľa tejto správy sa banka Arion domnieva, že na základe Pilieru I a Pilieru II je na krytie rizikovej expozície banky Arion potrebný kapitál vo výške [...] miliárd ISK. 16 % rizikovo vážených aktív (RWA) dosahuje sumu [...] miliárd ISK. Banka má vlastný kapitál v sume [...] miliárd ISK a má teda kapitálový vankúš [...] miliárd ISK. Pri hodnotení kapitálu sa zohľadňujú stresové faktory vrátane dosahu na úverové portfólio banky Arion. Podľa správy ICCAP sa rizikový manažment banky zameriava na identifikáciu, hodnotenie a meranie všetkých prítomných rizík, ktorým banka čelí, pričom riziká sú zoskupené do 4 kategórií. úverové riziko (vrátane rizika koncentrácie), trhové riziko, prevádzkové riziko a ostatné riziká (vrátane rizika likvidity, podnikateľského rizika a politického a právneho rizika). V tabuľke 7 sa uvádzajú rozličné rizikové faktory zohľadnené v hodnotení kapitálu.

  Tabuľka 7


  Výsledky ICAAP vo vzťahu k hodnoteniu kapitálu, sumy v miliardách ISK | Správa ICAAP
  31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Kapitálová požiadavka (Pilier I) | [...] |
| Koncentrácia na jeden subjekt | [...] |
| Koncentrácia na sektor | [...] |
| Riziko úrokovej sadzby v účtovníctve bánk | [...] |
| Devízové riziká kategórie C, D, E | [...] |
| Daňové orgány | [...] |
| Oceňovacie riziká – nekótované akcie | [...] |
| Oceňovacie riziká – úverové portfólio | [...] |
| Kapitálové hodnotenie, Pilier II | [...] |
| Celkové hodnotenie primeranosti kapitálu (Piliere I+II) | [...] |
| 16 % rizikovo vážených aktív (RWA) | [...] |
| Celkové vlastné zdroje | [...] |
| Kapitálový vankúš | [...] |

(135)

Správa ICAAP sa zakladá na finančných údajoch z 31. decembra 2011. Podľa tejto správy sa banka Arion domnieva, že na základe Pilieru I a Pilieru II je na krytie rizikovej expozície banky Arion potrebný kapitál vo výške [...] miliárd ISK. 16 % rizikovo vážených aktív (RWA) dosahuje sumu [...] miliárd ISK. Banka má vlastný kapitál v sume [...] miliárd ISK a má teda kapitálový vankúš [...] miliárd ISK. Pri hodnotení kapitálu sa zohľadňujú stresové faktory vrátane dosahu na úverové portfólio banky Arion. Podľa správy ICCAP sa rizikový manažment banky zameriava na identifikáciu, hodnotenie a meranie všetkých prítomných rizík, ktorým banka čelí, pričom riziká sú zoskupené do 4 kategórií. úverové riziko (vrátane rizika koncentrácie), trhové riziko, prevádzkové riziko a ostatné riziká (vrátane rizika likvidity, podnikateľského rizika a politického a právneho rizika). V tabuľke 7 sa uvádzajú rozličné rizikové faktory zohľadnené v hodnotení kapitálu.

Tabuľka 7

Výsledky ICAAP vo vzťahu k hodnoteniu kapitálu, sumy v miliardách ISK

Správa ICAAP

31.12.2011

Kapitálová požiadavka (Pilier I)

[...]

Koncentrácia na jeden subjekt

[...]

Koncentrácia na sektor

[...]

Riziko úrokovej sadzby v účtovníctve bánk

[...]

Devízové riziká kategórie C, D, E

[...]

Daňové orgány

[...]

Oceňovacie riziká – nekótované akcie

[...]

Oceňovacie riziká – úverové portfólio

[...]

Kapitálové hodnotenie, Pilier II

[...]

Celkové hodnotenie primeranosti kapitálu (Piliere I+II)

[...]

16 % rizikovo vážených aktív (RWA)

[...]

Celkové vlastné zdroje

[...]

Kapitálový vankúš

[...]

| (136) | V správe ICAAP sa uvádza, že napriek uskutočnenému pokroku vo vzťahu k stieraniu nerovnováh medzi úvermi v cudzej mene pre zákazníkov a vkladmi v islandskej mene, je potrebné uskutočniť ďalšie opatrenia, aby sa zostatková nerovnováha odstránila v roku 2012. Na konci roku 2011 nerovnováha naďalej prekračovala zákonný limit a potrebná bola výnimka zo strany CBI. Stratégia banky na zníženie jej menovej nerovnováhy sa na jednej strane zameriava na systematickú konverziu úverov v cudzích menách na úvery v ISK v prípade zákazníkov, ktorí nemajú príjmy v zahraničných menách, a na druhej strane na zabezpečovanie proti riziku menovej nestability prostredníctvom dohôd s CBI a menových swapov s islandskými zákazníkmi. |
| --- | --- |

(136)

V správe ICAAP sa uvádza, že napriek uskutočnenému pokroku vo vzťahu k stieraniu nerovnováh medzi úvermi v cudzej mene pre zákazníkov a vkladmi v islandskej mene, je potrebné uskutočniť ďalšie opatrenia, aby sa zostatková nerovnováha odstránila v roku 2012. Na konci roku 2011 nerovnováha naďalej prekračovala zákonný limit a potrebná bola výnimka zo strany CBI. Stratégia banky na zníženie jej menovej nerovnováhy sa na jednej strane zameriava na systematickú konverziu úverov v cudzích menách na úvery v ISK v prípade zákazníkov, ktorí nemajú príjmy v zahraničných menách, a na druhej strane na zabezpečovanie proti riziku menovej nestability prostredníctvom dohôd s CBI a menových swapov s islandskými zákazníkmi.

| (137) | Jedným z najvýznamnejších rizikových faktorov banky je riziko spojené s likviditou. Vyplýva zo skutočnosti, že splatnosť úverov presahuje trvanie viazanosti vkladov. Stratégiou banky je pozorne monitorovať svoju likviditnú pozíciu a predlžovať splatnosť na strane záväzkov. Dosahuje to sledovaním vernosti vkladov (68) a diverzifikáciou svojich zdrojov. Podľa vnútorných požiadaviek banky Arion by podiel zabezpečenej likvidity nemal poklesnúť pod [...] % vkladov a minimálny podiel hotovostných prostriedkov by mal byť [...] %, resp. mierne nad úrovňou požadovanou FME, t. j. 20 % pre podiel zabezpečenej likvidity a 5 % pre podiel hotovostných prostriedkov. Podľa údajov z grafu 1 v predchádzajúcom texte je zrejmé, že banka s rezervou plní referenčné hodnoty stanovené FME a interne. Banka vykonala záťažové testy svojej likvidity prostredníctvom zatriedenia vkladov do siedmych skupín podľa vernosti a analýzy svojej základne vkladov. Pri predpoklade, že dôjde k okamžitému uvoľneniu kontrol kapitálu, podiel zabezpečenej likvidity banky Arion by [...]. Podiel hotovostných prostriedkov by [...]. Banka však zostavila pohotovostné plány na riešenie možnej krízy zdrojov financovania. Medzi iným by [...]. |
| --- | --- |

(137)

Jedným z najvýznamnejších rizikových faktorov banky je riziko spojené s likviditou. Vyplýva zo skutočnosti, že splatnosť úverov presahuje trvanie viazanosti vkladov. Stratégiou banky je pozorne monitorovať svoju likviditnú pozíciu a predlžovať splatnosť na strane záväzkov. Dosahuje to sledovaním vernosti vkladov (68) a diverzifikáciou svojich zdrojov. Podľa vnútorných požiadaviek banky Arion by podiel zabezpečenej likvidity nemal poklesnúť pod [...] % vkladov a minimálny podiel hotovostných prostriedkov by mal byť [...] %, resp. mierne nad úrovňou požadovanou FME, t. j. 20 % pre podiel zabezpečenej likvidity a 5 % pre podiel hotovostných prostriedkov. Podľa údajov z grafu 1 v predchádzajúcom texte je zrejmé, že banka s rezervou plní referenčné hodnoty stanovené FME a interne. Banka vykonala záťažové testy svojej likvidity prostredníctvom zatriedenia vkladov do siedmych skupín podľa vernosti a analýzy svojej základne vkladov. Pri predpoklade, že dôjde k okamžitému uvoľneniu kontrol kapitálu, podiel zabezpečenej likvidity banky Arion by [...]. Podiel hotovostných prostriedkov by [...]. Banka však zostavila pohotovostné plány na riešenie možnej krízy zdrojov financovania. Medzi iným by [...].

3.5.3.   Stratégia ukončenia angažovanosti/splatenie pohľadávok štátu

| (138) | Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, príspevok vo forme kapitálu Tier II potrvá 10 rokov od 30. decembra 2009. Vo vzťahu k odplate je v ňom dohodnuté zvyšovanie úrokových sadzieb po piatich rokoch (t. j. od 2014) z 400 bb na 500 bb nad EURIBOR. Podľa islandských orgánov by toto navýšenie malo motivovať banku, aby príspevok do toho času vrátila. |
| --- | --- |

(138)

Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, príspevok vo forme kapitálu Tier II potrvá 10 rokov od 30. decembra 2009. Vo vzťahu k odplate je v ňom dohodnuté zvyšovanie úrokových sadzieb po piatich rokoch (t. j. od 2014) z 400 bb na 500 bb nad EURIBOR. Podľa islandských orgánov by toto navýšenie malo motivovať banku, aby príspevok do toho času vrátila.

| (139) | Vo vzťahu k 13-percentnej majetkovej účasti, ktorú má štát v banke Arion, majetkové účasti štátu vo finančných podnikoch spravuje spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu) (69). Zo štátneho rozpočtu na rok 2012 vyplýva, že vláda získala súhlas na odpredaj svojej majetkovej účasti v sporiteľniach, avšak vo vzťahu k podielom štátu v troch hlavných bankách zatiaľ rozhodnutie nepadlo. Zodpovedný minister však vytvoril pracovnú skupinu, ktorá má preskúmať možné spôsoby odpredaja akcií v komerčných bankách. Vláda uviedla, že i keď nemá snahu znížiť svoj majetkový podiel v banke Landsbankinn pod dve tretiny akciového kapitálu banky, podiely v bankách Arion a Íslandsbanki možno čoskoro ponúkne na predaj alebo predá ako celok s podielmi majoritných akcionárov, ak sa títo rozhodnú ich predať, po splnených určitých základných podmienok. |
| --- | --- |

(139)

Vo vzťahu k 13-percentnej majetkovej účasti, ktorú má štát v banke Arion, majetkové účasti štátu vo finančných podnikoch spravuje spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI – finančné investície islandského štátu) (69). Zo štátneho rozpočtu na rok 2012 vyplýva, že vláda získala súhlas na odpredaj svojej majetkovej účasti v sporiteľniach, avšak vo vzťahu k podielom štátu v troch hlavných bankách zatiaľ rozhodnutie nepadlo. Zodpovedný minister však vytvoril pracovnú skupinu, ktorá má preskúmať možné spôsoby odpredaja akcií v komerčných bankách. Vláda uviedla, že i keď nemá snahu znížiť svoj majetkový podiel v banke Landsbankinn pod dve tretiny akciového kapitálu banky, podiely v bankách Arion a Íslandsbanki možno čoskoro ponúkne na predaj alebo predá ako celok s podielmi majoritných akcionárov, ak sa títo rozhodnú ich predať, po splnených určitých základných podmienok.

| (140) | Špeciálna facilita likvidity uplynie už 31. decembra 2014, čo má súvis so splatnosťou dlhopisu SPRON. |
| --- | --- |

(140)

Špeciálna facilita likvidity uplynie už 31. decembra 2014, čo má súvis so splatnosťou dlhopisu SPRON.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (141) | Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Arion a takisto facilita likvidity predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho nevylúčil, že štátna pomoc bola súčasťou systému ochrany vkladov. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k týmto opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie. |
| --- | --- |

(141)

Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdil, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie banky Arion a takisto facilita likvidity predstavujú štátnu pomoc podľa článku 61 Dohody o EHP. Okrem toho nevylúčil, že štátna pomoc bola súčasťou systému ochrany vkladov. Dozorný úrad v tomto rozhodnutí s konečnou platnosťou zaujme stanovisko k týmto opatreniam, ktoré majú vplyv na toto posúdenie.

| (142) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako rok po zriadení banky Arion nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán. |
| --- | --- |

(142)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrení posúdených v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad zastáva názor, že konečné stanovisko je možné prijať len na základe reštrukturalizačného plánu, ktorý dozorný úrad nemal k dispozícii v čase začatia konania vo veci formálneho zisťovania 15. decembra 2010. Dozorný úrad vyslovil pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci najmä v dôsledku toho, že ani viac ako rok po zriadení banky Arion nebol k dispozícii reštrukturalizačný plán.

4.1.   Pripomienky zainteresovaných strán

| (143) | Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu. |
| --- | --- |

(143)

Dozorný úrad dostal vyhlásenia v mene veriteľov starej banky, v ktorých sa uvádza, že by mali mať postavenie zainteresovaných strán a že pravdepodobne predložia ďalšie pripomienky v neskoršom štádiu.

4.2.   Pripomienky islandských orgánov

| (144) | Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti s vytvorením novej banky Kaupthing, teraz banky Arion, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Islandské orgány tvrdia, že predmetné opatrenia sú v každom ohľade v súlade s princípmi ustanovenými v usmerneniach Dozorného úradu pre štátnu pomoc. Takisto tvrdia, že pomoc je nevyhnutná a obmedzuje sa na najmenší potrebný rozsah. |
| --- | --- |

(144)

Islandské orgány akceptovali skutočnosť, že opatrenia prijaté v súvislosti s vytvorením novej banky Kaupthing, teraz banky Arion, predstavujú štátnu pomoc. Islandské orgány však zastávajú názor, že opatrenia sú zlučiteľné s Dohodou o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody, pretože sú nevyhnutné, proporčné a primerané z hľadiska nápravy vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. Islandské orgány tvrdia, že predmetné opatrenia sú v každom ohľade v súlade s princípmi ustanovenými v usmerneniach Dozorného úradu pre štátnu pomoc. Takisto tvrdia, že pomoc je nevyhnutná a obmedzuje sa na najmenší potrebný rozsah.

| (145) | Islandské orgány navyše zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Kaupthing prišli o všetky svoje akcie a nedostali za ne od štátu náhradu, že pomoc je navrhnutá tak, aby sa minimalizovali negatívne externé vplyvy na konkurentov, a že podmienky úverov (kapitál Tier II) sú porovnateľné s podmienkami na trhu. |
| --- | --- |

(145)

Islandské orgány navyše zdôrazňujú, že bývalí akcionári banky Kaupthing prišli o všetky svoje akcie a nedostali za ne od štátu náhradu, že pomoc je navrhnutá tak, aby sa minimalizovali negatívne externé vplyvy na konkurentov, a že podmienky úverov (kapitál Tier II) sú porovnateľné s podmienkami na trhu.

| (146) | Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(146)

Islandské orgány nesúhlasia s posúdením, že ochrana vkladov predstavuje štátnu pomoc.

4.3.   Záväzky islandských orgánov

| (147) | Islandské orgány predložili viacero záväzkov, väčšina z nich sa týkala narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe. |
| --- | --- |

(147)

Islandské orgány predložili viacero záväzkov, väčšina z nich sa týkala narúšania hospodárskej súťaže v dôsledku poskytnutia posudzovanej pomoci. Tieto záväzky sa uvádzajú v prílohe.

II.   POSÚDENIE

1.   PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

| (148) | V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
  „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“ |
| --- | --- |

(148)

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

| (149) | Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto opatrenia (70):






  — | počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu, |
| --- | --- | --- |

(149)

Dozorný úrad v ďalšom texte posúdi tieto opatrenia (70):

—

počiatočný prevádzkový kapitál poskytnutý novej banke zo strany islandského štátu,

| — | (dočasná) úplná kapitalizácia novej banky štátom, |
| --- | --- |

—

(dočasná) úplná kapitalizácia novej banky štátom,

| — | zostatkový 13-percentný podiel na akciovom kapitále banky Arion v rukách štátu po prevode zvyšných 87 % akcií novej banky na veriteľov banky Kaupthing, ako aj |
| --- | --- |

—

zostatkový 13-percentný podiel na akciovom kapitále banky Arion v rukách štátu po prevode zvyšných 87 % akcií novej banky na veriteľov banky Kaupthing, ako aj

| — | poskytnutie kapitálu Tier II banke zo strany štátu vo forme podriadeného dlhu, |
| --- | --- |

—

poskytnutie kapitálu Tier II banke zo strany štátu vo forme podriadeného dlhu,

Uvedené opatrenia sa v ďalšom texte spoločne označujú ako „kapitalizačné opatrenia“. Okrem toho dozorný úrad posúdi:

| — | dohodu o špeciálnej facilite likvidity, |
| --- | --- |

—

dohodu o špeciálnej facilite likvidity,

| — | dohodu o swape SPRON, |
| --- | --- |

—

dohodu o swape SPRON,

| — | vyhlásenie islandskej vlády, že sa v plnej miere zaručí za domáce vklady vo všetkých islandských bankách. |
| --- | --- |

—

vyhlásenie islandskej vlády, že sa v plnej miere zaručí za domáce vklady vo všetkých islandských bankách.

1.1.   Prítomnosť štátnych prostriedkov

| (150) | Tak ako dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Štátne zdroje sú takisto zreteľne prítomné vo facilite likvidity poskytnutej banke Arion. Pokiaľ ide o dohodu o swape SPRON, štát predpokladal riziko, že by aktíva sporiteľne SPRON/spoločnosti Drómi nepostačovali na pokrytie prevedených záväzkov (vkladov) sporiteľne SPRON. V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(150)

Tak ako dozorný úrad predbežne konštatoval v rozhodnutí o začatí konania, je zrejmé, že kapitalizačné opatrenia sú financované zo štátnych zdrojov poskytnutých islandskou štátnou pokladnicou. Štátne zdroje sú takisto zreteľne prítomné vo facilite likvidity poskytnutej banke Arion. Pokiaľ ide o dohodu o swape SPRON, štát predpokladal riziko, že by aktíva sporiteľne SPRON/spoločnosti Drómi nepostačovali na pokrytie prevedených záväzkov (vkladov) sporiteľne SPRON. V podstate štát garantoval, že doplatí schodok, čo predpokladá (potenciálny) prevod štátnych zdrojov.

| (151) | Vo vzťahu k ochrane vkladov dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške. |
| --- | --- |

(151)

Vo vzťahu k ochrane vkladov dozorný úrad podčiarkuje od počiatku, že jeho posúdenie sa obmedzuje na dodatkovú ochranu vkladov opísanú v predchádzajúcom texte, ktorú v podstate tvorí vyhlásenie islandskej vlády, že vklady v domácich komerčných bankách a sporiteľniach a ich pobočkách na Islande budú chránené v plnej výške.

| (152) | Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom podľa článku 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam. |
| --- | --- |

(152)

Týmto posúdením nie je dotknuté stanovisko dozorného úradu o zlučiteľnosti zákona č. 98/1999 a krokov islandskej vlády a Fondu na ochranu vkladateľov a investorov (TIF) počas finančnej krízy s právnymi predpismi EHP, najmä so smernicou 94/19/ES. Pokiaľ ide o uplatnenie smerníc 97/9/ES a 94/19/ES, dozorný úrad zastáva názor, že v rozsahu, v akom tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc, by použitie štátnych zdrojov na splnenie povinností podľa právnych predpisov EHP nevyvolalo vo všeobecnosti pochybnosti o súlade s článkom podľa článku 61 Dohody o EHP. Tieto opatrenia preto z hľadiska tohto rozhodnutia nemajú význam.

| (153) | Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandského štátu uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje (71). Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky. |
| --- | --- |

(153)

Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že podrobnejšie preskúma, či sú vyhlásenia islandského štátu uvedené v predchádzajúcom texte dostatočne konkrétne a právne záväzné, aby vznikol záväzok poskytnúť štátne zdroje (71). Pri posúdení toho, či boli splnené kritériá, dozorný úrad poznamenáva, že vyhlásenia predstavujú neodvolateľný záväzok poskytnúť verejné zdroje, o čom svedčí skutočnosť, že islandský štát urobil maximum na ochranu vkladateľov. Nielenže zabezpečil vkladateľom prioritné postavenie v prípade uspokojovania z konkurznej podstaty (čo by nepredpokladalo použitie štátnych zdrojov), ale takisto sa jednoznačne vyjadril, že by nedopustil, aby vkladatelia utrpeli nejaké straty. Celoplošná vládna ochrana všetkých vkladov v domácich komerčných bankách a sporiteľniach sa okrem toho odlišuje od akéhokoľvek programu na ochranu vkladov založeného na právnych predpisoch EHP kvôli tomu, že ochrana je v tomto prípade neobmedzená čo do výšky a banky, ktoré takto získajú podporu, nemusia do tohto programu odvádzať finančné príspevky.

| (154) | Spôsob, ako si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po nútenej fúzii s bankou Landsbankinn. |
| --- | --- |

(154)

Spôsob, ako si islandská vláda vykladá svoje vyhlásenie, ilustrujú štátne intervencie vo finančnom sektore, ku ktorým došlo od októbra 2008 a za ktorými stál zámer naplniť toto vyhlásenie. Súčasťou týchto intervencií boli opatrenia na ochranu vkladov vo finančných podnikoch, ako sú zriadenie troch komerčných bánk, prevod vkladov sporiteľne SPRON na banku Arion, prevod vkladov Straumur na banku Íslandsbanki, prevzatie vkladov z 5 sporiteľní v banke Sparisjódabanki Íslands zo strany CBI, prevod vkladov zo sporiteľne Byr na Byr hf, prevod vkladov zo sporiteľne Keflavík na SpKef a štátna záruka za vklady v SpKef po nútenej fúzii s bankou Landsbankinn.

| (155) | Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu. |
| --- | --- |

(155)

Islandské orgány vo viacerých prípadoch, ktoré dozorný úrad v súčasnosti vyšetruje (niektoré boli uvedené v predchádzajúcom texte), argumentovali, že príslušné zvolené opatrenia boli finančne najmenej zaťažujúcou voľbou pre islandský štát ako naplniť svoj záväzok chrániť vklady v plnom rozsahu.

| (156) | Vo svetle uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(156)

Vo svetle uvedených skutočností sa dozorný úrad domnieva, že ide o právne záväzné, konkrétne, bezpodmienečné a pevné reálne opatrenie. Na základe uvedeného dozorný úrad dospel k záveru, že vyhlásenia islandského štátu o tom, že vklady sú zaručené v plnej výške, predstavujú záväzok štátu poskytnúť štátne zdroje v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

1.2.   Zvýhodnenie určitých podnikov alebo výroby určitého tovaru

1.2.1.   Zvýhodnenie

| (157) | Po prvé, opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša novej banke výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie. |
| --- | --- |

(157)

Po prvé, opatrenie pomoci musí novej banke prinášať výhody, ktoré ju oslobodzujú od nákladov, ktoré bežne znáša zo svojho rozpočtu. V súlade s predbežnými závermi, ku ktorým dospel v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad naďalej zastáva názor, že každé kapitalizačné opatrenie prináša novej banke výhodu, keďže poskytnutý kapitál by banka nemala k dispozícii bez štátnej intervencie.

| (158) | Pri rozhodovaní o tom, či investícia do podniku, napríklad formou kapitálovej injekcie, predstavuje výhodu, dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve a posudzuje, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako posudzovaná spoločnosť podnikajúci za normálnych trhových podmienok vykonal takúto investíciu (72). Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia v prospech bánk s problémami, od počiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od prepuknutia finančnej krízy (73)) aj Dozorného úradu (74) vo všeobecnosti taký, že štátne rekapitalizácie bánk predstavujú štátnu pomoc vzhľadom na otrasy a neistotu, ktorá bola charakteristická pre finančné trhy od jesene 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Arion výhodu, bez ohľadu na neskorší prevod 87 % podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Arion zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty (75). |
| --- | --- |

(158)

Pri rozhodovaní o tom, či investícia do podniku, napríklad formou kapitálovej injekcie, predstavuje výhodu, dozorný úrad uplatňuje zásadu investora v trhovom hospodárstve a posudzuje, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti ako posudzovaná spoločnosť podnikajúci za normálnych trhových podmienok vykonal takúto investíciu (72). Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia v prospech bánk s problémami, od počiatku finančnej krízy bol prístup Európskej komisie (v mnohých prípadoch od prepuknutia finančnej krízy (73)) aj Dozorného úradu (74) vo všeobecnosti taký, že štátne rekapitalizácie bánk predstavujú štátnu pomoc vzhľadom na otrasy a neistotu, ktorá bola charakteristická pre finančné trhy od jesene 2008. Toto všeobecné posúdenie sa uplatňuje najmä na islandské finančné trhy v rokoch 2008 a 2009, kedy skolaboval celý systém. Dozorný úrad preto usudzuje, že kapitalizačné opatrenia priniesli banke Arion výhodu, bez ohľadu na neskorší prevod 87 % podielu akcií novej banky na (vo veľkej miere) veriteľov. Účasť súkromného sektora na kapitalizácii banky Arion zabezpečili v celom rozsahu veritelia starej banky, ktorí sa len usilovali zmierniť svoje straty (75).

| (159) | Podobné posúdenie sa uplatňuje vo vzťahu k špeciálnej facilite likvidity, ktorá bola pôvodne dohodnutá ako súčasť balíka opatrení štátnej pomoci zameraných na obnovenie činnosti zlyhanej banky v novo vytvorenej banke a na podporenie majetkovej účasti veriteľov zlyhanej banky v novej banke. Je evidentné, že štát zakročil preto, lebo nebolo jasné, či si banka Arion dokáže zabezpečiť dostatok likvidity na trhu. Štát preto namiesto toho, aby konal ako súkromný investor, zastúpil úlohu súkromných účastníkov na trhu, ktorí upustili od požičiavania finančným podnikom. Dozorný úrad preto potvrdil svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania a špeciálna facilita likvidity podľa jeho názoru prináša banke Arion výhodu. |
| --- | --- |

(159)

Podobné posúdenie sa uplatňuje vo vzťahu k špeciálnej facilite likvidity, ktorá bola pôvodne dohodnutá ako súčasť balíka opatrení štátnej pomoci zameraných na obnovenie činnosti zlyhanej banky v novo vytvorenej banke a na podporenie majetkovej účasti veriteľov zlyhanej banky v novej banke. Je evidentné, že štát zakročil preto, lebo nebolo jasné, či si banka Arion dokáže zabezpečiť dostatok likvidity na trhu. Štát preto namiesto toho, aby konal ako súkromný investor, zastúpil úlohu súkromných účastníkov na trhu, ktorí upustili od požičiavania finančným podnikom. Dozorný úrad preto potvrdil svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania a špeciálna facilita likvidity podľa jeho názoru prináša banke Arion výhodu.

| (160) | Pokiaľ ide o prevod vkladov zo sporiteľne SPRON a platbu dlhopisom vydaným spoločnosťou Drómi – t. j. dohodu a o swape SPRON, dozorný úrad kladne hodnotí, že vo všeobecnosti transakcia poskytuje banke Arion náhradu iba do výšky objemu prevedených záväzkov. Avšak, celé riziko toho, že hodnota dlhopisu Drómi poklesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Zdá sa preto, že banka Arion môže okrem príjmov z úrokových výnosov z dlhopisu získať goodwill a dodatočný trhový podiel bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu (76). |
| --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o prevod vkladov zo sporiteľne SPRON a platbu dlhopisom vydaným spoločnosťou Drómi – t. j. dohodu a o swape SPRON, dozorný úrad kladne hodnotí, že vo všeobecnosti transakcia poskytuje banke Arion náhradu iba do výšky objemu prevedených záväzkov. Avšak, celé riziko toho, že hodnota dlhopisu Drómi poklesne pod hodnotu prevedených vkladov, a záväzok uhradiť možný schodok, znáša štát. Zdá sa preto, že banka Arion môže okrem príjmov z úrokových výnosov z dlhopisu získať goodwill a dodatočný trhový podiel bez toho, aby podstupovala riziko. Dozorný úrad konštatuje, že toto znamená výhodu (76).

| (161) | Na záver musí dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Arion a celkovo islandské banky. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na banku, ktorá viac nebude schopná plniť svoje finančné záväzky voči svojim vkladateľom. Medzitým sa ozrejmilo, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov. |
| --- | --- |

(161)

Na záver musí dozorný úrad ešte posúdiť, či dodatočná ochrana vkladov zvýhodňuje banku Arion a celkovo islandské banky. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že v čase, keď islandské orgány prvýkrát vyhlásili, že zabezpečia ochranu vkladov, nebolo celkom zrejmé, ako bude táto záruka fungovať v praxi, najmä pokiaľ ide o to, aký dosah bude mať takáto intervencia na banku, ktorá viac nebude schopná plniť svoje finančné záväzky voči svojim vkladateľom. Medzitým sa ozrejmilo, že takáto banka nebude chránená pred konkurzom, ale že islandský štát zabezpečí – napríklad formou prevodu vkladov na inú banku a prevzatím zodpovednosti za schodok vo vzťahu k aktívam – že vklady budú vyplatené v plnej výške a že vkladatelia nikdy neprídu o prístup k plnému objemu svojich vkladov.

| (162) | Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady. |
| --- | --- |

(162)

Dozorný úrad sa domnieva, že je druhoradé, akým spôsobom štát zrealizuje neobmedzenú záruku za domáce vklady. Dôležitá je skutočnosť, že prevzal záväzok v neobmedzenom rozsahu zakročiť, ak banka stratí schopnosť vyplácať vklady.

| (163) | Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru Dozorného úradu banku Arion: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“ (77). |
| --- | --- |

(163)

Táto neobmedzená záruka zvýhodnila podľa názoru Dozorného úradu banku Arion: po prvé, poskytuje cennú konkurenčnú výhodu – neobmedzenú štátnu záruku a teda významnú záchrannú sieť – v porovnaní s alternatívnymi investičnými príležitosťami a poskytovateľmi. Túto skutočnosť dokresľuje napríklad nedávna správa ministra hospodárskych záležitostí, v ktorej sa uvádza: „Islandské finančné podniky v súčasnosti pôsobia v chránenom prostredí s kontrolami kapitálu a celoplošnou ochranou vkladov. Za týchto podmienok sú bankové vklady prakticky jedinou bezpečnou možnosťou pre islandských sporiteľov“ (77).

| (164) | po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Arion mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (78). Banka by preto v prípade neexistencie dodatočnej neobmedzenej ochrany vkladov, ktorú na seba prevzal islandský štát, musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu. |
| --- | --- |

(164)

po druhé, zdá sa zrejmé, že v prípade neexistencie záruky by banka Arion mohla byť vystavená rovnakému hromadnému výberu vkladov ako jej predchodkyňa (78). Banka by preto v prípade neexistencie dodatočnej neobmedzenej ochrany vkladov, ktorú na seba prevzal islandský štát, musela pravdepodobne platiť vyššie úroky (na vyváženie rizika), aby prilákala alebo si len udržala rovnaký objem vkladov. Aj preto dozorný úrad konštatuje, že ochrana vkladov predstavuje pre banku výhodu.

1.2.2.   Selektívnosť

| (165) | Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia, facilita likvidity a dohoda o swape SPRON sú selektívne, pretože z nich má prospech len banka Arion. |
| --- | --- |

(165)

Po druhé, opatrenie pomoci musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitého tovaru“. Kapitalizačné opatrenia, facilita likvidity a dohoda o swape SPRON sú selektívne, pretože z nich má prospech len banka Arion.

| (166) | Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí. |
| --- | --- |

(166)

Okrem toho, nakoľko štátna pomoc môže byť selektívna aj v situáciách, keď jeden alebo viac sektorov hospodárstva požíva výhody a ostatné nie, dozorný úrad považuje aj štátnu záruku za vklady, z ktorej má prospech islandský bankový sektor ako celok, za selektívnu. Tento záver takisto vyplýva z úvah uvedených v predchádzajúcom texte, podľa ktorých sú banky zvýhodňované oproti ostatným podnikom, ktoré ponúkajú možnosti sporenia a investovania peňazí.

1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

| (167) | Opatrenia posilňujú postavenie banky Arion v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Arion je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Zatiaľ čo islandské finančné trhy sú v súčasnosti viac-menej izolované, najmä v dôsledku kontrol kapitálu, cezhraničný obchod a potenciál cezhraničného obchodu je stále prítomný a obchod pravdepodobne narastie po uvoľnení kontrol kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP (79). |
| --- | --- |

(167)

Opatrenia posilňujú postavenie banky Arion v porovnaní s konkurentmi (alebo potenciálnymi konkurentmi) na Islande a v iných štátoch EHP. Banka Arion je podnik, ktorý je v súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, aktívny na finančných trhoch, ktoré sú v rámci EHP otvorené medzinárodnej hospodárskej súťaži. Zatiaľ čo islandské finančné trhy sú v súčasnosti viac-menej izolované, najmä v dôsledku kontrol kapitálu, cezhraničný obchod a potenciál cezhraničného obchodu je stále prítomný a obchod pravdepodobne narastie po uvoľnení kontrol kapitálu. Na všetky posudzované opatrenia je preto potrebné nazerať ako na narúšajúce hospodársku súťaž a ovplyvňujúce obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP (79).

1.4.   Záver

| (168) | Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky a rovnako facilita likvidity, ochrana vkladov a dohoda o swape SPRON zahŕňajú štátnu pomoc banke Arion v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(168)

Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrenia islandského štátu týkajúce sa kapitalizácie novej banky a rovnako facilita likvidity, ochrana vkladov a dohoda o swape SPRON zahŕňajú štátnu pomoc banke Arion v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.   PROCEDURÁLNE POŽIADAVKY

| (169) | Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“ |
| --- | --- |

(169)

Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

| (170) | Islandské orgány neoznámili Dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne. Pokiaľ ide o prevzatie sporiteľne SPM bankou Arion, ktoré sa podľa Dozorného úradu udialo bez poskytnutia štátnej pomoci, je potrebné poznamenať, že podľa bodu 41 usmernení o reštrukturalizácii Dozorného úradu a s cieľom zabrániť takému použitiu štátnej pomoci, ktoré narúša hospodársku súťaž, prevzatie konkurenčného podniku bankou je možné uskutočniť len za mimoriadnych okolností a po oznámení Dozornému úradu. |
| --- | --- |

(170)

Islandské orgány neoznámili Dozornému úradu predmetné opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania, pred ich uplatnením. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3. Uplatnenie týchto opatrení pomoci bolo s ohľadom na uvedené protiprávne. Pokiaľ ide o prevzatie sporiteľne SPM bankou Arion, ktoré sa podľa Dozorného úradu udialo bez poskytnutia štátnej pomoci, je potrebné poznamenať, že podľa bodu 41 usmernení o reštrukturalizácii Dozorného úradu a s cieľom zabrániť takému použitiu štátnej pomoci, ktoré narúša hospodársku súťaž, prevzatie konkurenčného podniku bankou je možné uskutočniť len za mimoriadnych okolností a po oznámení Dozornému úradu.

3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (171) | Na úvod dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Arion novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Kaupthing v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Nakoľko hospodárske činnosti vykonávane bankou Arion od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, dozorný úrad hľadí na banku Arion ako na podnik v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(171)

Na úvod dozorný úrad poznamenáva, že i keď je banka Arion novým právnym subjektom zriadeným v roku 2008, je – vo vzťahu k domácim činnostiam – evidentne hospodárskym nástupcom banky Kaupthing v tom zmysle, že medzi týmito dvomi subjektmi jestvuje hospodárska kontinuita. Nakoľko hospodárske činnosti vykonávane bankou Arion od jesene 2008 nemohli pokračovať bez poskytnutia pomoci, dozorný úrad hľadí na banku Arion ako na podnik v ťažkostiach.

| (172) | Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(172)

Navyše posudzované opatrenia sú súčasne záchrannými a reštrukturalizačnými opatreniami. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad by pravdepodobne dočasne povolil opatrenia ako zlučiteľnú pomoc na záchranu, ak by boli oznámené pred ich uplatnením, a pred tým, kým by o nich rozhodol s konečnou platnosťou na základe reštrukturalizačného plánu. Keďže však neboli včas oznámené, dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania a vyžiadal si reštrukturalizačný plán. V súlade s tým, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, zlučiteľnosť týchto opatrení závisí od toho, či reštrukturalizačný plán spĺňa kritériá stanovené dozorným úradom v príslušných usmerneniach o štátnej pomoci pre podniky v ťažkostiach.

3.1.   Právny základ posúdenia zlučiteľnosti: článok 61 ods. 3 Dohody o EHP a usmernenia Dozorného úradu o reštrukturalizácii

| (173) | Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, dozorný úrad môže podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (80) dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO. |
| --- | --- |

(173)

Zatiaľ čo štátna pomoc podnikom v ťažkostiach sa bežne posudzuje podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, dozorný úrad môže podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody povoliť štátnu pomoc „na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu ES alebo štátu EZVO“. V súlade so znením bodu 8 usmernení o bankovníctve (80) dozorný úrad opätovne potvrdzuje, že v súlade s judikatúrou a rozhodovacou praxou Európskej komisie si článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP vyžaduje reštriktívny výklad toho, čo možno považovať za vážnu poruchu fungovania v hospodárstve štátu EZVO.

| (174) | Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a hlavných sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek skutočnosti, že od vypuknutia krízy uplynuli viac ako tri roky, islandský finančný systém je naďalej zraniteľný. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva. |
| --- | --- |

(174)

Islandské orgány vysvetlili (pozri predchádzajúci text), že islandský finančný systém sa v októbri 2008 dostal do štádia systémovej krízy, čo viedlo ku kolapsu hlavných bánk a hlavných sporiteľní v rozmedzí niekoľkých dní. Kombinovaný podiel týchto finančných inštitúcií presiahol 90 % vo väčšine segmentov islandských finančných trhov. Ťažkosti boli znásobené stratou dôvery v islandskú menu. Reálnu ekonomiku Islandu tvrdo zasiahla finančná kríza. Napriek skutočnosti, že od vypuknutia krízy uplynuli viac ako tri roky, islandský finančný systém je naďalej zraniteľný. I keď sa situácia v porovnaní s rokom 2008 výrazne zlepšila, je jednoznačné, že v čase svojho prijatia boli opatrenia zamerané na nápravu vážnej poruchy fungovania islandského hospodárstva.

| (175) | V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(175)

V súlade s tým sa v tomto prípade uplatňuje článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP.

Uplatnenie usmernení o reštrukturalizácii

| (176) | V usmerneniach Dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (81) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:






  i) | viesť k obnove životaschopnosti banky; |
| --- | --- | --- |

(176)

V usmerneniach Dozorného úradu o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (81) („usmernenia o reštrukturalizácii“) sa ustanovujú pravidlá štátnej pomoci platné pre reštrukturalizáciu finančných inštitúcií v podmienkach súčasnej krízy. Podľa usmernení o reštrukturalizácii, v záujme zlučiteľnosti s článkom 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v súvislosti so súčasnou finančnou krízou musí:

i)

viesť k obnove životaschopnosti banky;

| ii) | zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena); |
| --- | --- |

ii)

zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena);

| iii) | obsahovať dostatočné opatrenie na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

iii)

obsahovať dostatočné opatrenie na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže.

| (177) | Dozorný úrad preto v ďalšom texte na základe predloženého reštrukturalizačného plánu banky Arion zhodnotí, či sú splnené tieto kritériá, a teda či opatrenia pomoci opísané v predchádzajúcom texte predstavujú zlučiteľnú reštrukturalizačnú pomoc. |
| --- | --- |

(177)

Dozorný úrad preto v ďalšom texte na základe predloženého reštrukturalizačného plánu banky Arion zhodnotí, či sú splnené tieto kritériá, a teda či opatrenia pomoci opísané v predchádzajúcom texte predstavujú zlučiteľnú reštrukturalizačnú pomoc.

3.2.   Obnovenie životaschopnosti

| (178) | Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(178)

Obnovenie dlhodobej životaschopnosti príjemcu reštrukturalizačnej pomoci je hlavným cieľom takejto pomoci a posúdenie toho, či sa to pomocou reštrukturalizačnej pomoci dosiahne, tvorí významný aspekt jej zlučiteľnosti.

| (179) | V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá najmä s ohľadom na pretrvávajúce ekonomické ťažkosti eurozóny, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia. |
| --- | --- |

(179)

V súlade s informáciami uvedenými v predchádzajúcom texte, otrasy v islandskom hospodárstve na jeseň 2008, existencia mimoriadnych opatrení, ako sú kontroly kapitálu, vyvíjajúce sa regulačné prostredie a makroekonomická perspektíva, ktorá napriek nedávnej stabilizácii ostáva do určitej miery neistá najmä s ohľadom na pretrvávajúce ekonomické ťažkosti eurozóny, zapríčiňujú, že ziskové fungovanie banky a zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti predstavuje veľkú výzvu. Dozorný úrad vopred zdôrazňuje, že táto skutočnosť sa musí zohľadniť v rámci tohto posúdenia.

| (180) | V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov. |
| --- | --- |

(180)

V druhom oddiele usmernení o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že štát EHP by mal poskytnúť komplexný a vyčerpávajúci reštrukturalizačný plán, ktorý obsahuje úplné informácie o podnikateľskom modeli a ktorým sa obnoví dlhodobá životaschopnosť banky. Podľa bodu 10 usmernení o reštrukturalizácii sa vyžaduje, aby sa v reštrukturalizačnom pláne identifikovali príčiny ťažkostí banky a jej slabé miesta, ako aj navrhli reštrukturalizačné opatrenia na vyriešenie týchto problémov.

| (181) | Príčiny problémov banky Arion sú, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, vykreslené v reštrukturalizačnom pláne a takisto v správe komisie SIC, ktorá sa týka okolností zriadenia banky Arion a problémov jej predchodcu. Medzi hlavné príčiny na úrovni predchodcu banky uvedené v správe komisie SIC patrili nadmerné a neudržateľné rozširovanie, dotovanie vlastníkov bánk, koncentrácia rizika, slabý vlastný kapitál a veľkosť banky v porovnaní s veľkosťou islandského hospodárstva. Banka Kaupthing mala veľkú samostatnú expozíciu a podstúpila veľké riziko tým, že požičiavala svojim vlastníkom. Takisto sa prevažne spoliehala na krátkodobé medzibankové financovanie (wholesale funding). |
| --- | --- |

(181)

Príčiny problémov banky Arion sú, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, vykreslené v reštrukturalizačnom pláne a takisto v správe komisie SIC, ktorá sa týka okolností zriadenia banky Arion a problémov jej predchodcu. Medzi hlavné príčiny na úrovni predchodcu banky uvedené v správe komisie SIC patrili nadmerné a neudržateľné rozširovanie, dotovanie vlastníkov bánk, koncentrácia rizika, slabý vlastný kapitál a veľkosť banky v porovnaní s veľkosťou islandského hospodárstva. Banka Kaupthing mala veľkú samostatnú expozíciu a podstúpila veľké riziko tým, že požičiavala svojim vlastníkom. Takisto sa prevažne spoliehala na krátkodobé medzibankové financovanie (wholesale funding).

Regulačné opatrenia na zachovanie životaschopnosti

| (182) | I keď reštrukturalizačný plán banky Arion reaguje na mnohé slabiny uvedené v predchádzajúcom texte, dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Kaupthing a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s jeho malou veľkosťou a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Arion, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto nezávisí výlučne od opatrení prijatých samotnou bankou, ale takisto od toho, či sa podarí napraviť tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu. |
| --- | --- |

(182)

I keď reštrukturalizačný plán banky Arion reaguje na mnohé slabiny uvedené v predchádzajúcom texte, dozorný úrad zastáva názor, že kolaps banky Kaupthing a islandského finančného priemyslu zapríčinili viaceré faktory špecifické pre Island súvisiace s jeho malou veľkosťou a nedostatkami v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu, na ktoré poukázala osobitná vyšetrovacia komisia. Dlhodobá životaschopnosť banky Arion, rovnako ako životaschopnosť každej ďalšej islandskej banky, preto nezávisí výlučne od opatrení prijatých samotnou bankou, ale takisto od toho, či sa podarí napraviť tieto nedostatky v regulačnej oblasti a v oblasti dohľadu.

| (183) | Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe. |
| --- | --- |

(183)

Dozorný úrad v tomto smere kladne hodnotí zmeny regulačného rámca a rámca pre dohľad, ktoré prijali islandské orgány a ktoré sú vymenované v prílohe.

| (184) | Po prvé, posilnené boli právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových povinností v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru Dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu. |
| --- | --- |

(184)

Po prvé, posilnené boli právomoci a kompetencie FME okrem iného prostredníctvom nových povinností v oblasti veľkých individuálnych expozícií a s nimi súvisiacich rizík, čím sa podľa názoru Dozorného úradu rieši jeden z faktorov, ktoré viedli k finančnému kolapsu.

| (185) | Po druhé, dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby islandské banky nemohli opätovne pôsobiť so slabou kapitálovou pozíciou. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk. |
| --- | --- |

(185)

Po druhé, dočasné vysoké požiadavky týkajúce sa ukazovateľa kapitálovej primeranosti (CAD) a početné ustanovenia súvisiace so zabezpečením, napríklad zákaz navýšenia úveru proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky, majú za cieľ zabezpečiť, aby islandské banky nemohli opätovne pôsobiť so slabou kapitálovou pozíciou. Dozorný úrad sa domnieva, že tieto opatrenia prispejú k odolnosti islandských bánk.

| (186) | Po tretie, vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností, ak na to vidí dôvod. Prijaté boli aj zmeny externých a interných predpisov pre vedenie účtovníctva. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, pokiaľ ide o vlastníkov a top manažérov, a že opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(186)

Po tretie, vo vzťahu k výberu riaditeľov a členov predstavenstva a ich odmeňovaniu sa zaviedla škála opatrení. Okrem toho sa na poskytovanie úverov prepojeným subjektom (ako sú vlastníci) vzťahujú prísnejšie pravidlá a FME môže v súčasnosti zabrániť banke v uskutočnení konkrétnych činností, ak na to vidí dôvod. Prijaté boli aj zmeny externých a interných predpisov pre vedenie účtovníctva. Skrátilo sa napríklad obdobie, počas ktorého môže pre tú istú banku pracovať externý účtovník. Dozorný úrad kladne hodnotí, že sú tieto opatrenia zamerané na prevenciu opakovania udalostí, pokiaľ ide o vlastníkov a top manažérov, a že opatrenia takisto prispievajú k zvýšenému monitorovaniu externých rizík, čo znižuje hrozby pre životaschopnosť banky.

| (187) | Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti banky podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady, čo pravdepodobne minimálne urýchlilo ich pád. Navyše sa dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (82) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania. |
| --- | --- |

(187)

Po štvrté, podľa islandských orgánov bolo zakotvenie možnosti FME obmedziť činnosti banky podmienené aj tým, že islandské komerčné banky pred krízou vo veľkom prijímali vklady, čo pravdepodobne minimálne urýchlilo ich pád. Navyše sa dozorný úrad domnieva, že nové pravidlá o likvidite a devízovom zostatku (82) takisto umožňujú zaviesť určité obmedzenia vo vzťahu k možnostiam banky prilákať neprimerane veľké objemy vkladov v zahraničných menách, ak by sa tým podnikanie bánk stalo viac zraniteľné a náchylné na riziká spojené s výmenným kurzom zahraničných mien a likviditou. Dozorný úrad pozitívne hodnotí skutočnosť, že islandské orgány reagovali na tento aspekt regulačného zlyhania.

Reštrukturalizačný plán banky Arion

| (188) | Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, banka Arion sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na pro-klientské bankovníctvo pre islandský trh. Banka bude prevažne financovaná z vkladov klientov a vlastného kapitálu s postupným zvyšovaním objemu úverov najmä prostredníctvom krytých dlhopisov. |
| --- | --- |

(188)

Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán a opatrenia na úrovni banky, banka Arion sa v podstate vrátila k tradičnejšiemu bankovému modelu so zameraním na pro-klientské bankovníctvo pre islandský trh. Banka bude prevažne financovaná z vkladov klientov a vlastného kapitálu s postupným zvyšovaním objemu úverov najmä prostredníctvom krytých dlhopisov.

| (189) | Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Arion – v porovnaní s bankou Kaupthing – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt, a keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Kaupthing, bude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie na medzinárodných trhoch pre nezabezpečený dlh len vo veľmi obmedzenom rozsahu. Z rovnakého dôvodu bola otázka zníženia zadlženia súvahy banky Arion v podstate vyriešená už v októbri 2008. Napriek uvedenému dozorný úrad súhlasí s posúdením banky Arion a islandských orgánov o tom, že sú potrebné rôzne opatrenia uvedené v reštrukturalizačnom pláne, pokiaľ ide o zredukovanie a prispôsobenie činností banky novej hospodárskej realite a obmedzenie rizikovej expozície. Nedostatky, ktoré sa riešia prostredníctvom týchto opatrení (napr. koncentrácie veľkých a prepojených expozícií, značné menové nerovnováhy atď.) sú väčšinou dedičstvom zo starej banky. Z hľadiska budúcej životaschopnosti banky Arion je mimoriadne dôležité, aby sa tieto nedostatky primerane riešili v reštrukturalizačnom pláne. |
| --- | --- |

(189)

Okrem toho, ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, banka Arion – v porovnaní s bankou Kaupthing – od svojho zriadenia podstatne menej využívala pákový efekt, a keďže väčšina medzibankového dlhu zostala v majetku banky Kaupthing, bude sa podľa reštrukturalizačného plánu musieť spoliehať na refinancovanie na medzinárodných trhoch pre nezabezpečený dlh len vo veľmi obmedzenom rozsahu. Z rovnakého dôvodu bola otázka zníženia zadlženia súvahy banky Arion v podstate vyriešená už v októbri 2008. Napriek uvedenému dozorný úrad súhlasí s posúdením banky Arion a islandských orgánov o tom, že sú potrebné rôzne opatrenia uvedené v reštrukturalizačnom pláne, pokiaľ ide o zredukovanie a prispôsobenie činností banky novej hospodárskej realite a obmedzenie rizikovej expozície. Nedostatky, ktoré sa riešia prostredníctvom týchto opatrení (napr. koncentrácie veľkých a prepojených expozícií, značné menové nerovnováhy atď.) sú väčšinou dedičstvom zo starej banky. Z hľadiska budúcej životaschopnosti banky Arion je mimoriadne dôležité, aby sa tieto nedostatky primerane riešili v reštrukturalizačnom pláne.

| (190) | Závislosť od financovania na medzibankovom trhu bola jedným z hlavných dôvodov pádu banky Kaupthing. Doteraz bolo financovanie banky Arion vo veľkej miere založené na vkladoch a vlastnom kapitále. Reštrukturalizačný plán však predpokladá mierne zníženie významu vkladov zo 68 % na 61 % celkových záväzkov, okrem iného na základe toho, že banka svoju základňu vkladov podrobila analýze. Banka Arion plánuje vykryť toto zníženie vydaním krytých dlhopisov na domácom trhu. Pripomína sa, že banke Arion bola udelená licencia na vydávanie krytých dlhopisov. Banka následne skompletizovala program krytých dlhopisov v objeme 1 miliardy EUR. Vo februári 2012 banka Arion dokončila svoju prvú ponuku krytých dlhopisov, pri ktorej vydala dlhopisy v hodnote 2,5 miliárd ISK, a v máji 2012 banka dokončila svoju prvú ponuku neindexovaných dlhopisov s pevnou úrokovou sadzbou v objeme 1,2 miliardy ISK (83). Po zvyšok obdobia reštrukturalizácie banka plánuje vydávať rôzne druhy dlhopisov vrátane krytých dlhopisov a prioritných nezabezpečených dlhopisov. |
| --- | --- |

(190)

Závislosť od financovania na medzibankovom trhu bola jedným z hlavných dôvodov pádu banky Kaupthing. Doteraz bolo financovanie banky Arion vo veľkej miere založené na vkladoch a vlastnom kapitále. Reštrukturalizačný plán však predpokladá mierne zníženie významu vkladov zo 68 % na 61 % celkových záväzkov, okrem iného na základe toho, že banka svoju základňu vkladov podrobila analýze. Banka Arion plánuje vykryť toto zníženie vydaním krytých dlhopisov na domácom trhu. Pripomína sa, že banke Arion bola udelená licencia na vydávanie krytých dlhopisov. Banka následne skompletizovala program krytých dlhopisov v objeme 1 miliardy EUR. Vo februári 2012 banka Arion dokončila svoju prvú ponuku krytých dlhopisov, pri ktorej vydala dlhopisy v hodnote 2,5 miliárd ISK, a v máji 2012 banka dokončila svoju prvú ponuku neindexovaných dlhopisov s pevnou úrokovou sadzbou v objeme 1,2 miliardy ISK (83). Po zvyšok obdobia reštrukturalizácie banka plánuje vydávať rôzne druhy dlhopisov vrátane krytých dlhopisov a prioritných nezabezpečených dlhopisov.

| (191) | Dozorný úrad sa domnieva, že na základe údajov predložených islandskými orgánmi sa situácia, pokiaľ ide o financovania banky, zdá byť spoľahlivá, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa stratégia financovania banky Arion vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na silnú pozíciu vkladov a krytých dlhopisov počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky. |
| --- | --- |

(191)

Dozorný úrad sa domnieva, že na základe údajov predložených islandskými orgánmi sa situácia, pokiaľ ide o financovania banky, zdá byť spoľahlivá, a to až do konca obdobia reštrukturalizácie. Vzhľadom na nejasnosti okolo ochrany vkladov a kontrol kapitálu, ako aj nejednoznačný budúci vývoj na trhoch s dlhovými (štátnymi) cennými papiermi, dozorný úrad nemôže s určitosťou uzavrieť, či sa stratégia financovania banky Arion vyvinie podľa predpokladov v dlhodobom horizonte. Avšak s ohľadom na silnú pozíciu vkladov a krytých dlhopisov počas obdobia reštrukturalizácie a veľký podiel tohto typu dlhov v súvahe, dozorný úrad pripúšťa, že mierne obmeny v stratégii financovania, ktoré by mohli byť nevyhnutné, by nemali ohroziť životaschopnosť banky.

| (192) | Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, medzinárodné aktíva ostali v majetku banky Kaupthing. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o 88 %. Hlavná slabosť obchodného modelu banky Kaupthing – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva bez vhodného posúdenia rizika – tým teda bola napravená. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na svoje tradičné jadro svojho podnikania. |
| --- | --- |

(192)

Pokiaľ ide o stranu aktív súvahy, medzinárodné aktíva ostali v majetku banky Kaupthing. V dôsledku toho sa súvaha zmenšila o 88 %. Hlavná slabosť obchodného modelu banky Kaupthing – spoľahnutie sa na rizikové medzinárodné aktíva bez vhodného posúdenia rizika – tým teda bola napravená. Dozorný úrad víta, že podľa reštrukturalizačného plánu banka nebude v budúcnosti vykonávať podobnú činnosť, ale skôr sa zameria na svoje tradičné jadro svojho podnikania.

| (193) | Veľkou výzvou pre banku Arion vo vzťahu k jej portfóliu aktív zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing. V tejto súvislosti dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie bol a zostáva kľúčovou prioritou pre banku Arion, čo podčiarkuje mnoho všeobecných a personalizovaných návrhov, ktoré banka ponúkla svojim nadmerne zadlženým zákazníkom. I keď na dokončenie pokroku v oblasti reštrukturalizácie je potrebné ďalšie úsilie, z informácií banky Arion vyplýva, že najmä od roku 2011 sa podarilo dosiahnuť značný pokrok. Svedčí o tom skutočnosť, že v prípade 986 spoločností, ktoré vstúpili do programu na vymáhanie firemných úverov banky Arion, sa ku koncu roka 2011 v 871 prípadoch podarilo nájsť riešenie, zatiaľ čo na konci prvého štvrťroka 2011 boli závery prijaté len pre 416 podnikov. Veľký pokrok sa takisto nedávno dosiahol v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu domácností. Cieľom banky Arion je dokončiť svoje projekty vymáhania firemných dlhov a dlhov jednotlivcov do konca roka 2012. |
| --- | --- |

(193)

Veľkou výzvou pre banku Arion vo vzťahu k jej portfóliu aktív zostáva reštrukturalizácia úverov, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing. V tejto súvislosti dozorný úrad kladne poznamenáva, že tento proces reštrukturalizácie bol a zostáva kľúčovou prioritou pre banku Arion, čo podčiarkuje mnoho všeobecných a personalizovaných návrhov, ktoré banka ponúkla svojim nadmerne zadlženým zákazníkom. I keď na dokončenie pokroku v oblasti reštrukturalizácie je potrebné ďalšie úsilie, z informácií banky Arion vyplýva, že najmä od roku 2011 sa podarilo dosiahnuť značný pokrok. Svedčí o tom skutočnosť, že v prípade 986 spoločností, ktoré vstúpili do programu na vymáhanie firemných úverov banky Arion, sa ku koncu roka 2011 v 871 prípadoch podarilo nájsť riešenie, zatiaľ čo na konci prvého štvrťroka 2011 boli závery prijaté len pre 416 podnikov. Veľký pokrok sa takisto nedávno dosiahol v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu domácností. Cieľom banky Arion je dokončiť svoje projekty vymáhania firemných dlhov a dlhov jednotlivcov do konca roka 2012.

| (194) | Dozorný úrad považuje tieto skutočnosti za ukazovateľ spoľahlivosti reštrukturalizačných metód banky Arion. Okrem toho sa na základe údajov predložených bankou Arion reálne ukazuje, že banka splní svoj cieľ dokončiť reštrukturalizáciu svojho portfólia firemných úverov a portfólia úverov pre domácnosti do konca roka 2012. Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Arion, podľa názoru Dozorného úradu, relatívne zdravú súvahu a riadne fungujúce úverové portfóliá. |
| --- | --- |

(194)

Dozorný úrad považuje tieto skutočnosti za ukazovateľ spoľahlivosti reštrukturalizačných metód banky Arion. Okrem toho sa na základe údajov predložených bankou Arion reálne ukazuje, že banka splní svoj cieľ dokončiť reštrukturalizáciu svojho portfólia firemných úverov a portfólia úverov pre domácnosti do konca roka 2012. Ak sa nevyskytnú nepredvídané udalosti v makroekonomickom prostredí na Islande alebo v zahraničí, najneskôr do konca obdobia reštrukturalizácie bude mať banka Arion, podľa názoru Dozorného úradu, relatívne zdravú súvahu a riadne fungujúce úverové portfóliá.

| (195) | Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Kaupthing bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Arion sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnymi ukazovateľom CAD, t. j. 16 % požadovaných FME, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa stresového scenára, ktorý predložila banka Arion, zostane ukazovateľ CAD naďalej značne nad touto vysokou referenčnou hodnotou, na úrovni [> 20] %. Pokiaľ ide o hodnotenie kapitálu podľa tohtoročnej správy ICAAP, ktorú predložila banka Arion v súvislosti s reštrukturalizačným plánom, dozorný úrad považuje za prezieravé a uspokojivé, že po zohľadnení rôznych rizikových faktorov má banka kapitálový vankúš [...] mld. ISK, čo v takom podnikateľskom prostredí, ako je opísané v predchádzajúcom texte, banke Arion poskytuje dostatočné kapacity na riešenie neočakávaných nepriaznivých okolností. |
| --- | --- |

(195)

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcom texte, slabá kapitalizácia banky Kaupthing bola jedným z faktorov, ktoré viedli k jej pádu. V reštrukturalizačnom pláne banky Arion sa predpokladá, že banka zostane výrazne nad minimálnymi ukazovateľom CAD, t. j. 16 % požadovaných FME, počas celého obdobia reštrukturalizácie. Tento ukazovateľ je výrazne vyšší ako budúce minimum 10,5 % podľa pravidiel Bazilej III. Dokonca aj podľa stresového scenára, ktorý predložila banka Arion, zostane ukazovateľ CAD naďalej značne nad touto vysokou referenčnou hodnotou, na úrovni [> 20] %. Pokiaľ ide o hodnotenie kapitálu podľa tohtoročnej správy ICAAP, ktorú predložila banka Arion v súvislosti s reštrukturalizačným plánom, dozorný úrad považuje za prezieravé a uspokojivé, že po zohľadnení rôznych rizikových faktorov má banka kapitálový vankúš [...] mld. ISK, čo v takom podnikateľskom prostredí, ako je opísané v predchádzajúcom texte, banke Arion poskytuje dostatočné kapacity na riešenie neočakávaných nepriaznivých okolností.

| (196) | Pokiaľ ide o stav likvidity banky, dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa podľa reštrukturalizačného plánu javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad ďalej zastáva názor, že zo stresového testovania podielu likvidity banky v kontexte správy ICAAP vyplýva, že keď je banka vystavená rizikám spojeným s likviditou, ktoré môžu nastať v prípade náhleho uvoľnenia kontrol kapitálu, jej likviditná pozícia sa pozorne monitoruje a sú pripravené opatrenia zamerané na zníženie rizika, ako aj pohotovostné plány s cieľom pripraviť banku na neočakávané a nepriaznivé udalosti. Uvedené má veľký význam vzhľadom na skutočnosť, že štát musel v roku 2010 poskytnúť banke Arion špeciálnu facilitu likvidity, aby spĺňala požiadavky FME týkajúce sa likvidity, a že táto facilita likvidity končí na konci roku 2014. |
| --- | --- |

(196)

Pokiaľ ide o stav likvidity banky, dozorný úrad konštatuje, že súčasná situácia sa podľa reštrukturalizačného plánu javí ako dostatočne solídna a že neexistujú náznaky svedčiace o možnom podstatnom zhoršení tejto situácie počas obdobia reštrukturalizácie. Dozorný úrad ďalej zastáva názor, že zo stresového testovania podielu likvidity banky v kontexte správy ICAAP vyplýva, že keď je banka vystavená rizikám spojeným s likviditou, ktoré môžu nastať v prípade náhleho uvoľnenia kontrol kapitálu, jej likviditná pozícia sa pozorne monitoruje a sú pripravené opatrenia zamerané na zníženie rizika, ako aj pohotovostné plány s cieľom pripraviť banku na neočakávané a nepriaznivé udalosti. Uvedené má veľký význam vzhľadom na skutočnosť, že štát musel v roku 2010 poskytnúť banke Arion špeciálnu facilitu likvidity, aby spĺňala požiadavky FME týkajúce sa likvidity, a že táto facilita likvidity končí na konci roku 2014.

| (197) | Dozorný úrad takisto víta zmeny v organizačnej štruktúre a riadení rizika banky Arion, ako sú opísané v predchádzajúcom texte, ktoré riešia slabiny v podnikaní banky Kaupthing a ktoré prispejú k objektívnejšiemu a odbornejšiemu hodnoteniu rizika v podnikaní banky Arion. |
| --- | --- |

(197)

Dozorný úrad takisto víta zmeny v organizačnej štruktúre a riadení rizika banky Arion, ako sú opísané v predchádzajúcom texte, ktoré riešia slabiny v podnikaní banky Kaupthing a ktoré prispejú k objektívnejšiemu a odbornejšiemu hodnoteniu rizika v podnikaní banky Arion.

| (198) | Pokiaľ ide o ziskovosť, v usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky. |
| --- | --- |

(198)

Pokiaľ ide o ziskovosť, v usmerneniach o reštrukturalizácii sa ustanovuje, že v reštrukturalizačnom pláne by malo byť uvedené, ako banka čo najskôr obnoví svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci. Banka by mala byť najmä schopná dosiahnuť primeranú návratnosť vlastného kapitálu, pričom pokryje všetky náklady na svoju bežnú prevádzku a dodrží príslušné regulačné požiadavky. Najmä v bode 13 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď je banka schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky.

| (199) | V tejto chvíli dozorný úrad pripomína to, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, konkrétne, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Arion, by bolo náročné pre každú banku. Z tohto hľadiska je dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení. Návratnosť vlastného kapitálu, ktorá bola obzvlášť vysoká v rokoch 2009 – 2010, sa bude pohybovať medzi [> 10] % a [< 15] %. Očakáva sa, že mimoriadne položky vo výkaze ziskov a strát, najmä značné zisky z precenenia úverových portfólií prevedených z banky Kaupthing a odpisy v dôsledku nedávneho rozsudku Najvyššieho súdu o devízových úveroch, ktoré mali významný vplyv na finančné výsledky banky v posledných troch rokoch, ustúpia. V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá, že takéto mimoriadne udalosti budú mať v rokoch 2012 až 2013 len malý vplyv a po roku 2013 sa ich výskyt neočakáva. |
| --- | --- |

(199)

V tejto chvíli dozorný úrad pripomína to, čo bolo uvedené v predchádzajúcom texte, konkrétne, že ekonomické prostredie, v ktorom pôsobí banka Arion, by bolo náročné pre každú banku. Z tohto hľadiska je dozorný úrad spokojný s predpoveďou ziskovosti podľa reštrukturalizačného plánu, ktorá i pri vysokom podiele kapitálu bude primeraná takmer počas celého obdobia reštrukturalizácie, ako aj po jeho skončení. Návratnosť vlastného kapitálu, ktorá bola obzvlášť vysoká v rokoch 2009 – 2010, sa bude pohybovať medzi [> 10] % a [< 15] %. Očakáva sa, že mimoriadne položky vo výkaze ziskov a strát, najmä značné zisky z precenenia úverových portfólií prevedených z banky Kaupthing a odpisy v dôsledku nedávneho rozsudku Najvyššieho súdu o devízových úveroch, ktoré mali významný vplyv na finančné výsledky banky v posledných troch rokoch, ustúpia. V reštrukturalizačnom pláne sa predpokladá, že takéto mimoriadne udalosti budú mať v rokoch 2012 až 2013 len malý vplyv a po roku 2013 sa ich výskyt neočakáva.

| (200) | Dôležitým hnacím prvkom budúcej ziskovosti je podľa reštrukturalizačného plánu nárast príjmov z poplatkov a provízií, ktorého objem dosiahne podľa predpovedí [...] za plánovacie obdobie. Časť podnikania generujúca poplatky, ako sú transakcie na akciových trhoch a obchody so zahraničnými menami, sa po kolapse a zavedení kontrol kapitálu takmer zastavila. Keď však dokončí reštrukturalizácia podnikového sektora a uvoľnia sa kontroly kapitálu, ukazuje sa ako reálne očakávať výrazné zvýšenie činností na burze a obchodovania s menami. Dozorný úrad preto nespochybňuje reálnosť týchto údajov. |
| --- | --- |

(200)

Dôležitým hnacím prvkom budúcej ziskovosti je podľa reštrukturalizačného plánu nárast príjmov z poplatkov a provízií, ktorého objem dosiahne podľa predpovedí [...] za plánovacie obdobie. Časť podnikania generujúca poplatky, ako sú transakcie na akciových trhoch a obchody so zahraničnými menami, sa po kolapse a zavedení kontrol kapitálu takmer zastavila. Keď však dokončí reštrukturalizácia podnikového sektora a uvoľnia sa kontroly kapitálu, ukazuje sa ako reálne očakávať výrazné zvýšenie činností na burze a obchodovania s menami. Dozorný úrad preto nespochybňuje reálnosť týchto údajov.

| (201) | Banka Arion prijala viacero iniciatív, opísaných v predchádzajúcom texte, na dosiahnutie nákladovej efektívnosti, okrem iného racionalizovala svoju sieť pobočiek a uzavrela celkovo 15 z nich. Podľa záväzkov banky Arion, [...]. V roku 2011 došlo k zníženiu počtu zamestnancov o približne 10 %. Dozorný úrad víta tieto snahy, pretože znamenajú, že banka už kontroluje svoje náklady a v roku 2011 sa jej podarilo zachovať pomer prevádzkových nákladov k prevádzkovým výnosom na úrovni 45 %. Podľa reštrukturalizačného plánu má počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie banka Arion v úmysle zabezpečiť mierne zníženie tohto pomeru na [...] %. |
| --- | --- |

(201)

Banka Arion prijala viacero iniciatív, opísaných v predchádzajúcom texte, na dosiahnutie nákladovej efektívnosti, okrem iného racionalizovala svoju sieť pobočiek a uzavrela celkovo 15 z nich. Podľa záväzkov banky Arion, [...]. V roku 2011 došlo k zníženiu počtu zamestnancov o približne 10 %. Dozorný úrad víta tieto snahy, pretože znamenajú, že banka už kontroluje svoje náklady a v roku 2011 sa jej podarilo zachovať pomer prevádzkových nákladov k prevádzkovým výnosom na úrovni 45 %. Podľa reštrukturalizačného plánu má počas zvyšku obdobia reštrukturalizácie banka Arion v úmysle zabezpečiť mierne zníženie tohto pomeru na [...] %.

| (202) | Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Arion. Pokiaľ ide o makroekonomické predpoklady, zdá sa, že sú všeobecne v súlade s prognózami Islandského štatistického úradu a CBI, hoci banka Arion predpovedá mierne vyšší rast a vyššiu infláciu. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby v spojení s úvahami Dozorného úradu uvedenými v predchádzajúcom texte umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Arion sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov. |
| --- | --- |

(202)

Okrem uvedeného je zrejmé, že reštrukturalizačný plán sa zakladá na veľkom počte iných predpokladov. Dozorný úrad sa zameral na kontrolu tých, ktoré sa javia ako najdôležitejšie a s najväčším vplyvom na budúcu životaschopnosť banky Arion. Pokiaľ ide o makroekonomické predpoklady, zdá sa, že sú všeobecne v súlade s prognózami Islandského štatistického úradu a CBI, hoci banka Arion predpovedá mierne vyšší rast a vyššiu infláciu. Vo všeobecnosti možno povedať, že predpoklady, na ktorých sa zakladá reštrukturalizačný plán, sú dostatočne konzervatívne, aby v spojení s úvahami Dozorného úradu uvedenými v predchádzajúcom texte umožnili záver, že reštrukturalizačné opatrenia prijaté bankou Arion sú dostatočné na zabezpečenie jej dlhodobej životaschopnosti, pokiaľ sa nevyskytnú neočakávané nepriaznivé udalosti nepredvídaného rozsahu a dôsledkov.

| (203) | Po zohľadnení uvedených skutočností dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizačný plán obsahuje dostatočné prvky, ktoré prispievajú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad tak môže vysloviť záver, že sú naplnené podmienky oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(203)

Po zohľadnení uvedených skutočností dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizačný plán obsahuje dostatočné prvky, ktoré prispievajú k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti banky. Dozorný úrad tak môže vysloviť záver, že sú naplnené podmienky oddielu 2 usmernení o reštrukturalizácii.

3.3.   Vlastný príspevok/rozdelenie bremena

| (204) | Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“. |
| --- | --- |

(204)

Bod 22 usmernení o reštrukturalizácii znie takto: „Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z dôvodu, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti“.

| (205) | Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Pri zriadení banky Arion na podklade domácich činností banky Kaupthing prišli akcionári banky Kaupthing o všetky svoje investície a teda prispeli maximálnou možnou mierou na reštrukturalizáciu banky Arion. Okrem toho veritelia banky Kaupthing utrpeli značné straty (84), alebo minimálne museli prevziať riziko svojej investície v závislosti od ziskovosti banky Arion. Preto pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Kaupthing, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu. |
| --- | --- |

(205)

Dozorný úrad v tejto súvislosti pripomína rozhodujúci aspekt posudzovaného prípadu. Pri zriadení banky Arion na podklade domácich činností banky Kaupthing prišli akcionári banky Kaupthing o všetky svoje investície a teda prispeli maximálnou možnou mierou na reštrukturalizáciu banky Arion. Okrem toho veritelia banky Kaupthing utrpeli značné straty (84), alebo minimálne museli prevziať riziko svojej investície v závislosti od ziskovosti banky Arion. Preto pokiaľ ide o vlastníkov a veriteľov banky Kaupthing, kritérium rozdelenia bremena je optimálne splnené a vyriešené sú aj otázky morálneho hazardu.

| (206) | Okrem uvedených skutočností dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Arion obmedzila na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

(206)

Okrem uvedených skutočností dozorný úrad musí posúdiť, či sa štátna pomoc poskytnutá banke Arion obmedzila na nevyhnutné minimum.

| (207) | Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia, pôvodná kapitalizácia banky Arion (pred tým, ako sa na základe dohody s veriteľmi banky Kaupthing znížil podiel štátu na 13 %) bola práve dostatočná na splnenie kapitálových požiadaviek FME. V roku 2009, po dosiahnutí dohody s veriteľmi banky Kaupthing o prevzatí podielu v banke Arion a poskytnutí kapitálu Tier II banke Arion, ukazovateľ CAD dosiahol hodnotu približne 18 % – 2 percentuálne body nad minimálnou hranicou stanovenou FME. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing do banky Arion. Okrem toho treba zohľadniť skutočnosť, že v tom čase bol hospodársky výhľad pre Island veľmi neistý. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad zastáva názor, že výška kapitálu poskytnutého islandským štátom banke Arion bola obmedzená na nevyhnutné minimum, keďže dosiahla len zákonné minimum navýšené o primeranú rezervu. |
| --- | --- |

(207)

Pokiaľ ide o kapitalizačné opatrenia, pôvodná kapitalizácia banky Arion (pred tým, ako sa na základe dohody s veriteľmi banky Kaupthing znížil podiel štátu na 13 %) bola práve dostatočná na splnenie kapitálových požiadaviek FME. V roku 2009, po dosiahnutí dohody s veriteľmi banky Kaupthing o prevzatí podielu v banke Arion a poskytnutí kapitálu Tier II banke Arion, ukazovateľ CAD dosiahol hodnotu približne 18 % – 2 percentuálne body nad minimálnou hranicou stanovenou FME. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že podiel kapitálu závisí najmä od toho, či boli presne ocenené aktíva, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing do banky Arion. Okrem toho treba zohľadniť skutočnosť, že v tom čase bol hospodársky výhľad pre Island veľmi neistý. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad zastáva názor, že výška kapitálu poskytnutého islandským štátom banke Arion bola obmedzená na nevyhnutné minimum, keďže dosiahla len zákonné minimum navýšené o primeranú rezervu.

| (208) | Tento záver nevyvracia skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Arion následne mierne stúpol na 19 % v roku 2010 a 21 % v roku 2011. Nárast ukazovateľa CAD bol v značnej miere spôsobený pripísaním účtovnej hodnoty aktív, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing do banky Arion. Nedalo sa s určitosťou predvídať, že k tomu dôjde. Skutočnosť, že sa ukazovateľ CAD neskoršie vyvíjal tak priaznivo, neznamená podľa názoru Dozorného úradu dôvod domnievať sa, že banka Arion bola na začiatku štátom prekapitalizovaná (85). |
| --- | --- |

(208)

Tento záver nevyvracia skutočnosť, že ukazovateľ CAD banky Arion následne mierne stúpol na 19 % v roku 2010 a 21 % v roku 2011. Nárast ukazovateľa CAD bol v značnej miere spôsobený pripísaním účtovnej hodnoty aktív, ktoré boli prevedené z banky Kaupthing do banky Arion. Nedalo sa s určitosťou predvídať, že k tomu dôjde. Skutočnosť, že sa ukazovateľ CAD neskoršie vyvíjal tak priaznivo, neznamená podľa názoru Dozorného úradu dôvod domnievať sa, že banka Arion bola na začiatku štátom prekapitalizovaná (85).

| (209) | V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“. |
| --- | --- |

(209)

V bode 26 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza, že banky prijímajúce reštrukturalizačnú pomoc „by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, a to aj vo forme dividend a kupónov z nesplateného podriadeného dlhu“.

| (210) | V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v čase uzavretia zmlúv o prevzatí 87 % podielu v banke Arion spoločnosťou Kaupskil sa dohodlo, že vláde budú vyplatené spravodlivé podiely z príjmov, ktoré banka investovala do prevádzky počas obdobia, kým došlo k reálnemu prevodu týchto akcií. Strany sa dohodli na sume 6,5 mld. ISK (86), čo zodpovedá ročnému výnosu vo výške 9 % z kapitálu, ktorý bol splatený už na jeseň roku 2009. Je zrejmé, že táto suma je o 2,3 mld. ISK nižšia ako vzniknuté úroky zo štátnych dlhopisov za tento čas a je takisto výrazne nižšia ako referenčné úroky ECB (15,3 %) za toto obdobie v súlade s tým, ako sa stanovuje v usmerneniach dozorného úradu o rekapitalizácii (87). Keďže si však štát ponechal v banke Arion 13-percentný podiel, perspektíva uspokojivého výnosu je vzhľadom na celkovú dobrú výkonnosť banky Arion od jej zriadenia sľubná. |
| --- | --- |

(210)

V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že v čase uzavretia zmlúv o prevzatí 87 % podielu v banke Arion spoločnosťou Kaupskil sa dohodlo, že vláde budú vyplatené spravodlivé podiely z príjmov, ktoré banka investovala do prevádzky počas obdobia, kým došlo k reálnemu prevodu týchto akcií. Strany sa dohodli na sume 6,5 mld. ISK (86), čo zodpovedá ročnému výnosu vo výške 9 % z kapitálu, ktorý bol splatený už na jeseň roku 2009. Je zrejmé, že táto suma je o 2,3 mld. ISK nižšia ako vzniknuté úroky zo štátnych dlhopisov za tento čas a je takisto výrazne nižšia ako referenčné úroky ECB (15,3 %) za toto obdobie v súlade s tým, ako sa stanovuje v usmerneniach dozorného úradu o rekapitalizácii (87). Keďže si však štát ponechal v banke Arion 13-percentný podiel, perspektíva uspokojivého výnosu je vzhľadom na celkovú dobrú výkonnosť banky Arion od jej zriadenia sľubná.

| (211) | Zároveň však potrebné zdôrazniť, že odmena za kapitál Tier II sa odchyľuje od usmernení Dozorného úradu o rekapitalizácii. Ako správne uviedli islandské orgány, požadovaná odmena podľa usmernení o rekapitalizácii pozostáva z nákladov na vládne financovanie vo výške 8 %, rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Kaupthing z obdobia pred krízou a dodatočného poplatku 2 %. Vzhľadom na vysoké rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Kaupthing z obdobia pred krízou sa odmena, ktorú vypláca banka Arion, t. j. EURIBOR plus dodatočný poplatok 4 %, jednoznačne javí ako nedosahujúca túto referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(211)

Zároveň však potrebné zdôrazniť, že odmena za kapitál Tier II sa odchyľuje od usmernení Dozorného úradu o rekapitalizácii. Ako správne uviedli islandské orgány, požadovaná odmena podľa usmernení o rekapitalizácii pozostáva z nákladov na vládne financovanie vo výške 8 %, rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Kaupthing z obdobia pred krízou a dodatočného poplatku 2 %. Vzhľadom na vysoké rozpätia pre swapy na kreditné zlyhanie banky Kaupthing z obdobia pred krízou sa odmena, ktorú vypláca banka Arion, t. j. EURIBOR plus dodatočný poplatok 4 %, jednoznačne javí ako nedosahujúca túto referenčnú hodnotu.

| (212) | Podľa bodu 25 usmernení o reštrukturalizácii sa odchýlka od primeraného rozdelenia bremena ex-ante (t. j. primeraná odmena), môže okrem iného odôvodniť ďalekosiahlejšou reštrukturalizáciou, vrátane opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Ako sa uvádza ďalej v texte, dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizácia banky Arion je dostatočne ďalekosiahla na to, aby bola táto podmienka splnená. |
| --- | --- |

(212)

Podľa bodu 25 usmernení o reštrukturalizácii sa odchýlka od primeraného rozdelenia bremena ex-ante (t. j. primeraná odmena), môže okrem iného odôvodniť ďalekosiahlejšou reštrukturalizáciou, vrátane opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. Ako sa uvádza ďalej v texte, dozorný úrad zastáva názor, že reštrukturalizácia banky Arion je dostatočne ďalekosiahla na to, aby bola táto podmienka splnená.

| (213) | I keď dohoda o swape SPRON, opísaná v predchádzajúcom texte, obsahuje prvky štátnej pomoci, dozorný úrad sa domnieva, že je pripravená spôsobom, ktorý obmedzuje (ak aj nevylučuje) priamu finančnú výhodu pre banku Arion. Táto dohoda predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Arion za prevzatie záväzkov z vkladov sporiteľne SPRON, pričom je pravdepodobné, že banka Arion získa za prevedené záväzky zodpovedajúce aktíva. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre jeho posúdenie rozdelenie bremena. |
| --- | --- |

(213)

I keď dohoda o swape SPRON, opísaná v predchádzajúcom texte, obsahuje prvky štátnej pomoci, dozorný úrad sa domnieva, že je pripravená spôsobom, ktorý obmedzuje (ak aj nevylučuje) priamu finančnú výhodu pre banku Arion. Táto dohoda predstavuje v zásade dohodnutú náhradu pre banku Arion za prevzatie záväzkov z vkladov sporiteľne SPRON, pričom je pravdepodobné, že banka Arion získa za prevedené záväzky zodpovedajúce aktíva. Dozorný úrad zastáva názor, že táto pomoc nemá mimoriadny význam pre jeho posúdenie rozdelenie bremena.

| (214) | Pokiaľ ide o ochranu vkladov, dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie. |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o ochranu vkladov, dozorný úrad už v rozhodnutí o začatí konania uviedol, že vzhľadom na mimoriadne okolnosti, ktoré sa v tom čase vyskytovali, takáto ochrana vkladov môže predstavovať primeraný prostriedok na zabezpečenie finančnej stability na Islande. Je však zrejmé, že takúto pomoc nemožno schváliť na neobmedzené obdobie.

| (215) | Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru Dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zaviesť iný systém ochrany vkladov, ktorého uvedenie je v súčasnosti naplánované pred uvoľnením kontrol kapitálu, čiže najneskôr do konca roku 2013. |
| --- | --- |

(215)

Na to, aby sa táto štátna pomoc mohla považovať za pomoc obmedzenú na nevyhnutné minimum, musí byť podľa názoru Dozorného úradu ukončená čo najskôr. Dozorný úrad preto víta úmysel islandských orgánov zaviesť iný systém ochrany vkladov, ktorého uvedenie je v súčasnosti naplánované pred uvoľnením kontrol kapitálu, čiže najneskôr do konca roku 2013.

| (216) | Okrem toho dozorný úrad zastáva názor, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej ochrany vkladov, a preto túto ochranu vkladov povolí len do konca roka 2014 (88). Po tomto termíne by sa ochrana vkladov mala riadiť len platnými právnymi predpismi EHP o ochrane vkladov. |
| --- | --- |

(216)

Okrem toho dozorný úrad zastáva názor, že životaschopná banka by mala byť schopná konkurovať na trhu bez takejto celoplošnej ochrany vkladov, a preto túto ochranu vkladov povolí len do konca roka 2014 (88). Po tomto termíne by sa ochrana vkladov mala riadiť len platnými právnymi predpismi EHP o ochrane vkladov.

| (217) | Na základe uvedených skutočností dospel dozorný úrad k záveru, že reštrukturalizačný plán banky Arion zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Arion významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(217)

Na základe uvedených skutočností dospel dozorný úrad k záveru, že reštrukturalizačný plán banky Arion zabezpečuje, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum a že sa príjemca pomoci, akcionári a veritelia predchodcu banky Arion významným spôsobom podieľali na rozdelení bremena. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 3 usmernení o reštrukturalizácii.

3.4.   Obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže

| (218) | V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:
  „Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci, podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude podporovaná banka pôsobiť.
  Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.
  Pokiaľ ide o druhé kritérium, dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka pôsobí po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudla životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“ |
| --- | --- |

(218)

V bodoch 29 až 32 oddielu 4 usmernení o reštrukturalizácii sa uvádza:

„Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobým škodám z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka po tom, ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. [...] Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci, podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude podporovaná banka pôsobiť.

Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie.

Pokiaľ ide o druhé kritérium, dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka pôsobí po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudla životaschopnosť. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu, aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. [...] Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.“

| (219) | Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany Dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze. |
| --- | --- |

(219)

Z uvedeného vyplýva, že na posúdenie vhodnosti opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže zo strany Dozorného úradu sú rozhodujúce veľkosť pomoci, najmä v relatívnom vyjadrení, a charakteristiky trhu. Zároveň je zrejmé, že takéto opatrenia nesmú ohroziť životaschopnosť príjemcu reštrukturalizačnej pomoci a obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže je potrené riešiť s ohľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability v súčasnej kríze.

| (220) | Na základe vyššie uvedeného právneho rámca dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(220)

Na základe vyššie uvedeného právneho rámca dozorný úrad predstaví východiská, ktoré považuje za podstatné pre posúdenie opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže.

| (221) | V prvom rade dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch a hospodárske podmienky, ako boli opísané v predchádzajúcich kapitolách, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že hospodárska súťaž je obmedzená na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska. |
| --- | --- |

(221)

V prvom rade dozorný úrad zastáva názor, že vzhľadom na osobitú situáciu na islandských finančných trhoch a hospodárske podmienky, ako boli opísané v predchádzajúcich kapitolách, je potrebné starostlivo posúdiť trhové podmienky a konkurenčné prostredie. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali odrážať aktuálne nepriaznivé okolnosti a zároveň zabezpečiť, že hospodárska súťaž je obmedzená na minimum, a to tak z krátkodobého, ako aj dlhodobého hľadiska.

| (222) | Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Kaupthing a do určitej miery veriteľov banky Kaupthing veriteľom už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká. |
| --- | --- |

(222)

Po druhé, ako už bolo uvedené v oddiele o rozdelení bremena, otázka čo najväčšieho príspevku od bývalých vlastníkov banky Kaupthing a do určitej miery veriteľov banky Kaupthing veriteľom už bola vyriešená. V tejto súvislosti nebola potreba dodatočných opatrení v oblasti hospodárskej súťaže príliš veľká.

| (223) | Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov, vrátane vytvorenia banky Arion na základe domácich činností banky Kaupthing, viedlo k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatne zvýšilo trhový podiel troch hlavných bánk – Landsbankinn, Íslandsbanki a Arion. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je veľmi malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Banka Arion má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom 30 % alebo viac v najdôležitejších a hospodársky najvýznamnejších segmentoch. |
| --- | --- |

(223)

Po tretie, pokiaľ ide o charakteristiky relevantného trhu uvedené v predchádzajúcom texte, zlyhanie finančného systému na Islande a súvisiace intervencie islandských orgánov, vrátane vytvorenia banky Arion na základe domácich činností banky Kaupthing, viedlo k väčšej koncentrácii na islandskom trhu s finančnými službami a podstatne zvýšilo trhový podiel troch hlavných bánk – Landsbankinn, Íslandsbanki a Arion. Okrem týchto bánk na trhu zostalo len málo malých účastníkov a bezprostredná perspektíva vstupu nových účastníkov je veľmi malá nielen v dôsledku už uvedených prekážok vstupu a malú veľkosť trhu, ale najmä z dôvodu prevládajúcich kontrol kapitálu. Banka Arion má veľmi významné postavenie na tomto koncentrovanom trhu s trhovým podielom 30 % alebo viac v najdôležitejších a hospodársky najvýznamnejších segmentoch.

| (224) | Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera podielu priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Ďalším problémom ohrozujúcim hospodársku súťaž je existencia de facto monopolu na bankové IT služby (RB) vo väčšinovom vlastníctve troch hlavných bánk. |
| --- | --- |

(224)

Po štvrté, kríza viedla k niekoľkým veľmi špecifickým problémom, ako je extrémne vysoká miera podielu priameho a nepriameho vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Ďalším problémom ohrozujúcim hospodársku súťaž je existencia de facto monopolu na bankové IT služby (RB) vo väčšinovom vlastníctve troch hlavných bánk.

| (225) | Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Arion, je významná. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka profitovala z rôznych opatrení pomoci – špeciálnej facility likvidity, dohody o swape SPRON a celoplošnej ochrany vkladov. Zároveň banka Arion zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem. |
| --- | --- |

(225)

Po piate, relatívna výška pomoci, ktorú dostala banky Arion, je významná. V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že na začiatku poskytoval celý kapitál banky štát. Okrem toho banka profitovala z rôznych opatrení pomoci – špeciálnej facility likvidity, dohody o swape SPRON a celoplošnej ochrany vkladov. Zároveň banka Arion zostáva malou bankou, minimálne z pohľadu medzinárodných noriem.

| (226) | V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Arion. |
| --- | --- |

(226)

V tejto súvislosti dozorný úrad poznamenáva, že boli alebo budú prijaté mnohé opatrenia, ktoré obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej banke Arion.

i)   Opatrenia a zmeny v regulačnej oblasti, ktoré islandské orgány prijali alebo ku ktorým sa zaviazali

| (227) | Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru Dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch. |
| --- | --- |

(227)

Islandská vláda sa konkrétne zaviazala prijať dve opatrenia (pozri prílohu), ktoré podľa názoru Dozorného úradu môžu prispieť k vytvoreniu regulačného prostredia podporujúceho hospodársku súťaž na finančných trhoch.

| (228) | Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú klientom povinnosť zaplatiť pri zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (89), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať klientov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis. |
| --- | --- |

(228)

Po prvé, vymenovať pracovnú skupinu, ktorá preskúma zákon č. 36/1978 o registračných poplatkoch, a najmä možnosť daň z prevodu („kolkovné“) pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami, ktorá sa platí v prípade prevodu medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Dozorný úrad zastáva názor, že súčasné právne predpisy, ktoré okrem iného ukladajú klientom povinnosť zaplatiť pri zmene veriteľa daň z prevodu z objemu príslušného dlhopisu (89), môžu predstavovať prekážku pre hospodársku súťaž, pretože môžu viazať klientov k existujúcim zmluvám o dlhodobých pôžičkách. Dozorný úrad preto víta záväzok preskúmať tento právny predpis.

| (229) | Po druhé, dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Dozorný úrad zastáva názor, že ďalšie podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Arion opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(229)

Po druhé, dozorný úrad berie na vedomie, že v súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu. Súčasťou tohto mandátu bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunu a nákladov na presun. Výbor bude musieť v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013. Dozorný úrad zastáva názor, že ďalšie podrobné posúdenie by mohlo byť prínosom pre hospodársku súťaž z dlhodobého hľadiska. Medzitým by mal špecifický záväzok banky Arion opísaný v ďalšom texte prispieť k tomu, aby sa uľahčili presuny bankových služieb, a tým sa zvýšila hospodársku súťaž.

| (230) | Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad identifikoval vo vzťahu k spoločnosti RB, dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB, vrátane troch hlavných bánk. Urovnaním sa má zabezpečiť prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že jeho obavy boli týmto urovnaním vyriešené uspokojivým spôsobom a že nie je potrebné, aby sa v tomto rozhodnutí tejto otázke ďalej venoval. |
| --- | --- |

(230)

Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad identifikoval vo vzťahu k spoločnosti RB, dozorný úrad víta urovnanie, na ktorom sa dohodli v tejto súvislosti úrad ICA a vlastníci spoločnosti RB, vrátane troch hlavných bánk. Urovnaním sa má zabezpečiť prístup k základnej IT infraštruktúre na nediskriminačnom základe a za ceny prijateľné pre malých konkurentov a potenciálnych nových účastníkov trhu. Dozorný úrad zastáva názor, že jeho obavy boli týmto urovnaním vyriešené uspokojivým spôsobom a že nie je potrebné, aby sa v tomto rozhodnutí tejto otázke ďalej venoval.

| (231) | Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádzajú v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Obsahuje ustanovenia, ktoré obmedzujú účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív. |
| --- | --- |

(231)

Dozorný úrad napokon berie na vedomie regulačné zmeny, ktoré boli prijaté od roku 2008, ako sa uvádzajú v prílohe. Pokiaľ ide o obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, zavedenie článku 22 do zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch má v tomto smere osobitný význam. Obsahuje ustanovenia, ktoré obmedzujú účasť finančných podnikov na činnostiach mimo rozsahu ich prevádzkových licencií. Podľa tohto nového pravidla sa takéto činnosti môžu vykonávať iba dočasne a s cieľom uzatvoriť transakciu alebo reorganizáciu činností zákazníka. Bola zavedená povinnosť bánk zasielať FME odôvodnené oznámenie o takýchto činnostiach a ustanovili sa lehoty pre finančné podniky na úplnú reorganizáciu svojich zákazníkov a odpredaj príslušných aktív.

| (232) | Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie prinajmenšom predchádza takejto situácii, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a podobných transakcií v dôsledku krízy zahŕňajúcich nadmerne zadlžené spoločnosti, a zabráni, aby sa stala trvalou. Pretože sa tým rieši jedna z najnaliehavejších výziev hospodárskej súťaže, ktorá súvisí so štátnu pomoc pre tri banky, dozorný úrad to v plnej miere zohľadňuje vo svojom posúdení. |
| --- | --- |

(232)

Dozorný úrad pokladá túto zmenu za vhodnú regulačnú odpoveď na problémy neprimerane veľkého podielu vlastníctva veľkých bánk v reálnom hospodárstve. Zdá sa, že takéto ustanovenie prinajmenšom predchádza takejto situácii, ktorá je priamym dôsledkom umorenia dlhu aktívami (debt-to-equity-swaps) a podobných transakcií v dôsledku krízy zahŕňajúcich nadmerne zadlžené spoločnosti, a zabráni, aby sa stala trvalou. Pretože sa tým rieši jedna z najnaliehavejších výziev hospodárskej súťaže, ktorá súvisí so štátnu pomoc pre tri banky, dozorný úrad to v plnej miere zohľadňuje vo svojom posúdení.

ii)   Opatrenia špecifické pre banku Arion

| (233) | Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel banky Arion na trhu a jej veľkosť je len zlomkom v porovnaní s bankou Kaupthing, keďže celkové aktíva poklesli o 88 % (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Na rozdiel od banky Kaupthing pôsobí banka Arion iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Kaupthing, dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, nakoľko to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Kaupthing, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti (90). |
| --- | --- |

(233)

Dozorný úrad zdôrazňuje, že podiel banky Arion na trhu a jej veľkosť je len zlomkom v porovnaní s bankou Kaupthing, keďže celkové aktíva poklesli o 88 % (pozri informácie v predchádzajúcom texte). Na rozdiel od banky Kaupthing pôsobí banka Arion iba na islandskom trhu. I keď väčšina tohto zníženia je zjavne dôsledkom likvidácie medzinárodných činností banky Kaupthing, dozorný úrad zastáva názor, že tento proces má mimoriadny význam, pokiaľ ide o narušenie hospodárskej súťaže, nakoľko to boli najmä rizikové zámorské stratégie banky Kaupthing, ktoré viedli k jej kolapsu a narušili finančné trhy v EHP v minulosti (90).

| (234) | Dozorný úrad berie na vedomie záväzky banky Arion uvedené v prílohe, na základe ktorých banka Arion neprevezme nijaké finančné inštitúcie do 1. decembra 2014, s výnimkou prípadu, ak vopred získa súhlas dozorného úradu. Znamená to, že okrem prípadu, ak by boli z hľadiska finančnej stability potrebné ďalšie fúzie, je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Arion. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Arion používa na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na Islande. Záväzok banky Arion [...] je takisto treba uvítať, pretože [...] a podporuje politiky zamerané na potrebné zníženie nákladov. To isté platí aj o záväzku banky Arion, na základe ktorého nebude do 1. decembra 2014 uplatňovať ustanovenia zmlúv o hypotekárnych úveroch pre jednotlivcov (91), ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby využívaním minimálneho rozsahu bankových služieb. |
| --- | --- |

(234)

Dozorný úrad berie na vedomie záväzky banky Arion uvedené v prílohe, na základe ktorých banka Arion neprevezme nijaké finančné inštitúcie do 1. decembra 2014, s výnimkou prípadu, ak vopred získa súhlas dozorného úradu. Znamená to, že okrem prípadu, ak by boli z hľadiska finančnej stability potrebné ďalšie fúzie, je možné zabrániť ďalšej koncentrácii islandského finančného trhu v dôsledku akvizícií banky Arion. Tento záväzok takisto zabezpečuje, že sa pomoc poskytnutá banke Arion používa na obnovenie jej životaschopnosti, a nie na upevnenie a ďalšie posilnenie jej prítomnosti na Islande. Záväzok banky Arion [...] je takisto treba uvítať, pretože [...] a podporuje politiky zamerané na potrebné zníženie nákladov. To isté platí aj o záväzku banky Arion, na základe ktorého nebude do 1. decembra 2014 uplatňovať ustanovenia zmlúv o hypotekárnych úveroch pre jednotlivcov (91), ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby využívaním minimálneho rozsahu bankových služieb.

| (235) | Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky, čo v súčasnosti odráža aj takmer úplný nezáujem zahraničia o vstup na tento trh. Dozorný úrad preto víta záväzky banky Arion, ktoré sa týkajú uľahčenia presunov bankových služieb medzi bankami a poskytovania základných služieb spracovania platieb. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu a súčasným malým účastníkom sa umožní, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu. |
| --- | --- |

(235)

Ako sa uvádza v predchádzajúcom texte, islandský finančný trh v súčasnosti predstavuje náročné prostredie pre podnikanie akejkoľvek banky, čo v súčasnosti odráža aj takmer úplný nezáujem zahraničia o vstup na tento trh. Dozorný úrad preto víta záväzky banky Arion, ktoré sa týkajú uľahčenia presunov bankových služieb medzi bankami a poskytovania základných služieb spracovania platieb. Dozorný úrad zastáva názor, že tieto opatrenia v spojení s dohodou opísanou v predchádzajúcom texte medzi tromi hlavnými bankami a úradom ICA o spoločnosti RB zabezpečia, že malí účastníci trhu budú mať prístup k základnej infraštruktúre a službám za primerané ceny bez toho, aby im väčšie subjekty mohli tento prístup zablokovať. Dozorný úrad zastáva názor, že sa tým odstránia niektoré prekážky vstupu pre budúcich (potenciálnych) účastníkov trhu a súčasným malým účastníkom sa umožní, aby zväčšili svoje trhové podiely, ak dokážu ponúkať lepšie služby ako ich väčší konkurenti. Okrem toho všetky opatrenia zamerané na uľahčenie presunu prispejú k nárastu konkurenčného boja medzi existujúcimi veľkými aktérmi a mohli by prispieť k prevencii potenciálnej kolektívnej dominantnosti alebo vylúčiť takúto situáciu.

| (236) | Banka Arion sa takisto zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch, a zaväzuje sa dodržiavať postup a lehoty podľa tohto ustanovenia a výkladu FME. Na svojej webovej lokalite alebo na webovej lokalite dcérskej spoločnosti bude udržiavať aktualizované informácie o podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré drží na predaj. Dozorný úrad víta záväzok banky Arion vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou, a to nie iba v dôsledku obáv o ich životaschopnosť. Hoci dozorný úrad zastáva názor, že je evidentné, že banka Arion musí rešpektovať domáce právne povinnosti, ako je článok 22 zákona o finančných podnikoch, berie tento záväzok na vedomie a upriamuje pozornosť islandských orgánov a príjemcov na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite, sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy. |
| --- | --- |

(236)

Banka Arion sa takisto zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie v súlade s článkom 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch, a zaväzuje sa dodržiavať postup a lehoty podľa tohto ustanovenia a výkladu FME. Na svojej webovej lokalite alebo na webovej lokalite dcérskej spoločnosti bude udržiavať aktualizované informácie o podieloch v dcérskych spoločnostiach, ktoré drží na predaj. Dozorný úrad víta záväzok banky Arion vzdať sa čo najskôr všetkých spoločností a podielov, ktoré nesúvisia s jej hlavnou podnikateľskou činnosťou, a to nie iba v dôsledku obáv o ich životaschopnosť. Hoci dozorný úrad zastáva názor, že je evidentné, že banka Arion musí rešpektovať domáce právne povinnosti, ako je článok 22 zákona o finančných podnikoch, berie tento záväzok na vedomie a upriamuje pozornosť islandských orgánov a príjemcov na skutočnosť, že v tomto ohľade by porušenie vnútroštátneho práva mohlo predstavovať aj zneužitie pomoci. Dozorný úrad okrem toho zastáva názor, že zakotvením povinnosti zahrnúť informácie o predpokladanom vzdaní sa a predaji majetkových podielov na vlastnej webovej lokalite, sa zavedie lepšia transparentnosť vo vzťahu k súčasnej vlastníckej situácii v islandskom hospodárstve. Týmto sa aspoň do určitej miery koriguje táto konkrétna obava z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktorá aktuálne charakterizuje islandské trhy.

| (237) | Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na špecifickú situáciu na Islande, ako ja na základe skutočnosti, že dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad zistil v spolupráci s ICA, a vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability, dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(237)

Na základe uvedených skutočností a s ohľadom na špecifickú situáciu na Islande, ako ja na základe skutočnosti, že dozorný úrad zastáva názor, že uvedené opatrenia riešia hlavné obavy z ohrozenia hospodárskej súťaže, ktoré dozorný úrad zistil v spolupráci s ICA, a vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability, dozorný úrad konštatuje, že záväzky v dostatočnej miere obmedzujú narúšanie hospodárskej súťaže. Reštrukturalizačná pomoc je preto v súlade s oddielom 4 usmernení o reštrukturalizácii.

III.   ZÁVER

| (238) | Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Arion, sú pochybnosti Dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Arion rozptýlené. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Arion dodržia záväzky ustanovené v prílohe, |
| --- | --- |

(238)

Na základe predchádzajúceho posúdenia a s prihliadnutím na reštrukturalizačný plán, ktorý islandské orgány predložili pre banku Arion, sú pochybnosti Dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania týkajúce sa povahy a zlučiteľnosti opatrení štátnej pomoci pre banku Arion rozptýlené. Dozorný úrad preto schvaľuje opatrenia pomoci ako pomoc na reštrukturalizáciu zlučiteľnú s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou, že Island a banka Arion dodržia záväzky ustanovené v prílohe,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Počiatočný prevádzkový kapitál, (dočasná) úplná kapitalizácia štátom, zostatkový 13-percentný podiel na akciovom kapitále banky Arion a kapitál Tier-II poskytnutý banke Arion, ako aj špeciálna facilita likvidity, dohoda o swape SPRON a neobmedzená ochrana vkladov predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

Článok 2

Tieto opatrenia uvedené v článku 1 predstavujú protiprávnu štátnu pomoc od dátumu jej uplatnenia do dátumu tohto rozhodnutia vzhľadom na skutočnosť, že islandské orgány nesplnili svoju povinnosť oznámiť túto pomoc dozornému úradu pred jej uplatnením v súlade s článkom 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

Článok 3

Opatrenia pomoci uvedené v článku 1 sú zlučiteľné s fungovaním dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. b) dohody o EHP pod podmienkou dodržania záväzkov ustanovených v prílohe. Schválenie neobmedzenej ochrany vkladov stratí platnosť na konci roku 2014.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Islandskej republike.

Článok 5

Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

V Bruseli 11. júla 2012

Za Dozorný úrad EZVO

Oda Helen SLETNES

predsedníčka

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

člen kolégia

---

(1)  Tento dokument sa sprístupňuje len na informačné účely. V tejto verzii určenej pre verejnosť sa neuvádzajú určité informácie, aby sa zabránilo sprístupneniu dôverných informácií. Takéto miesta sa vyznačujú [...] alebo rozpätím v hranatých zátvorkách, ktoré poskytuje rozhranie pre relevantný číselný údaj, ktoré nie je dôverné.

1

(2)  Rozhodnutie Dozorného úradu č. 492/10/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania vo vzťahu k štátnej pomoci poskytnutej na obnovenie určitých operácií (pôvodnej) banky Kaupthing hf a na zriadenie a kapitalizáciu novej banky Kaupthing hf (v súčasnosti premenovanej na banku Arion hf), Ú. v. EÚ C 41, 10.2.2011, s. 7 a dodatok EHP k Úradnému vestníku č. 7, 10.2.2011, s. 1.

2

(3)  Ďalšie informácie o postupe, ktorý predchádzal rozhodnutiu Dozorného úradu č. 492/10/COL, sú uvedené v časti Postup rozhodnutia.

3

(4)  Zainteresované strany svoju pripomienku upravili 25. mája 2012.

4

(5)  Vo vzťahu k stavu hospodárskej súťaže v islandskom bankovom sektore a možným opatreniam na jej ochranu spolupracoval dozorný úrad s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA).

5

(6)  Členmi komisie SIC boli sudca Najvyššieho súdu Páll Hreinsson, islandský parlamentný ombudsman Tryggvi Gunnarsson a Sigríður Benediktsdóttirová Ph.D., prednášajúca a členka vedenia na Yale University, USA. Táto správa je dostupná v úplnom znení v islandčine na adrese: http://rna.althingi.is/ a jej čiastočné preklady do angličtiny (vrátane zhrnutia a kapitol o príčinách kolapsu bánk) na adrese: http://sic.althingi.is/.

6

(7)  Islandská koruna.

7

(8)  Úvery zahraničným klientom narástli v priebehu šiestich mesiacov o 11,4 miliardy EUR z 9,3 miliardy EUR na 20,7 miliardy EUR.

8

(9)  Kapitola 21.2.1.2 správy.

9

(10)  Exista, Exista Trading, Bakkavör Group, Bakkavor Finance Ltd, Bakkabraedur Holding B.V., Lýsing, Síminn, Skipti a ďalšie prepojené spoločnosti.

10

(11)  Viac ako polovica takýchto úverov poskytnutých od začiatku roka 2007 po kolaps banky bola poskytnutá bez zabezpečenia.

11

(12)  V zázname z úverového výboru predstavenstva banky Kaupthing sa okrem iného uvádza, že banka často požičiavala peniaze Tchenguizovi, aby mohol splniť výzvy na úhradu z iných bánk, keďže jeho spoločnosti mali nepriaznivé hospodárske výsledky.

12

okrem iného

(13)  Kapitola 21.2.1.4 správy.

13

(14)  Pravdou je, že politikou koaličnej vlády v tom čase bolo podporovať ďalší rast a stimulovať banky, aby svoje ústredia ponechali na Islande.

14

(15)  Kapitola 2, strana 5 správy.

15

(16)  Podrobnosti o opatreniach islandských orgánov obsahuje správa ministra financií pre parlament o oživení komerčných bánk z mája 2011 (Skýrsla fjármálaráðherra um endurreisn viðskiptabankanna). Správa je dostupná na adrese http://www.althingi.is/altext/139/s/pdf/1213.pdf.

16

(17)  Zákon č. 125/2008 o splnomocnenom orgáne pre úhrady zo štátnej pokladnice v dôsledku nezvyčajných okolností na finančnom trhu atď. (ďalej len „zákon o stave núdze“).

17

(18)  Pozri takisto výročnú správu FME za rok 2009 (júl 2008 – jún 2009), dostupnú na adrese http://en.fme.is/media/utgefid-efni/FME-Annual-Report-2009.pdf.

18

(19)  Neskôr nasledovali ďalšie prevzatia finančných podnikov. V marci 2009 FME prevzal kontrolu nad fungovaním troch finančných podnikov: Straumur-Burdaras, sporiteľňou Reykjavik (SPRON) a Sparisjodabanki Íslands (Icebank) a rozhodol o použití ich aktív na úhradu záväzkov týchto podnikov. Zatiaľ čo v prípade veriteľov spoločnosti Straumur sa podarilo dospieť k dohode, na sporiteľne SPRON a Sparisjodabanki bol podaný návrh na vyhlásenie konkurzu. Aj ďalšie finančné podniky významne zasiahol kolaps troch hlavných komerčných bánk a pretrvávajúca nestabilita na finančných trhoch. Časť z nich sa dostala do nútenej správy v roku 2010. V marci 2010 FME vymenoval dočasné predstavenstvo banky VBS Investment bank. V apríli 2010 FME prevzal kontrolu nad sporiteľňami Keflavík a Byr a rozhodol, že ich činnosti prevezmú novozriadené finančné podniky – sporiteľňa SpKef a banka Byr hf. Nakoľko sa ukázalo, že finančná situácia týchto nových podnikov bola horšia, ako sa pôvodne predpokladalo, sporiteľňa SpKef bola neskôr na základe rozhodnutia FME zlúčená s bankou Landsbankinn a banka Byr hf. s bankou Íslandsbanki na základe verejnej súťaže na akcie Byr. Islandské orgány museli okrem toho v roku 2009 riešiť finančné problémy v spoločnosti Saga Capital Investment Bank a v roku 2011 v Housing Financing Fund.

19

(20)  Ako príklad rozsahu prudkého znehodnotenia uvádzame, že priemerný mesačný výmenný kurz eura a islandskej koruny stúpol z 90,71 ISK v decembri 2007 na 184,64 ISK v novembri 2009.

20

(21)  Počas rokov 2009 až 2011 tvoril podiel investícií na HDP len 13 – 14 %.

21

(22)  Obchodná bilancia vyjadruje rozdiel v príjmoch medzi vývozom a dovozom tovarov a služieb. Nezahŕňa položku primárnych príjmov zo zahraničia, ktorá bola za posledné roky záporná, a to najmä od roku 2008. Vedie to k situácii, keď napriek prebytku obchodnej bilancie je počas posledných rokov celkové saldo bežného účtu Islandu negatívne, i keď od roku 2009 dochádza k jeho prudkému vyrovnávaniu.

22

(23)  K tejto téme pozri napríklad správu ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi) z marca 2012, Budúca štruktúra islandského finančného systému. Podľa ministerstva slúži táto správa ako katalyzátor informovanej diskusie na túto významnú tému, pretože neprináša konečné znenia návrhov, skôr označuje hlavné problémy a výhľad s odkazom na medzinárodný vývoj. Správa je k dispozícii na adrese: http://eng.efnahagsraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

23

Budúca štruktúra islandského finančného systému

(24)  Návrat k štandardnej ochrane vkladov neznamená len, že štát prestane záruky garantovať, ale že sa takisto preskúmajú ustanovenia zákona o stave núdze, podľa ktorých majú vklady chránené zárukami zo zákona prednosť v prípade konkurzu finančného podniku. Toto ustanovenie značne zvýhodňuje vkladateľov a má význam s ohľadom na skutočnosť, že v povedomí ľudí je stále kolaps bánk z roku 2008. Na druhej strane toto ustanovenie pravdepodobne sťažuje bankám možnosť diverzifikovať svoje finančné vzťahy.

24

(25)  Pozri kapitolu 9 správy ministra hospodárskych záležitostí citovanú v poznámke pod čiarou 23. Pri predstavení tejto správy minister hospodárskych záležitostí súčasne vymenoval skupinu bankových expertov (s účasťou medzinárodných expertov), aby pripravili návrhy komplexného právneho a regulačného rámca pre finančné trhy na Islande ako celok. Podľa tejto správy islandské orgány takisto plánujú preskúmať ďalšie budúce možnosti vrátane možného oddelenia investičného a komerčného bankovníctva, prijatia legislatívy zameranej na finančnú stabilitu a možnej zmeny rozdelenia zodpovednosti regulačných orgánov pre oblasť finančných služieb. Z vyjadrenia islandských orgánov je takisto zrejmé, že prioritou pracovného programu naďalej zostáva preskúmanie rámca monetárnej politiky s alternatívou členstva v EÚ, ale aj bez členstva, a takisto ďalšie možné prostriedky na zlepšenie hospodárskeho riadenia a zabezpečenie toho, aby regulátori zaujali primeraný postoj a efektívne uplatňovali najvhodnejšie makroprudenciálne nástroje.

25

(26)  Pozri kapitolu 6 správy ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi) nazvanú Budúca štruktúra islandského finančného systému. Správa je dostupná na adrese http://eng.efnahagsraduneyti.is/publications/news/nr/3559.

26

Budúca štruktúra islandského finančného systému.

(27)  Od jesene 2008 odišlo z trhu viacero finančných podnikov (popri „starých“ veľkých komerčných bankách Glitnir, Kaupthing a Landsbanki): Sparisjóðabanki Íslands (predtým Icebank), Reykjavik Savings Bank (SPRON), Sparisjóður Mýrasýslu (Myrasysla Savings Bank, SPM), VBS Investment Bank a Askar Capital Investment Bank. Aj činnosti investičných bánk Straumur-Burdaras a Saga Capital sa utlmili v značnom rozsahu.

27

(28)  11. apríla 2011 bola valným zhromaždením (starej) banky MP schválená zmluva o predaji aktivít banky na Islande a v Litve, pričom viac ako 40 nových akcionárov investovalo 5,5 miliardy ISK do nových akcií v banke. Ostatné aktivity starej banky ostali v pôvodnom subjekte vlastnenom starými akcionármi, ktorí ich pretransformovali do nového subjektu EA fjárfestingarfélag hf. Podrobnosti pozri v tlačovej správe banky MP z 11. apríla 2011 na adresách https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1511 a https://www.mp.is/um-mp-banka/utgefid-efni/frettir/nr/1510.

28

(29)  Podľa urovnania súhlasili spoločnosť RB a jej vlastníci s prevzatím viacerých záväzkov zameraných na prevenciu proti narušeniu hospodárskej súťaže v dôsledku činností spoločnosti RB a spolupráce jej vlastníkov. Súčasťou týchto záväzkov sú okrem iného záväzky, že spoločnosť RB bude pôsobiť za všeobecných trhových podmienok nezávisle od svojich vlastníkov, že väčšinové zastúpenie v predstavenstve RB budú mať špecialisti nezávislí od vlastníkov, že prístup k systémom a službám, ktoré ponúka spoločnosť RB, bude poskytovaný na nediskriminačnom základe a že podmienky služieb poskytovaných spoločnosťou RB budú rovnaké bez ohľadu na to, či klient je alebo nie je akcionárom RB. Súčasní vlastníci spoločnosti RB sa zaviazali pravidelne ponúkať na predaj časť svojich podielov v RB s cieľom uľahčiť nefinančným podnikom získanie vlastníctva akcií spoločnosti RB. Takéto ponuky sa vykonajú minimálne každý druhý rok, kým aspoň tretina celkového objemu akcií spoločnosti RB neprejde do vlastníctva strán odlišných od súčasných akcionárov alebo nebude ponúknutá na predaj.

29

okrem iného

(30)  Úrad ICA používa výraz „prevádzkové spoločnosti“ vo vzťahu k podielom bánk v nefinančných podnikoch, ktoré banky nadobudli v súvislosti s reštrukturalizáciou svojich úverových portfólií prostredníctvom umorenia dlhu aktívami (debt to equity swaps) alebo obdobným spôsobom. Podobne aj Dozorný úrad označuje výrazom „prevádzkové spoločnosti“ reálne hospodárske subjekty, ktoré nie sú súčasťou jadra podnikania bánk na finančných trhoch.

30

(31)  V tejto súvislosti Dozorný úrad vníma nepriame vlastníctvo ako prípad, keď banka vykonáva možný vplyv a kontrolu nad spoločnosťou v dôsledku jej vysokého zadlženia voči banke.

31

(32)  Základné dcérske spoločnosti sú (hlavné činnosti a podiely banky Arion sa uvádzajú v zátvorkách): AFL-sparisjóður (sporiteľňa; 94,45 %), Verdis hf. (depozitár cenných papierov; 100 %), KB ráðgjöf ehf. (predaj poistných a dôchodkových produktov; 100 %), Gen hf. (podiely v medzinárodných podnikateľských fondoch; 100 %), Okkar Líftryggingar hf. (poisťovňa – individuálne a životné poistenie; 100 %), Sparisjóður Ólafsfjarðar (sporiteľňa; 99,99 %), Stefnir hf. (riadiaca spoločnosť pre PKIPCP; 100 %) a Valitor Holding hf. (poskytovanie platobných služieb; 52,94 %).

32

(33)  V tomto smere banka rozlišuje tri druhy aktív. V prvom rade ide o správcovskú spoločnosť banky – Eignabjarg ehf., ktorá spravuje akcie v životaschopných fungujúcich spoločnostiach, ktoré banka prevzala. Ide o podiely v týchto spoločnostiach (hlavné činnosti a podiely banky Arion sa uvádzajú v zátvorkách): Hagar hf. (komerčná spoločnosť pôsobiaca na Islande, 5,98 %), Penninn á Íslandi ehf. (retailová spoločnosť zameraná na dodávku papiera, písacích a kancelárskych potrieb, 100 %), Reitir fasteignafélag hf. (pridružená spoločnosť k Eignabjarg hf., ktorá sa špecializuje na nehnuteľnosti, 42,65 %) a Fram Foods ehf. (potravinársky priemysel, 100 %). V druhom rade ide o aktíva držané na predaj. Patria sem podiely v týchto spoločnostiach: Langalína 2 ehf. (holdingová spoločnosť, 100 %), Umtak fasteignafélag ehf. (realitná spoločnosť, 100 %), EAB 2 ehf. (potravinársky priemysel, 100 %) Farice ehf. (prevádzka podmorského dátového kábla do susedných krajín, 43,47 %), Sementsverksmiðjan ehf. (výroba a dovoz cementu, 33 %), HB Grandi hf. (rybárska spoločnosť, 33 %) a GO fjárfestingar ehf. (produkcia hríbov, 30 %). V treťom rade ide o aktíva označované ako dočasné operácie. Patria sem podiely v týchto spoločnostiach: Landey (holdingová spoločnosť spravujúca majetok neprodukujúci zisk, 100 %), Landfestar (spoločnosť spravujúca komerčné nehnuteľnosti, ktoré banka získala od klientov vo finančných ťažkostiach, 100 %), Rekstrarfélagið Braut ehf. (prasacia farma, 100 %), NS 1 ehf. (spoločnosť, ktorá vlastní pozemky a prenajíma miesta pre prázdninové domy, 100 %), Módelhús ehf. (správa majetku a realitná spoločnosť, 100 %), EAB 1 ehf. (pozemky a nehnuteľnosti, 100 %), Andvaka ehf. (konzultačná spoločnosť v oblasti podnikania a riadenia, 50,11 %), Klakki ehf. (bývalá Exista – holdingová spoločnosť, 44,9 %), Ölgerðin Egill Skallagrímsson ehf. (výroba, distribúcia a predaj nealkoholických a ďalších nápojov, 20 %) a SMI ehf. (správa majetku a realitná spoločnosť, 39,1 %).

33

(34)  Od založenia banky Arion nastali významné zmeny jej kľúčových finančných ukazovateľov, i tak je však vhodné porovnať dve banky s odkazom na údaje časovo relatívne blízke. Je potrebné poznamenať, že banka Kaupthing bola medzinárodná banka pôsobiaca v mnohých krajinách, zatiaľ čo banka Arion bola zriadená s cieľom prevziať určité domáce činnosti a aktíva banky Kaupthing.

34

(35)  Medzi podnikateľskými segmentmi sa objavujú rozdiely a v niektorých oblastiach došlo k zníženiu počtu až o 90 %. K značnému prepúšťaniu došlo v úrade generálneho riaditeľa, ktorého zamestnanci tvorili 6 % v banke Kaupthing v porovnaní s 1 % podielom v banke Arion.

35

(36)  K formálnemu dokončeniu dohody však došlo až 8. januára 2010, keď banka Kaupthing v mene svojich veriteľov nadobudla prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Kaupskil ehf. vlastníctvo banky Arion, a to po schválení zo strany FME a Islandského úradu na ochranu hospodárskej súťaže. Spoločnosť Kaupskil vlastní 87 % akcií a spoločnosť Icelandic State Financial Investments (ISFI) 13 %. Spoločnosť Kaupskil má kúpnu opciu (call option) na nákup podielu štátu v budúcnosti.

36

(37)  Číselné údaje v tejto časti sa v prípadoch, keď bol kapitál poskytnutý islandskými orgánmi, najskôr uvádzajú v mene, v ktorej bol kapitál poskytnutý. Po tomto údaji nasleduje v zátvorke zodpovedajúca suma v ISK alebo v EUR (v závislosti od konkrétneho prípadu).

37

(38)  Podľa dohody o kapitalizácii s majoritným podielom štátu – ktorá sa neuplatnila – by vláda naďalej vlastnila 100-percentný podiel v banke v prípade, že by sa výbor na riešenie problémov banky Kaupthing rozhodol neprevziať kontrolu v banke Arion. V tomto prípade by zároveň náhradu vyplácala banka Kaupthing banke Arion a to v tej istej forme ako na základe dohody o spoločnej kapitalizácii, t. j. nástroj náhrady v sume 38 miliárd ISK. Banka Kaupthing by takisto získala opciu na nákup vládneho podielu realizovateľnú v období rokov 2011 až 2015 za cenu investícií štátu navýšenú o primeraný výnos z tejto investície.

38

(39)  Ú. v. ES L 84, 26.3.1997, s. 22.

39

(40)  Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 5.

40

(41)  Pozri príslušnú časť zákona o štátnom rozpočte na rok 2011 na adrese: http://hamar.stjr.is/Fjarlagavefur-Hluti-II/GreinargerdirogRaedur/Fjarlagafrumvarp/2011/Seinni_hluti/Kafli_8.htm.

41

(42)  Neoficiálny preklad (autor prekladu je dozorný úrad) vyhlásenia uverejneného v Morgunblaðið (www.mbl.is) 10. júna 2012.

42

(43)  Rozdielne pozície strán vo vzťahu k úročeniu dlhopisu boli najskôr postúpené na riešenie FME. FME 5. júna 2009 rozhodol, že s ohľadom na okolnosti je primeraná sadzba REIBOR + 1,75 %. Vo svojom rozhodnutí FME uviedol, že svoje rozhodnutie preskúma každých šesť mesiacov na základe požiadavky ktorejkoľvek strany. Spor však bol neskôr postúpený na súd a v čase formulácie tohto rozhodnutia nebol ukončený. Podľa výročnej správy banky Arion za rok 2011 spoločnosť Drómi listom z 2. decembra 2009 požiadala, aby FME preskúmal svoje rozhodnutie o úrokovej sadzbe. 4. februára 2011 FME rozhodol, že dlh mal byť za obdobie od prevzatia do 30. júna 2010 úročený ročnou sadzbou v pôvodne určenej výške navýšenej o úrokovú prémiu, avšak po tomto dátume sa až do splatenia úroková prémia nemá uplatňovať. Banka Arion začala súdne konanie voči FME a spoločnosti Drómi v snahe vyhlásiť toto rozhodnutie FME z 4. februára 2011 za neplatné. 4. mája 2011 podala spoločnosť Drómi návrh na začatie konania proti FME a banke Arion, v ktorom sa domáhala zrušenia všetkých rozhodnutí FME týkajúcich sa úrokovej sadzby a požadovala určenie inej úrokovej sadzby od počiatku.

43

(44)  Ministerstvo financií súhlasilo s tým, aby sa banke Arion požičali vládne dlhopisy akceptovateľné ako aktívum na získanie facilít likvidity prostredníctvom repo transakcií s CBI v súlade s jej existujúcimi pravidlami. Trhová hodnota vládnych dlhopisov nemá prekročiť 75 miliárd ISK.

44

(45)  Banka Arion nie je oprávnená dlhopisy predať ani ich použiť na iný účel, ako sa uvádza v dohode. Ak banka Arion použije dlhopis SPRON ako protizábezpeku na to, aby si mohla požičať vládne dlhopisy, neplatí nijaký poplatok za čerpanie do výšky 25 miliárd ISK, zo sumy presahujúcej túto časť však zaplatí poplatok 1,75 % za povolenie založiť vládne dlhopisy. Banka však neplatí nijaký poplatok, ak jednoznačne preukáže, že suma presahujúca objem 25 miliárd ISK súvisí s výberom vkladov sporiteľne SPRON. Ak banka Arion použije ako protizábezpeku na zabezpečenie svojho úveru iné aktíva, ako je dlhopis SPRON, poplatok sa zvýši na 3 % z tej sumy úveru, ktorá bola poskytnutá v súvislosti s touto zábezpekou. V takýchto prípadoch platí banka Arion navyše osobitný poplatok vo výške 0,5 % z objemu úveru vždy, keď sa použijú vládne dlhopisy.

45

(46)  REIBOR (Reykjavícka medzibanková referenčná úroková sadzba) je medzibanková sadzba používaná komerčnými bankami a sporiteľňami na Islande, ktorá sa uplatňuje na krátkodobé úvery.

46

(47)  Index výmenného kurzu Islandskej koruny po zohľadnení objemu obchodu (Trade-weighted exchange rate).

47

(48)  Medzi kľúčové očakávania banky patria [...].

48

(49)  Napriek tomu, že sa doteraz nepodarilo vyriešiť rozličné zložité záležitosti, islandská ekonomika ukázala podľa banky Arion v minulých rokoch jasné znaky obnovy s tým, že po prvýkrát od začiatku finančnej krízy hospodárstvo rástlo a nezamestnanosť klesala.

49

(50)  Banka poznamenáva, že v roku 2011 viedli oslabenie ISK, vysoké celosvetové ceny komodít v prvej polovici roku a rast zmluvných platov k ročnej miere inflácie na úrovni 5,3 % na konci roku. Prognóza inflácie na niekoľko nasledujúcich rokov nie je priaznivá a inflácia pravdepodobne prekročí úroveň 2,5 % plánovanú CBI. V reakcii na rastúcu hospodársku aktivitu a zhoršujúci sa výhľad inflácie zvýšila CBI dvakrát úrokové sadzby počas roka 2011 celkovo o 50 bázických bodov a v prvom polroku 2012 o celkovo 75 bázických bodov. Podnikateľský plán predpokladá, že tento vývoj bude pokračovať aj v rokoch 2012 až 2014.

50

(51)  V tomto smere banka Arion uvádza, že napriek známkam oživenia v islandskej ekonomike ostáva stále mnoho nevyriešených problémov; jedným z nich je uvoľnenie kontrol kapitálu. Napriek tomu, že CBI v marci 2011 oznámila liberalizačný harmonogram, v ktorom sa uvádza viacero opatrení zameraných na uvoľnenie kontrol počas nasledujúcich štyroch rokov, k samotnému uvoľňovaniu dochádza len veľmi pomaly. Neskôr v roku 2011 však islandský parlament rozhodol iba o predĺžení platnosti právnych predpisov o zahraničných menách (a teda o kontrolách kapitálu) do roku 2013. Parlament preto ponechal CBI minimálny manévrovací priestor, ak by chcela kontroly uvoľniť počas nadchádzajúcich dvoch rokov. V skutočnosti boli kontroly kapitálu v marci 2012 posilnené prostredníctvom zmien devízového zákona. Stratégia uvoľňovania kontrol kapitálu je nejasná a preto sa predpokladá, že kontroly kapitálu ostanú počas obdobia predpovede v platnosti.

51

(52)  Snahy v oblasti reštrukturalizácie úverového portfólia vyústili v pokles podielu nesplácaných úverov z 37 % na konci roku 2010 na 13 % na konci roku 2011. Tento pokrok v riešení nesolventných dlžníkov v podstatnej miere znižuje neistotu spojenú s ocenením hodnoty úverového portfólia.

52

(53)  Menový nepomer sa znížil z 300 % vlastných zdrojov banky na konci roku 2008 na 30 % vlastných zdrojov banky na konci roku 2011.

53

(54)  Banka mala na konci roku 2009 [...] skupín, ktoré prekračovali 10 % vlastného kapitálu. Súhrnná angažovanosť týchto skupín dosahovala 175 % vlastného kapitálu. Na konci roka 2011 mala banka [...] skupiny/skupín, ktoré prekračovali 10 % vlastného kapitálu, pričom ich súhrnná angažovanosť dosahovala 87 % vlastného kapitálu.

54

(55)  Celkový objem vlastného kapitálu narástol od roku 2009 do roku 2011 o 20,7 miliardy ISK.

55

(56)  Od konca roku 2009 po koniec roku 2011 sa objem termínovaných vkladov zvýšil z 10 % na 23 %.

56

(57)  Rovnováhu CPI sa podarilo zvrátiť z mínus 17 % vlastného kapitálu banky na konci roka 2009 na plus 9 % vlastného kapitálu na konci roka 2011.

57

(58)  Po zásahu FME v októbri 2008 boli vykonané štrukturálne zmeny. Posilnili sa útvary Vnútorný audit a Compliance a došlo k zlúčeniu útvaru privátneho bankovníctva s útvarom Správa aktív a útvaru Treasury s kapitálovými trhmi. Ďalšie podstatné zmeny organizačnej štruktúry sa udiali po prijatí nového strategického smerovania a príchode nového manažmentu na konci roku 2011. Ich cieľom bolo zabezpečiť, aby organizačná štruktúra lepšie odrážala a podporovala novú stratégiu banky, zjednodušilo sa jej fungovanie a zvýšili sa synergie medzi divíziami.

58

(59)  Sporiteľňa SPM zápasila s finančnými ťažkosťami niekoľko mesiacov, usilovala sa dosiahnuť dohodu so svojimi veriteľmi podľa ustanovení zákona o konkurze, pretože jej ukazovateľ kapitálovej primeranosti (CAD) poklesol pod zákonom stanovené minimum. Toto úsilie však bolo neúspešné a 3. apríla 2009 sa sporiteľňa dohodla s novou Kaupthing. Podľa tejto dohody nová banka Kaupthing odkúpila všetky aktíva sporiteľne SPM vrátane pobočky v islandskom meste Borgarnes a dcérskych spoločností sporiteľne vrátane dvoch sporiteľní na severnom Islande, sporiteľne Afl Savings Bank a sporiteľne Ólafsfjörður Savings Bank (SPÓL). Súčasne podľa dohody nová banka Kaupthing prevzala určité záväzky sporiteľne SPM vrátane vkladov a pôžičiek. V rovnaký deň FME rozhodol o prevedení aktív a záväzkov sporiteľne SPM. V rozhodnutí FME sa neuvádza poskytnutie nijakej vládnej intervencie vo forme kapitálovej injekcie, záväzku alebo vyhlásenia. Dozorný úrad dostal v tomto smere dodatočné ubezpečenie zo strany banky Arion a islandských orgánov o tom, že štát sa v tomto kontexte nezaviazal k nijakému finančnému plneniu. Pozri rozhodnutie FME z 3. apríla 2009 dostupné na adrese: http://www.fme.is/media/akvardanir/3.-april-2009.pdf.

59

(60)  Na dokreslenie tejto transakcie uvádzame, že banka Kaupthing emitovala v rokoch 2006 až 2008 štyri tranže krytých dlhopisov, zabezpečených dcérskou spoločnosťou KMIIF. Prostredníctvom KMIIF banka Kaupthing vlastnila portfólio islandských hypoték na obytné nehnuteľnosti v objeme presahujúcom 120 miliárd ISK. Cieľom týchto dlhopisov bolo financovať veľkú časť portfólia hypoték banky Kaupthing. Podľa dohody z 22. decembra 2011 banka Arion získala toto portfólio hypoték. Obchod bol z veľkej časti financovaný cez prevzatie krytých dlhopisov vo výške 117,7 miliardy ISK, tak že ISK a banka prevzala záväzky banky Kaupthing z programu krytých dlhopisov. Podľa banky Arion prevzatie AMIIF nie je možné charakterizovať ako „bežnú“ operáciu a ani ako prevzatie súvisiace s reštrukturalizáciou. Prevzatie sa viazalo k vzniku banky Arion, kedy nedošlo k prevodu AMIIF na banku Arion pri jej zriadení. Pred prevodom banka Arion poskytovala služby hypotekárnym klientom bez toho, aby kontrolovala ich hypotéky. Okrem toho klienti s hypotékami vo fonde verili, že sú klientmi banky Arion. Po prevode banka Arion tieto hypotéky vlastnila. Ako sa uvádza, táto transakcia bola dohodnutá medzi banku Kaupthing a Arion bez účasti či angažovanosti islandských štátnych orgánov.

60

(61)  Tieto úvery sú zoskupené ako hypotekárne úvery a iné úvery pre jednotlivcov a úvery pre firmy. Poskytnuté zľavy závisia od typu úverov a od toho, či boli poskytnuté v korunách alebo zahraničnej mene.

61

(62)  Nárast v ocenení úverov však bol v rokoch 2009 až 2011 v skutočností väčší, ako sa uvádza v tabuľke 4. keďže časť z nich bola súčasťou nástroja náhrady v celkovej výške 38 miliárd ISK. Nástroj náhrady bol ukončený v prvom štvrťroku 2011, keď bol v plnej miere splatený rozdiel medzi hodnotou aktív a záväzkov prevedených z banky Kaupthing na banku Arion.

62

(63)  Pozri pravidlá CBI o ukazovateľoch likvidity č. 317 z 25. apríla 2006 dostupné na adrese http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=4713.

63

(64)  LCR sa týka povinnosti držať zásobu vysokokvalitných likvidných aktív v objeme postačujúcom na pokrytie čistého odlivu hotovosti počas 30-dňového obdobia v podmienkach záťažového testu. Referenčná hodnota pre ukazovateľ LCR je teda 100 %.

64

(65)  Tento scenár sa zakladá na ďalších negatívnych predpokladoch. Predpokladá sa prepad cien obytných budov o 10 % v roku 2012, 18 % v roku 2013 a o 16 % v roku 2014. V roku 2012 sa predpokladá 30 -percentný odliv retailových vkladov, 20 -percentný odliv firemných vkladov a 80 -percentný odliv vkladov úverových inštitúcií. Príjem z poplatkov je redukovaný na polovicu z príjmov podľa základného scenára na roky 2012 až 2014. Predpokladá sa pokles pravdepodobnosti nesplácania úverov poskytovania úverov o 1 – 3 % a rozpätia nákladov úverovania o 0,5 – 1 %, avšak nárast vkladového rozpätia o 0,5 – 1 %. Prevádzkové náklady sa oproti základnému scenáru zvýšia o 10 %. Predpokladá sa, že poklesne výmenný kurz koruny a stúpne index po zohľadnení obchodu (TWI) o 4 % v roku 2013 a 11 % v roku 2014.

65

(66)  ROE sa zníži na [0 – 5] % v roku 2012, [0 – 5] % v roku 2013 a [5 – 10] % v roku 2014.

66

(67)  Ukazovateľ kapitálovej primeranosti banky Arion bude [20 – 25] % v roku 2012, [20 – 25] % v roku 2013 a [25 – 30] % v roku 2014.

67

(68)  Výraz „vernosť vkladov“ (stickiness of deposits) odkazuje na stabilitu vkladov v minulosti a predpokladaný vývoj v čase.

68

(69)  Spoločnosť ISFI je štátnym orgánom s nezávislým predstavenstvom, ktoré sa zodpovedá ministerstvu financií. Spoločnosť ISF bola zriadená zákonom č. 88/2009. Spoločnosť ISFI by mala naplniť svoje poslanie najneskôr do piatich rokoch od svojho zriadenia. Spravuje štátne majetkové časti vo finančných podnikoch v súlade so zákonom, dobrou správou a riadením a podnikateľským prístupom, ako aj politikou vlády v oblasti štátneho vlastníctva. Jej poslaním je obnoviť dynamický domáci finančný trh a súčasne podporiť efektívnu hospodársku súťaž na trhu a garantovať transparentnosť všetkých rozhodnutí, ktoré sa týkajú účasti štátu na finančných činnostiach.

69

(70)  Podrobnosti sa uvádzajú v kapitole 3 tohto rozhodnutia.

70

(71)  V tejto súvislosti pozri rozsudok Všeobecného súdu EÚ v spojených veciach T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04 Francúzsko a ďalší/Komisia, rozsudok z 21. mája 2010, Zb. 2010, s. II-02099, bod 283 (o odvolaní) a takisto návrhy prednesené GA Mengozzim v prípade odvolania, t. j. vec C-399/10, Bouygues, bod 47, kde sa takéto podmienky považujú za príliš obmedzujúce na zistenie štátnej pomoci.

71

(72)  Pozri napríklad T-228/99 WestLB, Zb. 2003, s. II-435.

72

(73)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 10. októbra 2008 vo veci NN 51/08 Garančný systém pre banky v Dánsku, bod 32, a rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 vo veci C 10/08 IKB, bod 74.

73

(74)  Pozri rozhodnutie Dozorného úradu z 8. mája 2009 o programe dočasnej rekapitalizácie v podstate zdravých bánk s cieľom posilniť finančnú stabilitu a poskytovanie úverov reálnej ekonomike v Nórsku (205/09/COL) dostupné na adrese: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16694&1=1.

74

(75)  V tejto súvislosti pozri argumentáciu Európskej komisie vo vzťahu k investíciám uskutočneným dodávateľmi firiem s problémami uvedenú v rozhodnutí Komisie C 4/10 (ex NN 64/09) – pomoc pre Trèves (Francúzsko).

75

(76)  Na tento záver nemá vplyv spor a súdne konanie medzi stranami, ktoré sa týka úročenia dlhopisu vystaveného spoločnosťou Drómi.

76

(77)  Správa ministra hospodárskych záležitostí pre parlament (Althingi – marec 2012) nazvaná Budúca štruktúra islandského finančného systému, kapitola 9.6. Správa je dostupná na adrese http://eng.atvinnuvegaraduneyti.is/media/Acrobat/Future-Structure.pdf.

77

Budúca štruktúra islandského finančného systému,

(78)  Dozorný úrad v tejto súvislosti poukazuje na komentár guvernéra CBI, ktorý v predslove k správe o finančnej stabilite banky v druhom polroku 2010 uviedol, že „kapitalizácia finančných inštitúcií je v súčasnosti chránená kontrolami kapitálu a vyhlásením vlády o ochrane vkladov.“ Pozri http://www.sedlabanki.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=8260, s. 5. Pozri takisto rozhodnutie Komisie NN 2008/08 Schéma záruk pre banky v Írsku, body 46 a 47: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn048-08.pdf; a rozhodnutie NN 2008/08 Schéma záruk pre banky v Dánsku: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/comp-2008/nn051-08.pdf.

78

kapitalizácia finančných inštitúcií je v súčasnosti chránená kontrolami kapitálu a vyhlásením vlády o ochrane vkladov.

(79)  V tejto súvislosti pozri vec 730/79, Phillip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671.

79

Phillip Morris/Komisia

(80)  Pozri časť VIII usmernení dozorného úradu o štátnej pomoci. Dočasné pravidlá vo vzťahu k finančnej kríze. Uplatnenie pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou, dostupné na adrese http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

80

(81)  Usmernenia nazvané „Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci“, prijaté Dozorným úradom 25.11.2009, kapitola VII: Dočasné pravidlá, ktoré sa týkajú finančnej krízy v znení Usmernení pre finančnú krízu 2012. Dostupné na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII---Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

81

(82)  Nové pravidlá o devízových zostatkoch prijaté CBI vstúpili do platnosti 1. januára 2011. Cieľom týchto pravidiel je obmedziť devízové riziká tým, že devízové zostatky bánk nesmú presiahnuť určené limity. Jednou z najdôležitejších zmien oproti predchádzajúcej verzii pravidiel je, že bol znížený limit pre prípustnú otvorenú devízovú pozíciu v jednotlivých menách z 20 % na 15 % vlastného kapitálu a limit pre celkový prípustný devízový zostatok z 30 % na 15 %. Správy o devízovom zostatku sú v porovnaní s minulosťou podrobnejšie, nakoľko sa aktíva a záväzky v cudzích menách klasifikujú podľa typu: úvery, dlhopisy, majetkové cenné papiere, akcie v podielových fondoch, vklady, dohody o úročení, dlhy voči centrálnej banke atď. V prípade, že sa devízový zostatok odchýli od limitov stanovených v týchto pravidlách, dotknutý finančný podnik musí prijať opatrenia na odstránenie nedostatku v priebehu najviac troch pracovných dní. V prípade, že sa prostredníctvom opatrení finančného podniku nepodarí odstrániť rozdiel, CBI môže vyrubiť pravidelné penále. CBI podnikla aj ďalšie kroky na obmedzenie devízových výkyvov. S jednou komerčnou bankou napríklad uzavrela dohodu o menovom swape a o nákupe zahraničnej meny. Tieto opatrenia podľa CBI prispejú k zvýšenej finančnej stabilite a zvýšia jej vlastné devízové rezervy.

82

(83)  V kontexte toho, že banka Arion prevzala na konci roku 2011 bývalý hypotekárny fond pre inštitucionálnych investorov banky Kaupthing (Kaupthing Mortgages Institutional Investor Fund), banka zároveň prevzala zodpovednosť za kryté dlhopisy v hodnote 117,7 miliárd ISK.

83

(84)  Nakoľko stále prebieha konkurzné konanie banky Kaupthing presné straty nie sú známe. Podľa informácií, ktoré odzneli na schôdzi veriteľov banky Kaupthing dňa 31. mája 2012, dosahovali celkové aktíva banky na konci roku 2011 sumu 874 mld. ISK (5,2 mld. EUR) a súčasné uznané pohľadávky podľa článku 113 islandského zákona o konkurze (neprioritné pohľadávky) dosiahli sumu 2 873 mld. ISK (17 mld. EUR). Pre ďalšie informácie pozri http://www.kaupthing.com/lisalib/getfile.aspx?itemid=21204.

84

(85)  V skutočnosti bola štátna kapitalizácia banky Arion založená priamo na rozdiele medzi pôvodnou hodnotou prevedených aktív a záväzkov a kapitálových požiadavkách FME.

85

(86)  Islandské orgány vysvetlili, že v tejto súvislosti bola ako odmena pre štát odsúhlasená pevne stanovená suma 6,5 mld. ISK, keďže sa počas rokovaní menili finančné údaje a skutočná ziskovosť banky sa v tomto období nedala presne určiť.

86

(87)  Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (usmernenia o rekapitalizácii), Ú. v. EÚ L 17, 20.1.2011 a dodatok EHP č. 3. Usmernenia sú dostupné na webovej lokalite Dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

87

(88)  Na konci roku 2014 uplynú obdobia reštrukturalizácie všetkých islandských bánk, vo vzťahu ku ktorým bolo začaté konanie vo veci formálneho zisťovania.

88

(89)  Daň z prevodu („kolkovné“ – stamp duty) sa líši v závislosti od dotknutého právneho dokumentu, ale zvyčajne predstavuje sumu 15 ISK za každú začatú tisícku ISK (t. j. približne 1,5 %) sumy úročeného dlhopisu zabezpečeného záložným právom k nehnuteľnosti alebo z iného cenného papiera.

89

(90)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.28264, Reštrukturalizačná pomoc pre Hypo Real Estate, v ktorom Komisia akceptovala oddelenie veľkej časti zámorského podnikania Hypo Real Estate ako opatrenie na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže právneho nástupcu banky spoločnosť PBB.

90

(91)  Banka Arion potvrdila, že nemá vedomosť o nijakých ustanoveniach v iných typoch zmlúv o pôžičkách, ktoré by banke umožňovali zvýšiť úrokovú sadzbu, ak zákazník prestane využívať minimálny rozsah služieb banky. Ak by sa takéto ustanovenia vyskytli v zmluvách banky Arion, nebude ich uplatňovať do decembra 2014.

91

---

PRÍLOHA

ZÁVÄZKY A RELEVANTNÉ ZMENY PRÁVNEHO RÁMCA PRE BANKOVNÍCTVO

1.   ZÁVÄZKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

Islandské orgány prevzali tieto dva záväzky:

Zmeny povinnosti platiť daň z prevodu, aby sa zabránilo štátnej pomoci a znížili sa náklady na presun

Minister financií vymenuje pracovnú skupinu s mandátom preskúmať zákon č. 36/1978 č. 36/1978 o dani z prevodu. Pracovná skupina do októbra 2012 predloží ministrovi financií svoju správu s návrhom zákona. Úlohou pracovnej skupiny bude najmä preskúmať zrušenie registračných poplatkov pri dlhopisoch vydaných jednotlivcami za prevod medzi veriteľmi (napr. keď jednotlivec prevádza svoju pôžičku z jednej úverovej inštitúcie na inú). Skupina ďalej preskúma, ako by sa dali ustanovenia o dani z prevodu zmeniť tak, aby sa zjednodušili postupy a podporila hospodárska súťaž.

Opatrenia zamerané na uľahčenie presunov a zníženie nákladov na presuny

V súlade s uznesením prijatým islandským parlamentom 21. marca 2012 vláda vymenuje výbor s mandátom preskúmať ochranu spotrebiteľov na finančnom trhu a predložiť návrhy, ako je možné posilniť postavenie jednotlivcov a domácností voči úverovým inštitúciám. Súčasťou poverenia výboru bude aj osobitný mandát na preskúmanie uľahčenia presunov a nákladov na presuny bankových služieb. Výbor bude v tejto veci úzko spolupracovať s Islandským úradom na ochranu hospodárskej súťaže (ICA). Výbor predloží svoju správu najneskôr 15. januára 2013.

Okrem toho islandské orgány schválili tieto záväzky banky Arion:

Obmedzenie prevzatí

Banky Arion sa zaviazala, že neprevezme finančné inštitúcie do 1. decembra 2014. Bez toho, aby tým bol dotknutý uvedený záväzok, banka Arion môže po získaní súhlasu Dozorného úradu prevziať finančnú inštitúciu, najmä ak je to nevyhnutné v záujme zabezpečenia finančnej stability.

[...]

Banka Arion sa sama zaväzuje [...].

Vzdanie sa podielov v reštrukturalizovaných spoločnostiach

Banka Arion sa zaväzuje predať čo najskôr podiely v prevádzkových spoločnostiach, ktoré prevzala z dôvodu reštrukturalizácie, pozri článok 22 zákona č. 161/2002 o finančných podnikoch. Okrem toho sa banka zaväzuje dodržiavať postup a lehoty podľa uvedeného článku a výkladu FME. Navyše bude banka na svojej webovej lokalite (alebo webovej lokalite relevantnej dcérskej spoločnosti) udržiavať aktualizované informácie o takýchto podieloch, ktoré drží na predaj

Opatrenia v prospech nových a malých konkurentov

Banka Arion sa sama zaviazala prijať tieto opatrenia v prospech nových a malých konkurentov do 1. decembra 2014:

| a) | Banka Arion nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv o hypotekárnych úveroch pre jednotlivcov, ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou. |
| --- | --- |

a)

Banka Arion nebude uplatňovať ustanovenia zmlúv o hypotekárnych úveroch pre jednotlivcov, ani zavádzať nové zmluvné ustanovenia, ktoré podmieňujú zvýhodnené úrokové sadzby udržiavaním minimálneho rozsahu bankových služieb s bankou.

| b) | Banka Arion poskytne na svojej webovej lokalite ľahko dostupné informácie o postupe presunu bankových služieb do inej finančnej inštitúcie. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky. |
| --- | --- |

b)

Banka Arion poskytne na svojej webovej lokalite ľahko dostupné informácie o postupe presunu bankových služieb do inej finančnej inštitúcie. Na tejto webovej lokalite budú okrem toho jednoducho prístupné dokumenty potrebné na zmenu finančnej inštitúcie. Rovnaké informácie a formuláre na zmenu banky budú dostupné na pobočkách banky.

| c) | Banka Arion spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr. |
| --- | --- |

c)

Banka Arion spracuje všetky žiadosti o presun bankových služieb čo najskôr.

| d) | Banka Arion nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody. |
| --- | --- |

d)

Banka Arion nevyužije pri marketingových činnostiach angažovanosť štátu ako zdroj konkurenčnej výhody.

| e) | V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Arion ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu podľa rozhodnutia banky Arion v danom čase:






  i) | služby spracovania platieb v ISK; |
| --- | --- | --- |

e)

V prípade nedostatku konkurenčných ponúk na služby je banka Arion ochotná ponúknuť tieto služby za cenu, ktorá sa bude odvíjať od nákladov navýšených o primeranú maržu podľa rozhodnutia banky Arion v danom čase:

i)

služby spracovania platieb v ISK;

| ii) | služby spracovania devízových platieb. |
| --- | --- |

ii)

služby spracovania devízových platieb.

2.   RELEVANTNÉ PRISPÔSOBENIA A ZMENY REGULAČNÉHO RÁMCA A RÁMCA PRE DOHĽAD PRE FINANČNÉ TRHY NA ISLANDE PRIJATÉ PO VYPUKNUTÍ KRÍZY

Islandské orgány predložili tento prehľad zmien právnych predpisov, ktoré platili na jeseň 2008:

| — | Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi. |
| --- | --- |

—

Právomoci FME (islandský orgán pre dohľad nad finančným trhom) zasiahnuť (prevziať právomoci valného zhromaždenia akcionárov a nakladať s aktívami, pozri zákon o stave núdze) boli rozšírené. FME získal rozšírené právomoci v oblasti dohľadu; boli prijaté dodatočné ustanovenia umožňujúce FME hodnotiť činnosti alebo správanie jednotlivých strán, nad ktorými vykonával dohľad. Ide napríklad o rozhodovacie právomoci, ktoré sa týkajú napríklad zatvárania prevádzok alebo ukončenia špecifických činností bez zrušenia prevádzkových licencií, ako aj podrobnejšieho vymedzovania pojmov, ktorých výklad bol predmetom diskusií medzi FME a subjektmi podliehajúcimi dohľadu alebo odvolacími orgánmi.

| — | Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní záťažových testov. |
| --- | --- |

—

Spresnené boli pravidlá týkajúce sa individuálnych veľkých expozícií; rozšírili sa úlohy a zvýšila sa zodpovednosť útvarov riadenia rizík a FME súhlasil s tým, aby mohli útvary riadenia rizika získať vyššie postavenie v organizačnej štruktúre finančných podnikov; sprísnili sa ustanovenia o uplatňovaní záťažových testov.

| — | Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov, s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť. |
| --- | --- |

—

Uzákonil sa osobitný register pre veľkých dlžníkov, s cieľom poskytnúť lepší prehľad o veľkých individuálnych expozíciách v dvoch alebo viacerých finančných podnikoch. Register je dôležitý z hľadiska získania súhrnného pohľadu na expozície a posúdenie ich systémového vplyvu v prípade výskytu ťažkostí v činnostiach dlžníka. Subjekty nepodliehajúce dohľadu FME, ktoré sú však uvedené v registroch finančných podnikov, musia FME poskytnúť informácie o všetkých svojich záväzkoch. FME môže zakázať poskytovanie služieb takýmto subjektom, ak by požadované informácie odmietli poskytnúť.

| — | Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie. |
| --- | --- |

—

Posilnené boli ustanovenia o spoľahlivých obchodných praktikách a v právnom poriadku bol zakotvený výbor pre sťažnosti týkajúce sa transakcií s finančnými podnikmi; o všetkých hlavných vlastníkoch finančného podniku sa musia uverejniť podrobné informácie.

| — | Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené. |
| --- | --- |

—

Lehoty, počas ktorých musia finančné podniky odpredať vymedzené aktíva, boli skrátené.

| — | Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia o držbe vlastných akcií finančnými podnikmi boli sprísnené a podrobnejšie vymedzené. Podiely dcérskych spoločností sa teraz považujú za vlastné podiely, rovnako ako podsúvahové zmluvy týkajúce sa vlastných akcií.

| — | Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates). |
| --- | --- |

—

Zavedený bol zákaz pre finančné podniky navýšiť úver proti zábezpeke, ktorú tvoria vlastné akcie banky alebo certifikáty o poskytnutí dividend/miest v správnej rade (guarantee capital certificates).

| — | FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch. |
| --- | --- |

—

FME musí teraz stanoviť pravidlá, ako sa budú úvery zabezpečené záložnými právami na akcie iných finančných podnikov zohľadňovať v rizikovej základni a vo vlastných zdrojoch.

| — | Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Zvýšila sa zodpovednosť a zároveň aj úloha útvarov vnútorného auditu. Existujú podrobné pravidlá týkajúce sa rovnováhy medzi veľkosťou a rozmanitosťou činností dotknutého finančného podniku a veľkosti jeho útvaru vnútorného auditu.

| — | Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná. |
| --- | --- |

—

Stanovené boli päťročné limity na obdobie, počas ktorého môže audítorská spoločnosť vykonávať audit rovnakého finančného podniku; možnosť finančného podniku zbaviť sa „nepríjemného“ audítora je minimalizovaná.

| — | Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané. |
| --- | --- |

—

Všetky ustanovenia o výpočte vlastného kapitálu a rôzne ostatné technické aspekty boli preskúmané.

| — | Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou. |
| --- | --- |

—

Pravidlá o uplatňovaní kvalifikovaných podielov, t. j. 10 % alebo viac hlasovacích práv, boli preskúmané. FME je oprávnený zvrátiť bremeno dôkazu pri posudzovaní strán, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo zväčšiť kvalifikované podiely, napr. keď nie je jasné, kto je/sú konečný vlastník/koneční vlastníci holdingovej spoločnosti s kvalifikovanou účasťou.

| — | Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám. |
| --- | --- |

—

Vo vzťahu k prípustnosti riaditeľov boli zavedené dodatočné požiadavky. Zvýšila sa ich zodpovednosť za dohľad alebo činnosti a ustanovil sa zákaz kombinovania úlohy výkonného riaditeľa a predsedu predstavenstva; FME získal väčšiu úlohu dohľadu nad predstavenstvami; musia sa sprístupniť informácie o odmeňovaní vrcholových manažérov priraditeľné ku konkrétnym osobám.

| — | Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v dotknutých finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku. |
| --- | --- |

—

Boli ustanovené pravidlá týkajúce sa úverových transakcií finančných podnikov s riaditeľmi, výkonnými riaditeľmi, kľúčovými zamestnancami a vlastníkmi kvalifikovaných majetkových účastí v dotknutých finančných podnikoch. Podobné pravidlá sa uplatňujú v prípade úzko prepojených strán vyššie uvedených osôb. FME prijal pravidlá, pokiaľ ide o to, čo sa v prípade takýchto transakcií považuje za vyhovujúcu zábezpeku.

| — | Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv. |
| --- | --- |

—

Prijaté boli pravidlá týkajúce sa mechanizmov stimulov a bonusov vedeniu a zamestnancom a vypovedania zmlúv.

| — | Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov. |
| --- | --- |

—

Sprísnili sa ustanovenia o reorganizácii a konkurze finančných podnikov.

| — | Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy. |
| --- | --- |

—

Osobitné pravidlá pre sporiteľne boli komplexne prepracované. Postavenie a práva vlastníkov záručného kapitálu sporiteľní boli sprehľadnené, stanovené boli obmedzenia týkajúce sa dividend, prijaté boli prehľadnejšie pravidlá o transakciách zahŕňajúcich záručný kapitál, boli ustanovené pravidlá o znížení hodnoty záručného kapitálu a pravidlá povoľovania formálnej spolupráce sporiteľní boli sprehľadnené. Sporiteľne majú zákaz zmeny svojej právnej formy.

Podľa islandských orgánov sú islandské právne predpisy v niektorých ohľadoch prísnejšie ako celoeurópsky rámec. Hlavné odchýlky od pravidiel EÚ, ktoré prebrala Dohoda o EHP, sú tieto:

| — | FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save). |
| --- | --- |

—

FME je oprávnený obmedziť činnosti jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov, ak na to vidí dôvod. Okrem toho je oprávnený podmieniť pokračovanie činností jednotlivých prevádzkarní finančných podnikov osobitnými požiadavkami. FME môže takisto dočasne celkom alebo čiastočne obmedziť činnosti, ktoré môže vykonávať finančný podnik, či ide o činnosti pokryté licenciou alebo nie, ak na to dozorný úrad vidí dôvod. Toto je prirodzene následok činností pobočiek a vkladových účtov, ktoré si založili v iných európskych štátoch do roku 2008 (Icesave, Edge a Save-and-Save).

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia v porovnaní so smernicami EÚ platia v islandskom právnom poriadku o úlohe vnútorného auditu.

| — | Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonávajú záťažové testy. |
| --- | --- |

—

Oveľa podrobnejšie ustanovenia ako v smerniciach EÚ platia o tom, ako sa vykonávajú záťažové testy.

| — | Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom. |
| --- | --- |

—

Finančné podniky musia viesť osobitný register (úverový register) všetkých subjektov, ktorým predĺžili úver, a aktualizovaný zoznam musia predkladať FME na konci každého mesiaca. Okrem toho sa predkladá podobný zoznam o subjektoch úzko prepojených s finančnými podnikmi, ich predstavenstvami a manažérmi a o skupinách prepojených klientov, ak sa tieto subjekty neuvádzajú na zozname z predchádzajúcej vety. Tento zoznam poskytne lepšiu príležitosť na monitorovanie vzájomných väzieb medzi finančnými podnikmi, ich riaditeľmi a manažmentom.

| — | Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch. |
| --- | --- |

—

Ak FME zastáva názor, že pôžičky individuálneho subjektu v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu nad finančnými činnosťami, by mohli mať systematický dosah, môže od príslušného subjektu požadovať informácie o jeho záväzkoch.

| — | Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Ak subjekt uvedený v úverovom registri, ktorý nepodlieha úradnému dohľadu, odmietne poskytnúť FME informácie, dozorný úrad môže nariadiť subjektom pod dohľadom, aby spomínanému subjektu neposkytovali ďalšie služby. To isté platí, ak sú informácie sprístupnené dotknutou stranou neuspokojivé. Ustanovenia o úverovom registri a povoľovacie právomoci orgánov dohľadu voči subjektom, ktoré nepodliehajú úradnému dohľadu, nie sú súčasťou predpisov EÚ/EHP.

| — | Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky. |
| --- | --- |

—

Islandské právne predpisy sú v porovnaní s predpismi EÚ/EHP oveľa podrobnejšie a reštriktívnejšie, pokiaľ ide o poskytovanie úverov prepojeným osobám a ich zábezpeky.

| — | FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom. |
| --- | --- |

—

FME musí vlastníkom kvalifikovaného podielu odmietnuť právo uplatňovať ich podiel, ak existujú pochybnosti, kto je alebo bude jeho skutočným vlastníkom.

| — | Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP. |
| --- | --- |

—

Maximálna dĺžka obdobia, počas ktorého môžu externí audítori pracovať pre ten istý finančný podnik, je kratšia ako v predpisoch EÚ/EHP.

| — | Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ. |
| --- | --- |

—

Existujú oveľa podrobnejšie ustanovenia o prípustnosti riaditeľov finančného podniku ako v smerniciach EÚ.

| — | Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv. |
| --- | --- |

—

Na Islande platia pravidlá o mechanizmoch bonusov a o vypovedaní týchto zmlúv.

| — | Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli. |
| --- | --- |

—

Nedávno boli v smerniciach EÚ ustanovené formálne pravidlá týkajúce sa politík odmeňovania, ale pravidlá vypovedania zmlúv ešte na tejto úrovni prijaté neboli.

Dňa 23. marca 2012 minister hospodárskych záležitostí predstavil správu o budúcej štruktúre islandského finančného systému a takisto vymenoval expertnú skupinu, ktorá má pripraviť legislatívny rámec pre všetky finančné činnosti na Islande.

---