# Uradni list L 205/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 205 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 608. avgust 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 205

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 608. avgust 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1430 z dne 18. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1431 z dne 18. maja 2017 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije | 39 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/1432 z dne 7. avgusta 2017 o spremembi Uredbe (ES) št 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet glede meril za odobritev aktivnih snovi z majhnim tveganjem (
  1
  ) | 59 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1433 z dne 7. avgusta 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Štajerski hmelj (ZGO)) | 63 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1434 z dne 7. avgusta 2017 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 8. avgusta 2017 | 65 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2017/1435 z dne 17. julija 2017 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija | 68 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/1436 z dne 1. decembra 2015 o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1437 z dne 4. avgusta 2017 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Češkem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5418)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1438 z dne 4. avgusta 2017 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5456)

   (
  1
  ) | 89 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1430 z dne 18. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1431 z dne 18. maja 2017 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije

39

*

Uredba Komisije (EU) 2017/1432 z dne 7. avgusta 2017 o spremembi Uredbe (ES) št 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet glede meril za odobritev aktivnih snovi z majhnim tveganjem (
  1
  )

1

59

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1433 z dne 7. avgusta 2017 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Štajerski hmelj (ZGO))

63

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1434 z dne 7. avgusta 2017 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 8. avgusta 2017

65

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2017/1435 z dne 17. julija 2017 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija

68

*

Sklep Komisije (EU) 2017/1436 z dne 1. decembra 2015 o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

1

70

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1437 z dne 4. avgusta 2017 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Češkem
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5418)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5418)

1

87

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1438 z dne 4. avgusta 2017 o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5456)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5456)

1

89

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1430

z dne 18. maja 2017

o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96

EVROPSKA KOMISIJA JE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Evropske unije (1) in zlasti členov 42a, 43(3), 57a, 65a, 77(4), 78(6), 79(5), 79b(2), 79c(5), 80(3), 82a(3), 93a, 136b, 154a(3) in 156(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila kodificirana z Uredbo (ES) št. 207/2009, je bil uveden poseben sistem Unije, kjer se varstvo blagovne znamke na ravni Unije pridobi na podlagi prijave Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila kodificirana z Uredbo (ES) št. 207/2009, je bil uveden poseben sistem Unije, kjer se varstvo blagovne znamke na ravni Unije pridobi na podlagi prijave Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad).

| (2) | Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 usklajuje pooblastila, ki se v navedeni Uredbi prenesejo na Komisijo, s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Da se zagotovi skladnost z novim pravnim okvirom, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejeti nekatera pravila. Namesto obstoječih pravil, ki so za namene izvajanja Uredbe (ES) št. 207/2009 določena v uredbah Komisije (ES) št. 2868/95 (4) in (ES) št. 216/96 (5), bi bilo treba uporabljati nova pravila. Uredbi (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 bi zato bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o spremembi Uredbe (ES) št. 207/2009 usklajuje pooblastila, ki se v navedeni Uredbi prenesejo na Komisijo, s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Da se zagotovi skladnost z novim pravnim okvirom, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejeti nekatera pravila. Namesto obstoječih pravil, ki so za namene izvajanja Uredbe (ES) št. 207/2009 določena v uredbah Komisije (ES) št. 2868/95 (4) in (ES) št. 216/96 (5), bi bilo treba uporabljati nova pravila. Uredbi (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 bi zato bilo treba razveljaviti.

| (3) | Postopkovna pravila, ki urejajo ugovor, bi morala Uradu s postopkom, ki je pregleden, temeljit, pošten in pravičen, zagotavljati uspešnost, učinkovitost in hitrost pri preizkušanju ter registraciji prijav blagovnih znamk EU. Da se izboljša pravna varnost in jasnost, bi morala navedena pravila, ki urejajo ugovor, upoštevati razširjene relativne razloge za zavrnitev iz Uredbe (ES) št. 207/2009, zlasti v zvezi z zahtevami glede dopustnosti in utemeljitve postopka z ugovorom, ter se prilagoditi tako, da bolje odražajo sodno prakso Sodišča Evropske unije in kodificirajo prakso Urada. |
| --- | --- |

(3)

Postopkovna pravila, ki urejajo ugovor, bi morala Uradu s postopkom, ki je pregleden, temeljit, pošten in pravičen, zagotavljati uspešnost, učinkovitost in hitrost pri preizkušanju ter registraciji prijav blagovnih znamk EU. Da se izboljša pravna varnost in jasnost, bi morala navedena pravila, ki urejajo ugovor, upoštevati razširjene relativne razloge za zavrnitev iz Uredbe (ES) št. 207/2009, zlasti v zvezi z zahtevami glede dopustnosti in utemeljitve postopka z ugovorom, ter se prilagoditi tako, da bolje odražajo sodno prakso Sodišča Evropske unije in kodificirajo prakso Urada.

| (4) | Da se skupaj s pravno varnostjo omogoči prožnejši, skladnejši in sodobnejši sistem blagovnih znamk v Uniji, je primerno zmanjšati upravno breme strank v postopkih inter partes tako, da se omilijo pogoji glede utemeljitve prejšnjih pravic, če je vsebina zadevnih dokazil dostopna prek spletnega vira, ki ga priznava Urad, ter zahteve za predložitev dokazil v jeziku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Da se skupaj s pravno varnostjo omogoči prožnejši, skladnejši in sodobnejši sistem blagovnih znamk v Uniji, je primerno zmanjšati upravno breme strank v postopkih inter partes tako, da se omilijo pogoji glede utemeljitve prejšnjih pravic, če je vsebina zadevnih dokazil dostopna prek spletnega vira, ki ga priznava Urad, ter zahteve za predložitev dokazil v jeziku postopka.

| (5) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti je pomembno jasno in izčrpno opredeliti zahteve za spremembo prijave blagovne znamke EU. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti je pomembno jasno in izčrpno opredeliti zahteve za spremembo prijave blagovne znamke EU.

| (6) | Postopkovna pravila, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti znamk EU, bi morala zagotoviti pregleden, temeljit, pošten in pravičen postopek, s katerim je znamko EU mogoče razveljaviti ali razglasiti za nično na uspešen in učinkovit način. Zaradi boljše jasnosti, skladnosti, učinkovitosti in pravne varnosti bi morala biti postopkovna pravila, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti znamk EU, usklajena s pravili, ki veljajo za postopke z ugovorom, ohraniti pa bi bilo treba le tiste razlike, ki so potrebne zaradi posebne narave postopkov za razveljavitev oziroma ugotovitev ničnosti. Poleg tega bi morale zahteve za prenos znamke EU, ki je registrirana v imenu nepooblaščenega posrednika, potekati enako kot postopki za ugotovitev ničnosti, saj v praksi služijo kot nadomestno sredstvo za ugotavljanje ničnosti znamke. |
| --- | --- |

(6)

Postopkovna pravila, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti znamk EU, bi morala zagotoviti pregleden, temeljit, pošten in pravičen postopek, s katerim je znamko EU mogoče razveljaviti ali razglasiti za nično na uspešen in učinkovit način. Zaradi boljše jasnosti, skladnosti, učinkovitosti in pravne varnosti bi morala biti postopkovna pravila, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti znamk EU, usklajena s pravili, ki veljajo za postopke z ugovorom, ohraniti pa bi bilo treba le tiste razlike, ki so potrebne zaradi posebne narave postopkov za razveljavitev oziroma ugotovitev ničnosti. Poleg tega bi morale zahteve za prenos znamke EU, ki je registrirana v imenu nepooblaščenega posrednika, potekati enako kot postopki za ugotovitev ničnosti, saj v praksi služijo kot nadomestno sredstvo za ugotavljanje ničnosti znamke.

| (7) | Urad ima v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (6), razen če je določeno drugače, v postopkih z ugovorom oziroma za ugotovitev ničnosti diskrecijske pravice pri preverjanju dokazil, predloženih z zamudo, katerih namen je utemeljitev ugovora ali dokazovanje resne in dejanske uporabe prejšnje znamke. Zaradi zagotavljanja pravne varnosti bi se morale zadevne omejitve te diskrecije točno odražati v pravilih, ki urejajo postopke z ugovorom oziroma za ugotovitev ničnosti znamk EU. |
| --- | --- |

(7)

Urad ima v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (6), razen če je določeno drugače, v postopkih z ugovorom oziroma za ugotovitev ničnosti diskrecijske pravice pri preverjanju dokazil, predloženih z zamudo, katerih namen je utemeljitev ugovora ali dokazovanje resne in dejanske uporabe prejšnje znamke. Zaradi zagotavljanja pravne varnosti bi se morale zadevne omejitve te diskrecije točno odražati v pravilih, ki urejajo postopke z ugovorom oziroma za ugotovitev ničnosti znamk EU.

| (8) | Da se omogoči uspešna, učinkovita in – znotraj obsega pritožbe, kot jo določata stranki – celovita revizija odločb, ki jih je na prvi stopnji sprejel Urad po temeljitem, poštenem, pravičnem in nepristranskem pritožbenem postopku, prilagojenem posebni naravi prava intelektualne lastnine in načelom iz Uredbe (ES) št. 207/2009, je zaradi večje pravne varnosti in predvidljivosti ustrezno pojasniti in opredeliti postopkovna pravila ter procesna jamstva strank, zlasti če tožena stranka uveljavlja pravico do nasprotne pritožbe. |
| --- | --- |

(8)

Da se omogoči uspešna, učinkovita in – znotraj obsega pritožbe, kot jo določata stranki – celovita revizija odločb, ki jih je na prvi stopnji sprejel Urad po temeljitem, poštenem, pravičnem in nepristranskem pritožbenem postopku, prilagojenem posebni naravi prava intelektualne lastnine in načelom iz Uredbe (ES) št. 207/2009, je zaradi večje pravne varnosti in predvidljivosti ustrezno pojasniti in opredeliti postopkovna pravila ter procesna jamstva strank, zlasti če tožena stranka uveljavlja pravico do nasprotne pritožbe.

| (9) | Predsednik, predsedujoči posameznim odborom in člani odborov za pritožbe bi morali biti pri opravljanju svojih nalog iz Uredbe (ES) št. 207/2009 in te uredbe obvezani, da skupaj z visoko stopnjo kakovosti in skladnosti odločb, ki jih posamično sprejemajo odbori za pritožbe, zagotavljajo tudi učinkovitost pritožbenih postopkov in tako omogočijo uspešno in učinkovito organizacijo odborov za pritožbe. |
| --- | --- |

(9)

Predsednik, predsedujoči posameznim odborom in člani odborov za pritožbe bi morali biti pri opravljanju svojih nalog iz Uredbe (ES) št. 207/2009 in te uredbe obvezani, da skupaj z visoko stopnjo kakovosti in skladnosti odločb, ki jih posamično sprejemajo odbori za pritožbe, zagotavljajo tudi učinkovitost pritožbenih postopkov in tako omogočijo uspešno in učinkovito organizacijo odborov za pritožbe.

| (10) | Za zagotovitev neodvisnosti predsednika, predsedujočih in članov odborov za pritožbe, kot je določeno v členu 136 Uredbe (ES) št. 207/2009, bi moral upravni odbor navedeni člen upoštevati pri sprejemanju ustreznih izvedbenih pravil za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev neodvisnosti predsednika, predsedujočih in članov odborov za pritožbe, kot je določeno v členu 136 Uredbe (ES) št. 207/2009, bi moral upravni odbor navedeni člen upoštevati pri sprejemanju ustreznih izvedbenih pravil za uveljavitev kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.

| (11) | Da se okrepi preglednost in predvidljivost pritožbenih postopkov, bi se moral sedanji poslovnik odborov za pritožbe iz Uredb (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 opredeliti v enem samem besedilu in primerno povezati s postopkovnimi pravili, ki veljajo za organe Urada, katerega odločbe so lahko predmeti pritožb. |
| --- | --- |

(11)

Da se okrepi preglednost in predvidljivost pritožbenih postopkov, bi se moral sedanji poslovnik odborov za pritožbe iz Uredb (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 opredeliti v enem samem besedilu in primerno povezati s postopkovnimi pravili, ki veljajo za organe Urada, katerega odločbe so lahko predmeti pritožb.

| (12) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba kodificirati in razjasniti nekatera postopkovna pravila, ki urejajo ustne postopke, zlasti v zvezi z jezikom tovrstnih postopkov. Nadalje je ustrezno uvesti možnost sodelovanja pri ustnem postopku s pomočjo tehničnih sredstev in nadomeščanja zapisnikov ustnih postopkov z njihovimi posnetki ter s tem zagotoviti večjo učinkovitost in prožnost. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti je treba kodificirati in razjasniti nekatera postopkovna pravila, ki urejajo ustne postopke, zlasti v zvezi z jezikom tovrstnih postopkov. Nadalje je ustrezno uvesti možnost sodelovanja pri ustnem postopku s pomočjo tehničnih sredstev in nadomeščanja zapisnikov ustnih postopkov z njihovimi posnetki ter s tem zagotoviti večjo učinkovitost in prožnost.

| (13) | Da se postopki še dodatno poenostavijo in uskladijo, je ustrezno določiti osnovno strukturo in format dokazil, ki se v vseh postopkih predložijo Uradu, ter posledice predložitve dokazil, ki ne bodo v skladu s to strukturo in formatom. |
| --- | --- |

(13)

Da se postopki še dodatno poenostavijo in uskladijo, je ustrezno določiti osnovno strukturo in format dokazil, ki se v vseh postopkih predložijo Uradu, ter posledice predložitve dokazil, ki ne bodo v skladu s to strukturo in formatom.

| (14) | Da se sistem blagovnih znamk Unije posodobi oziroma prilagodi dobi interneta, je nadalje v kontekstu obveščanja ustrezno zagotoviti tudi opredelitev pojma „elektronska sredstva“ ter oblike obveščanja, ki niso zastarele. |
| --- | --- |

(14)

Da se sistem blagovnih znamk Unije posodobi oziroma prilagodi dobi interneta, je nadalje v kontekstu obveščanja ustrezno zagotoviti tudi opredelitev pojma „elektronska sredstva“ ter oblike obveščanja, ki niso zastarele.

| (15) | Urad bi moral za namene komunikacije v postopkih pred Uradom omogočiti dostop do standardnih obrazcev, ki se lahko izpolnijo prek spleta, v vseh uradnih jezikih Urada, da se tako zagotovi učinkovitost, preglednost in prijaznost do uporabnika. |
| --- | --- |

(15)

Urad bi moral za namene komunikacije v postopkih pred Uradom omogočiti dostop do standardnih obrazcev, ki se lahko izpolnijo prek spleta, v vseh uradnih jezikih Urada, da se tako zagotovi učinkovitost, preglednost in prijaznost do uporabnika.

| (16) | Zaradi izboljšanja jasnosti, skladnosti in učinkovitosti, bi bilo treba uvesti določbo o prekinitvi postopka z ugovorom oziroma postopka za razveljavitev, ugotovitev ničnosti ali pritožbenega postopka ter obenem določiti najdaljše možno obdobje prekinitve, ki jo zahtevata obe stranki. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi izboljšanja jasnosti, skladnosti in učinkovitosti, bi bilo treba uvesti določbo o prekinitvi postopka z ugovorom oziroma postopka za razveljavitev, ugotovitev ničnosti ali pritožbenega postopka ter obenem določiti najdaljše možno obdobje prekinitve, ki jo zahtevata obe stranki.

| (17) | Pravila, ki urejajo izračun in trajanje časovnih rokov, postopki za razveljavitev odločbe ali izbris vpisa iz registra, podrobne ureditve za nadaljevanje postopka in podrobnosti o zastopništvu pred Uradom morajo zagotoviti nemoteno, uspešno in učinkovito delovanje sistema blagovnih znamk EU. |
| --- | --- |

(17)

Pravila, ki urejajo izračun in trajanje časovnih rokov, postopki za razveljavitev odločbe ali izbris vpisa iz registra, podrobne ureditve za nadaljevanje postopka in podrobnosti o zastopništvu pred Uradom morajo zagotoviti nemoteno, uspešno in učinkovito delovanje sistema blagovnih znamk EU.

| (18) | Treba je zagotoviti uspešno in učinkovito registracijo mednarodnih znamk na način, ki je povsem skladen s pravili protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk. |
| --- | --- |

(18)

Treba je zagotoviti uspešno in učinkovito registracijo mednarodnih znamk na način, ki je povsem skladen s pravili protokola k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk.

| (19) | Pravila, določena v tej uredbi, dopolnjujejo določbe iz Uredbe (ES) št. 207/2009, ki jih je spremenila Uredba (EU) 2015/2424 z začetkom veljavnosti 1. oktobra 2017. Zato je treba uporabo navedenih pravil odložiti do istega datuma. |
| --- | --- |

(19)

Pravila, določena v tej uredbi, dopolnjujejo določbe iz Uredbe (ES) št. 207/2009, ki jih je spremenila Uredba (EU) 2015/2424 z začetkom veljavnosti 1. oktobra 2017. Zato je treba uporabo navedenih pravil odložiti do istega datuma.

| (20) | Ne glede na razveljavitev uredb (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 je treba nekatere določbe navedenih uredb uporabljati še naprej v nekaterih postopkih, začetih pred navedenim datumom, in sicer do konca teh postopkov |
| --- | --- |

(20)

Ne glede na razveljavitev uredb (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 je treba nekatere določbe navedenih uredb uporabljati še naprej v nekaterih postopkih, začetih pred navedenim datumom, in sicer do konca teh postopkov

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila glede:

| (a) | podrobnosti postopka za vložitev in preizkus ugovora zoper registracijo blagovne znamke EU pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad); |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti postopka za vložitev in preizkus ugovora zoper registracijo blagovne znamke EU pri Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad);

| (b) | podrobnosti postopka, ki ureja spremembe prijave blagovne znamke EU; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti postopka, ki ureja spremembe prijave blagovne znamke EU;

| (c) | podrobnosti, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti blagovne znamke EU ter prenos blagovne znamke EU, registrirane v imenu nepooblaščenega posrednika; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti, ki urejajo razveljavitev in razglasitev ničnosti blagovne znamke EU ter prenos blagovne znamke EU, registrirane v imenu nepooblaščenega posrednika;

| (d) | formalne vsebine pritožb in postopka za vložitev ter preizkus pritožb, formalne vsebine in oblike odločb odborov za pritožbe ter povračila pristojbin za pritožbo, podrobnosti o organizaciji odborov za pritožbe ter pogoje, pod katerimi izda odločbe o pritožbah en sam član; |
| --- | --- |

(d)

formalne vsebine pritožb in postopka za vložitev ter preizkus pritožb, formalne vsebine in oblike odločb odborov za pritožbe ter povračila pristojbin za pritožbo, podrobnosti o organizaciji odborov za pritožbe ter pogoje, pod katerimi izda odločbe o pritožbah en sam član;

| (e) | podrobnosti ureditev za ustne postopke in za pridobivanje dokazov; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti ureditev za ustne postopke in za pridobivanje dokazov;

| (f) | podrobnosti ureditev za obveščanje Urada in pravila o sredstvih za komunikacijo z Uradom; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti ureditev za obveščanje Urada in pravila o sredstvih za komunikacijo z Uradom;

| (g) | podrobnosti o izračunu in trajanju časovnih rokov; |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti o izračunu in trajanju časovnih rokov;

| (h) | postopka za razveljavitev odločbe ali za izbris vpisa iz registra blagovnih znamk EU; |
| --- | --- |

(h)

postopka za razveljavitev odločbe ali za izbris vpisa iz registra blagovnih znamk EU;

| (i) | podrobnosti ureditev za nadaljevanje postopka pred Uradom; |
| --- | --- |

(i)

podrobnosti ureditev za nadaljevanje postopka pred Uradom;

| (j) | pogojev in postopka za imenovanje skupnega zastopnika, pogojev, pod katerimi zaposleni in poklicni zastopniki vložijo pooblastilo, vsebine tega pooblastila ter okoliščin, v katerih je mogoče osebo odstraniti s seznama dovoljenih poklicnih zastopnikov; |
| --- | --- |

(j)

pogojev in postopka za imenovanje skupnega zastopnika, pogojev, pod katerimi zaposleni in poklicni zastopniki vložijo pooblastilo, vsebine tega pooblastila ter okoliščin, v katerih je mogoče osebo odstraniti s seznama dovoljenih poklicnih zastopnikov;

| (k) | podrobnosti postopka za mednarodne registracije na podlagi osnovne prijave ali osnovne registracije v zvezi s kolektivno, certifikacijsko ali garancijsko znamko ter postopka za vložitev in preizkus ugovora zoper mednarodno registracijo. |
| --- | --- |

(k)

podrobnosti postopka za mednarodne registracije na podlagi osnovne prijave ali osnovne registracije v zvezi s kolektivno, certifikacijsko ali garancijsko znamko ter postopka za vložitev in preizkus ugovora zoper mednarodno registracijo.

NASLOV II

POSTOPEK UGOVORA IN DOKAZ O UPORABI

Člen 2

Obvestilo o ugovoru

1.   Obvestilo o ugovoru se lahko vloži na podlagi ene ali več prejšnjih znamk ali drugih pravic iz člena 8 Uredbe (ES) št. 207/2009 pod pogojem, da so imetniki ali pooblaščene osebe, ki v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 207/2009 ugovor vlagajo, upravičeni, da v zvezi s prejšnjimi znamkami in pravicami tako ravnajo. Če ima prejšnja znamka več kot enega imetnika (solastništvo) oziroma če prejšnjo pravico lahko uveljavlja več kot ena oseba, lahko v skladu s členom 41 Uredbe (ES) št. 207/2009 ugovor vloži kateri koli ali vsi imetniki oziroma pooblaščene osebe.

2.   Obvestilo o ugovoru vsebuje:

| (a) | številko spisa prijave, zoper katero se vlaga ugovor, in ime prijavitelja blagovne znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

številko spisa prijave, zoper katero se vlaga ugovor, in ime prijavitelja blagovne znamke EU;

| (b) | jasno navedbo prejšnje znamke ali pravice, na kateri temelji ugovor, in sicer:






  (i) | če ugovor temelji na prejšnji znamki v smislu člena 8(2)(a) ali (b) Uredbe (ES) št. 207/2009, navedbo številke spisa ali registracijske številke prejšnje znamke, navedbo, ali je prejšnja znamka registrirana, ali prijavo za registracijo, kakor tudi navedbo držav članic, vključno z Beneluksom, če je to primerno, v katerih ali za katere je prejšnja znamka varovana, ali, če je to primerno, navedbo, da je blagovna znamka EU; |
| --- | --- | --- |

(b)

jasno navedbo prejšnje znamke ali pravice, na kateri temelji ugovor, in sicer:

(i)

če ugovor temelji na prejšnji znamki v smislu člena 8(2)(a) ali (b) Uredbe (ES) št. 207/2009, navedbo številke spisa ali registracijske številke prejšnje znamke, navedbo, ali je prejšnja znamka registrirana, ali prijavo za registracijo, kakor tudi navedbo držav članic, vključno z Beneluksom, če je to primerno, v katerih ali za katere je prejšnja znamka varovana, ali, če je to primerno, navedbo, da je blagovna znamka EU;

| (ii) | če ugovor temelji na znamki, ki je v smislu člena 8(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 znana, navedbo držav članic, v kateri je znamka znana, in prikaz znamke; |
| --- | --- |

(ii)

če ugovor temelji na znamki, ki je v smislu člena 8(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 znana, navedbo držav članic, v kateri je znamka znana, in prikaz znamke;

| (iii) | če ugovor temelji na tem, da imetnik ni dal soglasja, kot je določeno v členu 8(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, navedbo območja, kjer je prejšnja znamka varovana, prikaz znamke in, če je to primerno, navedbo, ali je prejšnja znamka prijavljena za registracijo ali registrirana, v tem primeru pa tudi številko spisa ali registracijsko številko; |
| --- | --- |

(iii)

če ugovor temelji na tem, da imetnik ni dal soglasja, kot je določeno v členu 8(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, navedbo območja, kjer je prejšnja znamka varovana, prikaz znamke in, če je to primerno, navedbo, ali je prejšnja znamka prijavljena za registracijo ali registrirana, v tem primeru pa tudi številko spisa ali registracijsko številko;

| (iv) | če ugovor v smislu člena 8(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 temelji na prejšnji znamki ali drugem znaku, navedbo njene vrste in narave, prikaz prejšnje znamke ali znaka in navedbo, ali pravica do prejšnje znamke ali znaka obstaja v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic; |
| --- | --- |

(iv)

če ugovor v smislu člena 8(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 temelji na prejšnji znamki ali drugem znaku, navedbo njene vrste in narave, prikaz prejšnje znamke ali znaka in navedbo, ali pravica do prejšnje znamke ali znaka obstaja v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic;

| (v) | če ugovor v smislu člena 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009 temelji na prejšnji označbi porekla ali geografski označbi, navedbo njene narave, prikaz prejšnje označbe porekla ali geografske označbe in navedbo, ali je zaščitena v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic; |
| --- | --- |

(v)

če ugovor v smislu člena 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009 temelji na prejšnji označbi porekla ali geografski označbi, navedbo njene narave, prikaz prejšnje označbe porekla ali geografske označbe in navedbo, ali je zaščitena v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic;

| (c) | razloge za ugovor, in sicer v obliki izjave, da so za vsako od prejšnjih znamk ali pravic, na katere se sklicuje stranka, ki ugovarja, izpolnjene zahteve iz člena 8(1), (3), (4), (4a) ali (5) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(c)

razloge za ugovor, in sicer v obliki izjave, da so za vsako od prejšnjih znamk ali pravic, na katere se sklicuje stranka, ki ugovarja, izpolnjene zahteve iz člena 8(1), (3), (4), (4a) ali (5) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (d) | v primeru prejšnje prijave ali registracije znamke datum vložitve in, če je možno, datum registracije ter datum prednostne pravice prejšnje znamke |
| --- | --- |

(d)

v primeru prejšnje prijave ali registracije znamke datum vložitve in, če je možno, datum registracije ter datum prednostne pravice prejšnje znamke

| (e) | v primeru prejšnjih pravic v skladu s členom 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009 datum prijave za registracijo ali, če ta datum ni na voljo, datum pričetka zaščite; |
| --- | --- |

(e)

v primeru prejšnjih pravic v skladu s členom 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009 datum prijave za registracijo ali, če ta datum ni na voljo, datum pričetka zaščite;

| (f) | v primeru prejšnje prijave ali registracije znamke prikaz prejšnje znamke, kot je bila registrirana oziroma prijavljena za registracijo; če je prejšnja znamka barvna, je barven tudi prikaz; |
| --- | --- |

(f)

v primeru prejšnje prijave ali registracije znamke prikaz prejšnje znamke, kot je bila registrirana oziroma prijavljena za registracijo; če je prejšnja znamka barvna, je barven tudi prikaz;

| (g) | navedbo blaga ali storitev, na katerih temelji vsak vzrok za ugovor; |
| --- | --- |

(g)

navedbo blaga ali storitev, na katerih temelji vsak vzrok za ugovor;

| (h) | kar zadeva stranko, ki ugovarja:






  (i) | navedbo stranke, ki ugovarja, v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1431 (7); |
| --- | --- | --- |

(h)

kar zadeva stranko, ki ugovarja:

(i)

navedbo stranke, ki ugovarja, v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/1431 (7);

| (ii) | če je stranka, ki ugovarja, imenovala zastopnika, oziroma če je zastopništvo v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(ii)

če je stranka, ki ugovarja, imenovala zastopnika, oziroma če je zastopništvo v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (iii) | če je ugovor vložil pridobitelj licence ali oseba, ki je v skladu z zadevno zakonodajo Unije ali nacionalnega prava upravičena uveljavljati prejšnjo pravico, izjavo o tem in navedbe v zvezi s pooblastilom ali upravičenostjo do vložitve ugovora; |
| --- | --- |

(iii)

če je ugovor vložil pridobitelj licence ali oseba, ki je v skladu z zadevno zakonodajo Unije ali nacionalnega prava upravičena uveljavljati prejšnjo pravico, izjavo o tem in navedbe v zvezi s pooblastilom ali upravičenostjo do vložitve ugovora;

| (i) | navedbo o blagu ali storitvah, ki jih ugovor zadeva; če te navedbe ni, se šteje, da se je ugovor vložil zoper vse blago ali storitve prijave blagovne znamke EU, proti kateri se ugovarja. |
| --- | --- |

(i)

navedbo o blagu ali storitvah, ki jih ugovor zadeva; če te navedbe ni, se šteje, da se je ugovor vložil zoper vse blago ali storitve prijave blagovne znamke EU, proti kateri se ugovarja.

3.   Če ugovor temelji na več kot eni prejšnji znamki ali prejšnji pravici, se odstavek 2 uporablja za vsako od teh znamk, znakov, označb porekla ali geografskih označb.

4.   Obvestilo o ugovoru lahko vsebuje tudi utemeljeno izjavo z vzroki, dejstvi in navedbami, na katere se ugovor opira, ter dokazila za podkrepitev ugovora.

Člen 3

Uporaba jezikov v postopku o ugovoru

Stranka, ki ugovarja, ali prijavitelj lahko v skladu s členom 6(1) pred datumom, ki šteje kot začetek kontradiktornega postopka z ugovorom, obvesti Urad, da sta se prijavitelj in stranka, ki ugovarja, v skladu s členom 119(7) Uredbe (ES) št. 207/2009 dogovorila o drugem jeziku za postopek z ugovorom. Če obvestilo o ugovoru ni bilo vloženo v navedenem jeziku, lahko prijavitelj zahteva, da stranka, ki ugovarja, vloži prevod v navedeni jezik. Urad mora tako obvestilo prejeti najpozneje na datum, ki šteje kot začetek kontradiktornega postopka z ugovorom. Urad določi stranki, ki ugovarja, rok za vložitev prevoda. Če se prevod ne vloži oziroma se vloži prepozno, jezik postopka v skladu s členom 119 Uredbe (ES) št. 207/2009 („jezik postopka“) ostane nespremenjen.

Člen 4

Informacije za stranke v postopku z ugovorom

Obvestilo o ugovoru in vsaka dokumentacija, ki jo predloži stranka, ki ugovarja, kot tudi vsako sporočilo, ki ga pred sklepom o dopustnosti Urad naslovi na katero izmed strank, Urad pošlje drugi stranki za namene obveščanja o uvedbi ugovora.

Člen 5

Dopustnost ugovora

1.   Če pristojbina za ugovor ni bila plačana v roku za ugovor iz člena 41(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, se šteje, da ugovor ni bil vložen. Če je bila pristojbina za ugovor plačana po izteku roka za ugovor, se povrne stranki, ki ugovarja.

2.   Če se obvestilo o ugovoru vloži po izteku roka za ugovor, Urad ugovor zavrže kot nedopusten.

3.   Če se obvestilo o ugovoru vloži v jeziku, ki ni eden od jezikov Urada, kot zahteva člen 119(5) Uredbe (ES) št. 207/2009, oziroma če ni skladen s členom 2(2)(a), (b) ali (c) te uredbe in če se te pomanjkljivosti ne odpravijo pred iztekom roka za ugovor, Urad zavrže ugovor kot nedopusten.

4.   Če stranka, ki ugovarja, ne predloži prevoda, kot je določeno v členu 119(6) Uredbe (ES) št. 207/2009, se ugovor zavrže kot nedopusten. Če stranka, ki ugovarja, predloži nepopolni prevod, se del obvestila o ugovoru, ki ni bil preveden, ne upošteva pri preverjanju dopustnosti.

5.   Če obvestilo o ugovoru ni v skladu z določbami iz člena 2(2)(d)–(h), Urad o tem obvesti stranko, ki ugovarja, in jo pozove, naj ugotovljene pomanjkljivosti odpravi v roku dveh mesecev. Če pomanjkljivosti niso odpravljene pred iztekom roka, Urad zavrže ugovor kot nedopusten.

6.   Urad prijavitelja obvesti o vsakem sklepu, da se v skladu z odstavkom 1 šteje, da ugovor ni bil vložen, in vsaki odločbi, da se ugovor v skladu z odstavkom 2, 3, 4 ali 5 zaradi nedopustnosti zavrže. Če se ugovor v skladu z odstavkom 2, 3, 4 ali 5 v celoti zavrže kot nedopusten pred obvestilom o členu 6(1), se ne sprejme noben sklep o stroških.

Člen 6

Pričetek kontradiktornega dela postopka z ugovorom in predhodni zaključek postopka

1.   Če je ugovor v skladu s členom 5 dopusten, Urad strankam pošlje sporočilo, da se šteje, da se kontradiktorni del postopka z ugovorom prične dva meseca po prejemu sporočila. Rok se lahko podaljša na največ 24 mesecev, če pred iztekom dvomesečnega roka obe stranki predložita prošnjo za podaljšanje.

2.   Če se v roku iz odstavka 1 prijava umakne ali omeji na blago ali storitve, ki niso predmet ugovora, oziroma je Urad obveščen o poravnavi med strankama ali se v vzporednem postopku prijava zavrže, se postopek z ugovorom zaključi.

3.   Če v roku iz odstavka 1 prijavitelj omeji prijavo s črtanjem nekaterega blaga ali storitev, ki so predmet ugovora, Urad pozove stranko, ki ugovarja, naj se v roku, ki ji ga določi, izjasni o tem, ali ugovarja še naprej, in v primeru, da je tako, zoper katero preostalo blago ali storitve. Če stranka, ki ugovarja, zaradi omejitve umakne ugovor, se postopek z ugovorom zaključi.

4.   Če se postopek z ugovorom zaključi na podlagi odstavka 2 ali 3 pred iztekom roka iz odstavka 1, se ne sprejme noben sklep o stroških.

5.   Če se postopek ugovora zaključi zaradi umika ali omejitve prijave na podlagi odstavka 2 ali umika ugovora na podlagi odstavka 3 pred iztekom roka iz odstavka 1, se pristojbina za ugovor povrne.

Člen 7

Utemeljitev ugovora

1.   Urad stranki, ki ugovarja, omogoči priložnost, da za podkrepitev ugovora predloži dejstva, dokazila in navedbe ali da v skladu s členom 2(4) dopolni katero koli že predloženo dejstvo, dokazilo ali navedbo. Za te namene Urad določi rok, ki traja vsaj dva meseca in ki se prične na dan, ki se v skladu s členom 6(1) šteje kot pričetek kontradiktornega dela postopka z ugovorom.

2.   V roku iz odstavka 1 lahko stranka, ki ugovarja, vloži dokazilo o obstoju, veljavnosti in obsegu varstva svoje prejšnje znamke ali pravice, kakor tudi dokazilo o svoji upravičenosti do vložitve ugovora. Stranka, ki ugovarja, priskrbi zlasti naslednja dokazila:

| (a) | če ugovor temelji na prejšnji blagovni znamki v smislu člena 8(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 207/2009, ki ni blagovna znamka EU, dokazilo o njeni vložitvi ali registraciji, kar stori tako, da predloži:






  (i) | izvod zadevnega potrdila o vložitvi ali enakovreden dokument, ki ga je izdal organ, kjer se je prijava blagovne znamke vložila, če blagovna znamka še ni registrirana; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

če ugovor temelji na prejšnji blagovni znamki v smislu člena 8(2)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 207/2009, ki ni blagovna znamka EU, dokazilo o njeni vložitvi ali registraciji, kar stori tako, da predloži:

(i)

izvod zadevnega potrdila o vložitvi ali enakovreden dokument, ki ga je izdal organ, kjer se je prijava blagovne znamke vložila, če blagovna znamka še ni registrirana; ali

| (ii) | če je prejšnja blagovna znamka registrirana, izvod zadevnega potrdila o registraciji in, če je to primerno, najnovejšega potrdila o podaljšanju, iz katerega je razvidno, da trajanje zaščite blagovne znamke presega rok iz odstavka 1 in vsako podaljšanje tega roka, ali enakovredne dokumente, ki jih je izdal organ, kjer je bila blagovna znamka registrirana; |
| --- | --- |

(ii)

če je prejšnja blagovna znamka registrirana, izvod zadevnega potrdila o registraciji in, če je to primerno, najnovejšega potrdila o podaljšanju, iz katerega je razvidno, da trajanje zaščite blagovne znamke presega rok iz odstavka 1 in vsako podaljšanje tega roka, ali enakovredne dokumente, ki jih je izdal organ, kjer je bila blagovna znamka registrirana;

| (b) | če ugovor temelji na znani znamki v smislu člena 8(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo, da je znamka znana na zadevnem območju za blago in storitve, navedene v skladu s členom 2(2)(g) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

če ugovor temelji na znani znamki v smislu člena 8(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo, da je znamka znana na zadevnem območju za blago in storitve, navedene v skladu s členom 2(2)(g) te uredbe;

| (c) | če ugovor temelji na pomanjkanju imetnikovega soglasja, kot je določeno v členu 8(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo stranke, ki ugovarja, o imetništvu prejšnje znamke, in o njenem odnosu s posrednikom ali zastopnikom; |
| --- | --- |

(c)

če ugovor temelji na pomanjkanju imetnikovega soglasja, kot je določeno v členu 8(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo stranke, ki ugovarja, o imetništvu prejšnje znamke, in o njenem odnosu s posrednikom ali zastopnikom;

| (d) | če ugovor temelji na prejšnji pravici v smislu člena 8(4) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo, da je uporaba te pravice v gospodarskem prometu več kot zgolj lokalnega pomena, ter dokazilo o njeni pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu zaščite v primerih sklicevanja na prejšnjo pravico v skladu s pravom države članice pa tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo objav zadevnih pravnih določb; |
| --- | --- |

(d)

če ugovor temelji na prejšnji pravici v smislu člena 8(4) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo, da je uporaba te pravice v gospodarskem prometu več kot zgolj lokalnega pomena, ter dokazilo o njeni pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu zaščite v primerih sklicevanja na prejšnjo pravico v skladu s pravom države članice pa tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo objav zadevnih pravnih določb;

| (e) | če ugovor temelji na prejšnji označbi porekla ali geografski označbi v smislu člena 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo o njeni pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu zaščite v primerih sklicevanja na prejšnjo označbo porekla ali geografsko označbo v skladu s pravom države članice pa tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo objav zadevnih pravnih določb; |
| --- | --- |

(e)

če ugovor temelji na prejšnji označbi porekla ali geografski označbi v smislu člena 8(4a) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazilo o njeni pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu zaščite v primerih sklicevanja na prejšnjo označbo porekla ali geografsko označbo v skladu s pravom države članice pa tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo objav zadevnih pravnih določb;

| (f) | če ugovor temelji na znamki z ugledom v smislu člena 8(5) Uredbe (ES) št. 207/2009, poleg dokazil iz točke (a) tega odstavka, dokazilo o tem, da znamka v Uniji ali zadevni državi članici uživa ugled glede blaga in storitev, navedenih v skladu s členom 2(2)(g) te uredbe, kakor tudi dokazila ali navedbe, ki kažejo, da bi neupravičena uporaba blagovne znamke, ki se prijavlja, nepošteno izkoriščala ali pa oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke. |
| --- | --- |

(f)

če ugovor temelji na znamki z ugledom v smislu člena 8(5) Uredbe (ES) št. 207/2009, poleg dokazil iz točke (a) tega odstavka, dokazilo o tem, da znamka v Uniji ali zadevni državi članici uživa ugled glede blaga in storitev, navedenih v skladu s členom 2(2)(g) te uredbe, kakor tudi dokazila ali navedbe, ki kažejo, da bi neupravičena uporaba blagovne znamke, ki se prijavlja, nepošteno izkoriščala ali pa oškodovala razlikovalni značaj ali ugled prejšnje blagovne znamke.

3.   Če so dokazila o vložitvi ali registraciji prejšnjih pravic iz odstavka 2(a) ali, če je primerno, iz odstavka 2(d) ali (e) ali dokazila glede vsebine upoštevne nacionalne zakonodaje dostopna prek spletnega vira, ki ga priznava Urad, lahko stranka, ki nasprotuje, navede taka dokazila s sklicevanjem na ta vir.

4.   Vsako potrdilo o vložitvi, registraciji ali podaljšanju oziroma enakovreden dokument iz odstavka 2(a)(d) ali (e), kakor tudi katere koli določbe veljavnega nacionalnega prava, ki ureja pridobivanje pravic in obseg njihovega varstva, kot je navedeno v odstavkih 2(d) in (e), vključno z dokazili, dostopnimi na spletu, kot je navedeno v odstavku 3, so v jeziku postopka ali se predložijo skupaj s prevodom v ta jezik. Stranka, ki ugovarja, prevod na lastno pobudo predloži v roku, določenem za predložitev izvirnika. Za vsa druga dokazila, ki jih za namene utemeljevanja ugovora predloži stranka, ki ugovarja, velja člen 24 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 Prevodi, predloženi po izteku zadevnega roka, se ne upoštevajo.

5.   Urad ne upošteva pisnih vlog ali njihovih delov, ki niso bili predloženi v jeziku postopka ali ki vanj niso bili prevedeni v roku, ki ga je v skladu z odstavkom 1 določil Urad.

Člen 8

Preizkus ugovora

1.   Če stranka, ki ugovarja, do izteka roka iz člena 7(1) ni predložila nobenega dokazila oziroma če so predložena dokazila očitno neustrezna ali ne zadoščajo zahtevam iz člena 7(2) za katero koli prejšnjo pravico, se ugovor zavrže kot neutemeljen.

2.   Če ugovor na podlagi odstavka 1 ni zavržen, Urad prijavitelja obvesti o vložitvi ugovora in ga pozove, naj vloži svoje pripombe v roku, ki mu ga določi.

3.   Če prijavitelj ne vloži nobenih pripomb, Urad izda odločbo o ugovoru na podlagi razpoložljivih dokazov.

4.   O pripombah, ki jih vloži prijavitelj, se obvesti stranka, ki ugovarja in ki jo Urad, če se mu tako zdi potrebno, pozove k odgovoru v roku, ki ji ga določi.

5.   Če po izteku roka iz člena 7(1) stranka, ki ugovarja, predloži dejstva ali dokazila, ki dopolnjujejo zadevna dejstva ali dokazila, predložena znotraj tega roka, in se nanašajo na isto zahtevo iz člena 7(2), Urad v skladu s členom 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pri odločanju, ali naj sprejme ta dopolnilna dejstva in dokazila, uveljavlja svojo diskrecijo. V ta namen Urad upošteva predvsem, v kateri fazi je postopek, ali je verjetno, da bodo dejstva ali dokazila prima facie pomembna za izid zadeve, in ali obstajajo utemeljeni razlogi za zamudo pri predložitvi dejstev ali dokazil.

6.   Če se mu to v danih okoliščinah zdi ustrezno, Urad pozove prijavitelja, naj v odgovor predloži nadaljnje pripombe.

7.   Če se ugovor v skladu z odstavkom 1 ne zavrže in dokazila, ki jih predloži stranka, ki ugovarja, v skladu s členom 7 niso zadostna za utemeljitev nasprotovanja za katero koli izmed prejšnjih pravic, se ugovor zavrže kot neutemeljen.

8.   Člen 6(2) in (3) se po datumu, ki se šteje za začetek kontradiktornega dela postopka z ugovorom, smiselno uporablja. Če prijavitelj želi umakniti ali omejiti izpodbijano prijavo, to stori z ločeno vlogo.

9.   V ustreznih primerih lahko Urad pozove stranke, naj omejijo svoje pripombe na posamezna vprašanja, vendar strankam dovoli, da postavijo druga vprašanja v poznejši fazi postopka. Od Urada se ne zahteva, da stranko obvesti o možnosti predložitve določenih relevantnih dejstev ali dokazil, ki jih ta stranka prej ni predložila.

Člen 9

Več ugovorov

1.   Če se je v zvezi z isto prijavo za registracijo blagovne znamke EU vložilo večje število ugovorov, jih Urad lahko preveri v enem samem postopku. Urad se lahko kasneje odloči, da te ugovore preveri ločeno.

2.   Če se s predhodnim preverjanjem enega ali več ugovorov odkrije, da je blagovna znamka EU, za katero se je vložila prijava za registracijo, v zvezi z nekaterim ali vsem blagom oziroma storitvami, ki jih prijava zadeva, lahko neupravičena do registracije, Urad lahko prekine druge postopke z ugovorom, povezane s to prijavo. Urad obvesti stranke, ki ugovarjajo in na katere je prekinitev vplivala, o vseh pomembnih odločitvah, sprejetih v okviru teh postopkov, ki so v teku.

3.   Ko odločba o zavrnitvi prijave iz odstavka 1 postane dokončna, se ugovori, za katere so bili v skladu z odstavkom 2 postopki prekinjeni, štejejo za rešene, stranke, ki ugovarjajo, pa se o tem obvesti. V smislu člena 85(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 se s tovrstnim končanjem razume, da se postopek ni nadaljeval na sodišču.

4.   Urad povrne 50 % pristojbine za ugovor vsaki stranki, ki ugovarja, če se njen ugovor v skladu z odstavkom 3 šteje za rešenega, pod pogojem, da se je postopek v zvezi s tem ugovorom prekinil pred pričetkom kontradiktornega dela postopka.

Člen 10

Dokaz o uporabi

1.   Zahteva za dokaz o uporabi prejšnje blagovne znamke je v skladu s členom 42(2) ali (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 dopustna, če je predložena kot brezpogojna zahteva v ločeni vlogi v roku, ki ga v skladu s členom 8(2) te uredbe določi Urad.

2.   Če je prijavitelj v skladu s členom 42(2) ali (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteval dokaz o uporabi prejšnje znamke, Urad pozove stranko, ki ugovarja, naj predloži zadevne dokaze, in določi rok, v katerem naj to stori. Če stranka, ki ugovarja, pred iztekom roka ne predloži nobenih dokazil ali razlogov za neuporabo oziroma so predložena dokazila oziroma razlogi očitno nezadostni ali neustrezni, Urad zavrže ugovor v delu, ki zadeva to prejšnjo znamko.

3.   Na podlagi podatkov in dokazil o uporabi se ugotovi kraj, čas, obseg in narava uporabe blagovne znamke, na kateri temelji ugovor, za blago in storitve, za katere je registrirana.

4.   Dokazila iz odstavka 3 se vložijo v skladu s členom 55(2) ter členoma 63 in 64 ter so omejena na dodatno dokumentacijo in predmete, kot so embalaže, nalepke, ceniki, katalogi, računi, fotografije, časopisni oglasi in pisne izjave iz člena 78(1)(f) Uredbe (ES) št. 207/2009.

5.   Zahteva za dokaz o uporabi se lahko vloži skupaj s pripombami o razlogih, na katerih temelji ugovor. Te pripombe se lahko vložijo skupaj s pripombami v odgovor na dokaz o uporabi.

6.   Če dokazila stranke, ki ugovarja, niso v jeziku postopka z ugovorom, lahko Urad od stranke, ki ugovarja, zahteva, naj v skladu s členom 24 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 predloži prevod teh dokazil v jezik postopka.

7.   Če po izteku roka iz odstavka 2 stranka, ki ugovarja, predloži podatke ali dokazila, ki dopolnjujejo zadevne podatke ali dokazila, predložene znotraj tega roka, in se nanašajo na isto zahtevo iz odstavka 3, Urad v skladu s členom 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pri odločanju, ali naj sprejme navedene dopolnilne podatke in dokazila, uveljavlja svojo diskrecijo. V ta namen Urad upošteva predvsem, v kateri fazi je postopek, ali je verjetno, da bodo dejstva ali dokazila prima facie pomembna za izid zadeve in ali obstajajo utemeljeni razlogi za zamudo pri predložitvi dokazil.

NASLOV III

SPREMEMBA PRIJAVE

Člen 11

Sprememba prijave

1.   Zahteva za spremembo prijave v skladu s členom 43(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | številko spisa prijave; |
| --- | --- |

(a)

številko spisa prijave;

| (b) | ime in naslov prijavitelja v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov prijavitelja v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (c) | navedbo elementa prijave, ki naj se spremeni, in ta element v spremenjeni verziji; |
| --- | --- |

(c)

navedbo elementa prijave, ki naj se spremeni, in ta element v spremenjeni verziji;

| (d) | če je sprememba povezana s prikazom znamke, prikaz znamke v spremenjeni obliki v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431. |
| --- | --- |

(d)

če je sprememba povezana s prikazom znamke, prikaz znamke v spremenjeni obliki v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431.

2.   Če pogoji za spremembo prijave niso izpolnjeni, Urad prijavitelju sporoči pomanjkljivosti in določi rok, v katerem naj jih odpravi. Če prijavitelj pomanjkljivosti ne odpravi v določenem roku, Urad zahtevo za spremembo zavrže.

3.   Če je spremenjena prijava v skladu s členom 43(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 objavljena, se členi 2 do 10 te Uredbe smiselno uporabljajo.

4.   Za spremembo istega elementa pri dveh ali več prijavah istega prijavitelja se lahko vloži le ena zahteva za spremembo.

5.   Odstavki 1, 2 in 4 se smiselno uporabljajo pri prijavah, kjer se popravi ime ali službeni naslov zastopnika, ki ga imenuje prijavitelj.

NASLOV IV

RAZVELJAVITEV IN NIČNOST ALI PRENOS

Člen 12

Zahteva za razveljavitev ali zahteva za ugotovitev ničnosti

1.   Zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti, ki se naslovi na Urad, v skladu s členom 56 Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko blagovne znamke EU, za katero se je vložila zahteva za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti, in ime njenega imetnika; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko blagovne znamke EU, za katero se je vložila zahteva za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti, in ime njenega imetnika;

| (b) | razloge, na katerih temelji vloga, in sicer v obliki izjave, da so izpolnjeni pogoji, določeni v členih 51, 52, 53, 73, 74 in 74i ali 74j Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(b)

razloge, na katerih temelji vloga, in sicer v obliki izjave, da so izpolnjeni pogoji, določeni v členih 51, 52, 53, 73, 74 in 74i ali 74j Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (c) | v zvezi z vložnikom zahteve:






  (i) | navedbo vložnika v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- | --- |

(c)

v zvezi z vložnikom zahteve:

(i)

navedbo vložnika v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (ii) | če je vložnik imenoval zastopnika oziroma če je zastopništvo v smislu člena 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(ii)

če je vložnik imenoval zastopnika oziroma če je zastopništvo v smislu člena 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (d) | navedbo blaga ali storitev, za katere se je vložila zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti, brez katere se šteje, da je prijava naperjena zoper vse blago ali storitve, ki jih izpodbijana blagovna znamka EU zajema. |
| --- | --- |

(d)

navedbo blaga ali storitev, za katere se je vložila zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti, brez katere se šteje, da je prijava naperjena zoper vse blago ali storitve, ki jih izpodbijana blagovna znamka EU zajema.

2.   Zahteva za razglasitev ničnosti, ki temelji na relativnih razlogih, poleg pogojev iz odstavka 1 vsebuje še:

| (a) | v primeru zahteve na podlagi člena 53(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 navedbo prejšnje pravice, na kateri zahteva temelji, v skladu s členom 2(2)(b) te uredbe, ki se za tovrstno zahtevo smiselno uporablja; |
| --- | --- |

(a)

v primeru zahteve na podlagi člena 53(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 navedbo prejšnje pravice, na kateri zahteva temelji, v skladu s členom 2(2)(b) te uredbe, ki se za tovrstno zahtevo smiselno uporablja;

| (b) | v primeru zahteve na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 navedbo narave prejšnje pravice, na kateri zahteva temelji, njen prikaz ter navedbo, ali ta prejšnja pravica obstaja v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic; |
| --- | --- |

(b)

v primeru zahteve na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 navedbo narave prejšnje pravice, na kateri zahteva temelji, njen prikaz ter navedbo, ali ta prejšnja pravica obstaja v celotni Uniji ali v eni ali več državah članicah, in če je tako, navedbo teh držav članic;

| (c) | podrobnosti na podlagi člena 2(2)(d) do (g), ki se za tovrstno prijavo smiselno uporablja; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti na podlagi člena 2(2)(d) do (g), ki se za tovrstno prijavo smiselno uporablja;

| (d) | če je zahtevo vložil pridobitelj licence ali oseba, ki je v skladu z zadevno zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom upravičena uveljavljati prejšnjo pravico, navedbo o pooblastilu ali upravičenosti do vložitve zahteve. |
| --- | --- |

(d)

če je zahtevo vložil pridobitelj licence ali oseba, ki je v skladu z zadevno zakonodajo Unije ali nacionalnim pravom upravičena uveljavljati prejšnjo pravico, navedbo o pooblastilu ali upravičenosti do vložitve zahteve.

3.   Če zahteva za razglasitev ničnosti na podlagi člena 53 Uredbe (ES) št. 207/2009 temelji na več kot eni prejšnji znamki ali prejšnji pravici, se za vsako od teh znamk ali pravic uporabljata odstavka 1(b) in 2 tega člena.

4.   Zahteva lahko vsebuje utemeljeno izjavo z vzroki, kjer so izpostavljena dejstva in navedbe, na katerih temelji, ter dodatna dokazila.

Člen 13

Jeziki, ki se uporabljajo v postopku za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti

Vložnik zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti ali imetnik blagovne znamke EU lahko pred iztekom roka dveh mesecev po imetnikovem prejemu sporočila iz člena 17(1) obvesti Urad, da je bil v skladu s členom 119(7) Uredbe (ES) št. 207/2009 dosežen dogovor o drugem jeziku postopka. Če vloga ni bila vložena v navedenem jeziku, lahko imetnik zahteva, da stranka, ki ugovarja, vloži prevod v navedeni jezik. Urad tako zahtevo prejme najkasneje dva meseca po datumu, na katerega je imetnik blagovne znamke EU prejel sporočilo iz člena 17(1). Urad vložniku določi rok za vložitev tega prevoda. Kadar ta prevod ni vložen ali je vložen prepozno, ostane jezik postopka nespremenjen.

Člen 14

Informacije za stranke v zvezi z zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti

Zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti in vsaka dokumentacija, ki jo predloži vložnik, kot tudi vsako sporočilo, ki ga pred sklepom o dopustnosti Urad naslovi na katero izmed strank, Urad pošlje drugi stranki za namene obveščanja o uvedbi zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti.

Člen 15

Dopustnost zahteve za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti

1.   Če pristojbina, določena v členu 56(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, ni bila plačana, Urad vložnika pozove k plačilu pristojbine v določenem roku. Če zahtevana pristojbina ni plačana v določenem roku, Urad vložnika obvesti, da se zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti ne šteje za vloženo. Če se pristojbina plača po izteku določenega roka, se povrne vložniku.

2.   Če se zahteva vloži v jeziku, ki ni eden od jezikov Urada, kakor to zahteva člen 119(5) Uredbe (ES) št. 207/2009, oziroma če ni skladna s členom 12(1)(a) in (b) ali, če je to primerno, s členom 12(2)(a) ali (b) te uredbe, Urad zahtevo zavrže kot nedopustno.

3.   Če se prevod, ki ga zahteva drugi pododstavek člena 119(6) Uredbe (ES) št. 207/2009, ne vloži v roku enega meseca po vložitvi zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti, Urad zahtevo za razveljavitev ali razglasitev ničnosti zavrže kot nedopustno.

4.   Če zahteva ni v skladu z določbami iz členov 12(1)(c) ali 12(2)(c) ali (d), Urad vložnika o tem obvesti in ga pozove, naj v roku dveh mesecev odpravi ugotovljene pomanjkljivosti. Če se pomanjkljivosti ne odpravijo pred iztekom roka, Urad zahtevo zavrne kot nedopustno.

5.   Urad v skladu z odstavkom 1 vložnika in imetnika blagovne znamke EU obvesti o vsakem sklepu, da se šteje, da zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti ni bila vložena, in o vsaki odločbi, da se zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti v skladu z odstavkom 2, 3 ali 4 zaradi nedopustnosti zavrže. Če se zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti v skladu z odstavki 2, 3 ali 4 v celoti zavrže kot nedopustna pred obvestilom iz člena 17(1), se ne sprejme noben sklep o stroških.

Člen 16

Utemeljitev zahteve za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti

1.   Vložnik predstavlja dejstva, dokazila in navedbe za podkrepitev zahteve vse do zaključka kontradiktornega dela postopka za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti. Vložnik predloži zlasti:

| (a) | v primeru zahteve na podlagi člena 51(1)(b) ali (c) ali člena 52 Uredbe (ES) št. 207/2009, dejstva, argumente in dokazila za podkrepitev razlogov, na katerih zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti temelji; |
| --- | --- |

(a)

v primeru zahteve na podlagi člena 51(1)(b) ali (c) ali člena 52 Uredbe (ES) št. 207/2009, dejstva, argumente in dokazila za podkrepitev razlogov, na katerih zahteva za razveljavitev ali razglasitev ničnosti temelji;

| (b) | v primeru zahteve na podlagi člena 53(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 se smiselno uporabljajo dokazila iz člena 7(2) te uredbe in določbe člena 7(3); |
| --- | --- |

(b)

v primeru zahteve na podlagi člena 53(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 se smiselno uporabljajo dokazila iz člena 7(2) te uredbe in določbe člena 7(3);

| (c) | v primeru zahteve na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazila o pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu varstva ustrezne prejšnje pravice, dokazila o tem, da je vložnik upravičen do vložitve zahteve, ter, če ugovor temelji na prejšnji pravici v skladu s pravom države članice, tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo uradnih objav zadevnih določb ali zakonodaje. Če so dokazila o vložitvi ali registraciji prejšnje pravice na podlagi člena 53(2)(d) Uredbe (EC) št. 207/2009 ali dokazila glede vsebine upoštevne nacionalne zakonodaje dostopna prek spletnega vira, ki ga priznava Urad, lahko vložnik navede taka dokazila s sklicevanjem na ta vir. |
| --- | --- |

(c)

v primeru zahteve na podlagi člena 53(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, dokazila o pridobitvi, nadaljnjem obstoju in obsegu varstva ustrezne prejšnje pravice, dokazila o tem, da je vložnik upravičen do vložitve zahteve, ter, če ugovor temelji na prejšnji pravici v skladu s pravom države članice, tudi jasno navedbo vsebine zadevnega nacionalnega prava, in sicer s predložitvijo uradnih objav zadevnih določb ali zakonodaje. Če so dokazila o vložitvi ali registraciji prejšnje pravice na podlagi člena 53(2)(d) Uredbe (EC) št. 207/2009 ali dokazila glede vsebine upoštevne nacionalne zakonodaje dostopna prek spletnega vira, ki ga priznava Urad, lahko vložnik navede taka dokazila s sklicevanjem na ta vir.

2.   Dokazila o vložitvi, registraciji ali podaljšanju prejšnjih pravic oziroma če je primerno, vsebine upoštevne nacionalne zakonodaje, vključno z dokazili, ki so dostopna na spletu, kot je navedeno v odstavkih 1(b) in (c), se vložijo v jeziku postopka oziroma se vloži prevod v ta jezik. Prevod na lastno pobudo predloži vložnik v roku enega meseca po vložitvi zadevnega dokazila. Za vsa druga dokazila, ki jih za utemeljevanje zahteve predloži vložnik oziroma imetnik izpodbijane blagovne znamke EU v primeru zahteve za razveljavitev v skladu s členom 51(1)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009, velja člen 24 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 Prevodi, predloženi po izteku zadevnega roka, se ne upoštevajo.

Člen 17

Vsebinski preizkus zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti

1.   Če je zahteva na podlagi člena 15 dopustna, Urad strankam pošlje sporočilo, s katerim jih obvesti, da se je kontradiktorni del postopka za razveljavitev ali razglasitev ničnosti pričel, in pozove imetnika blagovne znamke EU, naj v določenem roku vloži pripombe.

2.   Če Urad v skladu s členom 57(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 stranko pozove k vložitvi pripomb v določenem roku, toda ta stranka v tem času ne vloži nobenih pripomb, Urad zaključi kontradiktorni del postopka in o razveljavitvi ali razglasitvi ničnosti presodi na podlagi razpoložljivih dokazil.

3.   Če vložnik ni predložil potrebnih dejstev, dokazil in navedb za utemeljitev zahteve, se zahteva zavrže kot neutemeljena.

4.   Vse pripombe, ki so jih vložile stranke, se brez poseganja v člen 62 pošljejo drugi zadevni stranki.

5.   Če se imetnik odpove blagovni znamki EU z vložitvijo zahteve iz člena 12, da bi zajemala samo blago in storitve, zoper katere zahteva ni vložena, oziroma se blagovna znamka EU izbriše v vzporednem postopku ali izteče, se postopek zaključi, razen če se uporablja člen 50(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 oziroma vložnik izkaže upravičen interes do pridobitve sklepa na podlagi vsebine.

6.   Če se imetnik delno odpove blagovni znamki EU s črtanjem nekaterega blaga in storitev, zoper katere je vložena zahteva, Urad pozove vložnika, da se v roku, ki ji ga določi, izjasni o tem, ali vztraja pri zahtevi in, če je tako, zoper katero preostalo blago in storitve. Če vložnik glede na odpoved umakne zahtevo ali če je Urad obveščen o tem, da sta stranki dosegli poravnavo, se postopek zaključi.

7.   Če se želi imetnik odpovedati izpodbijani blagovni znamki EU, to stori z ločeno vlogo.

8.   Smiselno se uporablja člen 8(9).

Člen 18

Več zahtev za razveljavitev ali razglasitev ničnosti

1.   Če se v zvezi z isto blagovno znamko EU vloži več zahtev za razveljavitev ali razglasitev ničnosti, jih Urad lahko preizkusi v enem samem postopku. Urad se lahko kasneje odloči, da te zahteve preizkusi ločeno.

2.   Smiselno se uporablja člen 9(2), (3) in (4).

Člen 19

Dokaz o uporabi v zvezi z zahtevo za razveljavitev ali razglasitev ničnosti

1.   V primeru zahteve za razveljavitev na podlagi člena 51(1)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 Urad pozove imetnika blagovne znamke EU, naj predloži dokaz o resni in dejanski uporabi znamke oziroma upravičene razloge za njeno neuporabo v roku, ki mu ga določi. Če imetnik pred iztekom roka ne predloži takega dokaza oziroma upravičenih razlogov za neuporabo oziroma so dokazila ali podani razlogi očitno nezadostni ali neustrezni, se blagovna znamka EU razveljavi. Člen 10(3), (4), (6) in (7) te Uredbe se smiselno uporablja.

2.   Zahteva za dokaz o uporabi je na podlagi člena 57(2) ali (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 dopustna, če jo imetnik blagovne znamke EU predloži v roku, ki ga na podlagi člena 17(1) te Uredbe določi Urad, kot brezpogojno zahtevo v ločeni vlogi. Če je imetnik blagovne znamke EU v skladu s členom 57(2) ali (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteval dokaz o uporabi prejšnje znamke ali o upravičenih razlogih za njeno neuporabo, Urad vložnika zahteve za razglasitev ničnosti pozove, naj predloži zadevne dokaze v roku, ki mu ga določi. Če vložnik zahteve za ugotovitev ničnosti pred iztekom roka ne predloži teh dokazov ali razlogov za neuporabo oziroma so predložena dokazila oziroma razlogi očitno nezadostni ali neustrezni, Urad zahtevo za ugotovitev ničnosti zavrže v delu, ki zadeva to prejšnjo znamko. Člen 10(3) do (7) te Uredbe se smiselno uporablja.

Člen 20

Zahteva za prenos

1.   Če imetnik blagovne znamke v skladu s členom 18(1) in (2)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 namesto razglasitve ničnosti zahteva prenos, se smiselno uporabljajo določbe členov 12 do 19 te Uredbe.

2.   Če Urad ali sodišče za blagovne znamke EU v skladu s členom 18(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 deloma ali popolnoma ugodi zahtevi za prenos in odločba ali sodba postane dokončna, Urad zagotovi, da je posledični delni ali popolni prenos blagovne znamke EU vpisan v register ter objavljen.

NASLOV V

PRITOŽBE

Člen 21

Obvestilo o pritožbi

1.   Obvestilo o pritožbi, ki se vloži v skladu s členom 60(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, vsebuje:

| (a) | ime in naslov pritožnika v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov pritožnika v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (b) | če je pritožnik imenoval zastopnika, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(b)

če je pritožnik imenoval zastopnika, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (c) | če je zastopništvo pritožnika v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(c)

če je zastopništvo pritožnika v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, ime in službeni naslov zastopnika v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (d) | jasno in nedvoumno opredelitev odločbe, ki je predmet pritožbe, navedbo datuma njene izdaje in številko spisa postopka, na katerega se ta odločba nanaša; |
| --- | --- |

(d)

jasno in nedvoumno opredelitev odločbe, ki je predmet pritožbe, navedbo datuma njene izdaje in številko spisa postopka, na katerega se ta odločba nanaša;

| (e) | če je odločba, ki je predmet pritožbe, izpodbijana le delno, jasno in nedvoumno opredelitev blaga ali storitev, v zvezi s katerimi se ta odločba izpodbija. |
| --- | --- |

(e)

če je odločba, ki je predmet pritožbe, izpodbijana le delno, jasno in nedvoumno opredelitev blaga ali storitev, v zvezi s katerimi se ta odločba izpodbija.

2.   Če se obvestilo o pritožbi vloži v drugem uradnem jeziku Unije, ki ni jezik postopka, pritožnik zagotovi prevod v roku štirih mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe.

3.   Če se je odločba, ki je predmet pritožbe, v postopku ex parte izdala v drugem uradnem jeziku, ki ni jezik postopka, lahko pritožnik obvestilo o pritožbi vloži bodisi v jeziku postopka ali v jeziku, v katerem se je odločba, ki je predmet pritožbe, izdala; v katerem koli primeru jezik obvestila o pritožbi postane jezik pritožbenega postopka, odstavek 2 pa se ne uporablja.

4.   Obvestilo o pritožbi se takoj, ko se vloži v postopku inter partes, vroči toženi stranki.

Člen 22

Izjava z razlogi za pritožbo

1.   Izjava z vzroki za pritožbo, vložena na podlagi četrtega stavka člena 60(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, vsebuje jasno in nedvoumno opredelitev:

| (a) | zadevnega pritožbenega postopka, ki je razviden iz bodisi ustrezne številke pritožbe ali odločbe, ki je predmet pritožbe, v skladu z zahtevami iz člena 21(1)(d) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

zadevnega pritožbenega postopka, ki je razviden iz bodisi ustrezne številke pritožbe ali odločbe, ki je predmet pritožbe, v skladu z zahtevami iz člena 21(1)(d) te uredbe;

| (b) | vzrokov za pritožbo, na katerih temelji zahteva za razveljavitev izpodbijane odločbe v obsegu, ki je določen v skladu s členom 21(1)(e) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

vzrokov za pritožbo, na katerih temelji zahteva za razveljavitev izpodbijane odločbe v obsegu, ki je določen v skladu s členom 21(1)(e) te uredbe;

| (c) | dejstev, dokazil in navedb za podkrepitev navedenih vzrokov, predloženih v skladu z določbami člena 55(2). |
| --- | --- |

(c)

dejstev, dokazil in navedb za podkrepitev navedenih vzrokov, predloženih v skladu z določbami člena 55(2).

2.   Izjava z razlogi se vloži v jeziku pritožbenega postopka, kot je določeno v skladu s členom 21(2) in (3). Če se izjava z razlogi vloži v drugem uradnem jeziku Unije, mora pritožnik predložiti njen prevod v roku enega meseca po predložitvi izvirnika.

Člen 23

Dopustnost pritožbe

1.   Odbor za pritožbe zavrže pritožbo kot nedopustno, če:

| (a) | se obvestilo o pritožbi ni vložilo v roku dveh mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe; |
| --- | --- |

(a)

se obvestilo o pritožbi ni vložilo v roku dveh mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe;

| (b) | pritožba ni v skladu s členoma 58 in 59 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali s členom 21(1)(d) ter 21(2) in (3) te uredbe, razen če se te pomanjkljivosti odpravijo v roku štirih mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe; |
| --- | --- |

(b)

pritožba ni v skladu s členoma 58 in 59 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali s členom 21(1)(d) ter 21(2) in (3) te uredbe, razen če se te pomanjkljivosti odpravijo v roku štirih mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe;

| (c) | obvestilo o pritožbi ni v skladu z določbami člena 21(1)(a), (b), (c) in (e) in pritožnik ni odpravil teh pomanjkljivosti, čeprav ga je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

obvestilo o pritožbi ni v skladu z določbami člena 21(1)(a), (b), (c) in (e) in pritožnik ni odpravil teh pomanjkljivosti, čeprav ga je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe;

| (d) | se izjava z razlogi ni vložila v roku štirih mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe; |
| --- | --- |

(d)

se izjava z razlogi ni vložila v roku štirih mesecev po vročitvi odločbe, ki je predmet pritožbe;

| (e) | izjava z razlogi ni v skladu z določbami člena 22(1)(a) in (b) ter pritožnik ni odpravil teh pomanjkljivosti, čeprav ga je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe, oziroma v roku enega meseca po predložitvi izvirnika, ali ni predložil prevoda izjave z vzroki v mesecu dni od vložitve izvirnika v skladu s členom 22(2). |
| --- | --- |

(e)

izjava z razlogi ni v skladu z določbami člena 22(1)(a) in (b) ter pritožnik ni odpravil teh pomanjkljivosti, čeprav ga je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe, oziroma v roku enega meseca po predložitvi izvirnika, ali ni predložil prevoda izjave z vzroki v mesecu dni od vložitve izvirnika v skladu s členom 22(2).

2.   Če je pritožba očitno nedopustna, lahko predsedujoči odboru za pritožbe, ki v skladu s členom 35(1) obravnava primer, od odbora zahteva, da nemudoma sprejme odločitev o dopustnosti pritožbe, preden se obvestilo ali izjava z razlogi vroči toženi stranki.

3.   Odbor za pritožbe razglasi, da se šteje, da pritožba ni bila vložena, če se pristojbina za pritožbo plača po izteku roka, določenega v prvem stavku člena 60(1) Uredbe (ES) št. 207/2009. V tem primeru se uporablja odstavek 2 tega člena.

Člen 24

Odgovor na pritožbo

1.   Tožena stranka lahko v postopku inter partes vloži odgovor v roku dveh mesecev po vročitvi pritožnikove izjave z razlogi. V izjemnih okoliščinah se lahko na podlagi utemeljene zahteve tožene stranke ta rok podaljša.

2.   Odgovor vsebuje ime in naslov tožene stranke v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 in smiselno izpolnjuje določbe iz členov 21(1)(b), (c) in (d), 22(1)(a) in (c) ter 22(2) te uredbe.

Člen 25

Nasprotna pritožba

1.   Če tožena stranka na podlagi člena 60(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteva, da se sprejme odločitev o razveljavitvi ali spremembi izpodbijane odločbe v zvezi s točko, ki v pritožbi ni izpostavljena, se ta nasprotna pritožba vloži v roku za vložitev odgovora na pritožbo v skladu s členom 24(1) te uredbe.

2.   Nasprotna pritožba se vloži z ločeno vlogo, ki ni odgovor na pritožnikovo izjavo.

3.   Nasprotna pritožba vsebuje ime in naslov tožene stranke v skladu s členom 2(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 in smiselno izpolnjuje pogoje iz členov 21(1)(b) do (e) in 22 te uredbe.

4.   Nasprotna pritožba se zavrže kot nedopustna, če:

| (a) | se ni vložila v roku, določenem v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

se ni vložila v roku, določenem v odstavku 1;

| (b) | se ni vložila v skladu z določbami bodisi odstavka 2 ali člena 21(1)(d); |
| --- | --- |

(b)

se ni vložila v skladu z določbami bodisi odstavka 2 ali člena 21(1)(d);

| (c) | ni v skladu z določbami iz odstavka 3 in tožena stranka ni odpravila teh pomanjkljivosti, čeprav jo je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe, oziroma ni predložila prevoda nasprotne pritožbe ter ustrezne izjave z razlogi za pritožbo v roku enega meseca od datuma vložitve izvirnika. |
| --- | --- |

(c)

ni v skladu z določbami iz odstavka 3 in tožena stranka ni odpravila teh pomanjkljivosti, čeprav jo je o njih obvestil odbor za pritožbe, v roku, ki ga je za to določil odbor za pritožbe, oziroma ni predložila prevoda nasprotne pritožbe ter ustrezne izjave z razlogi za pritožbo v roku enega meseca od datuma vložitve izvirnika.

5.   Pritožnika se pozove, da v roku dveh mesecev po vročitvi nasprotne pritožbe tožene stranke v zvezi z njo predloži pripombe. Odbor za pritožbe lahko v izjemnih okoliščinah na podlagi utemeljene zahteve pritožnika ta rok podaljša. Člen 26 se uporablja smiselno.

Člen 26

Replika in duplika v postopku inter partes

1.   Na podlagi pritožnikove utemeljene zahteve, vložene v roku dveh tednov po vročitvi odgovora, lahko odbor za pritožbe v skladu s členom 63(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pritožniku dovoli, da v roku, ki ga določi odbor za pritožbe, z repliko dopolni izjavo z razlogi.

2.   V tem primeru odbor za pritožbe dovoli tudi toženi stranki, da v roku, ki ga določi odbor za pritožbe, z dupliko dopolni odgovor.

Člen 27

Preizkus pritožbe

1.   V postopkih ex parte in v zvezi s tistim blagom ali storitvami, ki so del predmeta pritožbe, odbor za pritožbe na podlagi člena 40(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 ravna v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 207/2009 v primeru, da izpostavi vzrok za zavrnitev prijave blagovne znamke, ki ob uporabi navedene določbe ni bil naveden v odločbi, ki je predmet pritožbe.

2.   V postopku inter partes je preizkus pritožbe oziroma nasprotne pritožbe omejen na razloge, navedene v izjavi z razlogi oziroma v nasprotni pritožbi. Odbor za pritožbe preizkusi pravna vprašanja, ki jih stranke ne izpostavijo, le toliko, kolikor zadevajo bistvene procesne zahteve ali kjer jih je treba razrešiti, da se zagotovi pravilna uporaba Uredbe (ES) št. 207/2009 ob upoštevanju dejstev, dokazil in navedb, ki so jih predstavile stranke.

3.   Preizkus pritožbe zajema naslednje trditve in zahteve, pod pogojem, da so bili izpostavljeni pravočasno v izjavi z razlogi v pritožbi oziroma v nasprotni pritožbi in pod pogojem, da so bili izpostavljeni pravočasno med postopkom pred organom Urada, ki je izdal odločbo, ki je predmet pritožbe.

| (a) | razlikovalni učinek, pridobljen z uporabo, kot je določeno v členih 7(3) in 52(2) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(a)

razlikovalni učinek, pridobljen z uporabo, kot je določeno v členih 7(3) in 52(2) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (b) | prepoznavnost prejšnje blagovne znamke na trgu, ki je bila pridobljena z uporabo za namene člena 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(b)

prepoznavnost prejšnje blagovne znamke na trgu, ki je bila pridobljena z uporabo za namene člena 8(1)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (c) | dokaz o uporabi na podlagi člena 42(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 ali člena 57(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(c)

dokaz o uporabi na podlagi člena 42(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009 ali člena 57(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009.

4.   Odbor za pritožbe lahko v skladu s členom 76(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 sprejme dejstva in dokazila, ki so mu predložena prvič, le če ta dejstva in dokazila izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | zdijo se pomembna za izid zadeve; ter |
| --- | --- |

(a)

zdijo se pomembna za izid zadeve; ter

| (b) | niso bila predložena pravočasno zaradi tehtnih razlogov, zlasti če zgolj dopolnjujejo zadevna dejstva in dokazila, ki so bila predložena pravočasno, oziroma so vložena za namene izpodbijanja sklepov ali preizkusov, ki jih je pri odločbi, ki je predmet pritožbe, na lastno pobudo opravila prva stopnja. |
| --- | --- |

(b)

niso bila predložena pravočasno zaradi tehtnih razlogov, zlasti če zgolj dopolnjujejo zadevna dejstva in dokazila, ki so bila predložena pravočasno, oziroma so vložena za namene izpodbijanja sklepov ali preizkusov, ki jih je pri odločbi, ki je predmet pritožbe, na lastno pobudo opravila prva stopnja.

5.   Odbor za pritožbe najkasneje pri odločitvi o pritožbi oziroma nasprotni pritožbi presodi o zahtevah za omejitev, delitev ali delno odpoved izpodbijane znamke, ki jih med pritožbenim postopkom izjavi pritožnik ali imetnik v skladu s členom 43, 44 ali 50 Uredbe (ES) št. 207/2009. Če odbor za pritožbe sprejme omejitev, delitev ali delno odpoved, o tem nemudoma obvesti oddelek, ki upravlja register, ter oddelke, ki obravnavajo vzporedne postopke v zvezi z isto znamko.

Člen 28

Sporočila odbora za pritožbe

1.   Sporočila odbora za pritožbe med preizkusom pritožbe oziroma za namene omogočanja mirne rešitve postopka odbora za pritožbe s soglasjem predsedujočega odboru za pritožbe pripravlja in podpiše poročevalec v imenu odbora.

2.   Če odbor za pritožbe strankam pošilja sporočila v zvezi s svojim predhodnim mnenjem o dejstvih ali pravnih vprašanjih, navede, da ga ta sporočila ne zavezujejo.

Člen 29

Pripombe k vprašanjem splošnega interesa

Odbor za pritožbe lahko na lastno pobudo ali na podlagi utemeljene pisne zahteve izvršnega direktorja Urada tega izvršnega direktorja pozove, naj poda pripombe k vprašanjem splošnega interesa, ki se pojavijo v tekočem postopku pred Uradom. Stranke imajo glede pripomb izvršnega direktorja pravico podati svoje pripombe.

Člen 30

Ponovni preizkus absolutnih razlogov

1.   Če v postopku ex parte odbor za pritožbe meni, da bi lahko absolutni razlog za zavrnitev veljal tudi za blago ali storitve, navedene v prijavi blagovne znamke, ki niso del predmeta pritožbe, obvesti preizkuševalca, pristojnega za preizkus te prijave, ki se lahko v skladu s členom 40(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 odloči ponovno preizkusiti prijavo v zvezi z zadevnim blagom ali storitvami.

2.   Če je predmet pritožbe odločba oddelka za ugovor, lahko odbor za pritožbe z utemeljeno vmesno odločbo in brez poseganja v člen 58(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 prekine pritožbeni postopek in vrne izpodbijano prijavo preizkuševalcu, pristojnemu za preizkus navedene prijave, skupaj s priporočilom, da se preizkus v skladu s členom 40(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 ponovno opravi, če meni, da absolutni razlog za zavrnitev velja za nekatero ali vse blago ali storitve, navedene v prijavi blagovne znamke.

3.   Če se izpodbijana prijava na podlagi odstavka 2 vrne, preizkuševalec nemudoma obvesti odbor za pritožbe, ali se je preizkus izpodbijane prijave ponovno opravil ali ne. Če se preizkus ponovno opravi, ostane pritožbeni postopek prekinjen, dokler preizkuševalec ne sprejme odločitve oziroma, v primeru, da se izpodbijana prijava v celoti ali v določenem delu zavrže, dokler preizkuševalčeva odločitev o tem ne postane dokončna.

Člen 31

Preizkus pritožbe kot prednostna naloga

1.   Na podlagi utemeljene zahteve pritožnika ali tožene stranke in po zaslišanju druge stranke, se odbor za pritožbe lahko ob upoštevanju posebne nujnosti in okoliščin primera brez poseganja v določbe členov 23 in 26, vključno z določbami o rokih, odloči, da je preizkus pritožbe prednostna naloga.

2.   Zahteva za prednost preizkusa pritožbe se vloži v ločeni vlogi in jo je mogoče vložiti kadar koli med pritožbenim postopkom. Vloži se v ločeni vlogi in je podprta z dokazili o nujnosti in posebnih okoliščinah primera.

Člen 32

Formalna vsebina odločbe odbora za pritožbe

Odločba odbora za pritožbe vsebuje:

| (a) | navedbo, da jo je podal odbor za pritožbe; |
| --- | --- |

(a)

navedbo, da jo je podal odbor za pritožbe;

| (b) | datum sprejema odločbe; |
| --- | --- |

(b)

datum sprejema odločbe;

| (c) | imena strank in njihovih zastopnikov; |
| --- | --- |

(c)

imena strank in njihovih zastopnikov;

| (d) | številko pritožbe, na katero se nanaša, in opredelitev odločbe, ki je bila predmet pritožbe, v skladu z določbami iz člena 21(1)(d); |
| --- | --- |

(d)

številko pritožbe, na katero se nanaša, in opredelitev odločbe, ki je bila predmet pritožbe, v skladu z določbami iz člena 21(1)(d);

| (e) | navedbo sestave odbora za pritožbe; |
| --- | --- |

(e)

navedbo sestave odbora za pritožbe;

| (f) | ime in, brez poseganja v člen 39(5), podpis predsedujočega in članov, ki so pri odločbi sodelovali, vključno z navedbo osebe, ki je pri primeru opravljala naloge poročevalca, oziroma v primeru, da je odločbo sprejel en sam član, ime in podpis tega člana; |
| --- | --- |

(f)

ime in, brez poseganja v člen 39(5), podpis predsedujočega in članov, ki so pri odločbi sodelovali, vključno z navedbo osebe, ki je pri primeru opravljala naloge poročevalca, oziroma v primeru, da je odločbo sprejel en sam član, ime in podpis tega člana;

| (g) | ime in podpis tajnika oziroma člana tajništva, ki se podpiše v imenu tajnika; |
| --- | --- |

(g)

ime in podpis tajnika oziroma člana tajništva, ki se podpiše v imenu tajnika;

| (h) | povzetek dejstev in navedb, ki so jih predložile stranke; |
| --- | --- |

(h)

povzetek dejstev in navedb, ki so jih predložile stranke;

| (i) | izjava o razlogih, na katerih odločba temelji; |
| --- | --- |

(i)

izjava o razlogih, na katerih odločba temelji;

| (j) | odredba odbora za pritožbe, vključno s sklepom o stroških, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(j)

odredba odbora za pritožbe, vključno s sklepom o stroških, če je to potrebno.

Člen 33

Povračilo pristojbin za pritožbe

Pristojbina za pritožbo se povrne po odredbi odbora za pritožbe, če:

| (a) | se v skladu z drugim stavkom člena 60(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 ne šteje, da je pritožba bila vložena; |
| --- | --- |

(a)

se v skladu z drugim stavkom člena 60(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 ne šteje, da je pritožba bila vložena;

| (b) | organ Urada, ki je izdal izpodbijano odločbo, v skladu s členom 61(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 odobri revizijo ali na podlagi člena 80 Uredbe (ES) št. 207/2009 razveljavi izpodbijano odločbo; |
| --- | --- |

(b)

organ Urada, ki je izdal izpodbijano odločbo, v skladu s členom 61(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 odobri revizijo ali na podlagi člena 80 Uredbe (ES) št. 207/2009 razveljavi izpodbijano odločbo;

| (c) | se izpodbijana prijava po ponovnem preizkusu v smislu člena 40(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 na podlagi priporočila odbora za pritožbe v skladu s členom 30(2) te uredbe z dokončno odločbo preizkuševalca zavrže, zaradi česar postane pritožba brezpredmetna; |
| --- | --- |

(c)

se izpodbijana prijava po ponovnem preizkusu v smislu člena 40(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 na podlagi priporočila odbora za pritožbe v skladu s členom 30(2) te uredbe z dokončno odločbo preizkuševalca zavrže, zaradi česar postane pritožba brezpredmetna;

| (d) | odbor za pritožbe meni, da je tovrstno povračilo pravično zaradi bistvenih kršitev postopka. |
| --- | --- |

(d)

odbor za pritožbe meni, da je tovrstno povračilo pravično zaradi bistvenih kršitev postopka.

Člen 34

Revizija in razveljavitev odločbe, ki je predmet pritožbe

1.   Če se v postopku ex parte pritožba v skladu s členom 23(1) ne zavrže, odbor za pritožbe za namene člena 61 Uredbe (ES) št. 207/2009 predloži obvestilo o pritožbi in izjavo z razlogi za pritožbo organu Urada, ki je izdal izpodbijano odločbo.

2.   Če se organ Urada, ki je izdal odločbo, ki je predmet pritožbe, odloči, da v skladu s členom 61(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 odobri revizijo, o tem nemudoma obvesti odbor za pritožbe.

3.   Če organ Urada, ki je izdal odločbo, ki je predmet pritožbe, v skladu s členom 80(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 prične postopek za razveljavitev odločbe, ki je predmet pritožbe, o tem nemudoma in za namene člena 71 te uredbe obvesti odbor za pritožbe. Prav tako odbor za pritožbe nemudoma obvesti o končnem izidu tega postopka.

Člen 35

Dodelitev pritožbe odboru in imenovanje poročevalca

1.   Takoj, ko se obvestilo o pritožbi vloži, predsednik odborov za pritožbe na podlagi objektivnih meril, ki jih določa predsedstvo odborov za pritožbe iz člena 136(4)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009, primer dodeli enemu od odborov.

2.   Za vsak primer, ki se v skladu z odstavkom 1 dodeli enemu od odborov za pritožbe, njegov predsedujoči imenuje člana tega odbora oziroma predsedujočega kot poročevalca.

3.   Če primer na podlagi člena 36(1) sodi v pristojnost enega člana, odbor za pritožbe, ki primer obravnava, v skladu s členom 135(5) Uredbe (ES) št. 207/2009 imenuje poročevalca kot edinega člana.

4.   Če se odločba odbora za pritožbe razveljavi ali spremeni z dokončno odločitvijo Splošnega sodišča oziroma Sodišča, predsednik odborov za pritožbe zaradi upoštevanja te odločitve v skladu s členom 65(6) Uredbe (ES) št. 207/2009 zadevni primer na podlagi odstavka 1 tega člena dodeli odboru za pritožbe, ki ga ne sestavljajo tisti člani, ki so sprejeli razveljavljeno odločbo, razen če se primer napoti na razširjeni odbor (v nadaljnjem besedilu: veliki odbor) ali če je razveljavljeno odločbo sprejel veliki odbor.

5.   Če se zoper isto odločbo vloži več pritožb, se te pritožbe obravnavajo v istem postopku. Če se pritožbe, kjer so vpletene iste stranke, vložijo zoper različne odločitve, ki zadevajo isto znamko ali imajo skupno kakšno drugo relevantno dejstvo ali pravni element, se te pritožbe lahko na podlagi soglasja strank obravnavajo v skupnem postopku.

Člen 36

Primeri, ki sodijo v pristojnost enega člana

1.   Odbor za pritožbe, ki obravnava zadevni primer, lahko v smislu člena 135(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 za namene naslednjih odločb imenuje enega samega člana:

| (a) | odločbe na podlagi člena 23; |
| --- | --- |

(a)

odločbe na podlagi člena 23;

| (b) | odločbe, ki po umiku, zavrnitvi, odpovedi ali izbrisu izpodbijane ali prejšnje znamke zaključujejo pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

(b)

odločbe, ki po umiku, zavrnitvi, odpovedi ali izbrisu izpodbijane ali prejšnje znamke zaključujejo pritožbeni postopek;

| (c) | odločbe, ki po umiku ugovora ali zahteve za razveljavitev ali za razglasitev ničnosti ali pritožbe zaključujejo pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

(c)

odločbe, ki po umiku ugovora ali zahteve za razveljavitev ali za razglasitev ničnosti ali pritožbe zaključujejo pritožbeni postopek;

| (d) | odločbe o ukrepih na podlagi členov 79d(1) in 80(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pod pogojem, da popravek oziroma razveljavitev odločbe o pritožbi zadeva odločitev enega člana; |
| --- | --- |

(d)

odločbe o ukrepih na podlagi členov 79d(1) in 80(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pod pogojem, da popravek oziroma razveljavitev odločbe o pritožbi zadeva odločitev enega člana;

| (e) | odločbe na podlagi člena 81(4) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(e)

odločbe na podlagi člena 81(4) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (f) | odločbe na podlagi člena 85(3), (4) in (7) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(f)

odločbe na podlagi člena 85(3), (4) in (7) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (g) | odločbe o pritožbah zoper odločbe v postopkih ex parte, ki so se izdale na podlagi razlogov iz člena 7 Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so ali očitno neutemeljeni ali očitno utemeljeni. |
| --- | --- |

(g)

odločbe o pritožbah zoper odločbe v postopkih ex parte, ki so se izdale na podlagi razlogov iz člena 7 Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so ali očitno neutemeljeni ali očitno utemeljeni.

2.   Če zadevni en član meni, da pogoji iz odstavka 1 ali člena 135(5) Uredbe (ES) št. 207/2009 niso oziroma niso več izpolnjeni, član na podlagi člena 41 te uredbe s predložitvijo osnutka odločbe primer napoti nazaj na odbor za pritožbe v sestavi treh članov.

Člen 37

Napotitev na veliki odbor

1.   Odbor za pritožbe brez poseganja v možnost napotitve primera na veliki odbor na podlagi člena 135(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 napoti primer, ki se je dodelil njemu, na veliki odbor, če meni, da mora odstopati od obrazložitve zadevne zakonodaje, podane v prejšnji odločbi velikega odbora, ali če ugotovi, da so odbori za pritožbe o pravnem vprašanju, ki je za izid primera pomembno, izdali različne odločbe.

2.   Vse odločitve o napotitvi pritožb na veliki odbor vsebujejo navedbo razlogov, zaradi katerih odbor za pritožbe oziroma predsedstvo odborov za pritožbe, ki pritožbo napoti, meni, da je napotitev upravičena, in se sporočijo strankam v zadevnem primeru ter so objavljene v Uradnem listu Urada.

3.   Veliki odbor primer nemudoma napoti nazaj na odbor za pritožbe, kateremu se je prvotno dodelil, če meni, da pogoji za prvotno napotitev niso oziroma niso več izpolnjeni.

4.   Zahteve za obrazloženo mnenje o pravnih vprašanjih na podlagi člena 128(4)(l) Uredbe (ES) št. 207/2009 se napotijo na veliki odbor v pisni obliki in navajajo pravna vprašanja, za katera je zaželena obrazložitev, lahko pa tudi navajajo mnenje izvršnega direktorja v zvezi z različnimi možnimi obrazložitvami ter z njihovimi pravnimi in praktičnimi posledicami. Zahteve se objavijo v Uradnem listu Urada.

5.   Če se mora odbor za pritožbe v zvezi s tekočim primerom odločiti o istem pravnem vprašanju, ki se je na podlagi člena 135(3) ali 128(4)(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 že izpostavilo v napotitvi na veliki odbor, prekine postopek, dokler veliki odbor ne sprejme odločitve ali poda svojega obrazloženega mnenja.

6.   Skupine ali organi, ki zastopajo izdelovalce, proizvajalce, izvajalce storitev, trgovce ali potrošnike, ki lahko izkazujejo interes za izid pritožbe ali zahteve za obrazloženo mnenje, ki jo obravnava veliki odbor, lahko predložijo pisne pripombe v roku dveh mesecev po objavi odločbe ali napotitve oziroma zahteve za obrazloženo mnenje v Uradnem listu Urada. Te skupine ali organi niso stranke v postopku pred velikim odborom in same krijejo svoje stroške.

Člen 38

Sprememba sestave odbora

1.   Če se po ustnem postopku v skladu s členom 43(2) in (3) spremeni sestava odbora za pritožbe, se vse stranke v postopku obvestijo, da bo na zahtevo katere koli od strank potekal nov ustni postopek pred odborom v njegovi novi sestavi. Prav tako se nov ustni postopek izvede na zahtevo novega člana pod pogojem, da svoje soglasje podajo ostali člani odbora za pritožbe.

2.   Novega člana odbora za pritožbe v enaki meri kot ostale člane zavezuje vsaka vmesna odločba, ki se je že sprejela.

Člen 39

Posvetovanje, glasovanje in podpisovanje odločb

1.   Poročevalec drugim članom odbora za pritožbe predloži osnutek odločbe, predvidene za sprejetje, in določi razumen rok za ugovore ali zahteve za spremembe.

2.   Odbor se sestane, da se posvetuje o odločbi, predvideni za sprejetje, če se izkaže, da člani odbora niso istega mnenja. Pri posvetovanjih sodelujejo samo člani odbora; vendar pa predsedujoči odboru lahko za sodelovanje pooblasti druge uradnike, kot so tajnik ali tolmači. Posvetovanja so in ostanejo tajna.

3.   Med posvetovanjem članov odbora za pritožbe je poročevalec prvi, ki poda svoje mnenje, in če poročevalec obenem ni tudi predsedujoči, je predsedujoči zadnji, ki poda svoje mnenje.

4.   Če je potrebno glasovanje, se glasovi podajo v istem vrstnem redu, pri tem pa predsedujoči vedno glasuje zadnji. Ni se dovoljeno vzdržati.

5.   Odločbo podpišejo vsi člani odbora za pritožbe, ki so jo sprejeli. Če pa je odbor za pritožbe že sprejel dokončno odločbo, toda eden od članov ni na voljo za podpis, se tega člana ne nadomesti, temveč odločbo v njegovem imenu podpiše predsedujoči. Če predsedujoči ni na voljo za podpis, odločbo v skladu s členom 43(1) v imenu predsedujočega podpiše uradnik odbora za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja.

6.   Odstavki 1 do 5 se ne uporabljajo, če naj bi v skladu s členom 135(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 in členom 36(1) te uredbe odločbo sprejel en sam član. V teh primerih odločbo podpiše le ta član.

Člen 40

Predsedujoči odboru za pritožbe

Predsedujoči predseduje odboru za pritožbe in opravlja naslednje dolžnosti:

| (a) | v skladu s členom 35(2) za vsak primer, ki se temu odboru za pritožbe dodeli, imenuje člana ali samega sebe odboru za pritožbe kot poročevalca; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 35(2) za vsak primer, ki se temu odboru za pritožbe dodeli, imenuje člana ali samega sebe odboru za pritožbe kot poročevalca;

| (b) | v skladu s členom 135(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 imenuje v imenu odbora za pritožbe poročevalca kot edinega člana; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 135(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 imenuje v imenu odbora za pritožbe poročevalca kot edinega člana;

| (c) | v skladu s členom 23(2) te uredbe zahteva od odbora za pritožbe, da presodi o dopustnosti pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 23(2) te uredbe zahteva od odbora za pritožbe, da presodi o dopustnosti pritožbe;

| (d) | v skladu s členom 41 te uredbe usmerja pripravljalni preizkus primera, ki ga izvede poročevalec; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s členom 41 te uredbe usmerja pripravljalni preizkus primera, ki ga izvede poročevalec;

| (e) | predseduje ustnim postopkom in pridobivanju dokazil ter podpisuje njihove zapisnike. |
| --- | --- |

(e)

predseduje ustnim postopkom in pridobivanju dokazil ter podpisuje njihove zapisnike.

Člen 41

Poročevalec odbora za pritožbe

1.   Poročevalec predhodno preuči pritožbo, ki se mu dodeli, pripravi primer za preizkus in posvetovanje odbora za pritožbe ter pripravi osnutek odločbe, ki naj bi jo odbor za pritožbe sprejel.

2.   Za te namene poročevalec, če je to potrebno, po navodilih predsedujočega odboru opravlja naslednje dolžnosti:

| (a) | v skladu s členom 63(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 stranke pozove k predložitvi pripomb; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 63(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 stranke pozove k predložitvi pripomb;

| (b) | odloča o zahtevah za podaljšanje rokov in po potrebi določa roke v smislu člena 24(1), člena 25(5) in člena 26 te uredbe ter o prekinitvah v skladu s členom 71; |
| --- | --- |

(b)

odloča o zahtevah za podaljšanje rokov in po potrebi določa roke v smislu člena 24(1), člena 25(5) in člena 26 te uredbe ter o prekinitvah v skladu s členom 71;

| (c) | v skladu s členom 28 pripravlja sporočila in ustni postopek; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 28 pripravlja sporočila in ustni postopek;

| (d) | podpiše zapisnik ustnega postopka in pridobivanja dokazil. |
| --- | --- |

(d)

podpiše zapisnik ustnega postopka in pridobivanja dokazil.

Člen 42

Tajništvo

1.   Za odbore za pritožbe se ustanovi tajništvo. Pristojno je za prejem, pošiljanje, shranjevanje in vročanje vseh dokumentov v zvezi s postopki, ki jih obravnavajo odbori za pritožbe, ter za zbiranje zadevnih spisov.

2.   Tajništvo vodi tajnik. Tajnik brez poseganja v določbe iz odstavka 3 pod vodstvom predsednika odborov za pritožbe opravlja naloge iz tega člena.

3.   Tajnik zagotovi spoštovanje vseh formalnih zahtev in rokov iz Uredbe (ES) št. 207/2009, te uredbe ali iz odločb predsedstva odborov za pritožbe, ki so sprejeti v skladu s členom 136(4)(c) in (d) Uredbe (ES) št. 207/2009. Za te namene tajnik opravlja naslednje dolžnosti:

| (a) | podpiše odločbe, ki so jih v zvezi s pritožbami izdali odbori za pritožbe; |
| --- | --- |

(a)

podpiše odločbe, ki so jih v zvezi s pritožbami izdali odbori za pritožbe;

| (b) | pripravi in podpiše zapisnik ustnega postopka in pridobivanja dokazil; |
| --- | --- |

(b)

pripravi in podpiše zapisnik ustnega postopka in pridobivanja dokazil;

| (c) | v skladu s členom 23(2) te uredbe zagotovi bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo odbora za pritožbe obrazložena mnenja odbora za pritožbe v zvezi s postopkovnimi in formalnimi zahtevami, vključno z nepravilnostmi; |
| --- | --- |

(c)

v skladu s členom 23(2) te uredbe zagotovi bodisi na lastno pobudo bodisi na zahtevo odbora za pritožbe obrazložena mnenja odbora za pritožbe v zvezi s postopkovnimi in formalnimi zahtevami, vključno z nepravilnostmi;

| (d) | v skladu s členom 34(1) te uredbe predloži pritožbo organu Urada, ki je izdal izpodbijano odločbo; |
| --- | --- |

(d)

v skladu s členom 34(1) te uredbe predloži pritožbo organu Urada, ki je izdal izpodbijano odločbo;

| (e) | v primerih iz člena 33(a) in (b) te uredbe odredi v imenu odbora za pritožbe povračilo pristojbine za pritožbe. |
| --- | --- |

(e)

v primerih iz člena 33(a) in (b) te uredbe odredi v imenu odbora za pritožbe povračilo pristojbine za pritožbe.

4.   Tajnik na podlagi pooblastila predsednika odborov za pritožbe opravlja naslednje dolžnosti:

| (a) | v skladu s členom 35(1) in (4) dodeljuje primere; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 35(1) in (4) dodeljuje primere;

| (b) | v skladu s členom 136(4)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 izvaja odločbe predsedstva odborov za pritožbe, ki zadevajo izvedbo postopkov pred odbori za pritožbe. |
| --- | --- |

(b)

v skladu s členom 136(4)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 izvaja odločbe predsedstva odborov za pritožbe, ki zadevajo izvedbo postopkov pred odbori za pritožbe.

5.   Tajnik lahko na podlagi pooblastila predsedstva odborov za pritožbe, ki ga izda predsednik odborov za pritožbe, opravlja druge naloge v zvezi z izvedbo pritožbenih postopkov pred odbori za pritožbe in z organizacijo njihovega dela.

6.   Tajnik lahko naloge iz tega člena dodeli članu tajništva.

7.   Če tajnik svojih nalog ne more opravljati v smislu člena 43(4) oziroma če je delovno mesto tajnika prosto, predsednik odborov za pritožbe imenuje člana tajništva, ki med odsotnostjo tajnika opravlja njegove naloge.

8.   Člane tajništva vodi tajnik.

Člen 43

Vrstni red glede na dobo službovanja in nadomeščanje članov ter predsedujočih

1.   Doba službovanja predsedujočih in članov se izračuna na podlagi datuma nastopa dela, kot je določeno v aktu o imenovanju, oziroma, če tega ni, kot je to določil upravni odbor Urada. Če na tej podlagi obstaja več enakih dob službovanja, se vrstni red določi po starosti. Predsedujoči in člani, ki so po izteku mandata ponovno imenovani, zadržijo dotedanjo dobo službovanja.

2.   Če predsedujoči odboru za pritožbe ni zmožen opravljati svojih nalog, ga na podlagi dobe službovanja, kot je določeno v skladu z odstavkom 1, nadomesti član istega odbora za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja oziroma, če noben član tega odbora za pritožbe ni na voljo, član drugega odbora za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja.

3.   Če član odbora za pritožbe ni zmožen opravljati svojih nalog, ga na podlagi dobe službovanja, kot je določeno v skladu z odstavkom 1, nadomesti član istega odbora za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja oziroma, če noben član tega odbora za pritožbe ni na voljo, član drugega odbora za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja.

4.   Za namene odstavkov 2 in 3 se šteje, da predsedujoči in člani odborov za pritožbe niso zmožni opravljati svojih nalog v primeru dopusta, bolniške odsotnosti, neizogibnih obveznosti in izločitve, kot je opredeljena v členu 137 Uredbe (ES) št. 207/2009 in členu 35(4) te uredbe. Prav tako se šteje, da predsedujoči ni zmožen opravljati svojih nalog, če v skladu s členom 47(2) te uredbe začasno opravlja naloge predsednika odborov za pritožbe. Če je mesto predsedujočega ali člana prosto, se njihove naloge začasno opravljajo v skladu z določbami iz odstavkov 2 in 3 tega člena, ki zadevajo nadomeščanje.

5.   Vsak član, ki zase meni, da ni zmožen opravljati svojih nalog, o tem nemudoma obvesti predsedujočega zadevnemu odboru za pritožbe. Vsak predsedujoči, ki zase meni, da ni zmožen opravljati svojih nalog, o tem nemudoma in sočasno obvesti svojega namestnika, določenega v skladu z odstavkom 2, ter predsednika odborov za pritožbe.

Člen 44

Izločitev in ugovor

1.   Preden odbor za pritožbe v skladu s členom 137(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 sprejme odločbo, se zadevni predsedujoči ali član pozove k predložitvi pripomb v zvezi z morebitnimi razlogi za izločitev ali ugovor.

2.   Če odbor za pritožbe pridobi podatke od vira, ki ni zadevni član ali stranka v postopku, v zvezi z morebitnim razlogom za izločitev ali ugovor v skladu s členom 137(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, se uporablja postopek, določen v členu 137(4) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Zadevni postopek se prekine, dokler se v skladu s členom 137(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 ne sprejme odločitev glede nadaljnjega ravnanja.

Člen 45

Veliki odbor

1.   Seznam, ki za namene izbiranja članov velikega odbora po načelu rotacije, kot so navedeni v členu 136a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, vsebuje imena vseh članov odborov za pritožbe razen predsednika odborov za pritožbe in predsedujočih posameznim odborom za pritožbe, se pripravi ob upoštevanju vrstnega reda po dobi službovanja v skladu s členom 43(1) te uredbe. Če se je pritožba na podlagi člena 135(3)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 napotila na veliki odbor, sestava velikega odbora vsebuje poročevalca, ki je bil imenovan pred napotitvijo.

2.   V zvezi s predsednikom odborov za pritožbe, ki opravlja naloge predsedujočega velikemu odboru, se uporablja člen 40. V zvezi s poročevalcem velikega odbora se uporablja člen 41.

3.   Če predsednik odborov za pritožbe ni zmožen opravljati nalog predsedujočega velikemu odboru, ga na podlagi dobe službovanja, kot je določena v členu 43(1), na tej funkciji oziroma kot poročevalca velikega odbora nadomesti predsedujoči odborom za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja. Če član velikega odbora ni zmožen opravljati svojih nalog, se na podlagi člena 136a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 in odstavka 1 tega člena imenuje drug član odborov za pritožbe, ki ga nadomesti. Člen 43(4) in (5) te uredbe se smiselno uporablja.

4.   Če ni prisotnih sedem članov velikega odbora, vključno s predsedujočim in poročevalcem, veliki odbor o primerih ne razpravlja in ne glasuje, prav tako pa pred njim ne potekajo ustni postopki.

5.   V zvezi z razpravo in glasovanjem velikega odbora se uporablja člen 39(1) do (5). V primeru neodločenega izida glasovanja je odločilen glas predsedujočega.

6.   V zvezi z odločbami velikega odbora in njegovimi obrazloženimi mnenji v smislu člena 128(4)(l) Uredbe (ES) št. 207/2009 se smiselno uporablja člen 32.

Člen 46

Predsedstvo odborov za pritožbe

1.   Predsedstvo odborov za pritožbe opravlja naslednje dolžnosti:

| (a) | presoja o sestavi odborov za pritožbe; |
| --- | --- |

(a)

presoja o sestavi odborov za pritožbe;

| (b) | določa objektivna merila za dodeljevanje pritožb odborom za pritožbe in presoja o sporih v zvezi z uporabo teh meril; |
| --- | --- |

(b)

določa objektivna merila za dodeljevanje pritožb odborom za pritožbe in presoja o sporih v zvezi z uporabo teh meril;

| (c) | na podlagi predloga predsednika odborov za pritožbe pripravi zahteve za odhodke odborov za pritožbe, da bi lahko pripravilo ocene odhodkov Urada; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi predloga predsednika odborov za pritožbe pripravi zahteve za odhodke odborov za pritožbe, da bi lahko pripravilo ocene odhodkov Urada;

| (d) | sprejme svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(d)

sprejme svoj poslovnik;

| (e) | določi pravila za obravnavo izločitve in ugovora članov iz člena 137 Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(e)

določi pravila za obravnavo izločitve in ugovora članov iz člena 137 Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (f) | določi delovna navodila za tajništvo; |
| --- | --- |

(f)

določi delovna navodila za tajništvo;

| (g) | v skladu s členoma 135(3)(a) in 136(4)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje svojih nalog, kot so določanje pravil in organizacija dela odborov za pritožbe. |
| --- | --- |

(g)

v skladu s členoma 135(3)(a) in 136(4)(a) Uredbe (ES) št. 207/2009 sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje svojih nalog, kot so določanje pravil in organizacija dela odborov za pritožbe.

2.   Predsedstvo lahko veljavno razpravlja le, če sta prisotni vsaj dve tretjini članov, vključno s predsedujočim predsedstvu in polovico vseh predsedujočih odborom za pritožbe, pri čemer se število lahko po potrebi zaokroži navzgor. Odločitve predsedstva se sprejemajo z večino glasov. V primeru neodločenega izida glasovanja je odločilen glas predsedujočega.

3.   Odločbe, ki jih v skladu s členi 43(1) do 45(1) in odstavkom 1(a) in (b) tega člena sprejme predsedstvo, se objavijo v Uradnem listu Urada.

Člen 47

Predsednik odborov za pritožbe

1.   Če predsednik odborov za pritožbe ni zmožen opravljati svojih nalog v smislu člena 43(4), je za izvajanje vodstvenih in organizacijskih funkcij, za katere je v skladu s členom 136(4) Uredbe (ES) št. 207/2009 pooblaščen predsednik odborov za pritožbe, na podlagi dobe službovanja, kot je določena v členu 43(1) te uredbe, zadolžen predsedujoči odborom za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja.

2.   Če je delovno mesto predsednika odborov za pritožbe prosto, je za izvajanje njegovih funkcij na podlagi dobe službovanja, kot je določena v členu 43(1), začasno zadolžen predsedujoči odborom za pritožbe z najdaljšo dobo službovanja.

Člen 48

Uporaba določb, ki zadevajo druge postopke, pri pritožbenih postopkih

Razen če ni v tem naslovu predvideno drugače, se določbe, ki zadevajo postopke pred organom Urada, ki je izdal odločbo, ki je predmet pritožbe, smiselno uporabljajo tudi pri pritožbenih postopkih.

NASLOV VI

USTNI POSTOPEK IN PRIDOBIVANJE DOKAZIL

Člen 49

Vabilo na ustni postopek

1.   Stranke so uradno pozvane k ustnemu postopku iz člena 77 Uredbe (ES) št. 207/2009, pri tem pa so opozorjene na odstavek 3 tega člena.

2.   Pri izdaji uradnega poziva Urad po potrebi zahteva, da stranke pred zaslišanjem zagotovijo vse zadevne podatke in dokumentacijo. Urad lahko stranke pozove, naj se med ustnim postopkom osredotočijo na eno ali več posameznih vprašanj. Prav tako lahko Urad strankam omogoči sodelovanje pri ustnem postopku prek videokonference ali s pomočjo drugih tehnoloških sredstev.

3.   Če se stranka, ki je bila ustrezno pozvana k ustnemu postopku pred Uradom, postopka ne udeleži v skladu z vabilom, se lahko postopek nadaljuje brez nje.

4.   Urad zagotovi, da je ob zaključku ustnega postopka primer zrel za odločitev, razen če obstajajo posebni razlogi, da temu ni tako.

Člen 50

Jeziki ustnega postopka

1.   Ustni postopek se izvaja v jeziku postopka, razne če se stranki dogovorita za uprabo kakšnega drugega uradnega jezika Unije.

2.   Urad lahko v ustnem postopku za sporazumevanje uporablja kakšen drug uradni jezik Unije in lahko na zahtevo to dovoli stranki, če se lahko omogoči simultano prevajanje v jezik postopka. Stroške simultanega tolmačenja krije stranka, ki je zahtevo vložila, ali Urad, odvisno od primera.

Člen 51

Zaslišanje strank, prič ali izvedencev in preiskava

1.   Če Urad meni, da je zaslišanje strank, prič ali izvedencev ali izvedba preiskave potrebna, o tem sprejme začasno odločbo, pri tem pa navede način, kako namerava pridobiti dokazila, zadevna dejstva, ki jih je treba dokazati, ter datum, čas in kraj zaslišanja ali preiskave. Če zaslišanje prič ali izvedencev zahteva stranka, Urad s svojo odločbo določi rok, v katerem mora ta stranka Uradu predložiti imena in naslove prič ali izvedencev.

2.   Uradni pozivi strank, prič ali izvedencev k zaslišanju vsebujejo:

| (a) | izvleček odločbe iz odstavka 1, ki navaja datum, čas in kraj odrejenega zaslišanja ter dejstva, v zvezi s katerimi je predvideno zaslišanje strank, prič in izvedencev; |
| --- | --- |

(a)

izvleček odločbe iz odstavka 1, ki navaja datum, čas in kraj odrejenega zaslišanja ter dejstva, v zvezi s katerimi je predvideno zaslišanje strank, prič in izvedencev;

| (b) | imena strank v postopku in podrobnosti o pravicah, ki jih priče ali izvedenci na podlagi člena 54(2) do (5) lahko uveljavljajo. |
| --- | --- |

(b)

imena strank v postopku in podrobnosti o pravicah, ki jih priče ali izvedenci na podlagi člena 54(2) do (5) lahko uveljavljajo.

V uradnem pozivu se pozvanim pričam ali izvedencem ponudi tudi sodelovanje pri ustnem postopku prek videokonference ali s pomočjo drugih tehnoloških sredstev.

3.   Člen 50(2) se smiselno uporablja.

Člen 52

Imenovanje izvedencev in njihova mnenja

1.   Urad določi obliko, v kateri izvedenci predložijo mnenje.

2.   Navodila izvedencu vključujejo:

| (a) | natančen opis njegove naloge; |
| --- | --- |

(a)

natančen opis njegove naloge;

| (b) | rok, določen za predložitev izvedenskega mnenja; |
| --- | --- |

(b)

rok, določen za predložitev izvedenskega mnenja;

| (c) | imena strank v postopku; |
| --- | --- |

(c)

imena strank v postopku;

| (d) | podrobnosti o pravicah, ki jih izvedenec na podlagi člena 54(2), (3) in (4) lahko uveljavlja. |
| --- | --- |

(d)

podrobnosti o pravicah, ki jih izvedenec na podlagi člena 54(2), (3) in (4) lahko uveljavlja.

3.   Če je imenovan izvedenec, se izvedensko mnenje predloži v jeziku postopka ali skupaj s prevodom v ta jezik. Strankam se predloži izvod vsakega pisnega mnenja in po potrebi prevoda.

4.   Stranke lahko ugovarjajo imenovanju izvedenca na podlagi njegove nesposobnosti ali iz istih razlogov kot v primeru preizkuševalca ali člana oddelka ali odbora za pritožbe v skladu s členom 137(1) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009. Vsak ugovor imenovanju izvedenca se predloži v jeziku postopka ali skupaj s prevodom v ta jezik. Pristojni oddelek Urada odloči o ugovoru.

Člen 53

Zapisnik ustnega postopka

1.   Pripravi se zapisnik ustnega postopka ali pridobivanja dokazil z ustnim zaslišanjem, ki vključuje:

| (a) | številko zadeve, na katero se nanaša ustni postopek, in datum ustnega postopka; |
| --- | --- |

(a)

številko zadeve, na katero se nanaša ustni postopek, in datum ustnega postopka;

| (b) | imena uradnikov Urada, strank, njihovih zastopnikov ter prisotnih prič in izvedencev; |
| --- | --- |

(b)

imena uradnikov Urada, strank, njihovih zastopnikov ter prisotnih prič in izvedencev;

| (c) | vloge in zahteve strank; |
| --- | --- |

(c)

vloge in zahteve strank;

| (d) | način dajanja ali pridobivanja dokazov; |
| --- | --- |

(d)

način dajanja ali pridobivanja dokazov;

| (e) | kjer je primerno, odredbe ali odločbe, ki jih izda Urad. |
| --- | --- |

(e)

kjer je primerno, odredbe ali odločbe, ki jih izda Urad.

2.   Zapisniki postanejo del spisa zadevne prijave blagovne znamke EU ali registracije. Vročijo se strankam.

3.   Če se ustni postopek ali pridobivanje dokazil pred Uradom posname, posnetek nadomesti zapisnik, pri tem pa se smiselno uporablja odstavek 2.

Člen 54

Stroški pridobivanja dokazov v ustnem postopku

1.   Urad lahko za svojo izvedbo pridobivanja dokazil stranki, ki je to zahtevala, odredi plačilo varščine, ki se določi glede na oceno stroškov.

2.   Priče in izvedenci, ki so k postopku pozvani in se ga pred Uradom udeležijo, imajo pravico do povračila razumnih potnih stroškov in stroškov bivanja, če ti nastanejo. Urad lahko za tovrstne stroške odobri predujem.

3.   Priče, ki so na podlagi odstavka 2 upravičene do povračila stroškov, so upravičene tudi do ustreznega nadomestila zaradi izgube zaslužka, izvedenci pa do honorarja za svoje storitve. Če je te priče in izvedence pozval Urad na lastno pobudo, se jim ta nadomestila izplačajo po tem, ko opravijo svoje dolžnosti ali naloge.

4.   Zneske in predujme za stroške, izplačane v skladu z odstavki 1, 2 in 3, določi izvršni direktor Urada, prav tako pa se objavijo v Uradnem listu Urada. Zneski se izračunajo v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Unije in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenimi v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (8) in v njeni Prilogi VII.

5.   V skladu z odstavki 1 do 4 ima odgovornost za dolgovane ali plačane zneske:

| (a) | Urad, če je priče ali izvedence pozval na lastno pobudo; |
| --- | --- |

(a)

Urad, če je priče ali izvedence pozval na lastno pobudo;

| (b) | zadevna stranka, če je zahtevala ustno zaslišanje prič ali izvedencev, in sicer na podlagi sklepa o porazdelitvi in določitvi stroškov v skladu s členi 85 in 86 Uredbe (ES) št. 207/2009 in členom 18 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431. Ta stranka Uradu povrne vse ustrezno plačane predujme. |
| --- | --- |

(b)

zadevna stranka, če je zahtevala ustno zaslišanje prič ali izvedencev, in sicer na podlagi sklepa o porazdelitvi in določitvi stroškov v skladu s členi 85 in 86 Uredbe (ES) št. 207/2009 in členom 18 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431. Ta stranka Uradu povrne vse ustrezno plačane predujme.

Člen 55

Preizkus pisnih dokazov

1.   Urad preizkusi vsa predložena ali pridobljena dokazila iz katerega koli postopka, ki ga je obravnaval, do te mere, ki je potrebna za sprejetje odločbe o zadevnem postopku.

2.   Dokumentacija ali druga dokazila so predložena v prilogah k vlogam, ki so zaporedno oštevilčene. Vloga vsebuje kazalo, ki za vsak dokument ali priloženo dokazilo navaja:

| (a) | številko priloge; |
| --- | --- |

(a)

številko priloge;

| (b) | kratek opis dokumenta ali dokazila in, kjer je to potrebno, število strani; |
| --- | --- |

(b)

kratek opis dokumenta ali dokazila in, kjer je to potrebno, število strani;

| (c) | številko strani vloge, kjer se na zadevni dokument ali dokazilo sklicuje. |
| --- | --- |

(c)

številko strani vloge, kjer se na zadevni dokument ali dokazilo sklicuje.

Stranka, ki vlogo vloži, lahko v kazalu prilog navede tudi, na katere dele dokumenta opira svoje navedbe.

3.   Če vloga ali priloge ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 2, lahko Urad stranko, ki vlogo vloži, pozove, naj pomanjkljivosti odpravi v roku, ki ji ga določi.

4.   Če se pomanjkljivosti ne odpravijo v roku, ki ga določi Urad, in če še vedno ni jasno razvidno, na kateri razlog ali navedbo se dokument ali dokazilo nanaša, se ta dokument ali dokazilo ne upošteva.

NASLOV VII

OBVESTILA URADA

Člen 56

Splošne določbe o obvestilih

1.   Obvestila Urada v postopkih, ki potekajo pred njim, se izdajo v skladu s členom 75(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 in vsebujejo prenos dokumenta, o katerem naj se stranke obvesti. Na prenos lahko vpliva elektronski dostop do tega dokumenta.

2.   Obveščanje se izvaja:

| (a) | prek elektronskih sredstev v skladu s členom 57; |
| --- | --- |

(a)

prek elektronskih sredstev v skladu s členom 57;

| (b) | po pošti ali s kurirsko službo v skladu s členom 58; |
| --- | --- |

(b)

po pošti ali s kurirsko službo v skladu s členom 58;

| (c) | z javnim obveščanjem v skladu s členom 59. |
| --- | --- |

(c)

z javnim obveščanjem v skladu s členom 59.

3.   Če je naslovnik navedel kontaktne podatke za elektronsko komunikacijo, Urad izbere med temi sredstvi obveščanja in obveščanjem po pošti ali s kurirsko službo.

Člen 57

Elektronsko obveščanje

1.   Elektronsko obveščanje zajema prenos po žici, radiu, optičnih ali drugih elektromagnetnih sredstvih, vključno z internetom.

2.   Izvršni direktor določi podrobnosti v zvezi z elektronskimi sredstvi, ki so predvidena za uporabo, način, kako se bodo uporabljala, ter rok za obveščanje prek elektronskih sredstev.

Člen 58

Obveščanje po pošti ali s kurirsko službo

1.   Ne glede na člen 56(3) se odločbe, za katere velja rok za pritožbo, pozivi in drugi dokumenti, ki jih določi izvršni direktor Urada, posredujejo s kurirsko službo ali s priporočeno pošto, v vsakem primeru pa s povratnico. Vsa druga obvestila se posredujejo s kurirsko službo ali priporočeno pošto, s povratnico ali brez, ali po navadni pošti.

2.   Ne glede na člen 56(3) se obveščanje v zvezi z naslovniki, ki v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) nimajo stalnega prebivališča niti glavne poslovne enote ali resničnega in dejavnega industrijskega ali trgovskega podjetja in ki v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 niso imenovali zastopnika, izvršuje s posredovanjem zadevnega dokumenta po navadni pošti.

3.   Če se obveščanje izvaja s kurirsko službo ali s priporočeno pošto, s povratnico ali brez, se dokument šteje za dostavljenega naslovniku deseti dan po datumu, ko je bil odposlan, razen če pismo ni prišlo do naslovnika ali je prišlo do njega na kasnejši datum. V primeru spora mora Urad ugotoviti, ali je pismo prispelo na naslov, oziroma ugotoviti datum, na katerega je bilo pismo izročeno naslovniku.

4.   Šteje se, da je bilo obvestilo s kurirsko službo ali s priporočeno pošto izvršeno, tudi če naslovnik pisma noče sprejeti.

5.   Šteje se, da je obvestilo z navadno pošto izvršeno deseti dan po datumu, ko je bilo odposlano.

Člen 59

Javno obveščanje z javnim obvestilom

Če naslovnikovega naslova ni mogoče ugotoviti ali če se je obveščanje v skladu s členom 56(2)(a) in (b) izkazalo za nemogoče po najmanj enem poskusu Urada, se obveščanje izvrši z javnim obvestilom.

Člen 60

Obveščanje zastopnikov

1.   Če je imenovan zastopnik ali če velja za skupnega zastopnika v skladu s členom 73(1) prijavitelj, ki je v skupni prijavi imenovan prvi, se obvestila posredujejo temu imenovanemu ali skupnemu zastopniku.

2.   Če je ena sama stranka imenovala več zastopnikov, se obveščanje izvede v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431. Če je več strank imenovalo skupnega zastopnika, zadošča vročitev enega dokumenta skupnemu zastopniku.

3.   Katero koli obvestilo ali drugo sporočilo, ki ga urad naslovi na ustrezno pooblaščenega zastopnika, ima isti učinek, kot če bi bilo naslovljeno na zastopano osebo.

Člen 61

Nepravilnosti pri obveščanju

Če dokument doseže naslovnika in če Urad ne more dokazati, da se je ustrezno vročil, ali če se niso upoštevale določbe v zvezi z njegovo vročitvijo, se šteje, da se je dokument vročil na datum, ki velja kot datum prejema.

Člen 62

Vročitev dokumentov v primeru več strank

Dokumenti, ki jih predložijo stranke, se po uradni dolžnosti vročijo drugim strankam. Vročitev ni potrebna, če dokument ne vsebuje nobenih novih stališč in je zadeva zrela za odločitev.

NASLOV VIII

PISNA SPOROČILA IN OBRAZCI

Člen 63

Pisna in druga sporočila Uradu

1.   Prijave za registracijo blagovne znamke EU, vsaka druga vloga, predvidena v Uredbi (ES) št. 207/2009, in vsa druga sporočila, naslovljena na Urad, se predložijo na naslednje načine:

| (a) | elektronsko, pri čemer se navedba imena pošiljatelja šteje za enakovredno podpisu; |
| --- | --- |

(a)

elektronsko, pri čemer se navedba imena pošiljatelja šteje za enakovredno podpisu;

| (b) | s predložitvijo podpisanega izvirnika zadevnega dokumenta Uradu po pošti ali s kurirsko službo. |
| --- | --- |

(b)

s predložitvijo podpisanega izvirnika zadevnega dokumenta Uradu po pošti ali s kurirsko službo.

2.   Pri postopkih pred Uradom se kot datum vložitve ali predložitve šteje datum, ko Urad prejme sporočilo.

3.   Če je sporočilo, prejeto prek elektronskih sredstev, nepopolno ali neberljivo ali če Urad utemeljeno dvomi o natančnosti prenosa, Urad o tem obvesti pošiljatelja in ga pozove, naj v roku, ki mu ga določi, in v skladu z odstavkom 1(b) izvirnik ponovno pošlje oziroma predloži. Če je zahteva izpolnjena v določenem roku, se za datum prejema ponovno poslanega dokumenta oziroma izvirnika šteje datum prejema prvotnega sporočila. Če pa pomanjkljivosti zadevajo odobritev datuma vložitve prijave za registracijo blagovne znamke, veljajo določbe z dneva vložitve. Če zahteva v določenem roku ni izpolnjena, se šteje, da sporočilo ni bilo prejeto.

Člen 64

Priloge k sporočilom, izvršenim po pošti ali s kurirsko službo

1.   Priloge k sporočilom se lahko v skladu s tehničnimi zahtevami, ki jih določi izvršni direktor, predložijo na nosilcih podatkov.

2.   Če sporočilo s prilogami v skladu s členom 63(1)(b) predloži stranka v postopku, ki zadeva več strank, stranka predloži toliko izvodov prilog, kolikor je drugih strank v postopku. Priloge so v skladu s členom 55(2) navedene v kazalu.

Člen 65

Obrazci

1.   Urad omogoči brezplačni javni dostop do obrazcev, ki se lahko izpolnijo prek spleta, za namene:

| (a) | vložitve prijave blagovne znamke EU, vključno z zahtevo za poročilo o poizvedbi, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

vložitve prijave blagovne znamke EU, vključno z zahtevo za poročilo o poizvedbi, kjer je to primerno;

| (b) | vložitve ugovora; |
| --- | --- |

(b)

vložitve ugovora;

| (c) | vložitve zahteve za razveljavitev pravic; |
| --- | --- |

(c)

vložitve zahteve za razveljavitev pravic;

| (d) | vložitve zahteve za razglasitev ničnosti ali prenos blagovne znamke EU; |
| --- | --- |

(d)

vložitve zahteve za razglasitev ničnosti ali prenos blagovne znamke EU;

| (e) | vložitve prijave za registracijo prenosa in obrazca o prenosu ali dokumenta iz člena 13(3)(d) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431; |
| --- | --- |

(e)

vložitve prijave za registracijo prenosa in obrazca o prenosu ali dokumenta iz člena 13(3)(d) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431;

| (f) | vložitve prijave za registracijo licence; |
| --- | --- |

(f)

vložitve prijave za registracijo licence;

| (g) | vložitve zahteve za podaljšanje registracije blagovne znamke EU; |
| --- | --- |

(g)

vložitve zahteve za podaljšanje registracije blagovne znamke EU;

| (h) | vložitve pritožbe; |
| --- | --- |

(h)

vložitve pritožbe;

| (i) | pooblastitve zastopnika v obliki posamične pooblastitve ali v obliki splošne pooblastitve; |
| --- | --- |

(i)

pooblastitve zastopnika v obliki posamične pooblastitve ali v obliki splošne pooblastitve;

| (j) | predložitve mednarodne prijave ali naknadne označbe na podlagi Protokola k Madridskemu sporazumu, kar zadeva mednarodno registracijo znamk, sprejetim v Madridu, 27. junija 1989 (9). |
| --- | --- |

(j)

predložitve mednarodne prijave ali naknadne označbe na podlagi Protokola k Madridskemu sporazumu, kar zadeva mednarodno registracijo znamk, sprejetim v Madridu, 27. junija 1989 (9).

2.   Stranke v postopku pred Uradom lahko uporabijo tudi:

| (a) | obrazce, uvedene na podlagi Pogodbe o pravu znamk ali priporočil skupščine Pariške unije za varstvo industrijske lastnine; |
| --- | --- |

(a)

obrazce, uvedene na podlagi Pogodbe o pravu znamk ali priporočil skupščine Pariške unije za varstvo industrijske lastnine;

| (b) | z izjemo obrazca iz točke (i) odstavka 1, obrazce enake vsebine in formata kot tisti iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

z izjemo obrazca iz točke (i) odstavka 1, obrazce enake vsebine in formata kot tisti iz odstavka 1.

3.   Urad omogoči dostop do obrazcev iz odstavka 1 v vseh uradnih jezikih Unije.

Člen 66

Sporočila zastopnikov

Katero koli sporočilo, ki ga ustrezno pooblaščeni zastopnik naslovi na Urad, ima isti učinek, kot če bi ga posredovala zastopana oseba.

NASLOV IX

ROKI

Člen 67

Izračun in trajanje rokov

1.   Rok prične teči na dan, ki sledi dnevu, na katerega se je zgodil zadevni dogodek, pri čemer je dogodek procesno dejanje ali iztek drugega roka. Če je tako procesno dejanje vročitev, je dogodek, ki šteje, prejem vročenega dokumenta, razen če ni predvideno drugače.

2.   Če je rok izražen kot eno leto ali določeno število let, se izteče v ustreznem sledečem letu v mesecu z istim imenom in na dan z isto številko kot mesec in dan, ko se je zgodil zadevni dogodek. Če ustrezni mesec nima dneva z isto številko, se rok izteče na zadnji dan tega meseca.

3.   Če je rok izražen kot en mesec ali določeno število mesecev, se izteče v ustreznem sledečem mesecu na dan, ki ima isto številko kot dan, na katerega se je zgodil zadevni dogodek. Če ustrezni sledeči mesec nima dneva z isto številko, se rok izteče na zadnji dan tega meseca.

4.   Če je rok izražen kot en teden ali določeno število tednov, rok preteče v ustreznem sledečem tednu na dan, ki ima isto ime kot dan, na katerega se je zadevni dogodek zgodil.

Člen 68

Podaljšanje rokov

Urad lahko na utemeljeno zahtevo odobri podaljšanje roka, pri čemer upošteva posebne ali najdaljše možne roke iz Uredbe (ES) št. 207/2009, Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 ali te uredbe. Zadevna stranka to zahtevo vloži pred potekom zadevnega roka. Če sta v postopku dve ali več strank, lahko Urad o podaljšanju roka presodi na podlagi soglasja drugih strank.

Člen 69

Iztek rokov v posebnih primerih

1.   Če se rok izteče na dan, ko Urad ne sprejema dokumentov ali ko iz razlogov, ki niso našteti v odstavku 2, navadne pošte ne dostavljajo na območju, kjer se Urad nahaja, se rok podaljša do prvega naslednjega dneva, ko Urad sprejema dokumente in ko se navadna pošta dostavlja.

2.   Če rok poteče na dan splošne prekinitve pri dostavljanju pošte v državi članici, v kateri se Urad nahaja, ali na dan dejanske prekinitve zvez Urada prek elektronskih sredstev sporočanja v primeru, da je v obsegu, ki ga je dovolil izvršni direktor Urada, na podlagi člena 79b(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 sporočanje prek elektronskih sredstev dovoljeno, se rok podaljša do prvega dne, ko je Urad znova odprt za sprejem dokumentov, ko se dostavlja navadna pošta ali ko se znova vzpostavi elektronska povezava Urada z navedenimi elektronskimi komunikacijskimi sredstvi.

NASLOV X

RAZVELJAVITEV ODLOČBE

Člen 70

Razveljavitev odločbe ali vpisa v register

1.   Če Urad na lastno pobudo ali na podlagi ustreznih podatkov strank v postopku, ugotovi, da je na podlagi člena 80 Uredbe (ES) št. 207/2009 odločba ali vpis v register predmet razveljavitve, o nameri razveljavitve obvesti zadevno stranko.

2.   Zadevna stranka lahko v zvezi z namero razveljavitve predloži pripombe, in sicer v roku, ki ga določi Urad.

3.   Če se zadevna stranka strinja z namero razveljavitve ali če pred iztekom roka ne predloži nobenih pripomb, Urad razveljavi odločbo ali vpis. Če se zadevna stranka ne strinja z namero razveljavitve, Urad presodi o razveljavitvi.

4.   Če je verjetno, da bo namera razveljavitve vplivala na več kot eno stranko, se smiselno uporabljajo odstavki 1, 2 in 3. V teh primerih se pripombe, ki jih na podlagi odstavka 3 predloži ena od strank, vedno sporočijo drugi stranki ali strankam skupaj s pozivom, naj predložijo svoje pripombe.

5.   Če razveljavitev odločbe ali vpisa v register vpliva na odločbo ali vpis, ki je bil objavljen, se objavi tudi razveljavitev.

6.   Za razveljavitev je na podlagi odstavkov 1 do 4 pristojen oddelek ali enota, ki je odločbo izdala.

NASLOV XI

PREKINITEV POSTOPKA

Člen 71

Prekinitev postopka

1.   V zvezi z ugovorom, prekinitvijo in razglasitvijo ničnosti ter pritožbenimi postopki lahko pristojni oddelek ali odbor za pritožbe postopek prekine:

| (a) | na lastno pobudo, če je v okoliščinah primera prekinitev primerna; |
| --- | --- |

(a)

na lastno pobudo, če je v okoliščinah primera prekinitev primerna;

| (b) | na utemeljeno zahtevo ene od strank v postopku inter partes, če je v okoliščinah primera prekinitev primerna, pri čemer se upoštevajo interesi strank ter faza postopka. |
| --- | --- |

(b)

na utemeljeno zahtevo ene od strank v postopku inter partes, če je v okoliščinah primera prekinitev primerna, pri čemer se upoštevajo interesi strank ter faza postopka.

2.   Na zahtevo obeh strank v postopku inter partes pristojni oddelek ali odbor za pritožbe prekine postopek za obdobje največ šest mesecev. Ta prekinitev se lahko na podlagi utemeljene zahteve obeh strank podaljša za skupno največ dve leti.

3.   Z izjemo roka za plačilo ustreznih pristojbin se vsak rok v zvezi z zadevnim postopkom šteje za prekinjenega od datuma prekinitve dalje. Šteje se, da se roki brez poseganja v člen 137a(5) Uredbe (ES) št. 207/2009 ponovno pričnejo na dan, ko se prične nadaljevanje postopka.

4.   Če so okoliščine primera ustrezne, so stranke lahko v zvezi s prekinitvijo ali nadaljevanjem postopka pozvane k predložitvi svojih pripomb.

NASLOV XII

PREKINITEV POSTOPKA

Člen 72

Nadaljevanje postopka

1.   Če se je postopek pred Uradom v skladu s členom 82a(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 prekinil, se Urad obvesti o identiteti osebe, ki je v skladu s členom 82a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 pooblaščena, da postopek pred njim nadaljuje. Urad tej osebi in vsaki zainteresirani tretji osebi sporoči, da se bo postopek nadaljeval z datumom, ki ga določi.

2.   Če Urad v treh mesecih po začetku prekinitve postopka v skladu s členom 82a(1)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 ni bil obveščen o imenovanju novega zastopnika, obvesti prijavitelja ali imetnika blagovne znamke EU:

| (a) | če se uporablja člen 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, da se bo štelo, da je prijava blagovne znamke EU umaknjena, če se zadevni podatki ne predložijo v dveh mesecih po vročitvi tega sporočila; |
| --- | --- |

(a)

če se uporablja člen 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, da se bo štelo, da je prijava blagovne znamke EU umaknjena, če se zadevni podatki ne predložijo v dveh mesecih po vročitvi tega sporočila;

| (b) | če se člen 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ne uporablja, da se bo postopek s prijaviteljem ali imetnikom blagovne znamke EU nadaljeval z dnem vročitve tega sporočila. |
| --- | --- |

(b)

če se člen 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ne uporablja, da se bo postopek s prijaviteljem ali imetnikom blagovne znamke EU nadaljeval z dnem vročitve tega sporočila.

3.   Z izjemo roka za plačilo pristojbin za podaljšanje se vsi veljavni roki, ki zadevajo prijavitelja ali imetnika blagovne znamke EU na dan prekinitve postopka, nadaljujejo z dnem, ko se prične nadaljevanje postopka.

NASLOV XIII

ZASTOPANJE

Člen 73

Imenovanje skupnega zastopnika

1.   Če obstaja več kot en prijavitelj in prijava za blagovno znamko EU ne navaja skupnega zastopnika, se za skupnega zastopnika šteje bodisi prijavitelj, ki je v prijavi naveden prvi in ki ima v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) stalno prebivališče ali glavno poslovno enoto ali resnično in dejavno industrijsko ali trgovsko podjetje, bodisi njegov zastopnik, če je ta imenovan. Če se od vseh prijaviteljev zahteva, da imenujejo poklicnega zastopnika, se za skupnega zastopnika šteje poklicni zastopnik, ki je v prijavi naveden prvi. To pravilo se smiselno uporablja pri tretjih osebah, ki skupaj vložijo ugovor ali zahtevajo razveljavitev ali razglasitev ničnosti, ter pri skupnih imetnikih blagovne znamke EU.

2.   Če se med postopkom izvrši prenos na več kot eno osebo, te osebe pa niso imenovale skupnega zastopnika, se uporablja odstavek 1. Če to imenovanje ni mogoče, Urad od teh oseb zahteva, naj v dveh mesecih imenujejo skupnega zastopnika. Če ta zahteva ni izpolnjena, skupnega zastopnika imenuje Urad.

Člen 74

Pooblastila

1.   Zaposleni, ki v smislu člena 92(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 zastopajo fizične ali pravne osebe, ter odvetniki in poklicni zastopniki, ki so na seznamu, ki ga v skladu s členom 93(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vodi Urad, pri Uradu vložijo podpisano pooblastilo za vložitev v spis v skladu s členoma 92(3) in 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 le na izrecno zahtevo Urada ali v primeru, da je v postopku, kjer zastopnik nastopa pred Uradom, več strank in druga stranka to izrecno zahteva.

2.   Če se v skladu s členom 92(3) ali 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteva, da se podpisano pooblastilo vloži, se to pooblastilo lahko vloži v katerem koli uradnem jeziku Unije. Obsega lahko eno ali več prijav ali registracij blagovnih znamk oziroma je lahko v obliki splošnega pooblastila, ki zastopnika pooblašča za zastopanje v vseh postopkih pred Uradom, v katerih je oseba, ki daje pooblastilo, stranka.

3.   Urad določi rok, v katerem se to pooblastilo vloži. Če se pooblastilo ne vloži pravočasno, se postopek nadaljuje z zastopano osebo. Z izjemo vložitve prijave se vsa dejanja v postopku, ki jih opravi zastopnik, štejejo, da niso bila storjena, če jih zastopana oseba ne odobri v roku, ki ga določi Urad.

4.   Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata za dokument, s katerim se pooblastilo umakne.

5.   Zastopnik, ki ni več pooblaščen, se šteje za zastopnika, dokler se Uradu ne sporoči prenehanje njegovega pooblastila.

6.   Ob upoštevanju vseh nasprotnih določb, ki jih vsebuje, pooblastilo za Urad ostane veljavno tudi ob smrti osebe, ki ga je izdala.

7.   Če se imenovanje zastopnika sporoči Uradu, se v skladu s členom 2(1)(e) Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 navedeta ime in poslovni naslov zastopnika. Če pred Uradom nastopa zastopnik, ki je v preteklosti za to funkcijo že bil imenovan, ta zastopnik navede ime in identifikacijsko številko, ki mu jo je dodelil Urad. Če ista stranka imenuje več zastopnikov, lahko ti ne glede na kakršne koli nasprotne določbe v pooblastilih delujejo združeno ali posamično.

8.   Pooblastilo združenja zastopnikov šteje kot pooblastilo za vsakega zastopnika, ki deluje v tem združenju.

Člen 75

Spreminjanje seznama poklicnih zastopnikov

1.   V skladu s členom 93(5) Uredbe (ES) št. 207/2009, se vpis poklicnega zastopnika samodejno izbriše:

| (a) | v primeru smrti ali poslovne nesposobnosti poklicnega zastopnika; |
| --- | --- |

(a)

v primeru smrti ali poslovne nesposobnosti poklicnega zastopnika;

| (b) | če poklicni zastopnik ni več državljan države članice v EGP, razen če izvršni direktor Urada v skladu s členom 93(4)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 odobri izjemo; |
| --- | --- |

(b)

če poklicni zastopnik ni več državljan države članice v EGP, razen če izvršni direktor Urada v skladu s členom 93(4)(b) Uredbe (ES) št. 207/2009 odobri izjemo;

| (c) | če poklicni zastopnik nima več poslovne enote ali zaposlitve v EGP; |
| --- | --- |

(c)

če poklicni zastopnik nima več poslovne enote ali zaposlitve v EGP;

| (d) | če poklicni zastopnik v smislu prvega stavka člena 93(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 ni več upravičen. |
| --- | --- |

(d)

če poklicni zastopnik v smislu prvega stavka člena 93(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009 ni več upravičen.

2.   Vpis poklicnega zastopnika Urad na lastno pobudo začasno razveljavi, če je začasno razveljavljena njegova upravičenost do zastopanja fizičnih ali pravnih oseb pred Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino ali osrednjim uradom za industrijsko lastnino države članice, kot je določeno v prvem stavku člena 93(2)(c) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Če pogoji za izbris ne obstajajo več, se oseba, katere vpis se je izbrisal, na podlagi zahteve in potrdila iz člena 93(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 ponovno vpiše na seznam poklicnih zastopnikov.

4.   Urad Beneluksa za intelektualno lastnino in zadevni osrednji urad za industrijsko lastnino države članice morebitne podatke o pomembnih dogodkih iz odstavka 1 in 2 nemudoma sporočita Uradu.

NASLOV XIV

POSTOPKI ZA MEDNARODNO REGISTRACIJO ZNAMK

Člen 76

Kolektivne in certifikacijske znamke

1.   Če se mednarodna prijava, v kateri je imenovana Unija, brez poseganja v člen 154 Uredbe (ES) št. 207/2009 in v skladu s členom 154a(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 obravnava kot kolektivna ali certifikacijska znamka EU, se v naslednjih primerih na podlagi člena 33 Izvedbene uredbe (EU) 2017/1431 po uradni dolžnosti izda tudi obvestilo o začasni zavrnitvi:

| (a) | če obstaja kateri od razlogov za zavrnitev iz člena 68(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009 v povezavi z odstavkom 3 tega člena ali iz člena 74c(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009 v povezavi z odstavkom 3 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

če obstaja kateri od razlogov za zavrnitev iz člena 68(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009 v povezavi z odstavkom 3 tega člena ali iz člena 74c(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009 v povezavi z odstavkom 3 tega člena;

| (b) | če se uredbe, ki urejajo uporabo znamke, niso predložile v skladu s členom 154a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(b)

če se uredbe, ki urejajo uporabo znamke, niso predložile v skladu s členom 154a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009.

2.   Obvestilo o spremembah uredb, ki v skladu s členoma 71 in 74f Uredbe (ES) št. 207/2009 urejajo uporabo znamke, se objavi v Biltenu za blagovne znamke Evropske unije.

Člen 77

Postopek z ugovorom

1.   Če se na podlagi člena 156 Uredbe (ES) št. 207/2009 vloži ugovor zoper mednarodno registracijo, v kateri je imenovana Unija, obvestilo o ugovoru vsebuje:

| (a) | številko mednarodne registracije, zoper katero je vložen ugovor; |
| --- | --- |

(a)

številko mednarodne registracije, zoper katero je vložen ugovor;

| (b) | navedbo blaga ali storitev, navedenih v mednarodni registraciji, zoper katere je vložen ugovor; |
| --- | --- |

(b)

navedbo blaga ali storitev, navedenih v mednarodni registraciji, zoper katere je vložen ugovor;

| (c) | ime imetnika mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(c)

ime imetnika mednarodne registracije;

| (d) | zahteve iz člena 2(2)(b) do (h) te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

zahteve iz člena 2(2)(b) do (h) te uredbe.

2.   Za namene postopkov z ugovorom, ki zadevajo mednarodne registracije, v katerih je imenovana Unija, se uporabljajo členi 2(1), (3) in (4) ter členi 3 do 10 ob upoštevanju naslednjih pogojev:

| (a) | vsako sklicevanje na prijavo za registracijo blagovne znamke EU pomeni sklicevanje na mednarodno registracijo; |
| --- | --- |

(a)

vsako sklicevanje na prijavo za registracijo blagovne znamke EU pomeni sklicevanje na mednarodno registracijo;

| (b) | vsako sklicevanje na umik prijave za registracijo blagovne znamke EU pomeni sklicevanje na preklic mednarodne registracije za Unijo; |
| --- | --- |

(b)

vsako sklicevanje na umik prijave za registracijo blagovne znamke EU pomeni sklicevanje na preklic mednarodne registracije za Unijo;

| (c) | vsako sklicevanje na prijavitelja pomeni sklicevanje na imetnika mednarodne registracije. |
| --- | --- |

(c)

vsako sklicevanje na prijavitelja pomeni sklicevanje na imetnika mednarodne registracije.

3.   Če se ugovor vloži pred iztekom enomesečnega roka iz člena 156(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, se šteje, da je bil vložen na prvi dan po izteku enomesečnega roka.

4.   Če je na podlagi člena 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 obvezno, da je imetnik mednarodne registracije v postopku pred Uradom zastopan, in če imetnik mednarodne registracije v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 še ni imenoval zastopnika, vsebuje sporočilo o ugovoru, ki se posreduje imetniku mednarodne registracije, v skladu s členom 6(1) te uredbe zahtevo za imenovanje zastopnika v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 v roku dveh mesecev po datumu vročitve sporočila.

Če imetnik mednarodne registracije v tem obdobju ne imenuje zastopnika, Urad odloči o zavrnitvi varstva mednarodne registracije.

5.   Postopek z ugovorom se ustavi, če se po uradni dolžnosti izda začasna zavrnitev varstva v skladu s členom 154 Uredbe (ES) št. 207/2009. Če začasna zavrnitev po uradni dolžnosti privede do dokončne odločitve o zavrnitvi zaščite znamke, Urad postopka ne nadaljuje na sodišču, povrne pristojbino za ugovor in ne odloča o porazdelitvi stroškov.

Člen 78

Uradno obvestilo o začasni zavrnitvi na podlagi ugovora

1.   Če se pri Uradu na podlagi člena 156(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vloži obvestilo o ugovoru zoper mednarodno registracijo ali če se šteje, da se je ugovor vložil v skladu s členom 77(3) te uredbe, Urad Mednarodnemu uradu Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljevanju: Mednarodni urad) posreduje obvestilo o začasni zavrnitvi varstva na podlagi ugovora.

2.   Obvestilo o začasni zavrnitvi varstva na podlagi ugovora vsebuje:

| (a) | številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

številko mednarodne registracije;

| (b) | navedbo, da zavrnitev temelji na vložitvi ugovora, skupaj s sklicem na določbe člena 8 Uredbe (ES) št. 207/2009, na katere se ugovor opira; |
| --- | --- |

(b)

navedbo, da zavrnitev temelji na vložitvi ugovora, skupaj s sklicem na določbe člena 8 Uredbe (ES) št. 207/2009, na katere se ugovor opira;

| (c) | ime in naslov stranke, ki ugovarja. |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov stranke, ki ugovarja.

3.   Če ugovor temelji na prijavi za blagovno znamko ali registraciji, obvestilo iz odstavka 2 vsebuje naslednje navedbe:

| (a) | datum vložitve, datum registracije in prednostni datum, če obstaja; |
| --- | --- |

(a)

datum vložitve, datum registracije in prednostni datum, če obstaja;

| (b) | številko vložitve in registracijsko številko, če nista isti; |
| --- | --- |

(b)

številko vložitve in registracijsko številko, če nista isti;

| (c) | ime in naslov lastnika; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov lastnika;

| (d) | prikaz znamke; |
| --- | --- |

(d)

prikaz znamke;

| (e) | seznam blaga ali storitev, na katerih temelji ugovor. |
| --- | --- |

(e)

seznam blaga ali storitev, na katerih temelji ugovor.

4.   Če se začasna zavrnitev nanaša samo na del blaga ali storitev, se to blago ali storitve navedejo v obvestilu iz odstavka 2.

5.   Urad obvesti Mednarodni urad:

| (a) | če se je začasna zavrnitev na podlagi izida postopka z ugovorom umaknila, o dejstvu, da je znamka v Uniji zaščitena; |
| --- | --- |

(a)

če se je začasna zavrnitev na podlagi izida postopka z ugovorom umaknila, o dejstvu, da je znamka v Uniji zaščitena;

| (b) | če je po pritožbi na podlagi člena 58 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali dejanju na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 207/2009 odločba o zavrnitvi zaščite znamke postala dokončna, o dejstvu, da se je zaščita znamke v Uniji zavrnila; |
| --- | --- |

(b)

če je po pritožbi na podlagi člena 58 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali dejanju na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 207/2009 odločba o zavrnitvi zaščite znamke postala dokončna, o dejstvu, da se je zaščita znamke v Uniji zavrnila;

| (c) | če zavrnitev iz točke (b) zadeva le del blaga ali storitev, o blagu ali storitvah, za katere je znamka v Uniji zaščitena. |
| --- | --- |

(c)

če zavrnitev iz točke (b) zadeva le del blaga ali storitev, o blagu ali storitvah, za katere je znamka v Uniji zaščitena.

6.   Če se na podlagi člena 154(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ali odstavka 1 tega člena izda več kot ena začasna zavrnitev za eno mednarodno registracijo, se sporočilo iz odstavka 5 tega člena nanaša na popolno ali delno zavrnitev zaščite znamke v skladu s členoma 154 in 156 Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 79

Izjava o podelitvi zaščite

1.   Če Urad v skladu s členom 154 Uredbe (ES) št. 207/2009 ni izdal obvestila o začasni zavrnitvi po uradni dolžnosti ter v roku za ugovor iz člena 156(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ni prejel nobenega ugovora in na podlagi vloženih pripomb tretje osebe ni izdal začasne zavrnitve po uradni dolžnosti, pošlje Mednarodnemu uradu izjavo o podelitvi varstva, pri čemer navede, da je znamka v Uniji zaščitena.

2.   Za namene člena 151(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ima izjava o podelitvi zaščite iz odstavka 1 tega člena isti učinek kot izjava Urada, da je bila zavrnitev umaknjena.

NASLOV XV

KONČNE DOLOČBE

Člen 80

Razveljavitev

Uredbi (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 se razveljavita. Še naprej pa se uporabljata za tekoče postopke, v katerih se ta uredba v skladu s členom 81 ne uporablja, do konca teh postopkov.

Člen 81

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. oktobra 2017 ob upoštevanju naslednjih izjem:

| (a) | člena 2 in 6 se ne uporabljata za ugovore, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(a)

člena 2 in 6 se ne uporabljata za ugovore, vložene pred navedenim datumom;

| (b) | člena 7 in 8 se ne uporabljata za postopke z ugovorom, pri katerih se je kontradiktorni del začel pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(b)

člena 7 in 8 se ne uporabljata za postopke z ugovorom, pri katerih se je kontradiktorni del začel pred navedenim datumom;

| (c) | člen 9 se ne uporablja za prekinitve, sprejete pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(c)

člen 9 se ne uporablja za prekinitve, sprejete pred navedenim datumom;

| (d) | člen 10 se ne uporablja za zahteve za dokaz o uporabi, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(d)

člen 10 se ne uporablja za zahteve za dokaz o uporabi, vložene pred navedenim datumom;

| (e) | naslov III se ne uporablja za zahteve za spremembo, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(e)

naslov III se ne uporablja za zahteve za spremembo, vložene pred navedenim datumom;

| (f) | členi 12 do 15 se ne uporabljajo za zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti ali zahteve za prenos, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(f)

členi 12 do 15 se ne uporabljajo za zahteve za razveljavitev ali razglasitev ničnosti ali zahteve za prenos, vložene pred navedenim datumom;

| (g) | člena 16 in 17 se ne uporabljata za postopke, pri katerih se je kontradiktorni del začel pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(g)

člena 16 in 17 se ne uporabljata za postopke, pri katerih se je kontradiktorni del začel pred navedenim datumom;

| (h) | člen 18 se ne uporablja za prekinitve, sprejete pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(h)

člen 18 se ne uporablja za prekinitve, sprejete pred navedenim datumom;

| (i) | člen 19 se ne uporablja za zahteve za dokaz o uporabi, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(i)

člen 19 se ne uporablja za zahteve za dokaz o uporabi, vložene pred navedenim datumom;

| (j) | naslov V se ne uporablja za pritožbe, vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(j)

naslov V se ne uporablja za pritožbe, vložene pred navedenim datumom;

| (k) | naslov VI se ne uporablja za ustne postopke, začete pred navedenim datumom, ali pisna dokazila, pri katerih se je obdobje predstavitve začelo pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(k)

naslov VI se ne uporablja za ustne postopke, začete pred navedenim datumom, ali pisna dokazila, pri katerih se je obdobje predstavitve začelo pred navedenim datumom;

| (l) | naslov VII se ne uporablja za obvestila, poslana pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(l)

naslov VII se ne uporablja za obvestila, poslana pred navedenim datumom;

| (m) | naslov VIII se ne uporablja za sporočila, prejeta pred navedenim datumom, in obrazce, ki so bili dani na razpolago pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(m)

naslov VIII se ne uporablja za sporočila, prejeta pred navedenim datumom, in obrazce, ki so bili dani na razpolago pred navedenim datumom;

| (n) | naslov IX se ne uporablja za roke, določene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(n)

naslov IX se ne uporablja za roke, določene pred navedenim datumom;

| (o) | naslov X se ne uporablja za razveljavitve odločb, ki so bile sprejete pred navedenim datumom, ali vpise v register, ki so bili opravljeni pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(o)

naslov X se ne uporablja za razveljavitve odločb, ki so bile sprejete pred navedenim datumom, ali vpise v register, ki so bili opravljeni pred navedenim datumom;

| (p) | naslov XI se ne uporablja za prekinitve, ki so jih stranke zahtevale ali ki jih je naložil Urad pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(p)

naslov XI se ne uporablja za prekinitve, ki so jih stranke zahtevale ali ki jih je naložil Urad pred navedenim datumom;

| (q) | naslov XII se ne uporablja za postopke, ki so bili prekinjeni pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(q)

naslov XII se ne uporablja za postopke, ki so bili prekinjeni pred navedenim datumom;

| (r) | člen 73 se ne uporablja za prijave blagovne znamke EU, prejete pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(r)

člen 73 se ne uporablja za prijave blagovne znamke EU, prejete pred navedenim datumom;

| (s) | člen 74 se ne uporablja za zastopnike, imenovane pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(s)

člen 74 se ne uporablja za zastopnike, imenovane pred navedenim datumom;

| (t) | člen 75 se ne uporablja za vpise na seznam poklicnih zastopnikov, opravljene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(t)

člen 75 se ne uporablja za vpise na seznam poklicnih zastopnikov, opravljene pred navedenim datumom;

| (u) | naslov XIV se ne uporablja za označbe blagovne znamke EU, poslana pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(u)

naslov XIV se ne uporablja za označbe blagovne znamke EU, poslana pred navedenim datumom.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (UL L 341, 24.12.2015, str. 21).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti (UL L 303, 15.12.1995, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (ES) št. 216/96 z dne 5. februarja 1996 o poslovniku odborov za pritožbe pri Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) (UL L 28, 6.2.1996, str. 11).

5

(6)  Sodba z dne 13. marca 2007 v zadevi UUNT proti Kaul GmbH, (ARCOL/CAPOL) (C-29/05P, ZOdl., str. I-2213, ECLI:EU:C:2007:162, točke 42–44); sodba z dne 18. julija 2013 v zadevi New Yorker SHK Jeans GmbH & Co. KG proti UUNT, (FISHBONE/FISHBONE BEACHWEAR) (C-621/11P, ECLI:EU:C:2013:484, točke 28–30); sodba z dne 26. septembra 2013 v zadevi Centrotherm Systemtechnik GmbH proti UUNT, (CENTROTHERM) (C-610/11P, ECLI:EU:C:2013:593, točke 85–90 in 110–113); sodba z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Bernhard Rintisch proti UUNT, (PROTI SNACK/PROTI) (C-120/12P, ECLI:EU:C:2013:638, točke 32 in 38–39); sodba z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Bernhard Rintisch proti UUNT, (PROTIVITAL/PROTI) (C-121/12P, ECLI:EU:C:2013:639, točke 33 in 39–40); sodba z dne 3. oktobra 2013 v zadevi Bernhard Rintisch proti UUNT, (PROTIACTIVE/PROTI) (C-122/12P, ECLI:EU:C:2013:628, točke 33 in 39–40; sodba z dne 21. julija 2016 v zadevi EUIPO proti Xavier Grau Ferrer (C-597/14P, točki 26 in 27).

6

New Yorker SHK Jeans GmbH & Co. KG

UUNT

Centrotherm Systemtechnik GmbH

UUNT

Bernhard Rintisch

Bernhard Rintisch

Bernhard Rintisch

EUIPO

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1431 z dne 18. maja 2017 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije (glej stran 39 tega Uradnega lista).

7

(8)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

8

(9)  
  UL L 296, 14.11.2003, str. 22.

9

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1431

z dne 18. maja 2017

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Evropske unije (1) ter zlasti člena 17(5b), člena 26(4), člena 30(2), člena 33(4), člena 34(5), člena 39(5), člena 44(9), člena 45(3), drugega pododstavka člena 48(3), člena 48a(1), člena 49(8), člena 50(5), člena 67(3), člena 74b(3), prvega pododstavka člena 85(1a), člena 89(4), člena 90(3), člena 113(6), člena 119(10), drugega pododstavka člena 132(2), člena 147(9), člena 148a(2), člena 149(2), člena 153a(6), člena 154(8), člena 158(4), člena 159(10) in člena 161(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila kodificirana z Uredbo (ES) št. 207/2009, je bil uveden poseben sistem Unije, kjer se varstvo blagovne znamke na ravni Unije pridobi na podlagi prijave Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 40/94 (2), ki je bila kodificirana z Uredbo (ES) št. 207/2009, je bil uveden poseben sistem Unije, kjer se varstvo blagovne znamke na ravni Unije pridobi na podlagi prijave Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad).

| (2) | Z Uredbo (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se pooblastila, podeljena Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 207/2009, usklajujejo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Da se zagotovi skladnost z novim pravnim okvirom, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z izvedbenimi in delegiranimi akti sprejeti nekatera pravila. Nova pravila bi morala nadomestiti obstoječa pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 (4), katerih namen je izvajanje Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se pooblastila, podeljena Komisiji na podlagi Uredbe (ES) št. 207/2009, usklajujejo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Da se zagotovi skladnost z novim pravnim okvirom, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z izvedbenimi in delegiranimi akti sprejeti nekatera pravila. Nova pravila bi morala nadomestiti obstoječa pravila iz Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 (4), katerih namen je izvajanje Uredbe (ES) št. 207/2009.

| (3) | Zaradi jasnosti, pravne varnosti in učinkovitosti ter da bi olajšali vložitev prijav blagovnih znamk EU, je bistvenega pomena, da se na jasen in izčrpen način določijo obvezni in neobvezni podatki, ki jih mora vsebovati prijava blagovne znamke EU, pri čemer se je treba izogniti nepotrebnim upravnim bremenom. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi jasnosti, pravne varnosti in učinkovitosti ter da bi olajšali vložitev prijav blagovnih znamk EU, je bistvenega pomena, da se na jasen in izčrpen način določijo obvezni in neobvezni podatki, ki jih mora vsebovati prijava blagovne znamke EU, pri čemer se je treba izogniti nepotrebnim upravnim bremenom.

| (4) | Uredba (ES) št. 207/2009 ne zahteva več grafičnega prikaza znamke, če lahko pristojni organi in javnost jasno in natančno ugotovijo, kaj je predmet varstva. Zato je treba za zagotovitev pravne varnosti jasno potrditi, da prikaz opredeljuje natančen predmet izključne pravice, ki jo podeljuje registracija. Prikaz bi po potrebi morala dopolnjevati navedba vrste zadevne znamke. V ustreznih primerih jo lahko dopolnjuje opis znaka. Taka navedba ali opis bi morala biti v skladu s prikazom. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 207/2009 ne zahteva več grafičnega prikaza znamke, če lahko pristojni organi in javnost jasno in natančno ugotovijo, kaj je predmet varstva. Zato je treba za zagotovitev pravne varnosti jasno potrditi, da prikaz opredeljuje natančen predmet izključne pravice, ki jo podeljuje registracija. Prikaz bi po potrebi morala dopolnjevati navedba vrste zadevne znamke. V ustreznih primerih jo lahko dopolnjuje opis znaka. Taka navedba ali opis bi morala biti v skladu s prikazom.

| (5) | Da bi zagotovili skladnost postopka vložitve prijave blagovne znamke EU in izboljšali učinkovitost poizvedb za pojasnitev, je primerno določiti splošna načela, ki jih mora izpolnjevati prikaz vseh znamk, ter posebna pravila in zahteve za prikaz določenih vrst blagovnih znamk v skladu s posebno naravo in značilnostmi znamke. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zagotovili skladnost postopka vložitve prijave blagovne znamke EU in izboljšali učinkovitost poizvedb za pojasnitev, je primerno določiti splošna načela, ki jih mora izpolnjevati prikaz vseh znamk, ter posebna pravila in zahteve za prikaz določenih vrst blagovnih znamk v skladu s posebno naravo in značilnostmi znamke.

| (6) | Uvedba tehničnih alternativ grafičnemu prikazu v skladu z novimi tehnologijami je potrebna zaradi posodobitve, ki naj bi postopek registracije približala tehničnemu razvoju. Obenem bi bilo treba določiti tehnične specifikacije za vložitev prikaza blagovne znamke, vključno z elektronsko vloženimi prikazi, da se zagotovi nadaljnja interoperabilnost sistema blagovnih znamk EU s sistemom, uvedenim s Protokolom k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, sprejetim 27. junija 1989 v Madridu (Madridski protokol) (5). V skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 ter zaradi večje prožnosti in hitrejšega prilagajanja tehnološkemu napredku bi bilo treba določitev tehničnih specifikacij za elektronsko vložene znamke prepustiti izvršnemu direktorju Urada. |
| --- | --- |

(6)

Uvedba tehničnih alternativ grafičnemu prikazu v skladu z novimi tehnologijami je potrebna zaradi posodobitve, ki naj bi postopek registracije približala tehničnemu razvoju. Obenem bi bilo treba določiti tehnične specifikacije za vložitev prikaza blagovne znamke, vključno z elektronsko vloženimi prikazi, da se zagotovi nadaljnja interoperabilnost sistema blagovnih znamk EU s sistemom, uvedenim s Protokolom k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk, sprejetim 27. junija 1989 v Madridu (Madridski protokol) (5). V skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009 ter zaradi večje prožnosti in hitrejšega prilagajanja tehnološkemu napredku bi bilo treba določitev tehničnih specifikacij za elektronsko vložene znamke prepustiti izvršnemu direktorju Urada.

| (7) | Primerno je poenostaviti postopke, da bi se zmanjšala upravna bremena pri vložitvi in obdelavi zahtev za priznanje prednostne pravice in zahtev po prednosti starejše znamke. Tako naj ne bi bilo več treba predložiti overjenih izvodov prejšnje prijave ali registracije. Poleg tega se od Urada v primeru zahteve za priznanje prednostne pravice ne bi več smelo zahtevati, da v spis vključi kopijo prejšnje prijave znamke EU. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je poenostaviti postopke, da bi se zmanjšala upravna bremena pri vložitvi in obdelavi zahtev za priznanje prednostne pravice in zahtev po prednosti starejše znamke. Tako naj ne bi bilo več treba predložiti overjenih izvodov prejšnje prijave ali registracije. Poleg tega se od Urada v primeru zahteve za priznanje prednostne pravice ne bi več smelo zahtevati, da v spis vključi kopijo prejšnje prijave znamke EU.

| (8) | Po odpravi zahteve po grafičnem prikazu znamke je mogoče nekatere vrste znamk prikazati v elektronski obliki, zato njihova objava s konvencionalnimi sredstvi ni več primerna. Da bi se zagotovila objava vseh informacij o prijavi, ki so potrebne zaradi preglednosti in pravne varnosti, bi bilo treba dostop do prikaza znamke prek povezave na elektronski register Urada priznati kot veljavno obliko prikaza znaka za namene objave. |
| --- | --- |

(8)

Po odpravi zahteve po grafičnem prikazu znamke je mogoče nekatere vrste znamk prikazati v elektronski obliki, zato njihova objava s konvencionalnimi sredstvi ni več primerna. Da bi se zagotovila objava vseh informacij o prijavi, ki so potrebne zaradi preglednosti in pravne varnosti, bi bilo treba dostop do prikaza znamke prek povezave na elektronski register Urada priznati kot veljavno obliko prikaza znaka za namene objave.

| (9) | Iz istih razlogov bi bilo treba Uradu tudi dovoliti, da izdaja potrdila o registraciji, pri čemer se reprodukcija znamke nadomesti z elektronsko povezavo. Za potrdila, izdana po registraciji, in v primeru zahtev, podanih v času, ko so se podatki o registraciji morda spremenili, je poleg tega primerno določiti možnost izdaje posodobljenih različic potrdila, kadar so navedeni relevantni naknadni vnosi v register. |
| --- | --- |

(9)

Iz istih razlogov bi bilo treba Uradu tudi dovoliti, da izdaja potrdila o registraciji, pri čemer se reprodukcija znamke nadomesti z elektronsko povezavo. Za potrdila, izdana po registraciji, in v primeru zahtev, podanih v času, ko so se podatki o registraciji morda spremenili, je poleg tega primerno določiti možnost izdaje posodobljenih različic potrdila, kadar so navedeni relevantni naknadni vnosi v register.

| (10) | Praktične izkušnje pri uporabi nekdanje ureditve so razkrile potrebo po pojasnitvi nekaterih določb, zlasti glede delnih prenosov in delnih odpovedi, da se zagotovita jasnost in pravna varnost. |
| --- | --- |

(10)

Praktične izkušnje pri uporabi nekdanje ureditve so razkrile potrebo po pojasnitvi nekaterih določb, zlasti glede delnih prenosov in delnih odpovedi, da se zagotovita jasnost in pravna varnost.

| (11) | Da bi zagotovili pravno varnost in obenem ohranili raven prožnosti, je treba določiti minimalno vsebino pravilnikov, ki urejajo uporabo kolektivnih znamk EU in certifikacijskih znamk EU, vloženih v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009, da se udeležencem na trgu omogoči, da izkoristijo to novo vrsto varstva znamk. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili pravno varnost in obenem ohranili raven prožnosti, je treba določiti minimalno vsebino pravilnikov, ki urejajo uporabo kolektivnih znamk EU in certifikacijskih znamk EU, vloženih v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009, da se udeležencem na trgu omogoči, da izkoristijo to novo vrsto varstva znamk.

| (12) | Treba bi bilo določiti najvišje stopnje stroškov zastopanja, ki v postopku pred Uradom nastanejo stranki, ki je uspela, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da druga stranka ne more zlorabiti obveznosti kritja stroškov, na primer iz taktičnih razlogov. |
| --- | --- |

(12)

Treba bi bilo določiti najvišje stopnje stroškov zastopanja, ki v postopku pred Uradom nastanejo stranki, ki je uspela, ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi, da druga stranka ne more zlorabiti obveznosti kritja stroškov, na primer iz taktičnih razlogov.

| (13) | Zaradi učinkovitosti bi bilo Uradu treba dovoliti elektronske publikacije. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi učinkovitosti bi bilo Uradu treba dovoliti elektronske publikacije.

| (14) | Treba je zagotoviti uspešno in učinkovito izmenjavo informacij med Uradom in organi držav članic v okviru upravnega sodelovanja, pri tem pa ustrezno upoštevati omejitve, ki veljajo za pregled spisov. |
| --- | --- |

(14)

Treba je zagotoviti uspešno in učinkovito izmenjavo informacij med Uradom in organi držav članic v okviru upravnega sodelovanja, pri tem pa ustrezno upoštevati omejitve, ki veljajo za pregled spisov.

| (15) | Zahteve glede zahtev za konverzijo bi morale zagotoviti nemoteno in učinkovito povezanost med sistemom znamk EU in nacionalnimi sistemi znamk. |
| --- | --- |

(15)

Zahteve glede zahtev za konverzijo bi morale zagotoviti nemoteno in učinkovito povezanost med sistemom znamk EU in nacionalnimi sistemi znamk.

| (16) | Zaradi poenostavitve postopka pred Uradom bi bilo treba omogočiti, da se predložitev prevodov omeji na tiste dele dokumentov, ki so relevantni za postopek. Iz istega razloga bi moral biti Urad pooblaščen, da zahteva dokaz, da se prevod ujema z izvirnikom, samo v primeru dvoma. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi poenostavitve postopka pred Uradom bi bilo treba omogočiti, da se predložitev prevodov omeji na tiste dele dokumentov, ki so relevantni za postopek. Iz istega razloga bi moral biti Urad pooblaščen, da zahteva dokaz, da se prevod ujema z izvirnikom, samo v primeru dvoma.

| (17) | Zaradi učinkovitosti bi moral nekatere odločitve Urada glede ugovorov ali zahtev za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti znamke EU sprejeti en sam član. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi učinkovitosti bi moral nekatere odločitve Urada glede ugovorov ali zahtev za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti znamke EU sprejeti en sam član.

| (18) | Zaradi pristopa Unije k Madridskemu protokolu je nujno, da so podrobne zahteve, ki urejajo postopke za mednarodno registracijo znamk, v celoti usklajene s pravili Madridskega protokola. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi pristopa Unije k Madridskemu protokolu je nujno, da so podrobne zahteve, ki urejajo postopke za mednarodno registracijo znamk, v celoti usklajene s pravili Madridskega protokola.

| (19) | Podrobna pravila, določena v tej uredbi, se nanašajo na določbe Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so bile spremenjene z Uredbo (EU) 2015/2424 z učinkom od 1. oktobra 2017. Zato je treba uporabo navedenih pravil odložiti do istega datuma. Obenem bi morale za nekatere postopke, začete pred tem datumom, do njihovega zaključka še naprej veljati posebne določbe Uredbe (ES) št. 2868/95. |
| --- | --- |

(19)

Podrobna pravila, določena v tej uredbi, se nanašajo na določbe Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so bile spremenjene z Uredbo (EU) 2015/2424 z učinkom od 1. oktobra 2017. Zato je treba uporabo navedenih pravil odložiti do istega datuma. Obenem bi morale za nekatere postopke, začete pred tem datumom, do njihovega zaključka še naprej veljati posebne določbe Uredbe (ES) št. 2868/95.

| (20) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za izvedbena pravila – |
| --- | --- |

(20)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za izvedbena pravila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila glede:

| (a) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava znamke EU, ki se vloži na Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad); |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava znamke EU, ki se vloži na Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Urad);

| (b) | dokumentacije, ki jo je treba predložiti ob zahtevi za priznanje prednostne pravice prejšnje prijave in ob zahtevi po prednosti starejše znamke, ter dokazil, ki jih je treba predložiti ob zahtevi za priznanje razstavne prednostne pravice; |
| --- | --- |

(b)

dokumentacije, ki jo je treba predložiti ob zahtevi za priznanje prednostne pravice prejšnje prijave in ob zahtevi po prednosti starejše znamke, ter dokazil, ki jih je treba predložiti ob zahtevi za priznanje razstavne prednostne pravice;

| (c) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati objava prijave znamke EU; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati objava prijave znamke EU;

| (d) | vsebine izjave o delitvi prijave, podrobnosti o tem, kako mora Urad takšno izjavo obdelati, ter podrobnosti, ki jih mora vsebovati objava prijave, ki nastane iz delitve; |
| --- | --- |

(d)

vsebine izjave o delitvi prijave, podrobnosti o tem, kako mora Urad takšno izjavo obdelati, ter podrobnosti, ki jih mora vsebovati objava prijave, ki nastane iz delitve;

| (e) | vsebine in oblike potrdila o registraciji; |
| --- | --- |

(e)

vsebine in oblike potrdila o registraciji;

| (f) | vsebine izjave o delitvi registracije in podrobnosti o tem, kako mora Urad takšno izjavo obdelati; |
| --- | --- |

(f)

vsebine izjave o delitvi registracije in podrobnosti o tem, kako mora Urad takšno izjavo obdelati;

| (g) | podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za spremembo in za spremembo imena ali naslova; |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za spremembo in za spremembo imena ali naslova;

| (h) | vsebine prijave za registracijo prenosa, dokumentacije, potrebne za prenos, in podrobnosti o tem, kako obdelati prijave za delne prenose; |
| --- | --- |

(h)

vsebine prijave za registracijo prenosa, dokumentacije, potrebne za prenos, in podrobnosti o tem, kako obdelati prijave za delne prenose;

| (i) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati izjava o odpovedi, in vrste dokumentacije, potrebne za pridobitev soglasja tretje osebe; |
| --- | --- |

(i)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati izjava o odpovedi, in vrste dokumentacije, potrebne za pridobitev soglasja tretje osebe;

| (j) | podrobnosti, ki jih morajo vsebovati pravilniki, ki urejajo uporabo kolektivne znamke EU, in tisti, ki urejajo uporabo certifikacijske znamke EU; |
| --- | --- |

(j)

podrobnosti, ki jih morajo vsebovati pravilniki, ki urejajo uporabo kolektivne znamke EU, in tisti, ki urejajo uporabo certifikacijske znamke EU;

| (k) | najvišjih stopenj stroškov, ki so potrebni za postopek in so dejansko nastali; |
| --- | --- |

(k)

najvišjih stopenj stroškov, ki so potrebni za postopek in so dejansko nastali;

| (l) | nekaterih podrobnosti o objavah v Biltenu o znamkah Evropske unije in Uradnem listu Urada; |
| --- | --- |

(l)

nekaterih podrobnosti o objavah v Biltenu o znamkah Evropske unije in Uradnem listu Urada;

| (m) | podrobnih ureditev glede tega, kako si Urad in organi držav članic medsebojno izmenjujejo informacije in kako dajejo spise na voljo za pregled; |
| --- | --- |

(m)

podrobnih ureditev glede tega, kako si Urad in organi držav članic medsebojno izmenjujejo informacije in kako dajejo spise na voljo za pregled;

| (n) | podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za konverzijo in objava zahteve za konverzijo; |
| --- | --- |

(n)

podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za konverzijo in objava zahteve za konverzijo;

| (o) | obsega, v katerem se lahko dokazila v pisnih postopkih pred Uradom predložijo v katerem koli uradnem jeziku Unije, potrebe po zagotovitvi prevoda in zahtevanih standardov za prevode; |
| --- | --- |

(o)

obsega, v katerem se lahko dokazila v pisnih postopkih pred Uradom predložijo v katerem koli uradnem jeziku Unije, potrebe po zagotovitvi prevoda in zahtevanih standardov za prevode;

| (p) | odločitev, ki jih sprejme en sam član oddelka za ugovore in oddelka za izbris; |
| --- | --- |

(p)

odločitev, ki jih sprejme en sam član oddelka za ugovore in oddelka za izbris;

| (q) | mednarodne registracije znamk:






  (i) | obrazca, ki se uporabi za vložitev mednarodne prijave; |
| --- | --- | --- |

(q)

mednarodne registracije znamk:

(i)

obrazca, ki se uporabi za vložitev mednarodne prijave;

| (ii) | dejstev in odločb glede ničnosti, o katerih je treba uradno obvestiti Mednarodni urad, in ustreznega časa za tako uradno obvestilo; |
| --- | --- |

(ii)

dejstev in odločb glede ničnosti, o katerih je treba uradno obvestiti Mednarodni urad, in ustreznega časa za tako uradno obvestilo;

| (iii) | podrobnih zahtev glede zahteve za ozemeljsko razširitev, vložene po mednarodni registraciji; |
| --- | --- |

(iii)

podrobnih zahtev glede zahteve za ozemeljsko razširitev, vložene po mednarodni registraciji;

| (iv) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati zahteva po prednosti starejše znamke za mednarodno registracijo, in podrobnosti o informacijah, o katerih je treba uradno obvestiti Mednarodni urad; |
| --- | --- |

(iv)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati zahteva po prednosti starejše znamke za mednarodno registracijo, in podrobnosti o informacijah, o katerih je treba uradno obvestiti Mednarodni urad;

| (v) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati obvestilo o začasni zavrnitvi varstva po uradni dolžnosti, ki se pošlje Mednarodnemu uradu; |
| --- | --- |

(v)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati obvestilo o začasni zavrnitvi varstva po uradni dolžnosti, ki se pošlje Mednarodnemu uradu;

| (vi) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati dokončna podelitev ali zavrnitev varstva; |
| --- | --- |

(vi)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati dokončna podelitev ali zavrnitev varstva;

| (vii) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati uradno obvestilo o ničnosti; |
| --- | --- |

(vii)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati uradno obvestilo o ničnosti;

| (viii) | podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za konverzijo mednarodne registracije in objava takšnih zahtev; |
| --- | --- |

(viii)

podrobnosti, ki jih morajo vsebovati zahteve za konverzijo mednarodne registracije in objava takšnih zahtev;

| (ix) | podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava za spremembo. |
| --- | --- |

(ix)

podrobnosti, ki jih mora vsebovati prijava za spremembo.

NASLOV II

POSTOPEK PRIJAVE

Člen 2

Vsebina prijave

1.   Prijava znamke EU vsebuje:

| (a) | zahtevo za registracijo znamke kot znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo za registracijo znamke kot znamke EU;

| (b) | ime in naslov prijavitelja ter državo njegovega stalnega prebivališča oziroma sedeža ali podružnice njegovega podjetja. Imena fizičnih oseb se navedejo s priimkom in imenom. Imena pravnih oseb in subjektov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 207/2009 se navedejo z njihovim uradnim poimenovanjem in vključujejo pravno obliko subjekta, ki se lahko skrajša na ustaljen način. Navede se lahko tudi nacionalna identifikacijska številka podjetja, če je na voljo. Urad lahko od prijavitelja zahteva, da navede telefonske številke ali druge kontaktne podatke za elektronsko komuniciranje, kot to opredeli izvršni direktor. Za vsakega prijavitelja se načeloma navede le en naslov. Kadar je navedenih več naslovov, se upošteva le prvi navedeni naslov, razen če prijavitelj enega od naslovov označi kot naslov za vročanje. Kadar je Urad že izdal identifikacijsko številko, zadostuje, da prijavitelj navede to številko in ime prijavitelja; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov prijavitelja ter državo njegovega stalnega prebivališča oziroma sedeža ali podružnice njegovega podjetja. Imena fizičnih oseb se navedejo s priimkom in imenom. Imena pravnih oseb in subjektov iz člena 3 Uredbe (ES) št. 207/2009 se navedejo z njihovim uradnim poimenovanjem in vključujejo pravno obliko subjekta, ki se lahko skrajša na ustaljen način. Navede se lahko tudi nacionalna identifikacijska številka podjetja, če je na voljo. Urad lahko od prijavitelja zahteva, da navede telefonske številke ali druge kontaktne podatke za elektronsko komuniciranje, kot to opredeli izvršni direktor. Za vsakega prijavitelja se načeloma navede le en naslov. Kadar je navedenih več naslovov, se upošteva le prvi navedeni naslov, razen če prijavitelj enega od naslovov označi kot naslov za vročanje. Kadar je Urad že izdal identifikacijsko številko, zadostuje, da prijavitelj navede to številko in ime prijavitelja;

| (c) | seznam blaga in storitev, za katere bo znamka registrirana, v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 207/2009. Navedeni seznam se lahko v celoti ali deloma izbere iz podatkovne zbirke sprejemljivih pogojev, ki jo da na voljo Urad; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga in storitev, za katere bo znamka registrirana, v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 207/2009. Navedeni seznam se lahko v celoti ali deloma izbere iz podatkovne zbirke sprejemljivih pogojev, ki jo da na voljo Urad;

| (d) | prikaz znamke v skladu s členom 3 te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

prikaz znamke v skladu s členom 3 te uredbe;

| (e) | kadar prijavitelj imenuje zastopnika, ime in poslovni naslov tega zastopnika ali identifikacijsko številko v skladu s točko (b); kadar ima zastopnik več kot en poslovni naslov ali obstajata dva ali več zastopnikov z različnimi poslovnimi naslovi, se kot naslov za vročanje upošteva le prvi navedeni naslov, razen če se v prijavi označi, kateri naslov naj se uporablja kot naslov za vročanje; |
| --- | --- |

(e)

kadar prijavitelj imenuje zastopnika, ime in poslovni naslov tega zastopnika ali identifikacijsko številko v skladu s točko (b); kadar ima zastopnik več kot en poslovni naslov ali obstajata dva ali več zastopnikov z različnimi poslovnimi naslovi, se kot naslov za vročanje upošteva le prvi navedeni naslov, razen če se v prijavi označi, kateri naslov naj se uporablja kot naslov za vročanje;

| (f) | kadar se zahteva priznanje prednostne pravice prejšnje prijave v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 207/2009, izjavo v ta namen, v kateri sta navedena datum, na katerega je bila vložena prejšnja prijava, in država, v kateri ali za katero je bila vložena; |
| --- | --- |

(f)

kadar se zahteva priznanje prednostne pravice prejšnje prijave v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 207/2009, izjavo v ta namen, v kateri sta navedena datum, na katerega je bila vložena prejšnja prijava, in država, v kateri ali za katero je bila vložena;

| (g) | kadar se zahteva priznanje razstavne prednostne pravice v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 207/2009, izjavo v ta namen, v kateri sta navedena ime razstave in datum prve razstavitve blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(g)

kadar se zahteva priznanje razstavne prednostne pravice v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 207/2009, izjavo v ta namen, v kateri sta navedena ime razstave in datum prve razstavitve blaga ali storitev;

| (h) | kadar se v skladu s členom 34(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 skupaj s prijavo zahteva prednost glede na eno ali več prejšnjih znamk, registriranih v državi članici, vključno z znamko, registrirano v državah Beneluksa ali po mednarodnih sporazumih z učinkom v državi članici, izjavo v ta namen, v kateri so navedeni država članica ali države članice, v katerih ali za katere je prejšnja znamka registrirana, datum, od katerega je zadevna registracija veljala, številka zadevne registracije ter blago ali storitve, za katere je znamka registrirana. Tako izjavo je mogoče podati tudi v obdobju iz člena 34(1a) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(h)

kadar se v skladu s členom 34(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 skupaj s prijavo zahteva prednost glede na eno ali več prejšnjih znamk, registriranih v državi članici, vključno z znamko, registrirano v državah Beneluksa ali po mednarodnih sporazumih z učinkom v državi članici, izjavo v ta namen, v kateri so navedeni država članica ali države članice, v katerih ali za katere je prejšnja znamka registrirana, datum, od katerega je zadevna registracija veljala, številka zadevne registracije ter blago ali storitve, za katere je znamka registrirana. Tako izjavo je mogoče podati tudi v obdobju iz člena 34(1a) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (i) | kadar je primerno, izjavo, da gre za prijavo registracije kolektivne znamke EU v skladu s členom 66 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali registracije certifikacijske znamke EU v skladu s členom 74a Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(i)

kadar je primerno, izjavo, da gre za prijavo registracije kolektivne znamke EU v skladu s členom 66 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali registracije certifikacijske znamke EU v skladu s členom 74a Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (j) | navedbo jezika, v katerem je prijava vložena, in drugega jezika v skladu s členom 119(3) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(j)

navedbo jezika, v katerem je prijava vložena, in drugega jezika v skladu s členom 119(3) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (k) | podpis prijavitelja ali zastopnika prijavitelja v skladu s členom 63(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1430 (6); |
| --- | --- |

(k)

podpis prijavitelja ali zastopnika prijavitelja v skladu s členom 63(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/1430 (6);

| (l) | kadar je primerno, zahtevo za poročilo o poizvedbi iz člena 38(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(l)

kadar je primerno, zahtevo za poročilo o poizvedbi iz člena 38(1) ali (2) Uredbe (ES) št. 207/2009.

2.   Prijava lahko vsebuje zahtevo, da je znak z uporabo pridobil razlikovalni učinek v smislu člena 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, ter navedbo, ali je ta zahteva mišljena kot glavna ali pomožna. Tako zahtevo je mogoče podati tudi v obdobju iz drugega stavka člena 37(3) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Prijava kolektivne znamke EU ali certifikacijske znamke EU lahko vsebuje pravilnik o uporabi znamke. Kadar prijava takega pravilnika ne vsebuje, se pravilnik predloži v obdobju iz člena 67(1) in člena 74b(1) Uredbe (ES) št. 207/2009.

4.   Če je prijaviteljev več, se v prijavi lahko eden od prijaviteljev ali zastopnikov imenuje kot skupni zastopnik.

Člen 3

Prikaz znamke

1.   Znamka se prikaže v kakršni koli ustrezni obliki, pri kateri se uporabi splošno dostopna tehnologija, pod pogojem, da jo je v registru mogoče reproducirati na jasen, natančen, samozadosten, zlahka dostopen, razumljiv, trajen in objektiven način, tako da lahko pristojni organi in javnost jasno in natančno ugotovijo predmet varstva, ki se zagotovi njenemu imetniku.

2.   Prikaz znamke opredeljuje predmet registracije. Kadar je prikazu priložen opis v skladu z odstavkom 3(d), (e), (f)(ii), (h) ali odstavkom 4, se opis ujema s prikazom in ne razširja njegovega obsega.

3.   Kadar se prijava nanaša na vrste znamk, navedene v točkah (a) do (j), vsebuje navedbo v ta namen. Brez poseganja v odstavek 1 in 2 se vrsta znamke in njen prikaz ujemata med seboj, kot sledi:

| (a) | v primeru znamke, sestavljene izključno iz besed ali črk, številk, drugih standardnih tipografskih znakov ali kombinacije le-teh (besedna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije znaka v navadni pisavi in razporeditvi, brez kakršnih koli grafičnih potez ali barve; |
| --- | --- |

(a)

v primeru znamke, sestavljene izključno iz besed ali črk, številk, drugih standardnih tipografskih znakov ali kombinacije le-teh (besedna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije znaka v navadni pisavi in razporeditvi, brez kakršnih koli grafičnih potez ali barve;

| (b) | v primeru znamke, pri kateri se uporabijo nestandardni znaki, stilizacija ali razporeditev znakov ali grafična poteza ali barva (figurativna znamka), vključno z znamkami, ki jih sestavljajo izključno figurativni elementi ali kombinacija besednih in figurativnih elementov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije znaka, ki prikazuje vse njegove elemente ter barve, kadar je primerno; |
| --- | --- |

(b)

v primeru znamke, pri kateri se uporabijo nestandardni znaki, stilizacija ali razporeditev znakov ali grafična poteza ali barva (figurativna znamka), vključno z znamkami, ki jih sestavljajo izključno figurativni elementi ali kombinacija besednih in figurativnih elementov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije znaka, ki prikazuje vse njegove elemente ter barve, kadar je primerno;

| (c) | v primeru znamke, ki je sestavljena iz tridimenzionalne oblike ali jo zajema, vključno s posodo, embalažo, samim proizvodom ali njihovim videzom (oblikovna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo grafične reprodukcije oblike, vključno z računalniško ustvarjenimi slikami, ali fotografske reprodukcije. Grafična ali fotografska reprodukcija lahko vsebuje različne poglede. Kadar se prikaz ne predloži elektronsko, lahko vsebuje do šest različnih pogledov; |
| --- | --- |

(c)

v primeru znamke, ki je sestavljena iz tridimenzionalne oblike ali jo zajema, vključno s posodo, embalažo, samim proizvodom ali njihovim videzom (oblikovna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo grafične reprodukcije oblike, vključno z računalniško ustvarjenimi slikami, ali fotografske reprodukcije. Grafična ali fotografska reprodukcija lahko vsebuje različne poglede. Kadar se prikaz ne predloži elektronsko, lahko vsebuje do šest različnih pogledov;

| (d) | v primeru znamke, ki je sestavljena iz posebnega načina, na katerega je znamka nameščena ali pritrjena na proizvod (pozicijska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki ustrezno opredeljuje položaj, velikost in razmerje znamke glede na zadevno blago. Elementi, ki ne spadajo v predmet registracije, se vizualno ločijo, najbolje s prekinjenimi ali pikčastimi črtami. Prikazu mora biti priložen opis s podrobnostmi o tem, kako je znak pritrjen na blago; |
| --- | --- |

(d)

v primeru znamke, ki je sestavljena iz posebnega načina, na katerega je znamka nameščena ali pritrjena na proizvod (pozicijska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki ustrezno opredeljuje položaj, velikost in razmerje znamke glede na zadevno blago. Elementi, ki ne spadajo v predmet registracije, se vizualno ločijo, najbolje s prekinjenimi ali pikčastimi črtami. Prikazu mora biti priložen opis s podrobnostmi o tem, kako je znak pritrjen na blago;

| (e) | v primeru znamke, ki je sestavljena izključno iz niza elementov, ki se redno ponavljajo (znamka z vzorcem), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki prikazuje vzorec ponavljanja. Prikazu je lahko priložen opis s podrobnostmi o tem, kako se njegovi elementi redno ponavljajo; |
| --- | --- |

(e)

v primeru znamke, ki je sestavljena izključno iz niza elementov, ki se redno ponavljajo (znamka z vzorcem), se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki prikazuje vzorec ponavljanja. Prikazu je lahko priložen opis s podrobnostmi o tem, kako se njegovi elementi redno ponavljajo;

| (f) | v primeru barvne znamke,






  (i) | kadar je znamka sestavljena izključno iz ene barve brez robov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije barve in navedbo te barve s splošno priznano barvno kodo; |
| --- | --- | --- |

(f)

v primeru barvne znamke,

(i)

kadar je znamka sestavljena izključno iz ene barve brez robov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije barve in navedbo te barve s splošno priznano barvno kodo;

| (ii) | kadar je znamka sestavljena izključno iz kombinacije barv brez robov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki prikazuje sistematično razporeditev barvne kombinacije na enoten, vnaprej določen način, in navedbo te barve s splošno priznano barvno kodo. Lahko se doda tudi opis sistematične razporeditve barv; |
| --- | --- |

(ii)

kadar je znamka sestavljena izključno iz kombinacije barv brez robov, se znamka prikaže s predložitvijo reprodukcije, ki prikazuje sistematično razporeditev barvne kombinacije na enoten, vnaprej določen način, in navedbo te barve s splošno priznano barvno kodo. Lahko se doda tudi opis sistematične razporeditve barv;

| (g) | v primeru znamke, ki je sestavljena izključno iz zvoka ali kombinacije zvokov (zvočna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo zvočne datoteke, ki reproducira zvok, ali z natančnim prikazom zvoka v notnem zapisu; |
| --- | --- |

(g)

v primeru znamke, ki je sestavljena izključno iz zvoka ali kombinacije zvokov (zvočna znamka), se znamka prikaže s predložitvijo zvočne datoteke, ki reproducira zvok, ali z natančnim prikazom zvoka v notnem zapisu;

| (h) | v primeru znamke, ki je sestavljena iz gibanja ali spremembe položaja elementov znamke ali ju zajema (znamka gibanja), se znamka prikaže s predložitvijo video datoteke ali vrsto zaporednih mirujočih slik, ki prikazujejo gibanje ali spremembo položaja. Kadar se uporabijo mirujoče slike, so te lahko oštevilčene ali jih spremlja opis, ki pojasnjuje zaporedje; |
| --- | --- |

(h)

v primeru znamke, ki je sestavljena iz gibanja ali spremembe položaja elementov znamke ali ju zajema (znamka gibanja), se znamka prikaže s predložitvijo video datoteke ali vrsto zaporednih mirujočih slik, ki prikazujejo gibanje ali spremembo položaja. Kadar se uporabijo mirujoče slike, so te lahko oštevilčene ali jih spremlja opis, ki pojasnjuje zaporedje;

| (i) | v primeru znamke, ki je sestavljena iz kombinacije slike in zvoka ali jo zajema (multimedijska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo zvočno-vizualne datoteke, ki vsebuje kombinacijo slike in zvoka; |
| --- | --- |

(i)

v primeru znamke, ki je sestavljena iz kombinacije slike in zvoka ali jo zajema (multimedijska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo zvočno-vizualne datoteke, ki vsebuje kombinacijo slike in zvoka;

| (j) | v primeru znamke, ki je sestavljena iz elementov s holografskimi značilnostmi (holografska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo video datoteke ali grafične ali fotografske reprodukcije, ki vsebuje poglede, ki so potrebni za zadovoljivo opredelitev holografskega učinka v celoti. |
| --- | --- |

(j)

v primeru znamke, ki je sestavljena iz elementov s holografskimi značilnostmi (holografska znamka), se znamka prikaže s predložitvijo video datoteke ali grafične ali fotografske reprodukcije, ki vsebuje poglede, ki so potrebni za zadovoljivo opredelitev holografskega učinka v celoti.

4.   Kadar znamka ni zajeta v nobeni od vrst iz odstavka 3, njen prikaz izpolnjuje standarde iz odstavka 1 in ga lahko spremlja opis.

5.   Kadar je prikaz predložen elektronsko, lahko izvršni direktor Urada določi formate in velikost elektronske datoteke ter vse druge ustrezne tehnične specifikacije.

6.   Kadar prikaz ni predložen elektronsko, se znamka reproducira na enem listu papirja, ločenem od lista, na katerem je besedilo prijave. List, na katerem je znamka reproducirana, vsebuje vse relevantne poglede ali slike in ni večji od velikosti DIN A4 (višina 29,7 cm, širina 21 cm). Povsod mora biti rob, širok vsaj 2,5 cm.

7.   Če pravilna orientacija znamke ni očitna, se navede z dodajanjem besede „zgoraj“ pri vsaki reprodukciji.

8.   Reprodukcija znamke je take kvalitete, da jo je mogoče:

| (a) | zmanjšati na velikost s širino najmanj 8 cm in višino najmanj 8 cm ali |
| --- | --- |

(a)

zmanjšati na velikost s širino najmanj 8 cm in višino najmanj 8 cm ali

| (b) | povečati na velikost s širino največ 8 cm in višino največ 8 cm. |
| --- | --- |

(b)

povečati na velikost s širino največ 8 cm in višino največ 8 cm.

9.   Vložitev vzorca ali primerka ne pomeni ustreznega prikaza znamke.

Člen 4

Zahteva za priznanje prednostne pravice

1.   Če se skupaj s prijavo zahteva priznanje prednostne pravice ene ali več prejšnjih prijav v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 207/2009, prijavitelj navede številko spisa prejšnje prijave in vloži kopijo v treh mesecih od datuma vložitve. Na kopiji je naveden datum vložitve prejšnje prijave.

2.   Če jezik prejšnje prijave, za katero se zahteva prednostna pravica, ni eden od jezikov Urada, mu prijavitelj, če to zahteva Urad, predloži prevod prejšnje prijave v jezik Urada, ki se uporablja kot prvi ali drugi jezik prijave, v roku, ki ga določi Urad.

3.   Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata, kadar se zahteva za priznanje prednostne pravice nanaša na eno ali več prejšnjih prijav.

Člen 5

Razstavna prednostna pravica

Če se v skladu s členom 33(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 skupaj s prijavo zahteva razstavna prednostna pravica, prijavitelj v treh mesecih od datuma vložitve vloži potrdilo, ki ga na razstavi izda organ, odgovoren za varstvo industrijske lastnine na razstavi. To potrdilo jamči, da se je znamka uporabljala za blago ali storitve, na katere se nanaša zahteva. Naveden je tudi datum začetka razstave in datum prve javne uporabe, če se razlikuje od datuma začetka razstave. Potrdilo spremlja navedba dejanske uporabe znamke, ki jo organ ustrezno potrdi.

Člen 6

Zahteva po prednosti starejše nacionalne znamke pred registracijo znamke EU

Če se v skladu s členom 34(1a) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteva prednost prejšnje registrirane znamke, kot je navedeno v členu 34(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, prijavitelj predloži kopijo zadevne registracije v treh mesecih po tem, ko je Urad prejel zahtevo po prednosti prejšnje znamke.

Člen 7

Vsebina objave prijave

Objava prijave vsebuje:

| (a) | ime in naslov prijavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov prijavitelja;

| (b) | kadar je primerno, ime in poslovni naslov zastopnika, ki ga imenuje prijavitelj in ki ni zastopnik iz prvega stavka člena 92(3) Uredbe (ES) št. 207/2009. Kadar je več zastopnikov z istim poslovnim naslovom, se objavi le ime in poslovni naslov prvega imenovanega zastopnika, sledi pa izraz „in drugi“. Kadar sta navedena dva ali več zastopnikov z različnimi poslovnimi naslovi, se objavi samo naslov za vročanje, določen v skladu s členom 2(1)(e) te uredbe. Kadar je v skladu s členom 74(8) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 imenovano združenje zastopnikov, se objavi le ime in poslovni naslov združenja; |
| --- | --- |

(b)

kadar je primerno, ime in poslovni naslov zastopnika, ki ga imenuje prijavitelj in ki ni zastopnik iz prvega stavka člena 92(3) Uredbe (ES) št. 207/2009. Kadar je več zastopnikov z istim poslovnim naslovom, se objavi le ime in poslovni naslov prvega imenovanega zastopnika, sledi pa izraz „in drugi“. Kadar sta navedena dva ali več zastopnikov z različnimi poslovnimi naslovi, se objavi samo naslov za vročanje, določen v skladu s členom 2(1)(e) te uredbe. Kadar je v skladu s členom 74(8) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 imenovano združenje zastopnikov, se objavi le ime in poslovni naslov združenja;

| (c) | prikaz znamke skupaj z elementi in opisi iz člena 3, kadar je primerno. Kadar je prikaz predložen v obliki elektronske datoteke, se da na voljo z elektronsko povezavo do navedene datoteke; |
| --- | --- |

(c)

prikaz znamke skupaj z elementi in opisi iz člena 3, kadar je primerno. Kadar je prikaz predložen v obliki elektronske datoteke, se da na voljo z elektronsko povezavo do navedene datoteke;

| (d) | seznam blaga ali storitev, ki so razvrščene po razredih Nicejske klasifikacije, pri čemer pred vsako skupino stoji številka razreda klasifikacije, v katero spada ta skupina blaga ali storitev, vsaka skupina pa je predstavljena po vrstnem redu razredov po tej klasifikaciji; |
| --- | --- |

(d)

seznam blaga ali storitev, ki so razvrščene po razredih Nicejske klasifikacije, pri čemer pred vsako skupino stoji številka razreda klasifikacije, v katero spada ta skupina blaga ali storitev, vsaka skupina pa je predstavljena po vrstnem redu razredov po tej klasifikaciji;

| (e) | datum vložitve prijave in številka spisa; |
| --- | --- |

(e)

datum vložitve prijave in številka spisa;

| (f) | kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje prednostne pravice, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(f)

kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje prednostne pravice, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (g) | kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje razstavne prednostne pravice, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(g)

kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje razstavne prednostne pravice, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 33 Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (h) | kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje prednosti starejše znamke, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 34 Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(h)

kadar je primerno, podatke o zahtevi za priznanje prednosti starejše znamke, ki jo vloži prijavitelj v skladu s členom 34 Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (i) | kadar je primerno, izjavo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, da je znamka z uporabo pridobila razlikovalni učinek za blago ali storitve, za katere se zahteva registracija; |
| --- | --- |

(i)

kadar je primerno, izjavo v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, da je znamka z uporabo pridobila razlikovalni učinek za blago ali storitve, za katere se zahteva registracija;

| (j) | kadar je primerno, izjavo, da gre za prijavo kolektivne znamke EU ali certifikacijske znamke EU; |
| --- | --- |

(j)

kadar je primerno, izjavo, da gre za prijavo kolektivne znamke EU ali certifikacijske znamke EU;

| (k) | navedbo jezika, v katerem je bila prijava vložena, in drugega jezika, ki ga prijavitelj navede v skladu s členom 119(3) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(k)

navedbo jezika, v katerem je bila prijava vložena, in drugega jezika, ki ga prijavitelj navede v skladu s členom 119(3) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (l) | kadar je primerno, izjavo, da prijava izhaja iz spremembe mednarodne registracije, v kateri je v skladu s členom 161(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 imenovana Unija, skupaj z datumom mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datumom, na katerega je bila po mednarodni registraciji v mednarodni register vpisana ozemeljska razširitev na Unijo v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola in, kadar je primerno, datumom prednostne pravice mednarodne registracije. |
| --- | --- |

(l)

kadar je primerno, izjavo, da prijava izhaja iz spremembe mednarodne registracije, v kateri je v skladu s členom 161(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 imenovana Unija, skupaj z datumom mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datumom, na katerega je bila po mednarodni registraciji v mednarodni register vpisana ozemeljska razširitev na Unijo v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola in, kadar je primerno, datumom prednostne pravice mednarodne registracije.

Člen 8

Delitev prijave

1.   Izjava o delitvi prijave v skladu s členom 44 Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | številko spisa prijave; |
| --- | --- |

(a)

številko spisa prijave;

| (b) | ime in naslov prijavitelja v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov prijavitelja v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | seznam blaga ali storitev, ki so predmet prijave, ki nastane iz delitve, ali da se doseže delitev v več kot eno prijavo, nastalo iz delitve, seznam blaga in storitev za vsako prijavo, nastalo iz delitve; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga ali storitev, ki so predmet prijave, ki nastane iz delitve, ali da se doseže delitev v več kot eno prijavo, nastalo iz delitve, seznam blaga in storitev za vsako prijavo, nastalo iz delitve;

| (d) | seznam blaga ali storitev, ki naj bi ostale v prvotni prijavi. |
| --- | --- |

(d)

seznam blaga ali storitev, ki naj bi ostale v prvotni prijavi.

2.   Urad odpre ločen spis za vsako prijavo, nastalo iz delitve, ki vsebuje popolno kopijo spisa prvotne prijave, vključno z izjavo o delitvi in zadevnimi dopisi. Urad vsaki prijavi, nastali iz delitve, dodeli novo številko prijave.

3.   Objava vsake prijave, nastale iz delitve, vsebuje navedbe in elemente iz člena 7.

NASLOV III

POSTOPEK REGISTRACIJE

Člen 9

Potrdilo o registraciji

Potrdilo o registraciji, izdano v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 207/2009, vsebuje vpise v register iz člena 87(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 in izjavo, ki potrjuje, da so ti vpisi vneseni v register. Kadar je prikaz znamke predložen v obliki elektronske datoteke, se zadevni vpis da na voljo z elektronsko povezavo do navedene datoteke. Kadar je primerno, se potrdilo dopolni z izpisom, ki prikazuje vse vpise, ki jih je treba vnesti v register v skladu s členom 87(3) Uredbe (ES) št. 207/2009, in izjavo, ki potrjuje, da so ti vpisi vneseni v register.

Člen 10

Vsebina zahteve za spremembo registracije

Zahteva za spremembo registracije v skladu s členom 48(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko znamke EU;

| (b) | ime in naslov imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | oznako elementa v prikazu znamke EU, ki naj se spremeni, in ta element v spremenjeni različici v skladu s členom 48(3) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(c)

oznako elementa v prikazu znamke EU, ki naj se spremeni, in ta element v spremenjeni različici v skladu s členom 48(3) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (d) | prikaz spremenjene znamke EU v skladu s členom 3 te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

prikaz spremenjene znamke EU v skladu s členom 3 te uredbe.

Člen 11

Izjava o delitvi registracije

1.   Izjava o delitvi registracije v skladu s členom 49(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko znamke EU;

| (b) | ime in naslov imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | seznam blaga ali storitev, ki naj bi sestavljale registracijo, ki je nastala iz delitve, ali da se doseže delitev v več kot eno registracijo, nastalo iz delitve, seznam blaga ali storitev za vsako registracijo, nastalo iz delitve; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga ali storitev, ki naj bi sestavljale registracijo, ki je nastala iz delitve, ali da se doseže delitev v več kot eno registracijo, nastalo iz delitve, seznam blaga ali storitev za vsako registracijo, nastalo iz delitve;

| (d) | seznam blaga ali storitev, ki naj bi ostali v prvotni registraciji. |
| --- | --- |

(d)

seznam blaga ali storitev, ki naj bi ostali v prvotni registraciji.

2.   Urad odpre ločen spis za registracijo, nastalo iz delitve, ki vsebuje popolno kopijo spisa prvotne registracije, vključno z izjavo o delitvi in zadevnimi dopisi. Urad dodeli registraciji, nastali iz delitve, novo registracijsko številko.

Člen 12

Vsebina zahteve za spremembo imena ali naslova imetnika znamke EU ali prijavitelja znamke EU

Zahteva za spremembo imena ali naslova imetnika registrirane znamke EU v skladu s členom 48a(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko znamke EU;

| (b) | ime in naslov imetnika znamke EU, kot sta vpisana v register, razen če je Urad imetniku že dodelil identifikacijsko številko; v tem primeru zadostuje, da prijavitelj navede to številko in ime imetnika; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika znamke EU, kot sta vpisana v register, razen če je Urad imetniku že dodelil identifikacijsko številko; v tem primeru zadostuje, da prijavitelj navede to številko in ime imetnika;

| (c) | navedbo novega imena ali naslova imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

navedbo novega imena ali naslova imetnika znamke EU v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe.

Točki (b) in (c) prvega pododstavka se smiselno uporabljata za namene zahteve za spremembo imena ali naslova prijavitelja znamke EU. Taka zahteva vsebuje tudi številko prijave.

NASLOV IV

PRENOS

Člen 13

Prijava za registracijo prenosa

1.   Prijava za registracijo prenosa na podlagi člena 17(5a) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko znamke EU;

| (b) | podatke o novem imetniku v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

podatke o novem imetniku v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | če v prenosu ni zajeto vse registrirano blago ali storitve, podatke o registriranem blagu ali storitvah, na katere se prenos nanaša; |
| --- | --- |

(c)

če v prenosu ni zajeto vse registrirano blago ali storitve, podatke o registriranem blagu ali storitvah, na katere se prenos nanaša;

| (d) | dokaze, ki ustrezno dokazujejo prenos v skladu s členom 17(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(d)

dokaze, ki ustrezno dokazujejo prenos v skladu s členom 17(2) in (3) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (e) | kadar je primerno, ime in poslovni naslov zastopnika novega imetnika, ki se določi v skladu s členom 2(1)(e) te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

kadar je primerno, ime in poslovni naslov zastopnika novega imetnika, ki se določi v skladu s členom 2(1)(e) te uredbe.

2.   Točke (b) do (e) odstavka 1 se smiselno uporabljajo za namene prijave za vpis prenosa prijave znamke EU.

3.   Za namene odstavka 1(d) zadosten dokaz o prenosu pomeni:

| (a) | podpis prijave za registracijo prenosa s strani registriranega imetnika ali njegovega zastopnika ter pravnega naslednika ali njegovega zastopnika; |
| --- | --- |

(a)

podpis prijave za registracijo prenosa s strani registriranega imetnika ali njegovega zastopnika ter pravnega naslednika ali njegovega zastopnika;

| (b) | če prijavo predloži registrirani imetnik ali njegov zastopnik, izjavo, ki jo je podpisal pravni naslednik ali njegov zastopnik, da se strinja z registracijo prenosa; |
| --- | --- |

(b)

če prijavo predloži registrirani imetnik ali njegov zastopnik, izjavo, ki jo je podpisal pravni naslednik ali njegov zastopnik, da se strinja z registracijo prenosa;

| (c) | če prijavo za registracijo vloži pravni naslednik, izjavo, ki jo je podpisal registrirani imetnik ali njegov zastopnik, da se registrirani imetnik strinja z registracijo pravnega naslednika; |
| --- | --- |

(c)

če prijavo za registracijo vloži pravni naslednik, izjavo, ki jo je podpisal registrirani imetnik ali njegov zastopnik, da se registrirani imetnik strinja z registracijo pravnega naslednika;

| (d) | podpis izpolnjenega obrazca o prenosu ali dokumenta, kot je določeno v členu 65(1)(e) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430, s strani registriranega imetnika ali njegovega zastopnika ter pravnega naslednika ali njegovega zastopnika. |
| --- | --- |

(d)

podpis izpolnjenega obrazca o prenosu ali dokumenta, kot je določeno v členu 65(1)(e) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430, s strani registriranega imetnika ali njegovega zastopnika ter pravnega naslednika ali njegovega zastopnika.

Člen 14

Obravnava prijav za delni prenos

1.   Če se prijava za registracijo prenosa nanaša le na nekatero blago ali storitve, za katere je znamka registrirana, prijavitelj razporedi blago ali storitve v prvotni registraciji med preostalo registracijo in prijavo za delni prenos, tako da se blago ali storitve v preostali registraciji in novi registraciji ne prekrivajo.

2.   Urad odpre za novo registracijo nov spis, sestavljen iz popolne kopije spisa o prvotni registraciji, vključno s prijavo za registracijo delnega prenosa in zadevnimi dopisi. Urad novi registraciji dodeli tudi novo registrsko številko.

3.   Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata za namene prijave za vpis prenosa prijave znamke EU. Urad novi prijavi znamke EU dodeli novo številko prijave.

NASLOV V

ODPOVED

Člen 15

Odpoved

1.   Izjava o odpovedi v skladu s členom 50(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(a)

registracijsko številko znamke EU;

| (b) | ime in naslov imetnika v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | kadar se odpoved prijavlja le za nekatero blago ali storitve, za katere je znamka registrirana, navedbo blaga ali storitev, za katere znamka ostaja registrirana. |
| --- | --- |

(c)

kadar se odpoved prijavlja le za nekatero blago ali storitve, za katere je znamka registrirana, navedbo blaga ali storitev, za katere znamka ostaja registrirana.

2.   Kadar je v register vnesena pravica tretje osebe v zvezi z znamko EU, je izjava o pristanku na odpoved, ki jo podpiše imetnik navedene pravice ali njegov zastopnik, zadosten dokaz o privolitvi tretje osebe v odpoved.

NASLOV VI

KOLEKTIVNE ZNAMKE EU IN CERTIFIKACIJSKE ZNAMKE EU

Člen 16

Vsebina pravilnika o uporabi kolektivnih znamk EU

Pravilnik iz člena 67(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, ki ureja kolektivne znamke EU, določa:

| (a) | ime prijavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime prijavitelja;

| (b) | namen združenja ali namen, za katerega je ustanovljena pravna oseba javnega prava; |
| --- | --- |

(b)

namen združenja ali namen, za katerega je ustanovljena pravna oseba javnega prava;

| (c) | organe, pooblaščene za zastopanje združenja ali pravne osebe javnega prava; |
| --- | --- |

(c)

organe, pooblaščene za zastopanje združenja ali pravne osebe javnega prava;

| (d) | v primeru združenja pogoje za članstvo; |
| --- | --- |

(d)

v primeru združenja pogoje za članstvo;

| (e) | prikaz kolektivne znamke EU; |
| --- | --- |

(e)

prikaz kolektivne znamke EU;

| (f) | osebe, pooblaščene za uporabo kolektivne znamke EU; |
| --- | --- |

(f)

osebe, pooblaščene za uporabo kolektivne znamke EU;

| (g) | kadar je primerno, pogoje, ki urejajo uporabo kolektivne znamke EU, vključno s sankcijami; |
| --- | --- |

(g)

kadar je primerno, pogoje, ki urejajo uporabo kolektivne znamke EU, vključno s sankcijami;

| (h) | blago ali storitve, ki jih zajema kolektivna znamka EU, vključno, kadar je primerno, z morebitnimi omejitvami, uvedenimi kot posledica uporabe člena 7(1)(j), (k) ali (l) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(h)

blago ali storitve, ki jih zajema kolektivna znamka EU, vključno, kadar je primerno, z morebitnimi omejitvami, uvedenimi kot posledica uporabe člena 7(1)(j), (k) ali (l) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (i) | kadar je primerno, pooblastilo iz drugega stavka člena 67(2) Uredbe (ES) št. 207/2009. |
| --- | --- |

(i)

kadar je primerno, pooblastilo iz drugega stavka člena 67(2) Uredbe (ES) št. 207/2009.

Člen 17

Vsebina pravilnika o uporabi certifikacijskih znamk EU

Pravilnik iz člena 74b Uredbe (ES) št. 207/2009, ki ureja certifikacijske znamke EU, določa:

| (a) | ime prijavitelja; |
| --- | --- |

(a)

ime prijavitelja;

| (b) | izjavo, da prijavitelj izpolnjuje zahteve iz člena 74a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(b)

izjavo, da prijavitelj izpolnjuje zahteve iz člena 74a(2) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (c) | prikaz certifikacijske znamke EU; |
| --- | --- |

(c)

prikaz certifikacijske znamke EU;

| (d) | blago ali storitve, ki jih zajema certifikacijska znamka EU; |
| --- | --- |

(d)

blago ali storitve, ki jih zajema certifikacijska znamka EU;

| (e) | značilnosti blaga ali storitev, ki se certificirajo s certifikacijsko znamko EU, kot so na primer material, način proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovost ali natančnost; |
| --- | --- |

(e)

značilnosti blaga ali storitev, ki se certificirajo s certifikacijsko znamko EU, kot so na primer material, način proizvodnje blaga ali opravljanja storitev, kakovost ali natančnost;

| (f) | pogoje, ki urejajo uporabo certifikacijske znamke EU, vključno s sankcijami; |
| --- | --- |

(f)

pogoje, ki urejajo uporabo certifikacijske znamke EU, vključno s sankcijami;

| (g) | osebe, pooblaščene za uporabo certifikacijske znamke EU; |
| --- | --- |

(g)

osebe, pooblaščene za uporabo certifikacijske znamke EU;

| (h) | način, na katerega bo certifikacijski organ preverjal navedene značilnosti in nadziral uporabo certifikacijske znamke EU. |
| --- | --- |

(h)

način, na katerega bo certifikacijski organ preverjal navedene značilnosti in nadziral uporabo certifikacijske znamke EU.

NASLOV VII

STROŠKI

Člen 18

Najvišje stopnje za stroške

1.   Stroške iz prvega pododstavka člena 85(1a) Uredbe (ES) št. 207/2009, nosi stranka, ki izgubi, na podlagi naslednjih najvišjih stopenj:

| (a) | če uspešna stranka ni zastopana, potne stroške in stroške bivanja navedene stranke za eno osebo za pot tja in nazaj od stalnega prebivališča ali poslovne enote do mesta, kjer poteka ustni postopek v skladu s členom 49 Delegirane uredbe (EU) št. 2017/1430, kot sledi:






  (i) | stroške potovanja z železnico v prvem razredu, vključno z običajnimi prevoznimi dodatki, če skupna razdalja po železnici ne presega 800 km, ali stroške letalske vozovnice v turističnem razredu, če skupna razdalja po železnici presega 800 km ali pot prečka morje; |
| --- | --- | --- |

(a)

če uspešna stranka ni zastopana, potne stroške in stroške bivanja navedene stranke za eno osebo za pot tja in nazaj od stalnega prebivališča ali poslovne enote do mesta, kjer poteka ustni postopek v skladu s členom 49 Delegirane uredbe (EU) št. 2017/1430, kot sledi:

(i)

stroške potovanja z železnico v prvem razredu, vključno z običajnimi prevoznimi dodatki, če skupna razdalja po železnici ne presega 800 km, ali stroške letalske vozovnice v turističnem razredu, če skupna razdalja po železnici presega 800 km ali pot prečka morje;

| (ii) | stroške bivanja, kot je določeno v členu 13 Priloge VII h Kadrovskim predpisom za uradnike Unije in Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenim v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (7); |
| --- | --- |

(ii)

stroške bivanja, kot je določeno v členu 13 Priloge VII h Kadrovskim predpisom za uradnike Unije in Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenim v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (7);

| (b) | potne stroške zastopnikov v skladu s členom 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 v skladu s stopnjami, določenimi v točki (a)(i) tega odstavka; |
| --- | --- |

(b)

potne stroške zastopnikov v skladu s členom 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 v skladu s stopnjami, določenimi v točki (a)(i) tega odstavka;

| (c) | stroške zastopanja v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 uspešne stranke, kot sledi:






  (i) | v postopkih ugovora: 300 EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

stroške zastopanja v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 uspešne stranke, kot sledi:

(i)

v postopkih ugovora: 300 EUR;

| (ii) | v postopkih v zvezi s razveljavitvijo ali ničnostjo znamke EU: 450 EUR; |
| --- | --- |

(ii)

v postopkih v zvezi s razveljavitvijo ali ničnostjo znamke EU: 450 EUR;

| (iii) | v postopkih pritožbe: 550 EUR; |
| --- | --- |

(iii)

v postopkih pritožbe: 550 EUR;

| (iv) | kadar so potekali ustni postopki, na katere so bile stranke pozvane v skladu s členom 49 Delegirane uredbe (EU) 2017/1430, se znesek iz točk (i), (ii) ali (iii) poveča za 400 EUR. |
| --- | --- |

(iv)

kadar so potekali ustni postopki, na katere so bile stranke pozvane v skladu s členom 49 Delegirane uredbe (EU) 2017/1430, se znesek iz točk (i), (ii) ali (iii) poveča za 400 EUR.

2.   Kadar je v prijavi ali registraciji več prijaviteljev ali imetnikov znamke EU ali je več strank, ki ugovarjajo, ali vložnikov zahteve za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti, ki so skupno vložili ugovor ali zahtevo za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti, stranka, ki izgubi, nosi stroške iz odstavka 1(a) samo za eno tako osebo.

3.   Kadar uspešno stranko zastopa več kot en zastopnik v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, stranka, ki izgubi, krije stroške iz odstavka 1(b) in (c) tega člena samo za eno tako osebo.

4.   Stranka, ki izgubi, ni dolžna uspešni stranki povrniti nobenih stroškov, izdatkov in pristojbin v zvezi s postopki pred Uradom, razen tistih iz odstavkov 1,2 in 3.

NASLOV VIII

PERIODIČNE OBJAVE

Člen 19

Periodične objave

1.   Kadar so podatki objavljeni v Biltenu o znamkah EU v skladu z Uredbo (ES) št. 207/2009, Delegirano uredbo (EU) 2017/1430 ali to uredbo, se datum izdaje na biltenu šteje za datum objave podatkov.

2.   Če vpisi v zvezi z registracijo znamke ne vsebujejo sprememb v primerjavi z objavo prijave, se objava takih vpisov opravi s sklicevanjem na podatke, zajete v objavi prijave.

3.   Urad lahko prek elektronskih sredstev javnosti omogoči dostop do izdaj svojega Uradnega lista.

NASLOV IX

UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 20

Izmenjava informacij med Uradom in organi držav članic

1.   Brez poseganja v člen 123c Uredbe (ES) št. 207/2009 si Urad in glavni uradi za industrijsko lastnino držav članic, vključno z Uradom Beneluksa za intelektualno lastnino, na zahtevo posredujejo ustrezne informacije o vlaganju prijav znamke EU ali nacionalnih znamk ter o postopkih v zvezi s temi prijavami in znamkami, ki so posledično registrirane.

2.   Urad in sodišča ali organi držav članic si izmenjujejo informacije za namene Uredbe (ES) št. 207/2009 neposredno ali prek glavnih uradov za industrijsko lastnino držav članic.

3.   Izdatki za posredovanje informacij iz odstavkov 1 in 2 bremenijo organ, ki posredovanje izvaja. Tako posredovanje informacij je oproščeno pristojbin.

Člen 21

Dajanje spisov na voljo za pregled

1.   Pri pregledu spisov v zvezi z znamko EU ali registriranimi znamkami EU sodišča ali organi držav članic pregledajo izvirne dokumente ali njihove kopije ali tehnične načine shranjevanja, če se spisi shranjujejo na ta način.

2.   Urad ob posredovanju spisov v zvezi s prijavljenimi ali registriranimi znamkami EU ali njihovih kopij sodiščem ali državnim tožilstvom držav članic navede omejitve, ki veljajo za pregled navedenih spisov v skladu s členom 88 Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Sodišča ali državna tožilstva držav članic lahko med postopkom, ki poteka pri njih, predložijo v pregled tretjim strankam spise ali njihove kopije, ki jih je predložil Urad. Za tak pregled velja člen 88 Uredbe (ES) št. 207/2009.

NASLOV X

KONVERZIJA

Člen 22

Vsebina zahteve za konverzijo

Zahteva za konverzijo prijave znamke EU ali registrirane znamke EU v prijavo nacionalne znamke v skladu s členom 112 Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | ime in naslov prijavitelja za konverzijo v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov prijavitelja za konverzijo v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (b) | številko vložitve prijave znamke EU ali registracijsko številko znamke EU; |
| --- | --- |

(b)

številko vložitve prijave znamke EU ali registracijsko številko znamke EU;

| (c) | navedbo razlogov za konverzijo v skladu s členom 112(1)(a) ali (b) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(c)

navedbo razlogov za konverzijo v skladu s členom 112(1)(a) ali (b) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (d) | navedbo države članice ali držav članic, za katere se zahteva konverzija; |
| --- | --- |

(d)

navedbo države članice ali držav članic, za katere se zahteva konverzija;

| (e) | kadar se zahteva ne nanaša na vse blago ali storitve, za katere je bila vložena prijava ali registrirana znamka EU, navedbo blaga ali storitev, za katere se zahteva konverzija, in če se konverzija zahteva za več kot eno državo članico in seznam blaga ali storitev ni enak za vse države članice, navedbo ustreznega blaga ali storitev za vsako državo članico; |
| --- | --- |

(e)

kadar se zahteva ne nanaša na vse blago ali storitve, za katere je bila vložena prijava ali registrirana znamka EU, navedbo blaga ali storitev, za katere se zahteva konverzija, in če se konverzija zahteva za več kot eno državo članico in seznam blaga ali storitev ni enak za vse države članice, navedbo ustreznega blaga ali storitev za vsako državo članico;

| (f) | kadar se zahteva konverzija v skladu s členom 112(6) Uredbe (ES) št. 207/2009 z utemeljitvijo, da je znamka EU prenehala veljati zaradi odločbe sodišča za znamke EU, navedbo datuma, na katerega je ta odločba postala pravnomočna, in kopijo te odločbe, ki je lahko predložena v jeziku, v katerem je bila izdana odločba. |
| --- | --- |

(f)

kadar se zahteva konverzija v skladu s členom 112(6) Uredbe (ES) št. 207/2009 z utemeljitvijo, da je znamka EU prenehala veljati zaradi odločbe sodišča za znamke EU, navedbo datuma, na katerega je ta odločba postala pravnomočna, in kopijo te odločbe, ki je lahko predložena v jeziku, v katerem je bila izdana odločba.

Člen 23

Vsebina objave zahteve za konverzijo

Objava zahteve za konverzijo v skladu s členom 113(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | številko vložitve ali registracijsko številko znamke EU, za katero se zahteva konverzija; |
| --- | --- |

(a)

številko vložitve ali registracijsko številko znamke EU, za katero se zahteva konverzija;

| (b) | sklic na predhodno objavo zahteve ali registracije v Biltenu o znamkah EU; |
| --- | --- |

(b)

sklic na predhodno objavo zahteve ali registracije v Biltenu o znamkah EU;

| (c) | navedbo države članice ali držav članic, za katere se zahteva konverzija; |
| --- | --- |

(c)

navedbo države članice ali držav članic, za katere se zahteva konverzija;

| (d) | kadar se zahteva ne nanaša na vse blago in storitve, za katere je bila vložena prijava ali registrirana znamka EU, navedbo blaga ali storitev, za katere se zahteva konverzija; |
| --- | --- |

(d)

kadar se zahteva ne nanaša na vse blago in storitve, za katere je bila vložena prijava ali registrirana znamka EU, navedbo blaga ali storitev, za katere se zahteva konverzija;

| (e) | kadar se konverzija zahteva za več kot eno državo članico in seznam blaga ali storitev ni enak za vse države članice, navedbo ustreznega blaga ali storitev za vsako državo članico; |
| --- | --- |

(e)

kadar se konverzija zahteva za več kot eno državo članico in seznam blaga ali storitev ni enak za vse države članice, navedbo ustreznega blaga ali storitev za vsako državo članico;

| (f) | datum vložitve zahteve za konverzijo. |
| --- | --- |

(f)

datum vložitve zahteve za konverzijo.

NASLOV XI

JEZIKI

Člen 24

Vložitev dokazil v pisnih postopkih

Razen če ni drugače določeno v tej uredbi ali Delegirani uredbi (EU) 2017/1430, se dokazila, ki se uporabijo v pisnih postopkih pred Uradom, lahko vložijo v katerem koli uradnem jeziku Unije. Če jezik dokazil ni jezik postopka, kakor je določeno v skladu s členom 119 Uredbe (ES) št. 207/2009, lahko Urad na lastno pobudo ali na utemeljeno zahtevo druge stranke zahteva prevod v roku, ki ga sam določi, v tem jeziku.

Člen 25

Standard prevodov

1.   Kadar je treba pri Uradu vložiti prevod dokumenta, je prevod istoveten z dokumentom, na katerega se nanaša, ter po zgradbi in vsebini ustreza izvirnemu dokumentu. Kadar je stranka navedla, da so pomembni samo deli dokumenta, je lahko prevod omejen na te dele.

2.   Razen če ni drugače določeno v Uredbi (ES) št. 207/2009, Delegirani uredbi (EU) 2017/1430 ali tej uredbi, se za dokument, za katerega je treba vložiti prevod, šteje, da ga Urad ni prejel, v naslednjih primerih:

| (a) | kadar Urad prevod prejme po preteku ustreznega roka za predložitev izvirnega dokumenta ali prevoda; |
| --- | --- |

(a)

kadar Urad prevod prejme po preteku ustreznega roka za predložitev izvirnega dokumenta ali prevoda;

| (b) | kadar potrdilo iz člena 26 te uredbe ni vloženo v roku, ki ga določi Urad. |
| --- | --- |

(b)

kadar potrdilo iz člena 26 te uredbe ni vloženo v roku, ki ga določi Urad.

Člen 26

Pravna verodostojnost prevodov

Če ni dokazano nasprotno ali ni navedb o nasprotnem, Urad domneva, da prevod ustreza izvirnemu besedilu. V primeru dvoma Urad lahko zahteva, da se v določenem obdobju vloži potrdilo, da se prevod ujema z izvirnim besedilom.

NASLOV XII

ORGANIZACIJA URADA

Člen 27

Odločbe oddelka za ugovore ali oddelka za izbris, ki jih sprejme en sam član

V skladu s členom 132(2) ali členom 134(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 en sam član oddelka za ugovore ali oddelka za izbris sprejme naslednje vrste odločb:

| (a) | odločbe o porazdelitvi stroškov; |
| --- | --- |

(a)

odločbe o porazdelitvi stroškov;

| (b) | odločbe o določitvi stroškov, ki jih je treba plačati, v skladu s prvim stavkom člena 85(6) Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(b)

odločbe o določitvi stroškov, ki jih je treba plačati, v skladu s prvim stavkom člena 85(6) Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (c) | odločbe o prekinitvi postopka ali odločbe o potrditvi, da meritorna odločitev ni potrebna; |
| --- | --- |

(c)

odločbe o prekinitvi postopka ali odločbe o potrditvi, da meritorna odločitev ni potrebna;

| (d) | odločbe, da se ugovor zavrže kot nedopusten pred pretekom roka iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430; |
| --- | --- |

(d)

odločbe, da se ugovor zavrže kot nedopusten pred pretekom roka iz člena 6(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430;

| (e) | odločbe o ustavitvi postopka; |
| --- | --- |

(e)

odločbe o ustavitvi postopka;

| (f) | odločbe o združitvi ali razdružitvi več ugovorov v skladu s členom 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430. |
| --- | --- |

(f)

odločbe o združitvi ali razdružitvi več ugovorov v skladu s členom 9(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430.

NASLOV XIII

POSTOPKI ZA MEDNARODNO REGISTRACIJO ZNAMK

Člen 28

Obrazec, ki se uporabi za vložitev mednarodne prijave

Obrazec Urada za vložitev mednarodne prijave iz člena 147(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje vse elemente uradnega obrazca Mednarodnega urada Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni urad). Prijavitelji lahko uporabijo tudi uradni obrazec Mednarodnega urada.

Člen 29

Dejstva in odločbe o ničnosti, o katerih je treba obvestiti Mednarodni urad

1.   Urad v petih letih od datuma mednarodne registracije obvesti Mednarodni urad v naslednjih primerih:

| (a) | kadar je bila prijava znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, umaknjena ali se šteje za umaknjeno ali je bila na podlagi dokončne odločbe zavrnjena v zvezi z vsem ali nekaterim blagom ali storitvami, navedenimi v mednarodni registraciji; |
| --- | --- |

(a)

kadar je bila prijava znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, umaknjena ali se šteje za umaknjeno ali je bila na podlagi dokončne odločbe zavrnjena v zvezi z vsem ali nekaterim blagom ali storitvami, navedenimi v mednarodni registraciji;

| (b) | kadar je znamka EU, na kateri temelji mednarodna registracija, prenehala veljati zaradi odpovedi, veljavnost znamke ni bila podaljšana, je bila znamka razveljavljena ali jo je Urad z dokončno odločbo razglasil za nično ali jo je razglasilo za nično sodišče za znamke EU na podlagi nasprotne tožbe v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z vsem ali nekaterim blagom ali storitvami, navedenimi v mednarodni registraciji; |
| --- | --- |

(b)

kadar je znamka EU, na kateri temelji mednarodna registracija, prenehala veljati zaradi odpovedi, veljavnost znamke ni bila podaljšana, je bila znamka razveljavljena ali jo je Urad z dokončno odločbo razglasil za nično ali jo je razglasilo za nično sodišče za znamke EU na podlagi nasprotne tožbe v postopku za ugotavljanje kršitev v zvezi z vsem ali nekaterim blagom ali storitvami, navedenimi v mednarodni registraciji;

| (c) | kadar je bila prijava znamke EU ali znamka EU, na kateri temelji mednarodna registracija, razdeljena v dve prijavi ali registraciji. |
| --- | --- |

(c)

kadar je bila prijava znamke EU ali znamka EU, na kateri temelji mednarodna registracija, razdeljena v dve prijavi ali registraciji.

2.   Obvestilo iz odstavka 1 vključuje:

| (a) | številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

številko mednarodne registracije;

| (b) | ime imetnika mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(b)

ime imetnika mednarodne registracije;

| (c) | dejstva in odločitve, ki vplivajo na osnovno prijavo ali registracijo, ter dan začetka veljavnosti navedenih dejstev ali odločitev; |
| --- | --- |

(c)

dejstva in odločitve, ki vplivajo na osnovno prijavo ali registracijo, ter dan začetka veljavnosti navedenih dejstev ali odločitev;

| (d) | v primeru iz odstavka 1(a) ali (b) zahtevo za izbris mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(d)

v primeru iz odstavka 1(a) ali (b) zahtevo za izbris mednarodne registracije;

| (e) | kadar dejanje iz odstavka 1(a) ali (b) vpliva na osnovno prijavo ali osnovno registracijo samo, kar zadeva nekatero blago ali storitve, navedbo zadevnega blaga ali storitev ali blaga ali storitev, na katere ne vpliva; |
| --- | --- |

(e)

kadar dejanje iz odstavka 1(a) ali (b) vpliva na osnovno prijavo ali osnovno registracijo samo, kar zadeva nekatero blago ali storitve, navedbo zadevnega blaga ali storitev ali blaga ali storitev, na katere ne vpliva;

| (f) | v primeru iz odstavka 1(c) številko vsake prijave znamke EU ali zadevne registracije. |
| --- | --- |

(f)

v primeru iz odstavka 1(c) številko vsake prijave znamke EU ali zadevne registracije.

3.   Urad ob koncu obdobja petih letih od datuma mednarodne registracije obvesti Mednarodni urad v naslednjih primerih:

| (a) | kadar obstaja nerešena pritožba zoper odločitev preizkuševalca na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 207/2009 o zavrnitvi prijave znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija; |
| --- | --- |

(a)

kadar obstaja nerešena pritožba zoper odločitev preizkuševalca na podlagi člena 37 Uredbe (ES) št. 207/2009 o zavrnitvi prijave znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija;

| (b) | kadar obstaja nerešen ugovor zoper prijavo znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija; |
| --- | --- |

(b)

kadar obstaja nerešen ugovor zoper prijavo znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija;

| (c) | kadar obstaja nerešena zahteva za razveljavitev ali zahteva za ugotovitev ničnosti znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija; |
| --- | --- |

(c)

kadar obstaja nerešena zahteva za razveljavitev ali zahteva za ugotovitev ničnosti znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija;

| (d) | kadar register znamk EU vsebuje zaznamek, da je bila pri sodišču za znamke EU vložena nasprotna tožba za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, ni pa v njem še zaznamka o odločbi sodišča za znamke EU o nasprotni tožbi. |
| --- | --- |

(d)

kadar register znamk EU vsebuje zaznamek, da je bila pri sodišču za znamke EU vložena nasprotna tožba za razveljavitev ali ugotovitev ničnosti znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, ni pa v njem še zaznamka o odločbi sodišča za znamke EU o nasprotni tožbi.

4.   Ko se je z dokončno odločbo ali vpisom v register postopek iz odstavka 3 zaključil, Urad pošlje Mednarodnemu uradu obvestilo v skladu z odstavkom 2.

5.   Za namene odstavkov 1 in 3 znamka EU, na kateri temelji mednarodna registracija, vključuje registracijo znamke EU, ki izhaja iz prijave znamke EU, na kateri temelji mednarodna prijava.

Člen 30

Zahteva za ozemeljsko razširitev, ki sledi mednarodni registraciji

1.   Zahteva za ozemeljsko razširitev, ki se vloži pri Uradu v skladu s členom 149(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | vložena je na enem od obrazcev iz člena 31 te uredbe ter vsebuje vse navedbe in informacije, zahtevane v skladu z uporabljenim obrazcem; |
| --- | --- |

(a)

vložena je na enem od obrazcev iz člena 31 te uredbe ter vsebuje vse navedbe in informacije, zahtevane v skladu z uporabljenim obrazcem;

| (b) | navaja številko mednarodne registracije, na katero se nanaša; |
| --- | --- |

(b)

navaja številko mednarodne registracije, na katero se nanaša;

| (c) | seznam blaga ali storitev je vključen na seznam blaga ali storitev iz mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(c)

seznam blaga ali storitev je vključen na seznam blaga ali storitev iz mednarodne registracije;

| (d) | prijavitelj je na podlagi navedb na mednarodnem obrazcu upravičen do imenovanja, ki sledi mednarodni registraciji, prek Urada v skladu s členom 2(1)(ii) in členom 3ter(2) Madridskega protokola. |
| --- | --- |

(d)

prijavitelj je na podlagi navedb na mednarodnem obrazcu upravičen do imenovanja, ki sledi mednarodni registraciji, prek Urada v skladu s členom 2(1)(ii) in členom 3ter(2) Madridskega protokola.

2.   Kadar zahteva za ozemeljsko razširitev ne izpolnjuje vseh zahtev iz odstavka 1, Urad pozove prijavitelja, da odpravi pomanjkljivosti v roku, ki ga določi Urad.

Člen 31

Obrazec, ki se uporabi za zahtevo za ozemeljsko razširitev

Obrazec Urada za zahtevo za ozemeljsko razširitev, ki sledi mednarodni registraciji, kot je določeno v členu 149(1) Uredbe (ES) št. 207/2009, vsebuje vse elemente uradnega obrazca Mednarodnega urada. Prijavitelji lahko uporabijo tudi uradni obrazec Mednarodnega urada.

Člen 32

Zahteve po prednosti starejše znamke, vložene pri Uradu

1.   Brez poseganja v člen 34(6) Uredbe (ES) št. 207/2009 zahteva po prednosti starejše znamke v skladu s členom 153a(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje:

| (a) | registrsko številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

registrsko številko mednarodne registracije;

| (b) | ime in naslov imetnika mednarodne registracije v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ime in naslov imetnika mednarodne registracije v skladu s členom 2(1)(b) te uredbe;

| (c) | navedbo države članice ali držav članic, v katerih ali za katere je bila starejša znamka registrirana; |
| --- | --- |

(c)

navedbo države članice ali držav članic, v katerih ali za katere je bila starejša znamka registrirana;

| (d) | številko in datum vložitve zadevne registracije; |
| --- | --- |

(d)

številko in datum vložitve zadevne registracije;

| (e) | navedbo blaga ali storitev, za katere je prejšnja znamka registrirana, in blaga ali storitev, za katere se zahteva prednost; |
| --- | --- |

(e)

navedbo blaga ali storitev, za katere je prejšnja znamka registrirana, in blaga ali storitev, za katere se zahteva prednost;

| (f) | kopijo ustreznega potrdila registracije. |
| --- | --- |

(f)

kopijo ustreznega potrdila registracije.

2.   Kadar mora biti imetnik mednarodne registracije v skladu s členom 92(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 v postopku pred Uradom zastopan, zahteva po prednosti starejše znamke vsebuje imenovanje zastopnika v smislu člena 93(1) Uredbe (ES) št. 207/2009.

3.   Kadar Urad sprejme zahtevo po prednosti starejše znamke, o tem ustrezno obvesti Mednarodni urad, tako da mu sporoči:

| (a) | številko zadevne mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

številko zadevne mednarodne registracije;

| (b) | ime države članice ali imena držav članic, v katerih ali za katere je bila starejša znamka registrirana; |
| --- | --- |

(b)

ime države članice ali imena držav članic, v katerih ali za katere je bila starejša znamka registrirana;

| (c) | številko zadevne registracije; |
| --- | --- |

(c)

številko zadevne registracije;

| (d) | datum začetka veljavnosti zadevne registracije. |
| --- | --- |

(d)

datum začetka veljavnosti zadevne registracije.

Člen 33

Obvestilo Mednarodnemu uradu o začasni zavrnitvi po uradni dolžnosti

1.   Obvestilo o začasni celotni ali delni zavrnitvi varstva mednarodne registracije po uradni dolžnosti, ki se izda Mednarodnemu uradu v skladu s členom 154(2) in (5) Uredbe (ES) št. 207/2009, brez poseganja v zahteve, določene v členu 154(3) in (4) navedene uredbe, vsebuje:

| (a) | številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

številko mednarodne registracije;

| (b) | sklic na določbe Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so pomembne za začasno zavrnitev; |
| --- | --- |

(b)

sklic na določbe Uredbe (ES) št. 207/2009, ki so pomembne za začasno zavrnitev;

| (c) | navedbo, da bo Urad začasno zavrnitev varstva potrdil z odločbo, če imetnik mednarodne registracije ne odpravi razlogov za zavrnitev tako, da Uradu predloži svoje pripombe v dveh mesecih od datuma, ko je Urad izdal začasno zavrnitev; |
| --- | --- |

(c)

navedbo, da bo Urad začasno zavrnitev varstva potrdil z odločbo, če imetnik mednarodne registracije ne odpravi razlogov za zavrnitev tako, da Uradu predloži svoje pripombe v dveh mesecih od datuma, ko je Urad izdal začasno zavrnitev;

| (d) | kadar se začasna zavrnitev nanaša samo na del blaga ali storitev, navedbo zadevnega blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(d)

kadar se začasna zavrnitev nanaša samo na del blaga ali storitev, navedbo zadevnega blaga ali storitev.

2.   V zvezi z vsakim obvestilom Mednarodnemu uradu o začasni zavrnitvi po uradni dolžnosti ter pod pogojem, da je rok za vložitev ugovora potekel in da v skladu s členom 78(1) Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 na podlagi ugovora ni bila izdana nobena začasna zavrnitev, Urad Mednarodnemu uradu sporoči:

| (a) | kadar je kot rezultat postopka pred Uradom začasna zavrnitev umaknjena, dejstvo, da je znamka v Uniji varovana; |
| --- | --- |

(a)

kadar je kot rezultat postopka pred Uradom začasna zavrnitev umaknjena, dejstvo, da je znamka v Uniji varovana;

| (b) | kadar je odločba o zavrnitvi varstva znamke postala dokončna, kadar je ustrezno po pritožbi na podlagi člena 58 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali tožbi na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 207/2009, dejstvo, da je varstvo znamke v Uniji zavrnjeno; |
| --- | --- |

(b)

kadar je odločba o zavrnitvi varstva znamke postala dokončna, kadar je ustrezno po pritožbi na podlagi člena 58 Uredbe (ES) št. 207/2009 ali tožbi na podlagi člena 65 Uredbe (ES) št. 207/2009, dejstvo, da je varstvo znamke v Uniji zavrnjeno;

| (c) | kadar zavrnitev v skladu s točko (b) zadeva samo del blaga ali storitev, tisto blago in storitve, za katere je znamka v Uniji varovana. |
| --- | --- |

(c)

kadar zavrnitev v skladu s točko (b) zadeva samo del blaga ali storitev, tisto blago in storitve, za katere je znamka v Uniji varovana.

Člen 34

Uradno obvestilo Mednarodnemu uradu o ničnosti učinkov mednarodne registracije

Uradno obvestilo iz člena 158(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 vsebuje datum in:

| (a) | navedbo, da je ničnost razglasil Urad, ali navedbo sodišča za znamke EU, ki je ničnost razglasilo; |
| --- | --- |

(a)

navedbo, da je ničnost razglasil Urad, ali navedbo sodišča za znamke EU, ki je ničnost razglasilo;

| (b) | navedbo, ali je bila ničnost razglašena v obliki razveljavitve pravic imetnika mednarodne registracije, v obliki izjave, da je znamka nična na podlagi absolutnih razlogov, ali v obliki izjave, da je znamka nična na podlagi relativnih razlogov; |
| --- | --- |

(b)

navedbo, ali je bila ničnost razglašena v obliki razveljavitve pravic imetnika mednarodne registracije, v obliki izjave, da je znamka nična na podlagi absolutnih razlogov, ali v obliki izjave, da je znamka nična na podlagi relativnih razlogov;

| (c) | izjavo, da pritožba zoper ničnost ni več mogoča; |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da pritožba zoper ničnost ni več mogoča;

| (d) | številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(d)

številko mednarodne registracije;

| (e) | ime imetnika mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(e)

ime imetnika mednarodne registracije;

| (f) | kadar se ničnost ne nanaša na vse blago ali storitve, navedbo blaga ali storitev, za katere je bila ničnost razglašena, ali blaga ali storitev, za katere ničnost ni bila razglašena; |
| --- | --- |

(f)

kadar se ničnost ne nanaša na vse blago ali storitve, navedbo blaga ali storitev, za katere je bila ničnost razglašena, ali blaga ali storitev, za katere ničnost ni bila razglašena;

| (g) | datum, na katerega je bila ničnost razglašena, skupaj z navedbo datuma, ko ničnost začne veljati. |
| --- | --- |

(g)

datum, na katerega je bila ničnost razglašena, skupaj z navedbo datuma, ko ničnost začne veljati.

Člen 35

Zahteva za konverzijo mednarodne registracije v prijavo nacionalne znamke ali imenovanje držav članic

1.   Zahteva za konverzijo mednarodne registracije, v kateri je imenovana Unija, v prijavo nacionalne znamke ali imenovanje države članice v skladu s členoma 112 in 159 Uredbe (ES) št. 207/2009 brez poseganja v zahteve iz člena 159(4) do (7) navedene uredbe vsebuje:

| (a) | registrsko številko mednarodne registracije; |
| --- | --- |

(a)

registrsko številko mednarodne registracije;

| (b) | datum mednarodne registracije ali datum imenovanja Unije po mednarodni registraciji v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola in, kadar je ustrezno, podatke zahteve po prednosti mednarodne registracije v skladu s členom 159(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ter podatke zahteve po prednosti starejše znamke v skladu s členi 34, 35 in 153 Uredbe (ES) št. 207/2009; |
| --- | --- |

(b)

datum mednarodne registracije ali datum imenovanja Unije po mednarodni registraciji v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola in, kadar je ustrezno, podatke zahteve po prednosti mednarodne registracije v skladu s členom 159(2) Uredbe (ES) št. 207/2009 ter podatke zahteve po prednosti starejše znamke v skladu s členi 34, 35 in 153 Uredbe (ES) št. 207/2009;

| (c) | navedbe in elemente iz člena 113(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 in člena 22(a), (c) in (d) te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

navedbe in elemente iz člena 113(1) Uredbe (ES) št. 207/2009 in člena 22(a), (c) in (d) te uredbe.

2.   Objava zahteve za konverzijo iz odstavka 1 vsebuje podatke iz člena 23.

Člen 36

Sprememba mednarodne registracije, v kateri je imenovana Unija, v prijavo znamke EU

Prijava za spremembo v skladu s členom 161(3) Uredbe (ES) št. 207/2009 poleg navedb in elementov iz člena 2 te uredbe vsebuje:

| (a) | številko mednarodne registracije, ki je bila izbrisana; |
| --- | --- |

(a)

številko mednarodne registracije, ki je bila izbrisana;

| (b) | datum, na katerega je Mednarodni urad mednarodno registracijo izbrisal; |
| --- | --- |

(b)

datum, na katerega je Mednarodni urad mednarodno registracijo izbrisal;

| (c) | kadar je primerno, datum mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datum vpisa ozemeljske razširitve na Unijo po mednarodni registraciji v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola; |
| --- | --- |

(c)

kadar je primerno, datum mednarodne registracije v skladu s členom 3(4) Madridskega protokola ali datum vpisa ozemeljske razširitve na Unijo po mednarodni registraciji v skladu s členom 3ter(2) Madridskega protokola;

| (d) | kadar je primerno, datum prednostne pravice, ki je bila zahtevana v mednarodni prijavi, kakršen je vpisan v mednarodni register, ki ga vodi Mednarodni urad. |
| --- | --- |

(d)

kadar je primerno, datum prednostne pravice, ki je bila zahtevana v mednarodni prijavi, kakršen je vpisan v mednarodni register, ki ga vodi Mednarodni urad.

NASLOV XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Prehodni ukrepi

Ne glede na člen 80 Delegirane uredbe (EU) 2017/1430 se določbe Uredbe (ES) št. 2868/95 še naprej uporabljajo za tekoče postopke, za katere se ta uredba v skladu s členom 38 ne uporablja, dokler postopki niso končani.

Člen 38

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporabljati se začne s 1. oktobrom 2017 ob upoštevanju naslednjih izjem:

| (a) | naslov II se ne uporablja za prijave znamke EU, ki so bile vložene pred navedenim datumom, kot tudi ne za mednarodne registracije, za katere je bilo imenovanje Unije predloženo pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(a)

naslov II se ne uporablja za prijave znamke EU, ki so bile vložene pred navedenim datumom, kot tudi ne za mednarodne registracije, za katere je bilo imenovanje Unije predloženo pred navedenim datumom;

| (b) | člen 9 se ne uporablja za znamke EU, ki so bile registrirane pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(b)

člen 9 se ne uporablja za znamke EU, ki so bile registrirane pred navedenim datumom;

| (c) | člen 10 se ne uporablja za zahteve za spremembo, ki so bile vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(c)

člen 10 se ne uporablja za zahteve za spremembo, ki so bile vložene pred navedenim datumom;

| (d) | člen 11 se ne uporablja za izjave o delitvi, ki so bile podane pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(d)

člen 11 se ne uporablja za izjave o delitvi, ki so bile podane pred navedenim datumom;

| (e) | člen 12 se ne uporablja za zahteve za spremembo imena ali naslova, ki so bile vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(e)

člen 12 se ne uporablja za zahteve za spremembo imena ali naslova, ki so bile vložene pred navedenim datumom;

| (f) | naslov IV se ne uporablja za prijave za registracijo prenosa, ki so bile vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(f)

naslov IV se ne uporablja za prijave za registracijo prenosa, ki so bile vložene pred navedenim datumom;

| (g) | naslov V se ne uporablja za izjave o odpovedi, ki so bile podane pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(g)

naslov V se ne uporablja za izjave o odpovedi, ki so bile podane pred navedenim datumom;

| (h) | naslov VI se ne uporablja za prijave kolektivne znamke EU ali certifikacijske znamke EU, ki so bile vložene pred navedenim datumom, kot tudi ne za mednarodne registracije, za katere je bilo imenovanje Unije predloženo pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(h)

naslov VI se ne uporablja za prijave kolektivne znamke EU ali certifikacijske znamke EU, ki so bile vložene pred navedenim datumom, kot tudi ne za mednarodne registracije, za katere je bilo imenovanje Unije predloženo pred navedenim datumom;

| (i) | naslov VII se ne uporablja za stroške, ki so nastali v okviru postopka, sproženega pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(i)

naslov VII se ne uporablja za stroške, ki so nastali v okviru postopka, sproženega pred navedenim datumom;

| (j) | naslov VIII se ne uporablja za objave pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(j)

naslov VIII se ne uporablja za objave pred navedenim datumom;

| (k) | naslov IX se ne uporablja za zahteve po informacijah ali pregledu, ki so bile vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(k)

naslov IX se ne uporablja za zahteve po informacijah ali pregledu, ki so bile vložene pred navedenim datumom;

| (l) | naslov X se ne uporablja za zahteve za konverzijo, ki so bile vložene pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(l)

naslov X se ne uporablja za zahteve za konverzijo, ki so bile vložene pred navedenim datumom;

| (m) | naslov XI se ne uporablja za dokazila ali prevode, ki so bili vloženi pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(m)

naslov XI se ne uporablja za dokazila ali prevode, ki so bili vloženi pred navedenim datumom;

| (n) | naslov XII se ne uporablja za odločitve, sprejete pred navedenim datumom; |
| --- | --- |

(n)

naslov XII se ne uporablja za odločitve, sprejete pred navedenim datumom;

| (o) | naslov XIII se ne uporablja za mednarodne prijave, obvestila o dejstvih in odločitvah o ničnosti prijave ali registracije znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, zahteve za ozemeljsko razširitev, zahteve po prednosti starejše znamke, obvestilo o začasni zavrnitvi po uradni dolžnosti, obvestila o razveljavitvi učinkov mednarodne registracije, zahteve za konverzijo mednarodne registracije v prijavo nacionalne znamke in prijave za spremembo mednarodne registracije, v kateri je imenovana Unija, v prijavo znamke EU, ki so bili vloženi ali podani pred navedenim datumom, odvisno od primera. |
| --- | --- |

(o)

naslov XIII se ne uporablja za mednarodne prijave, obvestila o dejstvih in odločitvah o ničnosti prijave ali registracije znamke EU, na kateri temelji mednarodna registracija, zahteve za ozemeljsko razširitev, zahteve po prednosti starejše znamke, obvestilo o začasni zavrnitvi po uradni dolžnosti, obvestila o razveljavitvi učinkov mednarodne registracije, zahteve za konverzijo mednarodne registracije v prijavo nacionalne znamke in prijave za spremembo mednarodne registracije, v kateri je imenovana Unija, v prijavo znamke EU, ki so bili vloženi ali podani pred navedenim datumom, odvisno od primera.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. maja 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, 14.1.1994, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) 2015/2424 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Skupnosti ter Uredbe Komisije (ES) št. 2868/95 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti in razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2869/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Uradu za harmonizacijo notranjega trga (blagovne znamke in modeli) (UL L 341, 24.12.2015, str. 21).

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 2868/95 z dne 13. decembra 1995 za izvedbo Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 o znamki Skupnosti (UL L 303, 15.12.1995, str. 1).

4

(5)  
  UL L 296, 14.11.2003, str. 22.

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1430 z dne 18. maja 2017 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 o blagovni znamki Evropske unije in o razveljavitvi uredb Komisije (ES) št. 2868/95 in (ES) št. 216/96 (glej stran 1 tega Uradnega lista).

6

(7)  
  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

7

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/59

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1432

z dne 7. avgusta 2017

o spremembi Uredbe (ES) št 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet glede meril za odobritev aktivnih snovi z majhnim tveganjem

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 22(3) v povezavi s členom 78(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 je olajšati dajanje v promet fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi z majhnim tveganjem, in sicer z določitvijo meril za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem in pospešitvijo postopka registracije za sredstva z majhnim tveganjem. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Uredbe (ES) št. 1107/2009 je olajšati dajanje v promet fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo aktivne snovi z majhnim tveganjem, in sicer z določitvijo meril za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem in pospešitvijo postopka registracije za sredstva z majhnim tveganjem.

| (2) | Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) spodbuja integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, pri čemer daje prednost uporabi fitofarmacevtskih sredstev in drugih nekemijskih tehnik, ki imajo kar najmanj stranskih učinkov na zdravje ljudi, neciljne organizme in okolje. Člen 12 navedene direktive namreč določa, da je treba v primeru uporabe fitofarmacevtskih sredstev na nekaterih specifičnih območjih, kot so območja, ki jih uporablja širša javnost, najprej razmisliti o uporabi fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) spodbuja integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, pri čemer daje prednost uporabi fitofarmacevtskih sredstev in drugih nekemijskih tehnik, ki imajo kar najmanj stranskih učinkov na zdravje ljudi, neciljne organizme in okolje. Člen 12 navedene direktive namreč določa, da je treba v primeru uporabe fitofarmacevtskih sredstev na nekaterih specifičnih območjih, kot so območja, ki jih uporablja širša javnost, najprej razmisliti o uporabi fitofarmacevtskih sredstev z majhnim tveganjem.

| (3) | V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1107/2009 se točka 5 Priloge II k navedeni uredbi uporablja za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem glede na merila iz člena 4 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1107/2009 se točka 5 Priloge II k navedeni uredbi uporablja za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem glede na merila iz člena 4 navedene uredbe.

| (4) | V točki 5 Priloge II so navedene kategorije nevarnosti iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi jasnosti in zaradi sočasne uporabe navedene uredbe je primerno podrobneje opisati navedene kategorije nevarnosti. |
| --- | --- |

(4)

V točki 5 Priloge II so navedene kategorije nevarnosti iz Uredbe (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi jasnosti in zaradi sočasne uporabe navedene uredbe je primerno podrobneje opisati navedene kategorije nevarnosti.

| (5) | V skladu s členom 16 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) so snovi, ki pomenijo znatno tveganje za vodno okolje ali tveganje, ki se prenašajo po vodnem okolju, opredeljene kot prednostne snovi na ravni Unije in navedene v Prilogi X k navedeni direktivi. Zato prednostne snovi na seznamu ne bi smele šteti za aktivne snovi z majhnim tveganjem. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 16 Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) so snovi, ki pomenijo znatno tveganje za vodno okolje ali tveganje, ki se prenašajo po vodnem okolju, opredeljene kot prednostne snovi na ravni Unije in navedene v Prilogi X k navedeni direktivi. Zato prednostne snovi na seznamu ne bi smele šteti za aktivne snovi z majhnim tveganjem.

| (6) | Merila glede obstojnosti in biokoncentracije bi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega in tehničnega znanja lahko preprečila odobritev nekaterih naravno prisotnih snovi, ki pomenijo znatno manjše tveganje kot druge aktivne snovi, kot so nekateri rastlinski pripravki ali minerali, kot aktivne snovi z majhnim tveganjem. Zato je primerno omogočiti odobritev takih snovi kot snovi z majhnim tveganjem, če so v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Merila glede obstojnosti in biokoncentracije bi ob upoštevanju trenutnega znanstvenega in tehničnega znanja lahko preprečila odobritev nekaterih naravno prisotnih snovi, ki pomenijo znatno manjše tveganje kot druge aktivne snovi, kot so nekateri rastlinski pripravki ali minerali, kot aktivne snovi z majhnim tveganjem. Zato je primerno omogočiti odobritev takih snovi kot snovi z majhnim tveganjem, če so v skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (7) | Semiokemikalije, tj. snovi, ki jih proizvajajo rastline, živali in drugi organizmi ter se uporabljajo za komuniciranje znotraj vrst in med njimi, imajo cilju prilagojen in nestrupen način delovanja ter so prisotne v naravi. Na splošno so učinkovite v zelo majhnih odmerkih, ki so pogosto primerljivi z naravno prisotnimi ravnmi (5). Glede na trenutno znanstveno in tehnično znanje je primerno določiti tudi, da bi morale semiokemikalije šteti za snovi z majhnim tveganjem. |
| --- | --- |

(7)

Semiokemikalije, tj. snovi, ki jih proizvajajo rastline, živali in drugi organizmi ter se uporabljajo za komuniciranje znotraj vrst in med njimi, imajo cilju prilagojen in nestrupen način delovanja ter so prisotne v naravi. Na splošno so učinkovite v zelo majhnih odmerkih, ki so pogosto primerljivi z naravno prisotnimi ravnmi (5). Glede na trenutno znanstveno in tehnično znanje je primerno določiti tudi, da bi morale semiokemikalije šteti za snovi z majhnim tveganjem.

| (8) | Aktivne snovi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 1107/2009 vključujejo mikroorganizme z lastnostmi, ki se razlikujejo od lastnosti kemijskih snovi. Primerno je, da se merila za majhno tveganje, ki se uporabljajo za mikroorganizme, določijo na podlagi sodobnega znanstvenega in tehničnega znanja. |
| --- | --- |

(8)

Aktivne snovi v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 1107/2009 vključujejo mikroorganizme z lastnostmi, ki se razlikujejo od lastnosti kemijskih snovi. Primerno je, da se merila za majhno tveganje, ki se uporabljajo za mikroorganizme, določijo na podlagi sodobnega znanstvenega in tehničnega znanja.

| (9) | Mikroorganizmi, ki se vključijo med fitofarmacevtska sredstva, se ocenijo na ravni seva v skladu s posebnimi zahtevami glede podatkov iz dela B Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 (6). Zato bi bilo treba mikroorganizme opredeliti in določiti njihove lastnosti na ravni seva tudi, kadar se ocenjuje skladnost z merili, ki zadevajo snovi z majhnim tveganjem, saj se toksikološke lastnosti različnih sevov iste vrste mikroorganizmov lahko med seboj zelo razlikujejo. Mikroorganizem lahko šteje za snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže večkratna odpornost na protimikrobne snovi, ki se uporabljajo v humani ali veterinarski medicini. |
| --- | --- |

(9)

Mikroorganizmi, ki se vključijo med fitofarmacevtska sredstva, se ocenijo na ravni seva v skladu s posebnimi zahtevami glede podatkov iz dela B Priloge k Uredbi Komisije (EU) št. 283/2013 (6). Zato bi bilo treba mikroorganizme opredeliti in določiti njihove lastnosti na ravni seva tudi, kadar se ocenjuje skladnost z merili, ki zadevajo snovi z majhnim tveganjem, saj se toksikološke lastnosti različnih sevov iste vrste mikroorganizmov lahko med seboj zelo razlikujejo. Mikroorganizem lahko šteje za snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže večkratna odpornost na protimikrobne snovi, ki se uporabljajo v humani ali veterinarski medicini.

| (10) | Jasno je treba navesti, da bakulovirusi, ki so predstavniki družine virusov, ki prizadenejo le členonožce in se pretežno pojavljajo pri žuželkah iz reda Lepidoptera, štejejo za snovi z majhnim tveganjem, saj ni znanstvenih dokazov, da bi bakulovirusi imeli negativni učinek na živali in ljudi (7). Bakulovirus bi moral šteti za aktivno snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže, da ima negativne učinke na neciljne žuželke. |
| --- | --- |

(10)

Jasno je treba navesti, da bakulovirusi, ki so predstavniki družine virusov, ki prizadenejo le členonožce in se pretežno pojavljajo pri žuželkah iz reda Lepidoptera, štejejo za snovi z majhnim tveganjem, saj ni znanstvenih dokazov, da bi bakulovirusi imeli negativni učinek na živali in ljudi (7). Bakulovirus bi moral šteti za aktivno snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže, da ima negativne učinke na neciljne žuželke.

| (11) | Točko 5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Točko 5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (12) | Spremenjena merila odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter pojasnjujejo obstoječa merila iz točke 5. Zato bi se morala nova merila začeti uporabljati čim prej, razen kadar je odbor glasoval o osnutku uredbe, ki mu je bil predložen, ne da bi Komisija navedeno uredbo sprejela do 28. avgusta 2017. |
| --- | --- |

(12)

Spremenjena merila odražajo trenutno znanstveno in tehnično znanje ter pojasnjujejo obstoječa merila iz točke 5. Zato bi se morala nova merila začeti uporabljati čim prej, razen kadar je odbor glasoval o osnutku uredbe, ki mu je bil predložen, ne da bi Komisija navedeno uredbo sprejela do 28. avgusta 2017.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Točka 5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor se spremeni s to uredbo, se uporablja od 28. avgusta 2017, razen za postopke odobritve, za katere je odbor glasoval o predloženem osnutku uredbe, navedeni osnutek uredbe pa ni bil sprejet do 28. avgusta 2017.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. avgusta 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (UL L 353, 31.12.2008, str. 1).

3

(4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

4

(5)  Poročilo OECD s petega seminarja usmerjevalne skupine za biopesticide o tehnikah uporabe mikrobioloških izdelkov za zatiranje škodljivcev in semiokemikalij: scenariji uporabe in s tem povezana tveganja (ENV/JM/MONO(2015)38).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 283/2013 z dne 1. marca 2013 o določitvi zahtevanih podatkov o aktivnih snoveh v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 93, 3.4.2013, str. 1).

6

(7)  Odbor BIOHAZ agencije EFSA (Odbor za biološka tveganja agencije EFSA), 2013. Znanstveno mnenje o vzdrževanju seznama QPS bioloških dejavnikov, namenoma dodanih živilom in krmi (posodobitev iz leta 2013). EFSA Journal 2013;11(11):3449,107 str. doi:10.2903/j.efsa.2013.3449.

7

EFSA Journal

---

PRILOGA

Točka 5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Aktivne snovi z majhnim tveganjem

5.1   Aktivne snovi, ki niso mikroorganizmi

5.1.1   Aktivna snov, ki ni mikroorganizem, ne šteje za snov z majhnim tveganjem, če zanjo velja kar koli od naslednjega:

| (a) | v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 je razvrščena ali bi morala biti razvrščena kot:






  — | rakotvorna, kategorija 1A, 1B ali 2, |
| --- | --- | --- |

(a)

v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 je razvrščena ali bi morala biti razvrščena kot:

—

rakotvorna, kategorija 1A, 1B ali 2,

| — | mutagena, kategorija 1A, 1B ali 2, |
| --- | --- |

—

mutagena, kategorija 1A, 1B ali 2,

| — | strupena za razmnoževanje, kategorija 1A, 1B ali 2, |
| --- | --- |

—

strupena za razmnoževanje, kategorija 1A, 1B ali 2,

| — | povzročitelj preobčutljivosti kože, kategorija 1, |
| --- | --- |

—

povzročitelj preobčutljivosti kože, kategorija 1,

| — | povzročitelj hudih poškod oči, kategorija 1, |
| --- | --- |

—

povzročitelj hudih poškod oči, kategorija 1,

| — | povzročitelj preobčutljivosti dihal, kategorija 1, |
| --- | --- |

—

povzročitelj preobčutljivosti dihal, kategorija 1,

| — | akutno strupena, kategorija 1, 2 ali 3, |
| --- | --- |

—

akutno strupena, kategorija 1, 2 ali 3,

| — | strupena za posamezne organe, kategorija 1 ali 2, |
| --- | --- |

—

strupena za posamezne organe, kategorija 1 ali 2,

| — | strupena za vodne organizme akutne in kronične kategorije 1 na podlagi ustreznih standardnih preskusov, |
| --- | --- |

—

strupena za vodne organizme akutne in kronične kategorije 1 na podlagi ustreznih standardnih preskusov,

| — | eksplozivna, |
| --- | --- |

—

eksplozivna,

| — | jedka za kožo, kategorija 1A, 1B ali 1C; |
| --- | --- |

—

jedka za kožo, kategorija 1A, 1B ali 1C;

| (b) | na podlagi Direktive 2000/60/ES je bila opredeljena kot prednostna snov; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi Direktive 2000/60/ES je bila opredeljena kot prednostna snov;

| (c) | se šteje, da povzroča motnje hormonskega ravnovesja; |
| --- | --- |

(c)

se šteje, da povzroča motnje hormonskega ravnovesja;

| (d) | ima nevrotoksične in imunotoksične učinke. |
| --- | --- |

(d)

ima nevrotoksične in imunotoksične učinke.

5.1.2   Aktivna snov, ki ni mikroorganizem, ne šteje za snov z majhnim tveganjem, če je obstojna (z razpolovno dobo v zemlji več kot 60 dni) ali če je njen faktor biokoncentracije višji od 100.

Vendar lahko aktivna snov, ki je prisotna v naravi in ne ustreza nobeni izmed točk od (a) do (d) točke 5.1.1, šteje za snov z majhnim tveganjem, tudi če je obstojna (z razpolovno dobo v zemlji več kot 60 dni) ali če je njen faktor biokoncentracije višji od 100.

5.1.3   Aktivna snov, ki ni mikroorganizem in ki jo rastline, živali in drugi organizmi proizvajajo in uporabljajo za komuniciranje, šteje za snov z majhnim tveganjem, če ne ustreza nobeni od točk (a) do (d) točke 5.1.1.

5.2   Mikroorganizmi

5.2.1   Aktivna snov, ki je mikroorganizem, lahko šteje za snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže večkratna odpornost na protimikrobne snovi, ki se uporabljajo v humani ali veterinarski medicini.

5.2.2   Bakulovirus šteje za snov z majhnim tveganjem, razen če se na ravni seva ne izkaže, da ima negativne učinke na neciljne žuželke.“

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/63

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1433

z dne 7. avgusta 2017

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Štajerski hmelj (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Vloga Slovenije za registracijo imena „Štajerski hmelj“ kot zaščitene geografske označbe (ZGO) je bila v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Vloga Slovenije za registracijo imena „Štajerski hmelj“ kot zaščitene geografske označbe (ZGO) je bila v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Štajerski hmelj je hmelj. Njegovo ime pomeni hmelj s Štajerskega. Štajerska je zgodovinska regija na ozemljih Avstrije in Slovenije. |
| --- | --- |

(2)

Štajerski hmelj je hmelj. Njegovo ime pomeni hmelj s Štajerskega. Štajerska je zgodovinska regija na ozemljih Avstrije in Slovenije.

| (3) | Komisija je 26. avgusta 2016 prejela ugovor in utemeljen ugovor Avstrije. Komisija je ugovor in utemeljen ugovor Avstrije preposlala Sloveniji 12. septembra 2016. Dodatne dokumente, ki dopolnjujejo utemeljen ugovor, je Komisija prejela 20. oktobra 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 26. avgusta 2016 prejela ugovor in utemeljen ugovor Avstrije. Komisija je ugovor in utemeljen ugovor Avstrije preposlala Sloveniji 12. septembra 2016. Dodatne dokumente, ki dopolnjujejo utemeljen ugovor, je Komisija prejela 20. oktobra 2016.

| (4) | Avstrija je nasprotovala registraciji imena „Štajerski hmelj“, ker bi ogrozila obstoj avstrijskega štajerskega hmelja. Štajerski hmelj (Steirischer Hopfen) se uporablja v pivovarski proizvodnji in ime „Štajersko pivo iz štajerskega hmelja“ (Steirisches Bier aus steirischem Hopfen) je tudi znamka, ki jo združenje Brau Union Österreich AG skozi desetletja razvija tako na nacionalni kot na mednarodni ravni. Registracija imena „Štajerski hmelj“ bi zato škodila gospodarskim interesom članov združenja pridelovalcev hmelja in tudi avstrijskih pivovarn. |
| --- | --- |

(4)

Avstrija je nasprotovala registraciji imena „Štajerski hmelj“, ker bi ogrozila obstoj avstrijskega štajerskega hmelja. Štajerski hmelj (Steirischer Hopfen) se uporablja v pivovarski proizvodnji in ime „Štajersko pivo iz štajerskega hmelja“ (Steirisches Bier aus steirischem Hopfen) je tudi znamka, ki jo združenje Brau Union Österreich AG skozi desetletja razvija tako na nacionalni kot na mednarodni ravni. Registracija imena „Štajerski hmelj“ bi zato škodila gospodarskim interesom članov združenja pridelovalcev hmelja in tudi avstrijskih pivovarn.

| (5) | Komisija je tak ugovor štela za dopusten in je z dopisom z dne 13. decembra 2016, s priloženimi dodatnimi dokumenti, ki jih je poslala Avstrija za dopolnitev utemeljenega ugovora, pozvala Avstrijo in Slovenijo, da začneta ustrezna posvetovanja, ki naj bi trajala tri mesece, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je tak ugovor štela za dopusten in je z dopisom z dne 13. decembra 2016, s priloženimi dodatnimi dokumenti, ki jih je poslala Avstrija za dopolnitev utemeljenega ugovora, pozvala Avstrijo in Slovenijo, da začneta ustrezna posvetovanja, ki naj bi trajala tri mesece, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (6) | Strani sta dogovor dosegli. Slovenija je dne 6. marca 2017 Komisiji predložila rezultate dogovora. |
| --- | --- |

(6)

Strani sta dogovor dosegli. Slovenija je dne 6. marca 2017 Komisiji predložila rezultate dogovora.

| (7) | Slovenija in Avstrija sta sklenili, da bi morala biti uporaba imen „Hopfen aus der Steiermark“ (hmelj s Štajerskega) in „Hopfen aus der Südsteiermark“ (hmelj z Južnega Štajerskega), ki se nanašata na proizvoda, proizvedena v teh dveh avstrijskih regijah, na trgu še naprej dovoljena tudi po registraciji imena „Štajerski hmelj“ kot ZGO. Strinjali sta se, da sta imeni „Hopfen aus der Steiermark“ in „Hopfen aus der Südsteiermark“ jasno povezani z Avstrijo, da sami po sebi ne pomenita zlorabe, posnemanja ali evokacije imena „Štajerski hmelj“ in da ni verjetno, da bi zavedli potrošnika glede resničnega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Slovenija in Avstrija sta sklenili, da bi morala biti uporaba imen „Hopfen aus der Steiermark“ (hmelj s Štajerskega) in „Hopfen aus der Südsteiermark“ (hmelj z Južnega Štajerskega), ki se nanašata na proizvoda, proizvedena v teh dveh avstrijskih regijah, na trgu še naprej dovoljena tudi po registraciji imena „Štajerski hmelj“ kot ZGO. Strinjali sta se, da sta imeni „Hopfen aus der Steiermark“ in „Hopfen aus der Südsteiermark“ jasno povezani z Avstrijo, da sami po sebi ne pomenita zlorabe, posnemanja ali evokacije imena „Štajerski hmelj“ in da ni verjetno, da bi zavedli potrošnika glede resničnega porekla proizvoda.

| (8) | Da pa bi se izognili nejasnostim za potrošnike, sta se Slovenija in Avstrija strinjali, da bi bilo treba pri uporabi imen „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“ na trgu na označbi ali predstavitvi dodati jasen dodaten sklic na avstrijsko poreklo, in sicer z besedami, simboli ali prikazom, ki je v istem vidnem polju kot ime. Avstrijski proizvajalci na embalaži ne smejo uporabiti elementov, ki se nanašajo na Slovenijo. Kadar se proizvodi, ki nosijo imeni „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“, izvozijo, se imeni lahko prevedeta le v „Avstrijski hmelj“. Kadar je treba ime „Štajerski hmelj“ prevesti v nemški jezik, se del imena „Štajerski“ ne spremeni in sklicevanje na „Steiermark“ ali „Südsteiermark“ ni dovoljeno. |
| --- | --- |

(8)

Da pa bi se izognili nejasnostim za potrošnike, sta se Slovenija in Avstrija strinjali, da bi bilo treba pri uporabi imen „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“ na trgu na označbi ali predstavitvi dodati jasen dodaten sklic na avstrijsko poreklo, in sicer z besedami, simboli ali prikazom, ki je v istem vidnem polju kot ime. Avstrijski proizvajalci na embalaži ne smejo uporabiti elementov, ki se nanašajo na Slovenijo. Kadar se proizvodi, ki nosijo imeni „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“, izvozijo, se imeni lahko prevedeta le v „Avstrijski hmelj“. Kadar je treba ime „Štajerski hmelj“ prevesti v nemški jezik, se del imena „Štajerski“ ne spremeni in sklicevanje na „Steiermark“ ali „Südsteiermark“ ni dovoljeno.

| (9) | Komisija ugotavlja, da se z dogovorom priznava, da ime „Štajerski hmelj“ izpolnjuje zahteve za registracijo kot ZGO in da ta določa nekatere zakonite pogoje za zagotovitev pravične uporabe povezanih pravic. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ugotavlja, da se z dogovorom priznava, da ime „Štajerski hmelj“ izpolnjuje zahteve za registracijo kot ZGO in da ta določa nekatere zakonite pogoje za zagotovitev pravične uporabe povezanih pravic.

| (10) | Glede na navedeno bi bilo treba ime „Štajerski hmelj“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb — |
| --- | --- |

(10)

Glede na navedeno bi bilo treba ime „Štajerski hmelj“ vpisati v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Štajerski hmelj“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Imeni „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“ za hmelj, proizveden v avstrijskih regijah „Štajerska“ in „Južna Štajerska“, se lahko še naprej uporabljata na trgu, pod pogojem, da se doda jasen dodaten sklic na avstrijsko poreklo, in sicer z besedami, simboli ali prikazom, ki je v istem vidnem polju kot ime. Avstrijski proizvajalci na embalaži ne uporabljajo elementov, ki se nanašajo na Slovenijo.

Člen 3

Imeni „Hopfen aus der Steiermark“ ali „Hopfen aus der Südsteiermark“, ki se uporabljata za trženje hmelja, proizvedenega v avstrijskih regijah Štajerska in Južna Štajerska, se lahko prevedeta le v „Avstrijski hmelj“. Kadar se ime „Štajerski hmelj“ prevede v nemški jezik, se del imena „Štajerski“ ne spremeni in sklicevanje na „Steiermark“ ali „Südsteiermark“ ni dovoljeno.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. avgusta 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 194, 1.6.2016, str. 6.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/65 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/65

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/1434

z dne 7. avgusta 2017

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 8. avgusta 2017

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 183 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 (2) določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 [navadna semenska pšenica], ex 1001 99 00 [navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenska], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka veljavni intervencijski ceni za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 % in zmanjšani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 (2) določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 11 00, 1001 19 00, ex 1001 91 20 [navadna semenska pšenica], ex 1001 99 00 [navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenska], 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 in 1007 90 00 enaka veljavni intervencijski ceni za te proizvode ob uvozu, povečani za 55 % in zmanjšani za uvozno ceno CIF zadevne pošiljke. Ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 1(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za proizvode iz navedenega odstavka določijo redne reprezentativne uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(2)

Člen 1(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za proizvode iz navedenega odstavka določijo redne reprezentativne uvozne cene CIF.

| (3) | V skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena ob uvozu za izračun uvozne dajatve za proizvode iz odstavka 1(1) navedene uredbe enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena ob uvozu za izračun uvozne dajatve za proizvode iz odstavka 1(1) navedene uredbe enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni CIF, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 8. avgusta 2017. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 8. avgusta 2017.

| (5) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z dnem 8. avgusta 2017 se uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 1(1) Uredbe (EU) št. 642/2010 določijo v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov iz Priloge II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. avgusta 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (UL L 187, 21.7.2010, str. 5).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 1(1) Uredbe (EU) št. 642/2010, ki se uporabljajo od 8. avgusta 2017

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 11 00 | trda PŠENICA, semenska | 0,00 |
| 1001 19 00 | trda PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| srednje kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| nizke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | navadna PŠENICA, semenska | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | navadna PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 10 00 | RŽ, semenska | 5,16 |
| 1002 90 00 | RŽ, razen semenske | 5,16 |
| 1005 10 90 | KORUZA, semenska, razen hibridne | 5,16 |
| 1005 90 00 | KORUZA, razen semenske (2) | 5,16 |
| 1007 10 90 | SIREK v zrnu, razen hibridov za setev | 5,16 |
| 1007 90 00 | SIREK v zrnju, razen semenskega | 5,16 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 11 00

trda PŠENICA, semenska

0,00

1001 19 00

trda PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

srednje kakovosti, razen semenske

0,00

nizke kakovosti, razen semenske

0,00

ex 1001 91 20

navadna PŠENICA, semenska

0,00

ex 1001 99 00

navadna PŠENICA, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 10 00

RŽ, semenska

5,16

1002 90 00

RŽ, razen semenske

5,16

1005 10 90

KORUZA, semenska, razen hibridne

5,16

1005 90 00

KORUZA, razen semenske (2)

5,16

1007 10 90

SIREK v zrnu, razen hibridov za setev

5,16

1007 90 00

SIREK v zrnju, razen semenskega

5,16

---

(1)  Uvoznik je ob uporabi člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/tono, če je pristanišče pretovarjanja v Sredozemskem morju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, |
| --- | --- |

—

3 EUR/tono, če je pristanišče pretovarjanja v Sredozemskem morju (onstran Gibraltarske ožine) ali Črnem morju in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa,

| — | 2 EUR/tono, če je pristanišče pretovarjanja na Danskem, v Estoniji, na Irskem, v Latviji, Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem, v Združenem kraljestvu ali na atlantski obali Iberskega polotoka in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana. |
| --- | --- |

—

2 EUR/tono, če je pristanišče pretovarjanja na Danskem, v Estoniji, na Irskem, v Latviji, Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem, v Združenem kraljestvu ali na atlantski obali Iberskega polotoka in če blago pride v Unijo prek Atlantskega oceana.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:







  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza |
| Borza | Minneapolis | Chicago |
| Kotacija | 241,54 | 123,83 |
| Premija za Zaliv | — | 11,46 |
| Premija za Velika jezera | 31,54 | — |

1.

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Borza

Minneapolis

Chicago

Kotacija

241,54

123,83

Premija za Zaliv

—

11,46

Premija za Velika jezera

31,54

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam | 16,58 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam | 39,83 EUR/t |

2.

Prevozni stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam

16,58 EUR/t

Prevozni stroški: Velika jezera–Rotterdam

39,83 EUR/t

---

(1)  Pozitivna premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

SKLEPI

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/68

---

SKLEP SVETA (EU) 2017/1435

z dne 17. julija 2017

o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel veljati 1. julija 2016.

| (2) | Pridružitveni svet je v skladu s členom 436(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje priporočil z namenom doseganja ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je v skladu s členom 436(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje priporočil z namenom doseganja ciljev Sporazuma.

| (3) | Da bi olajšali uporabo Sporazuma, sta se pogodbenici dogovorili o pripravi pridružitvenega načrta, da se določi seznam prednostnih nalog za njuno skupno delo na posameznih področjih. |
| --- | --- |

(3)

Da bi olajšali uporabo Sporazuma, sta se pogodbenici dogovorili o pripravi pridružitvenega načrta, da se določi seznam prednostnih nalog za njuno skupno delo na posameznih področjih.

| (4) | Pogodbenici sta se dogovorili o pridružitvenem načrtu, ki bo olajšal izvajanje Sporazuma. Pridružitveni načrt bo sprejel Pridružitveni svet, ustanovljen s Sporazumom. |
| --- | --- |

(4)

Pogodbenici sta se dogovorili o pridružitvenem načrtu, ki bo olajšal izvajanje Sporazuma. Pridružitveni načrt bo sprejel Pridružitveni svet, ustanovljen s Sporazumom.

| (5) | Stališče, ki ga bo Unija zastopala v Pridružitvenem svetu v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija za obdobje 2017–2019, sprejme Svet – |
| --- | --- |

(5)

Stališče, ki ga bo Unija zastopala v Pridružitvenem svetu v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija za obdobje 2017–2019, sprejme Svet –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem pridružitvenega načrta EU-Republika Moldavija za obdobje 2017–2019 temelji na osnutku priporočila Pridružitvenega sveta, priloženega temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 17. julija 2017

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

1

---

OSNUTEK

PRIPOROČILO št. 1/2017 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA

z dne ...

o pridružitvenem načrtu EU-Republika Moldavija

PRIDRUŽITVENI SVET EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA JE –

ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel veljati 1. julija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 27. junija 2014 in je začel veljati 1. julija 2016.

| (2) | Pridružitveni svet je v skladu s členom 436(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih priporočil za doseganje ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je v skladu s členom 436(1) Sporazuma pooblaščen za sprejemanje ustreznih priporočil za doseganje ciljev Sporazuma.

| (3) | Pogodbenici na podlagi člena 453(1) Sporazuma sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma ter sta odgovorni za doseganje ciljev Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenici na podlagi člena 453(1) Sporazuma sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma ter sta odgovorni za doseganje ciljev Sporazuma.

| (4) | Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti.

| (5) | Unija in Republika Moldavija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, zato sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2017–2019 s ciljem podpiranja ter krepitve odpornosti in stabilnosti Republike Moldavije, hkrati pa si prizadevata za tesnejše politično pridruževanje in poglobljeno gospodarsko povezovanje. |
| --- | --- |

(5)

Unija in Republika Moldavija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, zato sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2017–2019 s ciljem podpiranja ter krepitve odpornosti in stabilnosti Republike Moldavije, hkrati pa si prizadevata za tesnejše politično pridruževanje in poglobljeno gospodarsko povezovanje.

| (6) | Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta, ki bo podprl izvajanje Sporazuma, pri čemer bo poudarek na sodelovanju na področju skupno opredeljenih skupnih interesov – |
| --- | --- |

(6)

Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o besedilu pridružitvenega načrta, ki bo podprl izvajanje Sporazuma, pri čemer bo poudarek na sodelovanju na področju skupno opredeljenih skupnih interesov –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, naj pogodbenici izvajata pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, kot je določen v Prilogi.

Člen 2

Pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, kot je določen v Prilogi, nadomesti pridružitveni načrt EU-Republika Moldavija, ki je bil sprejet 26. junija 2014.

Člen 3

To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.

V..., [dan mesec 2017]

Za Pridružitveni svet

Predsednik

---

(1)  
  UL EU L 260, 30.8.2014, str. 4.

1

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/70

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1436

z dne 1. decembra 2015

o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Združeno kraljestvo je po stikih pred priglasitvijo 17. decembra 2014 v skladom s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priglasilo podporo za projekt elektrarne in obrata za predelavo biomase v Lynemouthu. Dodatne dokaze je Komisiji predložilo 5. februarja 2015. |
| --- | --- |

(1)

Združeno kraljestvo je po stikih pred priglasitvijo 17. decembra 2014 v skladom s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priglasilo podporo za projekt elektrarne in obrata za predelavo biomase v Lynemouthu. Dodatne dokaze je Komisiji predložilo 5. februarja 2015.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 Združeno kraljestvo obvestila, da bo v zvezi z navedeno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 Združeno kraljestvo obvestila, da bo v zvezi z navedeno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

| (3) | Združeno kraljestvo je pripombe predložilo 23. marca 2015. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je pripombe predložilo 23. marca 2015.

| (4) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil 10. aprila 2015 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (glej sprotno opombo 1). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil 10. aprila 2015 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (glej sprotno opombo 1). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

| (5) | Prejela je pripombe 30 zainteresiranih strani. Dne 20. maja 2015 jih je posredovala Združenemu kraljestvu in mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je to storilo 12. junija 2015. |
| --- | --- |

(5)

Prejela je pripombe 30 zainteresiranih strani. Dne 20. maja 2015 jih je posredovala Združenemu kraljestvu in mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je to storilo 12. junija 2015.

| (6) | Komisija je 23. julija 2015 zahtevala nadaljnje informacije, in Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. julija 2015. Nato je 7. oktobra 2015 predložilo dodatne informacije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 23. julija 2015 zahtevala nadaljnje informacije, in Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. julija 2015. Nato je 7. oktobra 2015 predložilo dodatne informacije.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   Projekt preoblikovanja elektrarne v Lynemouthu za uporabo biomase in upravičenec

Projekt preoblikovanja elektrarne v Lynemouthu za uporabo biomase in upravičenec

| (7) | Združeno kraljestvo je v postopku v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije izbralo osem projektov s področja obnovljivih virov energije (2). Podpora tem izbranim projektom se bo zagotovila na podlagi pogodb o naložbah. Priglašeni projekt je eden od teh osem projektov, ki so bili izbrani v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

(7)

Združeno kraljestvo je v postopku v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije izbralo osem projektov s področja obnovljivih virov energije (2). Podpora tem izbranim projektom se bo zagotovila na podlagi pogodb o naložbah. Priglašeni projekt je eden od teh osem projektov, ki so bili izbrani v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije.

2

| (8) | Priglašeni ukrep pomoči zadeva pomoč za preoblikovanje elektrarne v Lynemouthu, da bi namesto na premog delovala izključno na biomaso. Elektrarna se nahaja na severovzhodni obali Anglije v grofiji Northumberland. Lastnik in upravljavec elektrarne je Lynemouth Power Limited, hčerinska družba v popolni lasti družbe RWE Supply & Trading GmbH. |
| --- | --- |

(8)

Priglašeni ukrep pomoči zadeva pomoč za preoblikovanje elektrarne v Lynemouthu, da bi namesto na premog delovala izključno na biomaso. Elektrarna se nahaja na severovzhodni obali Anglije v grofiji Northumberland. Lastnik in upravljavec elektrarne je Lynemouth Power Limited, hčerinska družba v popolni lasti družbe RWE Supply & Trading GmbH.

| (9) | Lynemouth je elektrarna na premog z zmogljivostjo 420 MW, ki je začela poslovati leta 1972. V okviru tega predloga bo predelana, da bo delovala izključno na biomaso. Zaradi značilnosti postopka zgorevanja bo v njej mogoče sežigati le industrijske lesne pelete. Elektrarna bo z električno energijo napajala severno omrežje, ki z energijo oskrbuje severovzhodno Anglijo. Združeno kraljestvo ocenjuje, da bo projekt ustvaril 0,7 % prihodnje končne porabe električne energije v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(9)

Lynemouth je elektrarna na premog z zmogljivostjo 420 MW, ki je začela poslovati leta 1972. V okviru tega predloga bo predelana, da bo delovala izključno na biomaso. Zaradi značilnosti postopka zgorevanja bo v njej mogoče sežigati le industrijske lesne pelete. Elektrarna bo z električno energijo napajala severno omrežje, ki z energijo oskrbuje severovzhodno Anglijo. Združeno kraljestvo ocenjuje, da bo projekt ustvaril 0,7 % prihodnje končne porabe električne energije v Združenem kraljestvu.

| (10) | Po ocenah Združenega kraljestva bo projekt v 12 letih življenjske dobe prihranil približno 17,7 milijona ton CO2 in letno proizvedel približno 2,3 TWh električne energije. Elektrarna bo obratovala ob osnovni obremenitvi in tako zagotavljala nizkoogljično električno energijo, katere proizvodnjo bo mogoče načrtovati. |
| --- | --- |

(10)

Po ocenah Združenega kraljestva bo projekt v 12 letih življenjske dobe prihranil približno 17,7 milijona ton CO2 in letno proizvedel približno 2,3 TWh električne energije. Elektrarna bo obratovala ob osnovni obremenitvi in tako zagotavljala nizkoogljično električno energijo, katere proizvodnjo bo mogoče načrtovati.

2

| (11) | Po navedbah Združenega kraljestva je elektrarna načrtovana za delovanje z nazivno električno močjo 420 MW in povprečnim faktorjem obremenitve 77 % (3). Letno bo porabila približno 1,44–1,56 milijona ton suhih lesnih peletov, ki se bodo uvažali v glavnem iz jugovzhodnega dela Združenih držav ([60–80 %] celotnega potrebnega goriva). Približno [5–20 %] goriva bo izviralo iz Evrope, preostanek pa iz Kanade. Prilagojena elektrarna ne bo skladna s pravili o sežiganju odpadkov, zato ne bo mogla sežigati lesnih odpadkov. |
| --- | --- |

(11)

Po navedbah Združenega kraljestva je elektrarna načrtovana za delovanje z nazivno električno močjo 420 MW in povprečnim faktorjem obremenitve 77 % (3). Letno bo porabila približno 1,44–1,56 milijona ton suhih lesnih peletov, ki se bodo uvažali v glavnem iz jugovzhodnega dela Združenih držav ([60–80 %] celotnega potrebnega goriva). Približno [5–20 %] goriva bo izviralo iz Evrope, preostanek pa iz Kanade. Prilagojena elektrarna ne bo skladna s pravili o sežiganju odpadkov, zato ne bo mogla sežigati lesnih odpadkov.

3

| (12) | Preglednica prikazuje pričakovane obratovalne parametre elektrarne v Lynemouthu. Po navedbah organov Združenega kraljestva je faktor obremenitve zmnožek časa, ko je elektrarna tehnično razpoložljiva za proizvodnjo električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, potreben za vzdrževanje ali popravila), in časa, ko se v elektrarni dejansko načrtuje proizvodnja električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, ko upravljavec distribucijskega omrežja omejuje obratovanje elektrarne zaradi preobremenjenosti omrežja; to se včasih imenuje bruto faktor obremenitve). Neto faktor obremenitve iz preglednice se izračuna tako, da se povprečna tehnična razpoložljivost v višini 80,77 % pomnoži z bruto faktorjem obremenitve v višini 95,51 %.

  Obratovalni parametri elektrarne v Lynemouthu








  Stroški goriva (GBP/GJ) | Toplotni izkoristek (v %) | Povprečni neto faktor obremenitve (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 7,17 | 36,9 | 77 |

(12)

Preglednica prikazuje pričakovane obratovalne parametre elektrarne v Lynemouthu. Po navedbah organov Združenega kraljestva je faktor obremenitve zmnožek časa, ko je elektrarna tehnično razpoložljiva za proizvodnjo električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, potreben za vzdrževanje ali popravila), in časa, ko se v elektrarni dejansko načrtuje proizvodnja električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, ko upravljavec distribucijskega omrežja omejuje obratovanje elektrarne zaradi preobremenjenosti omrežja; to se včasih imenuje bruto faktor obremenitve). Neto faktor obremenitve iz preglednice se izračuna tako, da se povprečna tehnična razpoložljivost v višini 80,77 % pomnoži z bruto faktorjem obremenitve v višini 95,51 %.

Obratovalni parametri elektrarne v Lynemouthu

Obratovalni parametri elektrarne v Lynemouthu

Stroški goriva (GBP/GJ)

Toplotni izkoristek (v %)

Povprečni neto faktor obremenitve (v %)

7,17

36,9

77

2.2   Nacionalna pravna podlaga, financiranje in proračun

Nacionalna pravna podlaga, financiranje in proračun

| (13) | Nacionalna pravna podlaga je zakon o električni energiji iz leta 2013. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalna pravna podlaga je zakon o električni energiji iz leta 2013.

| (14) | Celoten proračun za ta projekt je ocenjen na 0,8 milijarde GBP. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se upravičencu pred začetkom obratovanja pomoč ne bo izplačala. |
| --- | --- |

(14)

Celoten proračun za ta projekt je ocenjen na 0,8 milijarde GBP. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se upravičencu pred začetkom obratovanja pomoč ne bo izplačala.

| (15) | Pomoč bo izplačala vladna nasprotna stranka, financirala pa se bo z zakonsko predpisano dajatvijo, ki jo plačujejo vsi dobavitelji električne energije z licenco, in sicer na podlagi tržnega deleža dobavitelja, ki se določi glede na izmerjeno porabo električne energije. Dobavitelji bodo morali obveznosti poravnati iz lastnih sredstev, vendar bodo lahko stroške prenesli na potrošnike v okviru svojih splošnih strategij oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(15)

Pomoč bo izplačala vladna nasprotna stranka, financirala pa se bo z zakonsko predpisano dajatvijo, ki jo plačujejo vsi dobavitelji električne energije z licenco, in sicer na podlagi tržnega deleža dobavitelja, ki se določi glede na izmerjeno porabo električne energije. Dobavitelji bodo morali obveznosti poravnati iz lastnih sredstev, vendar bodo lahko stroške prenesli na potrošnike v okviru svojih splošnih strategij oblikovanja cen.

2.3   Oblika in trajanje pomoči ter proizvodni stroški

Oblika in trajanje pomoči ter proizvodni stroški

| (16) | Pomoč se bo projektu dodelila v obliki spremenljive premije (t. i. pogodba na razliko), izračunane kot razlika v plačilu med vnaprej določeno ceno (izvršilno ceno) in merilom tržne cene električne energije (referenčno ceno). Referenčna cena je cena, ki temelji na cenah električne energije na terminskem veleprodajnem trgu v danem obdobju. Upravičenec bo služil s prodajo svoje električne energije na trgu, kadar pa bo povprečna veleprodajna cena električne energije nižja od izvršilne cene, bo od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva (Low Carbon Contracts Company Ltd, v nadaljnjem besedilu: nasprotna stranka v pogodbi na razliko) za razliko prejel dodatno plačilo. Upravičenec pa bo še vedno nosil tveganje, da ne doseže referenčne cene, in tveganje obsega, da ne doseže predvidenega obsega prodaje (4). |
| --- | --- |

(16)

Pomoč se bo projektu dodelila v obliki spremenljive premije (t. i. pogodba na razliko), izračunane kot razlika v plačilu med vnaprej določeno ceno (izvršilno ceno) in merilom tržne cene električne energije (referenčno ceno). Referenčna cena je cena, ki temelji na cenah električne energije na terminskem veleprodajnem trgu v danem obdobju. Upravičenec bo služil s prodajo svoje električne energije na trgu, kadar pa bo povprečna veleprodajna cena električne energije nižja od izvršilne cene, bo od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva (Low Carbon Contracts Company Ltd, v nadaljnjem besedilu: nasprotna stranka v pogodbi na razliko) za razliko prejel dodatno plačilo. Upravičenec pa bo še vedno nosil tveganje, da ne doseže referenčne cene, in tveganje obsega, da ne doseže predvidenega obsega prodaje (4).

4

| (17) | V skladu s tem se podpora za projekt biomase določi na podlagi upravno določene izvršilne cene. Izvršilne cene so bile določene na taki ravni, da je podpora na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije večinoma enaka podpori, ki se zagotavlja na podlagi sedanje sheme obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije (5), da bi se olajšal prehod med shemama podpore. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s tem se podpora za projekt biomase določi na podlagi upravno določene izvršilne cene. Izvršilne cene so bile določene na taki ravni, da je podpora na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije večinoma enaka podpori, ki se zagotavlja na podlagi sedanje sheme obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije (5), da bi se olajšal prehod med shemama podpore.

5

| (18) | Združeno kraljestvo je pri izračunu izvršilne cene za namenske elektrarne za pretvorbo biomase (ki velja za elektrarno v Lynemouthu) upoštevalo zlasti vrednosti izravnanih stroškov električne energije v razponu od 105 GBP/MWH do 115 GBP/MWh. Pojasnjujejo, da je bila raven izvršilne cene za projekte pretvorbe biomase izračunana glede na 8,8–12,7-odstotni razpon minimalne stopnje donosa (6). |
| --- | --- |

(18)

Združeno kraljestvo je pri izračunu izvršilne cene za namenske elektrarne za pretvorbo biomase (ki velja za elektrarno v Lynemouthu) upoštevalo zlasti vrednosti izravnanih stroškov električne energije v razponu od 105 GBP/MWH do 115 GBP/MWh. Pojasnjujejo, da je bila raven izvršilne cene za projekte pretvorbe biomase izračunana glede na 8,8–12,7-odstotni razpon minimalne stopnje donosa (6).

6

| (19) | Izvršilna cena, ki se uporablja za ta projekt, je 105 GBP/MWh (cene v letu 2012 – letno indeksirane glede na indeks cen življenjskih potrebščin). Enaki znesek na megavatno uro bo najvišja izvršilna cena, ki se bo elektrarnam za pretvorbo biomase ponudila na podlagi sheme s pogodbo na razliko. Izravnani stroški vključujejo stroške financiranja novih elektrarn na podlagi 10-odstotne diskontne stopnje za vso tehnologijo. Združeno kraljestvo je podrobno pojasnilo izračun teh stroškov, uporabljene vire podatkov in upoštevane minimalne stopnje donosa (7). |
| --- | --- |

(19)

Izvršilna cena, ki se uporablja za ta projekt, je 105 GBP/MWh (cene v letu 2012 – letno indeksirane glede na indeks cen življenjskih potrebščin). Enaki znesek na megavatno uro bo najvišja izvršilna cena, ki se bo elektrarnam za pretvorbo biomase ponudila na podlagi sheme s pogodbo na razliko. Izravnani stroški vključujejo stroške financiranja novih elektrarn na podlagi 10-odstotne diskontne stopnje za vso tehnologijo. Združeno kraljestvo je podrobno pojasnilo izračun teh stroškov, uporabljene vire podatkov in upoštevane minimalne stopnje donosa (7).

7

| (20) | Ključne predpostavke, ki se uporabljajo za izračun izvršilnih cen, vključno z izravnanimi stroški, cenami fosilnega goriva, dejanskimi davčnimi stopnjami in predpostavkami o največjem možnem razvoju tehnologije, so navedene v poročilu vlade Združenega kraljestva o izravnanih stroških (8) ter poročilih oddelka za energijo in podnebne spremembe (9). V ta namen se predpostavlja, da je realna veleprodajna cena električne energije približno 55 GBP/MWh, do leta 2020 pa bo verjetno narasla na 65 GBP/MWh. |
| --- | --- |

(20)

Ključne predpostavke, ki se uporabljajo za izračun izvršilnih cen, vključno z izravnanimi stroški, cenami fosilnega goriva, dejanskimi davčnimi stopnjami in predpostavkami o največjem možnem razvoju tehnologije, so navedene v poročilu vlade Združenega kraljestva o izravnanih stroških (8) ter poročilih oddelka za energijo in podnebne spremembe (9). V ta namen se predpostavlja, da je realna veleprodajna cena električne energije približno 55 GBP/MWh, do leta 2020 pa bo verjetno narasla na 65 GBP/MWh.

8

9

| (21) | Na podlagi te izvršilne cene je bila interna stopnja donosnosti za projekt ocenjena na 9,7 % na realni osnovi, pred obdavčitvijo. Predlagana pogodba o naložbah se bo iztekla 31. marca 2027 ne glede na začetni datum. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi te izvršilne cene je bila interna stopnja donosnosti za projekt ocenjena na 9,7 % na realni osnovi, pred obdavčitvijo. Predlagana pogodba o naložbah se bo iztekla 31. marca 2027 ne glede na začetni datum.

2.4   Kumulacija

Kumulacija

| (22) | Združeno kraljestvo je pojasnilo, da za projekte, za katere so bile podeljene pogodbe o naložbah, na podlagi nove sheme podpore za isto proizvodnjo električne energije ne bo mogoče dobiti pogodbe na razliko. Poleg tega noben projekt, ki prejema plačila na podlagi pogodb o naložbah, ne bo mogel prejeti potrdila o obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije za isto proizvodnjo električne energije. Nazadnje, proizvodnja energije iz obnovljivih virov, za katero se prejema podpora prek pogodbe o naložbi, med trajanjem pogodbe o naložbah ne bo mogla sodelovati na trgu zmogljivosti ali prejeti pomoči za naložbe. |
| --- | --- |

(22)

Združeno kraljestvo je pojasnilo, da za projekte, za katere so bile podeljene pogodbe o naložbah, na podlagi nove sheme podpore za isto proizvodnjo električne energije ne bo mogoče dobiti pogodbe na razliko. Poleg tega noben projekt, ki prejema plačila na podlagi pogodb o naložbah, ne bo mogel prejeti potrdila o obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije za isto proizvodnjo električne energije. Nazadnje, proizvodnja energije iz obnovljivih virov, za katero se prejema podpora prek pogodbe o naložbi, med trajanjem pogodbe o naložbah ne bo mogla sodelovati na trgu zmogljivosti ali prejeti pomoči za naložbe.

| (23) | Združeno kraljestvo je na podlagi načel, opisanih v uvodni izjavi 22, potrdilo, da niti proizvajalec električne energije niti kateri od njegovih neposrednih ali posrednih deležnikov od Združenega kraljestva ali katere druge države članice ni prejel nobene druge podpore, mu ta ni bila dodeljena ali zanjo ni zaprosil. |
| --- | --- |

(23)

Združeno kraljestvo je na podlagi načel, opisanih v uvodni izjavi 22, potrdilo, da niti proizvajalec električne energije niti kateri od njegovih neposrednih ali posrednih deležnikov od Združenega kraljestva ali katere druge države članice ni prejel nobene druge podpore, mu ta ni bila dodeljena ali zanjo ni zaprosil.

2.5   Uporaba in razpoložljivost biomase

Uporaba in razpoložljivost biomase

| (24) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 9, bo mogoče v projektu v Lynemouthu sežigati le lesne pelete. Lesni peleti, ki se bodo uporabljali v elektrarni v Lynemouthu, bodo morali izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva, vključno z vsaj 60-odstotnim prihrankom toplogrednih plinov v primerjavi s povprečno toplogredno intenzivnostjo omrežja v Uniji, ki izkorišča fosilna goriva (tj. s povprečjem elektrarn v Uniji, ki delujejo na premog in zemeljski plin, merjenim po metodologiji, določeni v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov). Ti cilji bodo postavljeni višje, in sicer na vsaj 72-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2020 in vsaj 75-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2025. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za ohranjanje biotske raznovrstnosti in izogibanje netrajnostnim praksam (10). |
| --- | --- |

(24)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 9, bo mogoče v projektu v Lynemouthu sežigati le lesne pelete. Lesni peleti, ki se bodo uporabljali v elektrarni v Lynemouthu, bodo morali izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva, vključno z vsaj 60-odstotnim prihrankom toplogrednih plinov v primerjavi s povprečno toplogredno intenzivnostjo omrežja v Uniji, ki izkorišča fosilna goriva (tj. s povprečjem elektrarn v Uniji, ki delujejo na premog in zemeljski plin, merjenim po metodologiji, določeni v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov). Ti cilji bodo postavljeni višje, in sicer na vsaj 72-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2020 in vsaj 75-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2025. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za ohranjanje biotske raznovrstnosti in izogibanje netrajnostnim praksam (10).

10

| (25) | Svetovna trgovina z lesnimi sekanci v letu 2011 je bila ocenjena na 22 milijonov ton. V Uniji je povpraševanje večje od proizvodnje, kar pomeni, da se lesni peleti uvažajo v Unijo. Neto uvoz lesnih peletov v Unijo je bil za isto leto ocenjen na 3,2 milijona ton letno, v letu 2012 pa je narasel na približno 4 milijone ton. |
| --- | --- |

(25)

Svetovna trgovina z lesnimi sekanci v letu 2011 je bila ocenjena na 22 milijonov ton. V Uniji je povpraševanje večje od proizvodnje, kar pomeni, da se lesni peleti uvažajo v Unijo. Neto uvoz lesnih peletov v Unijo je bil za isto leto ocenjen na 3,2 milijona ton letno, v letu 2012 pa je narasel na približno 4 milijone ton.

| (26) | Poraba lesnih peletov na svetovni ravni je bila ocenjena na 22,4 do 24,5 milijona ton (11) v letu 2012, od česar je bilo v Uniji porabljenega približno 15,1 milijona ton. Države članice, ki v elektrarnah porabijo največ lesnih peletov, so Združeno kraljestvo (1,3 milijona ton v letu 2013) (12), Belgija (1,3 milijona ton), Nizozemska (1,2 milijona ton), Danska (1 milijon ton) in Švedska (1 milijon ton). |
| --- | --- |

(26)

Poraba lesnih peletov na svetovni ravni je bila ocenjena na 22,4 do 24,5 milijona ton (11) v letu 2012, od česar je bilo v Uniji porabljenega približno 15,1 milijona ton. Države članice, ki v elektrarnah porabijo največ lesnih peletov, so Združeno kraljestvo (1,3 milijona ton v letu 2013) (12), Belgija (1,3 milijona ton), Nizozemska (1,2 milijona ton), Danska (1 milijon ton) in Švedska (1 milijon ton).

11

12

2.6   Preglednost

Preglednost

| (27) | Kar zadeva poročanje in preglednost, je Združeno kraljestvo navedlo, da so vse pogodbe o naložbah, ki so bile dodeljene prek postopka na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije, objavljene na spletu v obliki, v kakršni so bile podpisane (13). |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva poročanje in preglednost, je Združeno kraljestvo navedlo, da so vse pogodbe o naložbah, ki so bile dodeljene prek postopka na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije, objavljene na spletu v obliki, v kakršni so bile podpisane (13).

13

2.7   Sklep o začetku formalnega postopka preiskave

Sklep o začetku formalnega postopka preiskave

| (28) | Komisija je 19. februarja 2015 sklenila, da bo začela formalni postopek preiskave v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom, zlasti glede sorazmernosti pomoči in tveganja izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je 19. februarja 2015 sklenila, da bo začela formalni postopek preiskave v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom, zlasti glede sorazmernosti pomoči in tveganja izkrivljanja trga.

| (29) | Natančneje, po njenem mnenju ni bilo mogoče izključiti tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Komisija je ugotovila, da so na interno stopnjo donosnosti precej vplivale začetne predpostavke, uporabljene v finančnih izračunih, in da vrednosti obratovalnih parametrov, kot jih je prvotno ocenilo Združeno kraljestvo, niso popolnoma v skladu z razpoložljivimi tržnimi informacijami. |
| --- | --- |

(29)

Natančneje, po njenem mnenju ni bilo mogoče izključiti tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Komisija je ugotovila, da so na interno stopnjo donosnosti precej vplivale začetne predpostavke, uporabljene v finančnih izračunih, in da vrednosti obratovalnih parametrov, kot jih je prvotno ocenilo Združeno kraljestvo, niso popolnoma v skladu z razpoložljivimi tržnimi informacijami.

| (30) | Izvedla je izračun občutljivosti, da bi ocenila učinek sprememb povprečne toplotne učinkovitosti, faktorja obremenitve in stroškov goriva elektrarne na interno stopnjo donosnosti. V skladu s temi izračuni bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) v primeru povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve za 5 % ter znižanja stroškov goriva za 5 % povišala z 9,7 % na 23,1 %. S podobno 10-odstotno variacijo zadevnih treh parametrov bi se interna stopnja donosnosti povišala na 31,7 %. Komisija je zato menila, da bi se lahko zaradi negotovosti v predpostavkah, uporabljenih za izračun stroškov, izplačalo prekomerno nadomestilo. |
| --- | --- |

(30)

Izvedla je izračun občutljivosti, da bi ocenila učinek sprememb povprečne toplotne učinkovitosti, faktorja obremenitve in stroškov goriva elektrarne na interno stopnjo donosnosti. V skladu s temi izračuni bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) v primeru povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve za 5 % ter znižanja stroškov goriva za 5 % povišala z 9,7 % na 23,1 %. S podobno 10-odstotno variacijo zadevnih treh parametrov bi se interna stopnja donosnosti povišala na 31,7 %. Komisija je zato menila, da bi se lahko zaradi negotovosti v predpostavkah, uporabljenih za izračun stroškov, izplačalo prekomerno nadomestilo.

| (31) | Poleg tega je Komisija izrazila pomislek, da je količina surovine, ki jo bo elektrarna v Lynemouthu potrebovala, da bi delovala izključno na biomaso, velika v primerjavi s trgom Evropske unije in svetovnim trgom. Na podlagi podatkov iz leta 2012 bi poraba v elektrarni v Lynemouthu obsegala približno 7,4 % svetovne porabe lesnih peletov, 11,2 % evropske porabe in 88,2 % porabe Združenega kraljestva, katerega uvoz se povečuje. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je Komisija izrazila pomislek, da je količina surovine, ki jo bo elektrarna v Lynemouthu potrebovala, da bi delovala izključno na biomaso, velika v primerjavi s trgom Evropske unije in svetovnim trgom. Na podlagi podatkov iz leta 2012 bi poraba v elektrarni v Lynemouthu obsegala približno 7,4 % svetovne porabe lesnih peletov, 11,2 % evropske porabe in 88,2 % porabe Združenega kraljestva, katerega uvoz se povečuje.

| (32) | Komisija dvomi, da bi lahko trg lesnih peletov tako povečanje povpraševanja v kratkem obdobju v celoti sprejel brez večjih izkrivljanj trga. Opozorila je tudi, da se lesna biomasa kot surovina uporablja v številnih industrijah (kot je proizvodnja celuloze in papirja ali kartona) in da ne more izključiti izkrivljanj trga. |
| --- | --- |

(32)

Komisija dvomi, da bi lahko trg lesnih peletov tako povečanje povpraševanja v kratkem obdobju v celoti sprejel brez večjih izkrivljanj trga. Opozorila je tudi, da se lesna biomasa kot surovina uporablja v številnih industrijah (kot je proizvodnja celuloze in papirja ali kartona) in da ne more izključiti izkrivljanj trga.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (33) | Komisija je prejela 30 pripomb zadevnih zainteresiranih strani. Trgovinske organizacije (14) in poslanci Združenega kraljestva v Parlamentu so v pripombah poudarili ekonomski in socialni pomen projekta. Pisma podpore različnih zainteresiranih strani sta predložili tudi družbi Lynemouth Power LTD in Spencer Group. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je prejela 30 pripomb zadevnih zainteresiranih strani. Trgovinske organizacije (14) in poslanci Združenega kraljestva v Parlamentu so v pripombah poudarili ekonomski in socialni pomen projekta. Pisma podpore različnih zainteresiranih strani sta predložili tudi družbi Lynemouth Power LTD in Spencer Group.

14

| (34) | Štiri nevladne organizacije so poudarile okoljska tveganja projekta (15). Zlasti so bili v pripombah izraženi dvomi glede prihrankov CO2 s proizvodnjo električne energije iz uvožene biomase in pomisleki glede morebitnih negativnih učinkov na onesnaževanje zraka in biotsko raznovrstnost. |
| --- | --- |

(34)

Štiri nevladne organizacije so poudarile okoljska tveganja projekta (15). Zlasti so bili v pripombah izraženi dvomi glede prihrankov CO2 s proizvodnjo električne energije iz uvožene biomase in pomisleki glede morebitnih negativnih učinkov na onesnaževanje zraka in biotsko raznovrstnost.

15

2

| (35) | Šest organizacij je menilo, da bi lahko projekt v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu surovin za lesna vlakna. V prejetih pripombah so bili obravnavani učinek povečane uporabe biomase za energijo na svetovni trg lesnih vlaken (Združenje industrije vezanih plošč Združenega kraljestva, WPF) in evropsko ceno surovin (Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč, EPF), učinki na trg vlakninskega lesa na jugovzhodu Združenih držav (Ameriško gozdarsko in papirniško združenje ter družba Steptoe and Johnson v imenu zainteresirane strani z jugovzhoda ZDA in uporabnika vlakninskega lesa s sedežem v ZDA) in učinki na severnoameriški trg za lesne odpadke (organizacija Mulch & Soil Council). |
| --- | --- |

(35)

Šest organizacij je menilo, da bi lahko projekt v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu surovin za lesna vlakna. V prejetih pripombah so bili obravnavani učinek povečane uporabe biomase za energijo na svetovni trg lesnih vlaken (Združenje industrije vezanih plošč Združenega kraljestva, WPF) in evropsko ceno surovin (Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč, EPF), učinki na trg vlakninskega lesa na jugovzhodu Združenih držav (Ameriško gozdarsko in papirniško združenje ter družba Steptoe and Johnson v imenu zainteresirane strani z jugovzhoda ZDA in uporabnika vlakninskega lesa s sedežem v ZDA) in učinki na severnoameriški trg za lesne odpadke (organizacija Mulch & Soil Council).

| (36) | Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in družba Steptoe and Johnson sta trdila, da so zadevni proizvodni obrati sicer v ZDA, vendar se polizdelki izvažajo v Unijo. Morebitno izkrivljanje trga bi zato lahko vplivalo na poslovanje v Uniji. Združenji WPF in EPF v pripombah trdita, da bi lahko projekt pretvorbe v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu lesnih vlaken v Združenem kraljestvu in Evropski uniji. Združenje WPF je trditev podprlo s podatki, ki temeljijo na raziskavi in iz katerih je razvidno zvišanje cen za žagovino, lesne sekance in hlodovino na trgu Združenega kraljestva. Iz podatkov (grafa) je razvidno zvišanje cen za približno 80 % (podatki niso popravljeni glede na inflacijo). Združenje EPF je predložilo graf o cenah hlodovine, žagovine in lesnih sekancev v Evropi, ki je vzet iz študije svetovalne družbe Ecofys (16). Iz podatkov je razvidno približno 40-odstotno zvišanje od leta 2009. Vendar je iz podatkov razvidno, da je zvišanje cen omejeno na nekatere države (Avstrijo, Francijo, Italijo, Švedsko in Združeno kraljestvo), cene v drugih državah pa so bile razmeroma stabilne (v Belgiji, Litvi, Slovaški in Španiji). |
| --- | --- |

(36)

Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in družba Steptoe and Johnson sta trdila, da so zadevni proizvodni obrati sicer v ZDA, vendar se polizdelki izvažajo v Unijo. Morebitno izkrivljanje trga bi zato lahko vplivalo na poslovanje v Uniji. Združenji WPF in EPF v pripombah trdita, da bi lahko projekt pretvorbe v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu lesnih vlaken v Združenem kraljestvu in Evropski uniji. Združenje WPF je trditev podprlo s podatki, ki temeljijo na raziskavi in iz katerih je razvidno zvišanje cen za žagovino, lesne sekance in hlodovino na trgu Združenega kraljestva. Iz podatkov (grafa) je razvidno zvišanje cen za približno 80 % (podatki niso popravljeni glede na inflacijo). Združenje EPF je predložilo graf o cenah hlodovine, žagovine in lesnih sekancev v Evropi, ki je vzet iz študije svetovalne družbe Ecofys (16). Iz podatkov je razvidno približno 40-odstotno zvišanje od leta 2009. Vendar je iz podatkov razvidno, da je zvišanje cen omejeno na nekatere države (Avstrijo, Francijo, Italijo, Švedsko in Združeno kraljestvo), cene v drugih državah pa so bile razmeroma stabilne (v Belgiji, Litvi, Slovaški in Španiji).

16

| (37) | Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, Ameriško gozdarsko in papirniško združenje (v nadaljnjem besedilu: združenje AFPA) ter družba Steptoe and Johnson so v svojih pripombah trdili, da bi lahko predlagani ukrep izkrivljal konkurenco na trgu ZDA, saj se bo večina lesnih peletov uvažala z jugovzhoda ZDA. |
| --- | --- |

(37)

Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, Ameriško gozdarsko in papirniško združenje (v nadaljnjem besedilu: združenje AFPA) ter družba Steptoe and Johnson so v svojih pripombah trdili, da bi lahko predlagani ukrep izkrivljal konkurenco na trgu ZDA, saj se bo večina lesnih peletov uvažala z jugovzhoda ZDA.

| (38) | Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta trdila, da je bilo leta 2011 na jugovzhodu ZDA skupno proizvedenih 230 milijonov ton svežega lesa (kar je enako 107 suhim tonam, saj je zaradi vsebnosti vlage za 1 suho tono potrebne 2,15 tone svežega lesa (17)). Od tega je bilo približno 115 milijon ton svežega vlakninskega lesa (večinoma mehkega vlakninskega lesa). Na sliki 1 je prikazana skupna proizvodnja na jugovzhodu ZDA glede na vrsto proizvoda (18).

  Slika 1


  Odvzemi proizvodnje lesnih proizvodov za jug ZDA v obdobju 1995–2011 (Abt in drugi, 2014) |
| --- | --- |

(38)

Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta trdila, da je bilo leta 2011 na jugovzhodu ZDA skupno proizvedenih 230 milijonov ton svežega lesa (kar je enako 107 suhim tonam, saj je zaradi vsebnosti vlage za 1 suho tono potrebne 2,15 tone svežega lesa (17)). Od tega je bilo približno 115 milijon ton svežega vlakninskega lesa (večinoma mehkega vlakninskega lesa). Na sliki 1 je prikazana skupna proizvodnja na jugovzhodu ZDA glede na vrsto proizvoda (18).

17

18

Slika 1

Slika 1

Odvzemi proizvodnje lesnih proizvodov za jug ZDA v obdobju 1995–2011 (Abt in drugi, 2014)

Odvzemi proizvodnje lesnih proizvodov za jug ZDA v obdobju 1995–2011 (Abt in drugi, 2014)

Image 1

| (39) | Iz podatkov iz poročila je razvidno povečanje proizvodnje peletov na jugovzhodu ZDA v zadnjih letih in v istem obdobju tudi povečanje izvoza peletov z jugovzhoda ZDA. Na podlagi istega poročila se je proizvodna zmogljivost lesnih peletov na jugovzhodu ZDA z 2 milijonov ton svežega lesa v letu 2010 povečala na 6 milijonov ton svežega lesa v letu 2011. Skoraj vsa ta nova zmogljivost je bila razvita zaradi proizvodnje peletov za izvoz v države članice EU. |
| --- | --- |

(39)

Iz podatkov iz poročila je razvidno povečanje proizvodnje peletov na jugovzhodu ZDA v zadnjih letih in v istem obdobju tudi povečanje izvoza peletov z jugovzhoda ZDA. Na podlagi istega poročila se je proizvodna zmogljivost lesnih peletov na jugovzhodu ZDA z 2 milijonov ton svežega lesa v letu 2010 povečala na 6 milijonov ton svežega lesa v letu 2011. Skoraj vsa ta nova zmogljivost je bila razvita zaradi proizvodnje peletov za izvoz v države članice EU.

| (40) | V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Po navedbah združenja AFPA so se cene pravice do sečnje borovega vlakninskega lesa na jugu ZDA leta 2013 zvišale za 11 %, leta 2014 pa za 10 %. Te strani trdijo, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov. Uporabnik vlakninskega lesa iz uvodne izjave 36 ni predložil podatkov o stroških, vendar je podobno trdil, da obstaja tveganje zvišanja cene surovin zaradi subvencionirane uporabe lesnih peletov. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Po navedbah združenja AFPA so se cene pravice do sečnje borovega vlakninskega lesa na jugu ZDA leta 2013 zvišale za 11 %, leta 2014 pa za 10 %. Te strani trdijo, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov. Uporabnik vlakninskega lesa iz uvodne izjave 36 ni predložil podatkov o stroških, vendar je podobno trdil, da obstaja tveganje zvišanja cene surovin zaradi subvencionirane uporabe lesnih peletov.

| (41) | V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Navedene strani so trdile, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Navedene strani so trdile, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov.

| (42) | Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta v podporo tej trditvi predložila teoretično študijo, v kateri je analiziran ekonomski učinek velikega povečanja proizvodnje peletov na trg lesnih vlaken na jugovzhodu ZDA (19). V tej študiji so modelirani scenariji z velikim prodorom biomase. Avtorji so ocenili prihodnje povpraševanje po lesnih peletih, pri čemer so upoštevali večji prodor bioenergije (vključno s trendi domače in mednarodne politike ter napovedmi v nacionalnih akcijskih načrtih EU za energijo iz obnovljivih virov). V modelu se predvideva, da se bo do leta 2020 na jugovzhodu ZDA za rabo energije na leto proizvedlo kar 44 milijonov ton svežega lesa v obliki lesnih peletov in sekancev. V skladu z uporabljenim modelom se zaradi velikega obsega dodatnega povpraševanja kratkoročno precej poviša cena surovin (v povprečju približno 70 % za celotni trg). Vendar bi se dolgoročno gozdni viri povečali, da bi se zadostilo povpraševanju, cene pa bi se znižale. |
| --- | --- |

(42)

Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta v podporo tej trditvi predložila teoretično študijo, v kateri je analiziran ekonomski učinek velikega povečanja proizvodnje peletov na trg lesnih vlaken na jugovzhodu ZDA (19). V tej študiji so modelirani scenariji z velikim prodorom biomase. Avtorji so ocenili prihodnje povpraševanje po lesnih peletih, pri čemer so upoštevali večji prodor bioenergije (vključno s trendi domače in mednarodne politike ter napovedmi v nacionalnih akcijskih načrtih EU za energijo iz obnovljivih virov). V modelu se predvideva, da se bo do leta 2020 na jugovzhodu ZDA za rabo energije na leto proizvedlo kar 44 milijonov ton svežega lesa v obliki lesnih peletov in sekancev. V skladu z uporabljenim modelom se zaradi velikega obsega dodatnega povpraševanja kratkoročno precej poviša cena surovin (v povprečju približno 70 % za celotni trg). Vendar bi se dolgoročno gozdni viri povečali, da bi se zadostilo povpraševanju, cene pa bi se znižale.

19

| (43) | Družba Steptoe and Johnson je opozorila, da se sajenje dreves za komercialno rabo na jugovzhodu ZDA že tri desetletja zmanjšuje. To bi lahko skupaj s povečano proizvodnjo peletov povzročilo negativne stopnje rasti v regiji, posledica pa bi bile netrajnostne okoljske prakse in izguba biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(43)

Družba Steptoe and Johnson je opozorila, da se sajenje dreves za komercialno rabo na jugovzhodu ZDA že tri desetletja zmanjšuje. To bi lahko skupaj s povečano proizvodnjo peletov povzročilo negativne stopnje rasti v regiji, posledica pa bi bile netrajnostne okoljske prakse in izguba biotske raznovrstnosti.

| (44) | Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, združenje EPF in družba Steptoe and Johnson so izrazili pomisleke glede skupnega učinka drugih velikih projektov (zlasti elektrarne Drax v Združenem kraljestvu) in evropske politike glede biomase na splošno. |
| --- | --- |

(44)

Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, združenje EPF in družba Steptoe and Johnson so izrazili pomisleke glede skupnega učinka drugih velikih projektov (zlasti elektrarne Drax v Združenem kraljestvu) in evropske politike glede biomase na splošno.

| (45) | Organizacija Mulch & Soil Council je izrazila pomisleke o morebitnem izkrivljanju severnoameriškega trga za lesne odpadke. |
| --- | --- |

(45)

Organizacija Mulch & Soil Council je izrazila pomisleke o morebitnem izkrivljanju severnoameriškega trga za lesne odpadke.

| (46) | Združenje WPF, družba Steptoe and Johnson in organizacija Mulch & Soil Council so dvomili glede prihrankov CO2 zaradi proizvodnje električne energije iz biomase, uvožene iz Severne Amerike. Družba Steptoe and Johnson je dvomila tudi o sorazmernosti pomoči ter predložila dodatne podatke o viru lesa, ki se uporablja za proizvodnjo peletov, in potrebah panoge pakiranja po surovinah. |
| --- | --- |

(46)

Združenje WPF, družba Steptoe and Johnson in organizacija Mulch & Soil Council so dvomili glede prihrankov CO2 zaradi proizvodnje električne energije iz biomase, uvožene iz Severne Amerike. Družba Steptoe and Johnson je dvomila tudi o sorazmernosti pomoči ter predložila dodatne podatke o viru lesa, ki se uporablja za proizvodnjo peletov, in potrebah panoge pakiranja po surovinah.

2

| (47) | Dvanajst (20) družb in sektorskih združenj je predložilo tehnične razloge, s katerimi so poudarili razumnost in pozitivni učinek projekta. V pripombah so zajete teme, ki med drugim vključujejo interno stopnjo donosnosti projekta, razpoložljivost in trajnost biomase, vlogo energije iz biomase pri doseganju ciljev Združenega kraljestva v zvezi z obnovljivimi viri energije, pričakovane obratovalne parametre elektrarne in logistiko oskrbe z gorivom. |
| --- | --- |

(47)

Dvanajst (20) družb in sektorskih združenj je predložilo tehnične razloge, s katerimi so poudarili razumnost in pozitivni učinek projekta. V pripombah so zajete teme, ki med drugim vključujejo interno stopnjo donosnosti projekta, razpoložljivost in trajnost biomase, vlogo energije iz biomase pri doseganju ciljev Združenega kraljestva v zvezi z obnovljivimi viri energije, pričakovane obratovalne parametre elektrarne in logistiko oskrbe z gorivom.

20

| (48) | Zlasti ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov je poudarilo zmanjšanje emisij, povezano z bioenergijo, in trajnost peletov, proizvedenih v ZDA. Predložilo je tudi podatke o ceni surovin na jugovzhodu ZDA (glej sliko 2). |
| --- | --- |

(48)

Zlasti ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov je poudarilo zmanjšanje emisij, povezano z bioenergijo, in trajnost peletov, proizvedenih v ZDA. Predložilo je tudi podatke o ceni surovin na jugovzhodu ZDA (glej sliko 2).

| (49) | Kanadsko združenje proizvajalcev lesnih peletov je sporočilo podatke o razpoložljivosti lesnih peletov. V pripombah je zlasti navedlo študijo svetovalne družbe Poyry (21), v skladu s katero imajo oskrbovalne regije jugovzhod ZDA, zahodna Kanada in Rusija skupaj 50 milijonov ton presežnih surovin za biomaso, sušenih v peči.

  Slika 2


  Cene pravice do sečnje na jugovzhodu ZDA |
| --- | --- |

(49)

Kanadsko združenje proizvajalcev lesnih peletov je sporočilo podatke o razpoložljivosti lesnih peletov. V pripombah je zlasti navedlo študijo svetovalne družbe Poyry (21), v skladu s katero imajo oskrbovalne regije jugovzhod ZDA, zahodna Kanada in Rusija skupaj 50 milijonov ton presežnih surovin za biomaso, sušenih v peči.

21

Slika 2

Slika 2

Cene pravice do sečnje na jugovzhodu ZDA

Cene pravice do sečnje na jugovzhodu ZDA

Image 2

| (50) | Družba Enviva je predložila podatke o predvidenem povpraševanju po lesnih peletih in njihovi ponudbi. Po njenih navedbah so se v prvem četrtletju leta 2015 razvijali projekti, povezani z lesnimi peleti, ki bodo po dokončanju k svetovni proizvodni zmogljivosti skupno prispevali 18,1 milijona suhih ton. V pripombah je predložila tudi podatke o proizvodnji lesa v ZDA (glej sliko 3).

  Slika 3


  Novogradnje in poraba lesa v ZDA v obdobju 2004–2014 |
| --- | --- |

(50)

Družba Enviva je predložila podatke o predvidenem povpraševanju po lesnih peletih in njihovi ponudbi. Po njenih navedbah so se v prvem četrtletju leta 2015 razvijali projekti, povezani z lesnimi peleti, ki bodo po dokončanju k svetovni proizvodni zmogljivosti skupno prispevali 18,1 milijona suhih ton. V pripombah je predložila tudi podatke o proizvodnji lesa v ZDA (glej sliko 3).

Slika 3

Slika 3

Novogradnje in poraba lesa v ZDA v obdobju 2004–2014

Novogradnje in poraba lesa v ZDA v obdobju 2004–2014

Image 3

| (51) | Evropski svet proizvajalcev peletov je predložil podatke o ceni in razpoložljivosti lesnih peletov ter ceni surovin v Uniji in ZDA. Navedel je, da se kljub velikemu povečanju povpraševanja med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale. V podporo tej trditvi je predložil podatke o ceni lesnih peletov v ZDA od decembra 2013 do aprila 2015 in v Uniji od januarja 2011 do marca 2015. V nobenem od obeh primerov ni bilo mogoče ugotoviti zvišanja cen. |
| --- | --- |

(51)

Evropski svet proizvajalcev peletov je predložil podatke o ceni in razpoložljivosti lesnih peletov ter ceni surovin v Uniji in ZDA. Navedel je, da se kljub velikemu povečanju povpraševanja med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale. V podporo tej trditvi je predložil podatke o ceni lesnih peletov v ZDA od decembra 2013 do aprila 2015 in v Uniji od januarja 2011 do marca 2015. V nobenem od obeh primerov ni bilo mogoče ugotoviti zvišanja cen.

| (52) | V skladu s temi podatki se kljub velikemu povečanju povpraševanja po peletih med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s temi podatki se kljub velikemu povečanju povpraševanja po peletih med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale.

| (53) | Družba Société Générale je predložila podatke o donosnosti projekta. |
| --- | --- |

(53)

Družba Société Générale je predložila podatke o donosnosti projekta.

4.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

| (54) | Združeno kraljestvo je predložilo dodatne informacije o obratovalnih parametrih elektrarne v Lynemouthu. Po pregledu drugih elektrarn na biomaso se je faktor obremenitve za obrat s 75,3 % povečal na 77 % (kot je navedeno v preglednici, glej tudi sprotno opombo 3). Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da je bila v obdobju 2009–2013 toplotna učinkovitost elektrarn na premogov prah v Združenem kraljestvu približno 36-odstotna. Nazadnje je predložilo razčlenitev stroškov goriva in pojasnilo, da so vsi obratovalni parametri zanesljivi, saj je bila narejena primerjava z drugimi elektrarnami, preverili pa so jih neodvisni strokovnjaki (22). |
| --- | --- |

(54)

Združeno kraljestvo je predložilo dodatne informacije o obratovalnih parametrih elektrarne v Lynemouthu. Po pregledu drugih elektrarn na biomaso se je faktor obremenitve za obrat s 75,3 % povečal na 77 % (kot je navedeno v preglednici, glej tudi sprotno opombo 3). Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da je bila v obdobju 2009–2013 toplotna učinkovitost elektrarn na premogov prah v Združenem kraljestvu približno 36-odstotna. Nazadnje je predložilo razčlenitev stroškov goriva in pojasnilo, da so vsi obratovalni parametri zanesljivi, saj je bila narejena primerjava z drugimi elektrarnami, preverili pa so jih neodvisni strokovnjaki (22).

22

| (55) | Združeno kraljestvo trdi, da se je ekonomski vidik projekta v Lynemouthu od priglasitve precej spremenil. Zlasti je bilo predvideno, da bo projekt začel obratovati v tretjem četrtletju leta 2016, vendar Združeno kraljestvo zdaj ocenjuje, da se bo to zgodilo do druge polovice leta 2017. Podpora pretvorbi za uporabo biomase se bo končala marca 2027 ne glede na datum začetka, zato je projekt izgubil približno enoletno subvencijo. Zvišali so se tudi stroški investicijskega vzdrževanja projekta. Poleg tega zaradi spremembe politike od avgusta 2015 obnovljivi viri električne energije ne bodo izvzeti iz plačila dajatve na podnebne spremembe (davka na ogljikov dioksid). Donosnost projekta se je dodatno zmanjšala zaradi znižanja vrednosti britanskega funta glede na ameriški dolar. |
| --- | --- |

(55)

Združeno kraljestvo trdi, da se je ekonomski vidik projekta v Lynemouthu od priglasitve precej spremenil. Zlasti je bilo predvideno, da bo projekt začel obratovati v tretjem četrtletju leta 2016, vendar Združeno kraljestvo zdaj ocenjuje, da se bo to zgodilo do druge polovice leta 2017. Podpora pretvorbi za uporabo biomase se bo končala marca 2027 ne glede na datum začetka, zato je projekt izgubil približno enoletno subvencijo. Zvišali so se tudi stroški investicijskega vzdrževanja projekta. Poleg tega zaradi spremembe politike od avgusta 2015 obnovljivi viri električne energije ne bodo izvzeti iz plačila dajatve na podnebne spremembe (davka na ogljikov dioksid). Donosnost projekta se je dodatno zmanjšala zaradi znižanja vrednosti britanskega funta glede na ameriški dolar.

| (56) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se je zaradi teh sprememb donosnost projekta precej zmanjšala. Ocenjena interna stopnja donosnosti je zdaj približno [3–8 %] na realni osnovi pred obdavčitvijo. |
| --- | --- |

(56)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se je zaradi teh sprememb donosnost projekta precej zmanjšala. Ocenjena interna stopnja donosnosti je zdaj približno [3–8 %] na realni osnovi pred obdavčitvijo.

| (57) | Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o trgovanju na svetovnem trgu lesnih peletov (glej sliko 4). Poraba lesnih peletov v Uniji se je s približno 8 milijonov suhih ton v letu 2009 skoraj podvojila na približno 16 milijonov suhih ton v letu 2013 (23).

  Slika 4


  Trgovanje z uvoženimi lesnimi peleti v EU v suhih tonah |
| --- | --- |

(57)

Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o trgovanju na svetovnem trgu lesnih peletov (glej sliko 4). Poraba lesnih peletov v Uniji se je s približno 8 milijonov suhih ton v letu 2009 skoraj podvojila na približno 16 milijonov suhih ton v letu 2013 (23).

23

Slika 4

Slika 4

Trgovanje z uvoženimi lesnimi peleti v EU v suhih tonah

Trgovanje z uvoženimi lesnimi peleti v EU v suhih tonah

Image 4

| (58) | S slike 5 je razvidno, da se je uvoz peletov v Unijo z 1,8 milijona suhih ton v letu 2009 povečal na 3,2 milijona suhih ton v letu 2011. Leta 2012 se je v Unijo uvozilo približno 4 milijone suhih ton. Pričakuje se, da se bo uvoz v prihodnjih letih povečal. Leta 2014 se je z jugovzhoda ZDA v Unijo uvozilo približno 7,3 milijona suhih ton (24).

  Slika 5


  Uvoz lesnih peletov v EU v suhih tonah







  Vir: Podatki Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(58)

S slike 5 je razvidno, da se je uvoz peletov v Unijo z 1,8 milijona suhih ton v letu 2009 povečal na 3,2 milijona suhih ton v letu 2011. Leta 2012 se je v Unijo uvozilo približno 4 milijone suhih ton. Pričakuje se, da se bo uvoz v prihodnjih letih povečal. Leta 2014 se je z jugovzhoda ZDA v Unijo uvozilo približno 7,3 milijona suhih ton (24).

24

Slika 5

Slika 5

Uvoz lesnih peletov v EU v suhih tonah

Uvoz lesnih peletov v EU v suhih tonah

Image 5

Vir: Podatki Združenega kraljestva.

Vir:

| (59) | Združeno kraljestvo je pojasnilo tudi, da se velika večina razpoložljive preskrbe s peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih pogodb, ki običajno trajajo od pet do deset let. Promptni trg lesnih peletov obsega zelo majhen delež celotne ponudbe lesnih peletov. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v 18–30 mesecih in so lahko podprti z dolgotrajno dobavno pogodbo. Zaradi majhnih ovir za nove udeležence na trgu organi Združenega kraljestva trdijo, da lahko trg lesnih peletov sprejme povečanje povpraševanja, ki je potrebno za preskrbo elektrarne v Lynemouthu. |
| --- | --- |

(59)

Združeno kraljestvo je pojasnilo tudi, da se velika večina razpoložljive preskrbe s peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih pogodb, ki običajno trajajo od pet do deset let. Promptni trg lesnih peletov obsega zelo majhen delež celotne ponudbe lesnih peletov. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v 18–30 mesecih in so lahko podprti z dolgotrajno dobavno pogodbo. Zaradi majhnih ovir za nove udeležence na trgu organi Združenega kraljestva trdijo, da lahko trg lesnih peletov sprejme povečanje povpraševanja, ki je potrebno za preskrbo elektrarne v Lynemouthu.

| (60) | Združeno kraljestvo je v podporo tej trditvi primerjalo porabo peletov v Uniji s promptno ceno na jugovzhodu ZDA. Kot je razvidno s slike 5, se je uvoz z jugovzhoda ZDA v Unijo od leta 2009 do leta 2011 podvojil. V tem obdobju se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile kljub večjemu uvozu v Unijo, kot je prikazan na sliki 6.

  Slika 6


  Poraba lesnih peletov in cene FOB lesnih peletov na promptnem trgu na jugovzhodu ZDA (2009–2013)

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(60)

Združeno kraljestvo je v podporo tej trditvi primerjalo porabo peletov v Uniji s promptno ceno na jugovzhodu ZDA. Kot je razvidno s slike 5, se je uvoz z jugovzhoda ZDA v Unijo od leta 2009 do leta 2011 podvojil. V tem obdobju se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile kljub večjemu uvozu v Unijo, kot je prikazan na sliki 6.

Slika 6

Slika 6

Poraba lesnih peletov in cene FOB lesnih peletov na promptnem trgu na jugovzhodu ZDA (2009–2013)

Poraba lesnih peletov in cene FOB lesnih peletov na promptnem trgu na jugovzhodu ZDA (2009–2013)

[...] (*1)

*1

| (61) | Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o predlagani dobavni verigi. Elektrarna v Lynemouthu načrtuje, da bo približno [60–80 %] peletov, ki jih potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] peletov bo iz drugih držav članic, preostanek pa iz zahodne Kanade. Elektrarna v Lynemouthu je opredelila [...] morebitnih dobaviteljev, od tega jih je [...] iz [...] različnih zveznih držav na jugovzhodu ZDA in [...] v Evropi. Z biomaso iz Združenega kraljestva se ne namerava oskrbovati. |
| --- | --- |

(61)

Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o predlagani dobavni verigi. Elektrarna v Lynemouthu načrtuje, da bo približno [60–80 %] peletov, ki jih potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] peletov bo iz drugih držav članic, preostanek pa iz zahodne Kanade. Elektrarna v Lynemouthu je opredelila [...] morebitnih dobaviteljev, od tega jih je [...] iz [...] različnih zveznih držav na jugovzhodu ZDA in [...] v Evropi. Z biomaso iz Združenega kraljestva se ne namerava oskrbovati.

| (62) | Združeno kraljestvo je trdilo, da je mogoče zvišanje cen surovin pojasniti s pomanjkanjem ostankov pri žaganju. Pojasnilo je, da se velike količine ostankov pri žaganju pridobijo pri predelavi žaganega lesa, uporabijo pa se lahko za proizvodnjo lesnih peletov ter v druge namene. Vendar je razpoložljivost ostankov pri žaganju omejena in omejena na proizvodnjo žaganega lesa. Po navedbah Združenega kraljestva si stavbni sektor v ZDA od finančne krize ni popolnoma opomogel. Z manjšim številom novogradenj in zmanjšanjem proizvodnje žaganega lesa se zmanjša razpoložljiva preskrba z ostanki pri žaganju, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo lesne celuloze in lesnih peletov. Po mnenju Združenega kraljestva pomanjkanje ostankov pri žaganju precej prispeva k zvišanju cen surovin. |
| --- | --- |

(62)

Združeno kraljestvo je trdilo, da je mogoče zvišanje cen surovin pojasniti s pomanjkanjem ostankov pri žaganju. Pojasnilo je, da se velike količine ostankov pri žaganju pridobijo pri predelavi žaganega lesa, uporabijo pa se lahko za proizvodnjo lesnih peletov ter v druge namene. Vendar je razpoložljivost ostankov pri žaganju omejena in omejena na proizvodnjo žaganega lesa. Po navedbah Združenega kraljestva si stavbni sektor v ZDA od finančne krize ni popolnoma opomogel. Z manjšim številom novogradenj in zmanjšanjem proizvodnje žaganega lesa se zmanjša razpoložljiva preskrba z ostanki pri žaganju, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo lesne celuloze in lesnih peletov. Po mnenju Združenega kraljestva pomanjkanje ostankov pri žaganju precej prispeva k zvišanju cen surovin.

| (63) | Organi Združenega kraljestva so v podporo tej trditvi navedli, da zvišanje cene surovin na lokalnih trgih ni povezano s povečano proizvodnjo peletov. Na sliki 7 je prikazano zvišanje cen na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015 in navedeno, na katerih trgih se je proizvodnja peletov močno povečala.

  Slika 7


  Zvišanje cene pravice do sečnje borovega lesa na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015

  [...] (*1) |
| --- | --- |

(63)

Organi Združenega kraljestva so v podporo tej trditvi navedli, da zvišanje cene surovin na lokalnih trgih ni povezano s povečano proizvodnjo peletov. Na sliki 7 je prikazano zvišanje cen na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015 in navedeno, na katerih trgih se je proizvodnja peletov močno povečala.

Slika 7

Slika 7

Zvišanje cene pravice do sečnje borovega lesa na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015

Zvišanje cene pravice do sečnje borovega lesa na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015

[...] (*1)

*1

| (64) | Nazadnje je Združeno kraljestvo potrdilo, da se lahko s spremembo pogodbenih določb od elektrarne v Lynemouthu zahteva, naj spremeni trajnostna merila, opisana v uvodni izjavi 24, če se na primer v prihodnosti sprejmejo evropska obvezna trajnostna merila za trdno biomaso. |
| --- | --- |

(64)

Nazadnje je Združeno kraljestvo potrdilo, da se lahko s spremembo pogodbenih določb od elektrarne v Lynemouthu zahteva, naj spremeni trajnostna merila, opisana v uvodni izjavi 24, če se na primer v prihodnosti sprejmejo evropska obvezna trajnostna merila za trdno biomaso.

5.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

| (65) | Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če je to pomoč, ki jo „dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga [...], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(65)

Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če je to pomoč, ki jo „dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga [...], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (66) | Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka z dne 19. februarja 2015, bo upravičenec od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva, družbe Low Carbon Contracts Company Ltd, prejel pomoč za tekoče poslovanje v obliki variabilne premije (glej uvodne izjave 16 do 19) za proizvodnjo električne energije. Ukrep daje prednost proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (v tem primeru biomase), ki jo bo izvajal upravičenec. Države članice med seboj veliko trgujejo z električno energijo. Priglašeni ukrep bi zato lahko izkrivljal konkurenco na trgu z električno energijo in vplival na trgovino med državami članicami. Poleg tega se bo elektrarna na trgu surovin potegovala za biogorivo. Natančneje, zaradi pomanjkanja lokalnih gozdnih virov se bo večina trdne biomase, potrebne za delovanje elektrarne, uvozila iz tujine (glej uvodno izjavo 61). |
| --- | --- |

(66)

Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka z dne 19. februarja 2015, bo upravičenec od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva, družbe Low Carbon Contracts Company Ltd, prejel pomoč za tekoče poslovanje v obliki variabilne premije (glej uvodne izjave 16 do 19) za proizvodnjo električne energije. Ukrep daje prednost proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (v tem primeru biomase), ki jo bo izvajal upravičenec. Države članice med seboj veliko trgujejo z električno energijo. Priglašeni ukrep bi zato lahko izkrivljal konkurenco na trgu z električno energijo in vplival na trgovino med državami članicami. Poleg tega se bo elektrarna na trgu surovin potegovala za biogorivo. Natančneje, zaradi pomanjkanja lokalnih gozdnih virov se bo večina trdne biomase, potrebne za delovanje elektrarne, uvozila iz tujine (glej uvodno izjavo 61).

| (67) | Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe (25). |
| --- | --- |

(67)

Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe (25).

25

5.1   Zakonitost pomoči

Zakonitost pomoči

| (68) | Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, Komisija opozarja, da končna naložbena odločitev ni bila sprejeta. Dokler državna pomoč ne bo odobrena, se plačila ne bodo izvedla. Komisija zato meni, da je Združeno kraljestvo izpolnilo svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(68)

Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, Komisija opozarja, da končna naložbena odločitev ni bila sprejeta. Dokler državna pomoč ne bo odobrena, se plačila ne bodo izvedla. Komisija zato meni, da je Združeno kraljestvo izpolnilo svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU.

5.2   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

| (69) | Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep namenjen spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, in sicer iz trdne biomase. Priglašeni ukrep spada na področje uporabe Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (26) (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2014–2020). Komisija je priglašeni ukrep zato ocenila na podlagi splošnih določb o združljivosti iz smernic za obdobje 2014–2020 (ki so določene v oddelku 3.2 smernic za obdobje 2014–2020) in na podlagi posebnih meril združljivosti za pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeli za električno energijo iz obnovljivih virov energije (oddelek 3.3.2.1 smernic za obdobje 2014–2020). |
| --- | --- |

(69)

Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep namenjen spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, in sicer iz trdne biomase. Priglašeni ukrep spada na področje uporabe Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (26) (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2014–2020). Komisija je priglašeni ukrep zato ocenila na podlagi splošnih določb o združljivosti iz smernic za obdobje 2014–2020 (ki so določene v oddelku 3.2 smernic za obdobje 2014–2020) in na podlagi posebnih meril združljivosti za pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeli za električno energijo iz obnovljivih virov energije (oddelek 3.3.2.1 smernic za obdobje 2014–2020).

26

5.2.1   Cilj skupnega interesa

Cilj skupnega interesa

| (70) | Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka ugotavlja, da je cilj priglašenega ukrepa pomoči pomagati Združenemu kraljestvu, da doseže cilje v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2, ki jih je EU določila v okviru svoje strategije EU 2020 (27). Kot je opisano v uvodni izjavi 10, naj bi elektrarna v skladu z ocenami Združenega kraljestva proizvedla približno 2,3 TWh energije iz obnovljivih virov, pri čemer se bo prihranilo 17,7 milijona ton CO2. Združeno kraljestvo je torej v skladu z odstavki 30, 31 in 33(a) smernic za obdobje 2014–2020 izrecno navedlo pričakovani prihranek CO2 in količino električne energije iz obnovljivih virov energije, ki naj bi se proizvedla v okviru projekta. Komisija meni, da je priglašeni ukrep pomoči namenjen cilju skupnega interesa v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(70)

Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka ugotavlja, da je cilj priglašenega ukrepa pomoči pomagati Združenemu kraljestvu, da doseže cilje v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2, ki jih je EU določila v okviru svoje strategije EU 2020 (27). Kot je opisano v uvodni izjavi 10, naj bi elektrarna v skladu z ocenami Združenega kraljestva proizvedla približno 2,3 TWh energije iz obnovljivih virov, pri čemer se bo prihranilo 17,7 milijona ton CO2. Združeno kraljestvo je torej v skladu z odstavki 30, 31 in 33(a) smernic za obdobje 2014–2020 izrecno navedlo pričakovani prihranek CO2 in količino električne energije iz obnovljivih virov energije, ki naj bi se proizvedla v okviru projekta. Komisija meni, da je priglašeni ukrep pomoči namenjen cilju skupnega interesa v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

2

27

2

2

| (71) | Okoljske organizacije in družba Steptoe and Johnson so izrazile pomisleke glede vplivov projekta na okolje. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se bo pomoč odobrila le za biomaso v skladu z opredelitvijo iz smernic za obdobje 2014–2020 (glej odstavek 6 zadevnih smernic). Komisija je spomnila, da bo pomoč izpolnjevala okoljske cilje iz uvodne izjave 69, zato bo prestala okoljski preskus, ki se bo izvedel zaradi nadzora nad državno pomočjo. Elektrarna bo poleg uspešno opravljenega preskusa, ki je pomemben za državno pomoč, morala spoštovati vso veljavno okoljsko zakonodajo, zlasti v zvezi z učinki na onesnaženost zraka. Elektrarna mora izpolnjevati zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki velja zanjo in določa mejne vrednosti emisij za dušikove okside, žveplov dioksid in delce iz velikih kurilnih naprav. Poleg tega Komisija opozarja, da bodo morali lesni peleti, ki jih bo uporabljala elektrarna v Lynemouthu, izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva. Po navedbah organov Združenega kraljestva se ta merila, vključno z minimalnimi prihranki CO2, izračunajo na podlagi celotne življenjske dobe. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za preprečevanje drugih negativnih okoljskih učinkov (kot je izguba biotske raznovrstnosti). |
| --- | --- |

(71)

Okoljske organizacije in družba Steptoe and Johnson so izrazile pomisleke glede vplivov projekta na okolje. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se bo pomoč odobrila le za biomaso v skladu z opredelitvijo iz smernic za obdobje 2014–2020 (glej odstavek 6 zadevnih smernic). Komisija je spomnila, da bo pomoč izpolnjevala okoljske cilje iz uvodne izjave 69, zato bo prestala okoljski preskus, ki se bo izvedel zaradi nadzora nad državno pomočjo. Elektrarna bo poleg uspešno opravljenega preskusa, ki je pomemben za državno pomoč, morala spoštovati vso veljavno okoljsko zakonodajo, zlasti v zvezi z učinki na onesnaženost zraka. Elektrarna mora izpolnjevati zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki velja zanjo in določa mejne vrednosti emisij za dušikove okside, žveplov dioksid in delce iz velikih kurilnih naprav. Poleg tega Komisija opozarja, da bodo morali lesni peleti, ki jih bo uporabljala elektrarna v Lynemouthu, izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva. Po navedbah organov Združenega kraljestva se ta merila, vključno z minimalnimi prihranki CO2, izračunajo na podlagi celotne življenjske dobe. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za preprečevanje drugih negativnih okoljskih učinkov (kot je izguba biotske raznovrstnosti).

28

2

5.2.2   Potreba po posredovanju države, spodbujevalni učinek in ustreznost pomoči

Potreba po posredovanju države, spodbujevalni učinek in ustreznost pomoči

| (72) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila tudi, da je pomoč potrebna, ima spodbujevalni učinek in je ustrezna. Ob upoštevanju odstavkov 38, 107 in 115 smernic za obdobje 2014–2020 zlasti opozarja, da veljavni okvir politike ne zadošča za odpravo nedelovanj trga (tj. nevključitev zunanjih učinkov, ki so posledica uporabe fosilnih goriv, v ceno energije), brez pomoči za tekoče poslovanje, ki se ocenjuje, pa projekt ne bi bil finančno izvedljiv. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila tudi, da je pomoč potrebna, ima spodbujevalni učinek in je ustrezna. Ob upoštevanju odstavkov 38, 107 in 115 smernic za obdobje 2014–2020 zlasti opozarja, da veljavni okvir politike ne zadošča za odpravo nedelovanj trga (tj. nevključitev zunanjih učinkov, ki so posledica uporabe fosilnih goriv, v ceno energije), brez pomoči za tekoče poslovanje, ki se ocenjuje, pa projekt ne bi bil finančno izvedljiv.

| (73) | Združeno kraljestvo je ob upoštevanju odstavkov 49 in 58 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da izravnani stroški električne energije precej presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, organi Združenega kraljestva pa so predložili finančno analizo, ki dokazuje, da bi bila interna stopnja donosnosti projekta brez pomoči, ki se ocenjuje, negativna. Akterji na trgu v takih okoliščinah ne bi hoteli vlagati v projekt biomase. Zaradi pomoči se je torej ravnanje upravičenca spremenilo. Združeno kraljestvo je potrdilo, da je moral upravičenec predložiti obrazce za zaprosilo in da je to storil, preden se je začelo delo na projektu (odstavek 51 smernic za obdobje 2014–2020). |
| --- | --- |

(73)

Združeno kraljestvo je ob upoštevanju odstavkov 49 in 58 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da izravnani stroški električne energije precej presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, organi Združenega kraljestva pa so predložili finančno analizo, ki dokazuje, da bi bila interna stopnja donosnosti projekta brez pomoči, ki se ocenjuje, negativna. Akterji na trgu v takih okoliščinah ne bi hoteli vlagati v projekt biomase. Zaradi pomoči se je torej ravnanje upravičenca spremenilo. Združeno kraljestvo je potrdilo, da je moral upravičenec predložiti obrazce za zaprosilo in da je to storil, preden se je začelo delo na projektu (odstavek 51 smernic za obdobje 2014–2020).

| (74) | Združeno kraljestvo je s sklicevanjem zlasti na odstavka 40 in 116 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da je pomoč ustrezen instrument. Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, izravnani stroški električne energije presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, pričakovana interna stopnja donosnosti pa bi bila brez državne pomoči negativna. Da bi Združeno kraljestvo odpravilo pomanjkanje zadostnih prihodkov za ta določeni projekt, dodeljuje državno pomoč, ki je usmerjena prav v ta določeni projekt in upošteva potrebo, da se projekt izvede, ne da bi se presegla pričakovana interna stopnja donosnosti (npr. v okviru minimalne stopnje donosa, opisane v uvodni izjavi 18). Projekt v Lynemouthu je bil zlasti izbran med več drugimi projekti, da bi se dosegli cilji Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov (glej uvodno izjavo 7), dodelila pa se mu je pomoč za tekoče poslovanje v obliki pogodbe na razliko. Komisija je v sklepu o zadevi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije)) sklenila, da je pogodba na razliko ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(74)

Združeno kraljestvo je s sklicevanjem zlasti na odstavka 40 in 116 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da je pomoč ustrezen instrument. Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, izravnani stroški električne energije presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, pričakovana interna stopnja donosnosti pa bi bila brez državne pomoči negativna. Da bi Združeno kraljestvo odpravilo pomanjkanje zadostnih prihodkov za ta določeni projekt, dodeljuje državno pomoč, ki je usmerjena prav v ta določeni projekt in upošteva potrebo, da se projekt izvede, ne da bi se presegla pričakovana interna stopnja donosnosti (npr. v okviru minimalne stopnje donosa, opisane v uvodni izjavi 18). Projekt v Lynemouthu je bil zlasti izbran med več drugimi projekti, da bi se dosegli cilji Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov (glej uvodno izjavo 7), dodelila pa se mu je pomoč za tekoče poslovanje v obliki pogodbe na razliko. Komisija je v sklepu o zadevi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije)) sklenila, da je pogodba na razliko ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa.

29

| (75) | Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za priglašeni projekt potrebna, ima spodbujevalni učinek in je dodeljena z ustreznim instrumentom. |
| --- | --- |

(75)

Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za priglašeni projekt potrebna, ima spodbujevalni učinek in je dodeljena z ustreznim instrumentom.

5.2.3   Sorazmernost

Sorazmernost

| (76) | Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da je pomoč sorazmerna (glej uvodno izjavo 28). Komisija je spomnila, da je Združeno kraljestvo za izravnane stroške električne energije za tak projekt biomase na podlagi 10-odstotne interne stopnje donosnosti izračunalo, da znašajo vsaj 105 BGP/MWh (glej uvodno izjavo 19). Komisija meni, da so izravnani stroški električne energije ustrezni, kot je bilo že potrjeno v prejšnjih sklepih (30). Združeno kraljestvo je dokazalo, da pomoč na enoto energije ne presega razlike med izravnanimi stroški električne energije in pričakovano tržno ceno električne energije, saj izvršilna cena (ki izraža tržno ceno in premijo) ne presega izravnanih stroškov električne energije (31). Poleg tega je potrdilo, da se bo pomoč dodeljevala, dokler obrat ne bo v celoti amortiziran v skladu z običajnimi računovodskimi pravili. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da je pomoč sorazmerna (glej uvodno izjavo 28). Komisija je spomnila, da je Združeno kraljestvo za izravnane stroške električne energije za tak projekt biomase na podlagi 10-odstotne interne stopnje donosnosti izračunalo, da znašajo vsaj 105 BGP/MWh (glej uvodno izjavo 19). Komisija meni, da so izravnani stroški električne energije ustrezni, kot je bilo že potrjeno v prejšnjih sklepih (30). Združeno kraljestvo je dokazalo, da pomoč na enoto energije ne presega razlike med izravnanimi stroški električne energije in pričakovano tržno ceno električne energije, saj izvršilna cena (ki izraža tržno ceno in premijo) ne presega izravnanih stroškov električne energije (31). Poleg tega je potrdilo, da se bo pomoč dodeljevala, dokler obrat ne bo v celoti amortiziran v skladu z običajnimi računovodskimi pravili.

30

31

| (77) | Minimalna stopnja donosa je med 8,8 % in 12,7 % na realni osnovi pred obdavčitvijo, kot je opisano v uvodni izjavo 18 in kot je Komisija sprejela v sklepu o začetku postopka. Skladna je bila s stopnjami, ki jih je pred tem Komisija odobrila za projekte biomase v Združenem kraljestvu (32). Komisija bo ocenila, ali je interna stopnja donosnosti projekta v skladu z minimalno stopnjo donosa. |
| --- | --- |

(77)

Minimalna stopnja donosa je med 8,8 % in 12,7 % na realni osnovi pred obdavčitvijo, kot je opisano v uvodni izjavo 18 in kot je Komisija sprejela v sklepu o začetku postopka. Skladna je bila s stopnjami, ki jih je pred tem Komisija odobrila za projekte biomase v Združenem kraljestvu (32). Komisija bo ocenila, ali je interna stopnja donosnosti projekta v skladu z minimalno stopnjo donosa.

32

| (78) | Združeno kraljestvo je po objavi sklepa o začetku postopka predložilo posodobljene informacije o projektu, iz katerih je razvidno, da je interna stopnja donosnosti za projekt v Lynemouthu precej nižja v primerjavi s tisto iz priglasitve, in sicer zlasti zaradi izgube približno enoletne subvencije, višjih stroškov investicijskega vzdrževanja, odprave izvzetja iz plačila dajatve na podnebne spremembe in neugodnih sprememb menjalnega tečaja. Poleg tega so organi Združenega kraljestva navzgor posodobili faktor obremenitve, enega od obratovalnih parametrov. |
| --- | --- |

(78)

Združeno kraljestvo je po objavi sklepa o začetku postopka predložilo posodobljene informacije o projektu, iz katerih je razvidno, da je interna stopnja donosnosti za projekt v Lynemouthu precej nižja v primerjavi s tisto iz priglasitve, in sicer zlasti zaradi izgube približno enoletne subvencije, višjih stroškov investicijskega vzdrževanja, odprave izvzetja iz plačila dajatve na podnebne spremembe in neugodnih sprememb menjalnega tečaja. Poleg tega so organi Združenega kraljestva navzgor posodobili faktor obremenitve, enega od obratovalnih parametrov.

| (79) | Glede na predloženi finančni izračun je zdaj interna stopnja donosnosti za projekt na realni osnovi pred obdavčitvijo [3–8-odstotna], kar je precej pod minimalno stopnjo donosa in že kaže na neobstoj prekomernega nadomestila. Kljub temu Komisija ugotavlja, da se lahko obratovalni parametri, kot so povprečni toplotni izkoristek, faktor obremenitve in stroški goriva, še vedno spremenijo. |
| --- | --- |

(79)

Glede na predloženi finančni izračun je zdaj interna stopnja donosnosti za projekt na realni osnovi pred obdavčitvijo [3–8-odstotna], kar je precej pod minimalno stopnjo donosa in že kaže na neobstoj prekomernega nadomestila. Kljub temu Komisija ugotavlja, da se lahko obratovalni parametri, kot so povprečni toplotni izkoristek, faktor obremenitve in stroški goriva, še vedno spremenijo.

| (80) | Glede na to je Združeno kraljestvo predložilo podatke, ki dokazujejo, da je toplotni izkoristek elektrarn na premogov prag približno 36-odstoten, tržne informacije pa kažejo, da bi lahko taka vrsta projekta pretvorbe biomase dosegla približno 38–39-odstotni toplotni izkoristek. Desetodstotno povečanje toplotnega izkoristka, kot je bilo izraženo v sklepu o začetku postopka, se zato ne zdi realno. |
| --- | --- |

(80)

Glede na to je Združeno kraljestvo predložilo podatke, ki dokazujejo, da je toplotni izkoristek elektrarn na premogov prag približno 36-odstoten, tržne informacije pa kažejo, da bi lahko taka vrsta projekta pretvorbe biomase dosegla približno 38–39-odstotni toplotni izkoristek. Desetodstotno povečanje toplotnega izkoristka, kot je bilo izraženo v sklepu o začetku postopka, se zato ne zdi realno.

| (81) | Kot je bilo navedeno, se je faktor obremenitve projekta (glej uvodno izjavo 12) povečal na 77 % na podlagi analize podatkov iz drugih elektrarn na biomaso, ki jih je Združeno kraljestvo pregledalo po objavi sklepa o začetku postopka. Poleg tega je iz informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, razvidno, da neto faktor obremenitve za to vrsto elektrarne ne bi znašal več kot približno 80 % (33). |
| --- | --- |

(81)

Kot je bilo navedeno, se je faktor obremenitve projekta (glej uvodno izjavo 12) povečal na 77 % na podlagi analize podatkov iz drugih elektrarn na biomaso, ki jih je Združeno kraljestvo pregledalo po objavi sklepa o začetku postopka. Poleg tega je iz informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, razvidno, da neto faktor obremenitve za to vrsto elektrarne ne bi znašal več kot približno 80 % (33).

33

| (82) | Kar zadeva stroške goriva, je Združeno kraljestvo podrobno pojasnilo stroške zagotavljanja zadostnih zalog lesnih peletov. Predloženo dokumentacijo so preverili neodvisni strokovnjaki, vključuje pa podrobno razčlenitev glavnih stroškovnih elementov v dobavni verigi elektrarne v Lynemouthu, vključno s proizvodnimi stroški, prevozom in logistiko (vključno s stroški, povezanimi z nadgradnjo pristaniških objektov, ki jih potrebuje elektrarna v Lynemouthu). Komisija na podlagi predloženega pojasnila ugotavlja, da so stroški goriva v višini 7,17 GBP/GJ razumna ocena pričakovanih stroškov goriva. |
| --- | --- |

(82)

Kar zadeva stroške goriva, je Združeno kraljestvo podrobno pojasnilo stroške zagotavljanja zadostnih zalog lesnih peletov. Predloženo dokumentacijo so preverili neodvisni strokovnjaki, vključuje pa podrobno razčlenitev glavnih stroškovnih elementov v dobavni verigi elektrarne v Lynemouthu, vključno s proizvodnimi stroški, prevozom in logistiko (vključno s stroški, povezanimi z nadgradnjo pristaniških objektov, ki jih potrebuje elektrarna v Lynemouthu). Komisija na podlagi predloženega pojasnila ugotavlja, da so stroški goriva v višini 7,17 GBP/GJ razumna ocena pričakovanih stroškov goriva.

| (83) | Cenjena je bila interna stopnja donosnosti za primer 5-odstotnega povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve ter 5-odstotnega znižanja stroškov goriva. Take spremembe se štejejo za skladne z realnimi razponi obratovalnih parametrov, kakor so bili obravnavani v uvodnih izjavah 79 do 81. Ob vseh teh spremembah bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) povišala s približno [3–8 %] na [...]. Ta vrednost je še vedno v okviru mejne vrednosti donosa, ki jo je predvidelo Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(83)

Cenjena je bila interna stopnja donosnosti za primer 5-odstotnega povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve ter 5-odstotnega znižanja stroškov goriva. Take spremembe se štejejo za skladne z realnimi razponi obratovalnih parametrov, kakor so bili obravnavani v uvodnih izjavah 79 do 81. Ob vseh teh spremembah bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) povišala s približno [3–8 %] na [...]. Ta vrednost je še vedno v okviru mejne vrednosti donosa, ki jo je predvidelo Združeno kraljestvo.

| (84) | Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da se zaradi pomoči ne bo izplačalo prekomerno nadomestilo. Priglašeni ukrep je zato sorazmeren za doseganje cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(84)

Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da se zaradi pomoči ne bo izplačalo prekomerno nadomestilo. Priglašeni ukrep je zato sorazmeren za doseganje cilja skupnega interesa.

5.2.4   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

| (85) | Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti ukrepa državne pomoči ugotoviti, da so „negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa“ (glej odstavek 88 smernic za obdobje 2014–2020). |
| --- | --- |

(85)

Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti ukrepa državne pomoči ugotoviti, da so „negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa“ (glej odstavek 88 smernic za obdobje 2014–2020).

| (86) | Komisija ob upoštevanju odstavkov 94 do 96 smernic za obdobje 2014–2020 meni, da ukrep ne prinaša očitnih negativnih učinkov, saj je pomoč sorazmerna in ne vodi le v preselitev dejavnosti brez okoljskega učinka. Pomoč bo projektu v Lynemouthu pomagala pri prehodu s premoga na biomaso, kar po pomenilo prihranke CO2 (glej uvodno izjavo 10). |
| --- | --- |

(86)

Komisija ob upoštevanju odstavkov 94 do 96 smernic za obdobje 2014–2020 meni, da ukrep ne prinaša očitnih negativnih učinkov, saj je pomoč sorazmerna in ne vodi le v preselitev dejavnosti brez okoljskega učinka. Pomoč bo projektu v Lynemouthu pomagala pri prehodu s premoga na biomaso, kar po pomenilo prihranke CO2 (glej uvodno izjavo 10).

2

| (87) | Komisija se pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči osredotoča na izkrivljanja, ki izhajajo iz predvidljivega učinka, ki ga ima pomoč na konkurenco na prizadetih proizvodnih trgih in lokacijo gospodarske dejavnosti (glej odstavek 97 smernic za obdobje 2014–2020). Pomoč se dodeli za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, zato je prizadeti proizvodni trg trg električne energije. |
| --- | --- |

(87)

Komisija se pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči osredotoča na izkrivljanja, ki izhajajo iz predvidljivega učinka, ki ga ima pomoč na konkurenco na prizadetih proizvodnih trgih in lokacijo gospodarske dejavnosti (glej odstavek 97 smernic za obdobje 2014–2020). Pomoč se dodeli za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, zato je prizadeti proizvodni trg trg električne energije.

| (88) | Komisija najprej opozarja na omejeni tržni delež upravičenca (0,7 % trga proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu). S sklicevanjem na odstavek 101 smernic za obdobje 2014–2020 nadalje ugotavlja, da projekt obsega dodatno predelavo obstoječe elektrarne na premog, zaradi česar ne bo negativnih učinkov, kot je zlasti povečanje tržne moči upravičenca. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne bi znatno vplival na konkurenco na trgu proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(88)

Komisija najprej opozarja na omejeni tržni delež upravičenca (0,7 % trga proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu). S sklicevanjem na odstavek 101 smernic za obdobje 2014–2020 nadalje ugotavlja, da projekt obsega dodatno predelavo obstoječe elektrarne na premog, zaradi česar ne bo negativnih učinkov, kot je zlasti povečanje tržne moči upravičenca. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne bi znatno vplival na konkurenco na trgu proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu.

| (89) | Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila o tem, ali projekt izkrivlja konkurenco na trgu lesnih peletov in na predhodnem trgu surovin v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Glede na posebne značilnosti tega individualno priglašenega projekta je analizo razširila na posredne učinke na sekundarne trge. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila o tem, ali projekt izkrivlja konkurenco na trgu lesnih peletov in na predhodnem trgu surovin v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Glede na posebne značilnosti tega individualno priglašenega projekta je analizo razširila na posredne učinke na sekundarne trge.

5.2.5   Izkrivljanje na trgu lesnih peletov

Izkrivljanje na trgu lesnih peletov

| (90) | Komisija najprej opozarja, da bo elektrarna v Lynemouthu lahko uporabljala le industrijske lesne pelete. Nekatere elektrarne bi lahko lesne pelete delno nadomestile z drugimi gorivi, vendar se glede na zasnovo elektrarne v Lynemouthu ne pričakuje, da bo lahko lesne pelete nadomestila z drugim proizvodom. Za analizo obsega izkrivljanja konkurence s strani projekta je trg industrijskih lesnih peletov ustrezen proizvodni trg. |
| --- | --- |

(90)

Komisija najprej opozarja, da bo elektrarna v Lynemouthu lahko uporabljala le industrijske lesne pelete. Nekatere elektrarne bi lahko lesne pelete delno nadomestile z drugimi gorivi, vendar se glede na zasnovo elektrarne v Lynemouthu ne pričakuje, da bo lahko lesne pelete nadomestila z drugim proizvodom. Za analizo obsega izkrivljanja konkurence s strani projekta je trg industrijskih lesnih peletov ustrezen proizvodni trg.

| (91) | Iz podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo (glej sliko 4), je razvidno, da trgovina z lesnimi peleti poteka med glavnimi območji proizvodnje in porabe. Poleg tega so se v preteklih nekaj letih trgovinski tokovi precej povečali (v enem letu za več kot 40 %). Združeno kraljestvo je poleg tega predložilo podatke, da se je uvoz lesnih peletov z jugovzhoda ZDA v EU od leta 2009 do leta 2011 podvojil (kot je prikazano na sliki 5). |
| --- | --- |

(91)

Iz podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo (glej sliko 4), je razvidno, da trgovina z lesnimi peleti poteka med glavnimi območji proizvodnje in porabe. Poleg tega so se v preteklih nekaj letih trgovinski tokovi precej povečali (v enem letu za več kot 40 %). Združeno kraljestvo je poleg tega predložilo podatke, da se je uvoz lesnih peletov z jugovzhoda ZDA v EU od leta 2009 do leta 2011 podvojil (kot je prikazano na sliki 5).

| (92) | Komisija zato na podlagi trgovinskih tokov in obsega uvoza v Unijo ugotavlja, da trg lesnih peletov ni omejen na eno samo državo članico ali Unijo, ampak bi ga bilo treba za oceno izkrivljanj na trgu lesnih peletov šteti za svetovni trg. |
| --- | --- |

(92)

Komisija zato na podlagi trgovinskih tokov in obsega uvoza v Unijo ugotavlja, da trg lesnih peletov ni omejen na eno samo državo članico ali Unijo, ampak bi ga bilo treba za oceno izkrivljanj na trgu lesnih peletov šteti za svetovni trg.

| (93) | Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Evropska poraba lesnih peletov se je med letoma 2009 in 2012 podvojila (kot je prikazano na sliki 5). Kljub temu povečanju je iz podatkov na sliki 6 razvidno, da se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile. |
| --- | --- |

(93)

Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Evropska poraba lesnih peletov se je med letoma 2009 in 2012 podvojila (kot je prikazano na sliki 5). Kljub temu povečanju je iz podatkov na sliki 6 razvidno, da se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile.

| (94) | Poleg tega Komisija na podlagi informacij, predloženih v odgovor na sklep o začetku postopka, ugotavlja, da se večina preskrbe z lesnimi peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih dolgoročnih pogodb. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v dveh letih po (ali pred) tem, ko se podpišejo nove pogodbe in je prodaja zagotovljena. Tržne ovire za nove proizvodne obrate so torej očitno majhne. To ugotovitev podpira nedavno povečanje zmogljivosti za proizvodnjo peletov na jugovzhodu ZDA in v Uniji (34). |
| --- | --- |

(94)

Poleg tega Komisija na podlagi informacij, predloženih v odgovor na sklep o začetku postopka, ugotavlja, da se večina preskrbe z lesnimi peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih dolgoročnih pogodb. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v dveh letih po (ali pred) tem, ko se podpišejo nove pogodbe in je prodaja zagotovljena. Tržne ovire za nove proizvodne obrate so torej očitno majhne. To ugotovitev podpira nedavno povečanje zmogljivosti za proizvodnjo peletov na jugovzhodu ZDA in v Uniji (34).

34

| (95) | Količina lesnih peletov za potrebe elektrarne v Lynemouthu predstavlja približno 5,5 % svetovnega trga lesnih peletov iz leta 2014. To je precej manj kot 7,4 %, kolikor je znašala ocena v sklepu o začetku postopka na podlagi podatkov iz leta 2012. Ob upoštevanju dejstva, da se lahko novi obrati za proizvodnjo peletov glede na trajanje gradnje (glej uvodni izjavi 59 in 60) gradijo skoraj hkrati s projektom pretvorbe, je mogoče predvidevati, da bo dodatna zmogljivost postala razpoložljiva z dodatnim povpraševanjem, kot je potrjeno s predvideno dobavno verigo za projekt. |
| --- | --- |

(95)

Količina lesnih peletov za potrebe elektrarne v Lynemouthu predstavlja približno 5,5 % svetovnega trga lesnih peletov iz leta 2014. To je precej manj kot 7,4 %, kolikor je znašala ocena v sklepu o začetku postopka na podlagi podatkov iz leta 2012. Ob upoštevanju dejstva, da se lahko novi obrati za proizvodnjo peletov glede na trajanje gradnje (glej uvodni izjavi 59 in 60) gradijo skoraj hkrati s projektom pretvorbe, je mogoče predvidevati, da bo dodatna zmogljivost postala razpoložljiva z dodatnim povpraševanjem, kot je potrjeno s predvideno dobavno verigo za projekt.

| (96) | Tudi v preteklosti so se ravni uvoza in porabe v Uniji hitro zvišale, kar prav tako kaže na to, da lahko trg lesnih peletov absorbira velika povečanja povpraševanja po lesnih peletih. Ugotavlja se tudi, da se promptna cena na jugovzhodu ZDA, glavnem območju, s katerega naj bi projekt pridobival lesne pelete, ni bistveno spremenila (slika 6), uvoz iz navedene regije v Unijo pa se je povečal (slika 5). |
| --- | --- |

(96)

Tudi v preteklosti so se ravni uvoza in porabe v Uniji hitro zvišale, kar prav tako kaže na to, da lahko trg lesnih peletov absorbira velika povečanja povpraševanja po lesnih peletih. Ugotavlja se tudi, da se promptna cena na jugovzhodu ZDA, glavnem območju, s katerega naj bi projekt pridobival lesne pelete, ni bistveno spremenila (slika 6), uvoz iz navedene regije v Unijo pa se je povečal (slika 5).

| (97) | Iz analize je razvidno, da je trg lesnih peletov svetovni trg in da lahko sprejme rast povpraševanja po lesnih peletih, pričakovano zaradi projekta. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje na trgu lesnih peletov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom (prihranki CO2 in večja proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov energije). |
| --- | --- |

(97)

Iz analize je razvidno, da je trg lesnih peletov svetovni trg in da lahko sprejme rast povpraševanja po lesnih peletih, pričakovano zaradi projekta. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje na trgu lesnih peletov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom (prihranki CO2 in večja proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov energije).

2

5.2.6   Izkrivljanje na trgu surovin

Izkrivljanje na trgu surovin

| (98) | Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila (glej uvodno izjavo 75 sklepa o začetku postopka), da bi lahko večje povpraševanje po lesnih peletih povzročilo nadaljnja izkrivljanja na trgu surovin (tj. trgu lesnih vlaken). V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za megavatno uro električne energije, proizvedeno v elektrarni v Lynemouthu. Morebitna izkrivljanja na trgu lesnih peletov in trgu surovin niso posledica neposrednih subvencij za lesne pelete ali surovine, ampak večjega povpraševanja po gorivu za proizvodnjo električne energije. Poleg tega so učinki na trg surovin posredni v primerjavi z izkrivljanji na trgu lesnih peletov. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila (glej uvodno izjavo 75 sklepa o začetku postopka), da bi lahko večje povpraševanje po lesnih peletih povzročilo nadaljnja izkrivljanja na trgu surovin (tj. trgu lesnih vlaken). V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za megavatno uro električne energije, proizvedeno v elektrarni v Lynemouthu. Morebitna izkrivljanja na trgu lesnih peletov in trgu surovin niso posledica neposrednih subvencij za lesne pelete ali surovine, ampak večjega povpraševanja po gorivu za proizvodnjo električne energije. Poleg tega so učinki na trg surovin posredni v primerjavi z izkrivljanji na trgu lesnih peletov.

| (99) | Lesni peleti se lahko prevažajo čez morje, surovine, ki jih uporablja industrija lesnih peletov, pa se iz ekonomskih razlogov običajno lahko prevažajo samo na omejenih razdaljah. Obrati za proizvodnjo polizdelkov iz vlakninskega lesa se z lesom oskrbujejo na območju, ki je od obrata povprečno oddaljeno največ 100 do 150 km (ta oddaljenost se imenuje polmer zaledja obrata). Da bi se ocenil učinek navedenih obratov na konkurenco, je treba ugotoviti, na katerem lokalnem trgu se bodo peleti (verjetno) pridobivali. |
| --- | --- |

(99)

Lesni peleti se lahko prevažajo čez morje, surovine, ki jih uporablja industrija lesnih peletov, pa se iz ekonomskih razlogov običajno lahko prevažajo samo na omejenih razdaljah. Obrati za proizvodnjo polizdelkov iz vlakninskega lesa se z lesom oskrbujejo na območju, ki je od obrata povprečno oddaljeno največ 100 do 150 km (ta oddaljenost se imenuje polmer zaledja obrata). Da bi se ocenil učinek navedenih obratov na konkurenco, je treba ugotoviti, na katerem lokalnem trgu se bodo peleti (verjetno) pridobivali.

| (100) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, bo elektrarna v Lynemouthu [60–80 %] celotnega goriva v obliki peletov, ki ga potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] do 15 % ga bo iz drugih držav članic. To pomeni, da se bo približno [...] milijonov suhih ton letno pridobilo iz drugih držav članic, in sicer od približno 16 dobaviteljev. To bi pomenilo približno [...] porabe lesnih peletov v EU (glej sliko 6). Poleg tega se projekt v Lynemouthu z gorivom ne namerava oskrbovati v Združenem kraljestvu. Torej ni verjetno, da se bodo zaradi projekta zvišale cene surovin na trgu v Združenem kraljestvu ali trgu Evropske unije, kot trdita združenji EPF oziroma WPF. Zato se za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje konkurence v Uniji. Večina lesnih peletov se pridobiva zunaj Unije, trg za surovine pa je lokalen, zato bo do učinkov prišlo zunaj Unije. |
| --- | --- |

(100)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, bo elektrarna v Lynemouthu [60–80 %] celotnega goriva v obliki peletov, ki ga potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] do 15 % ga bo iz drugih držav članic. To pomeni, da se bo približno [...] milijonov suhih ton letno pridobilo iz drugih držav članic, in sicer od približno 16 dobaviteljev. To bi pomenilo približno [...] porabe lesnih peletov v EU (glej sliko 6). Poleg tega se projekt v Lynemouthu z gorivom ne namerava oskrbovati v Združenem kraljestvu. Torej ni verjetno, da se bodo zaradi projekta zvišale cene surovin na trgu v Združenem kraljestvu ali trgu Evropske unije, kot trdita združenji EPF oziroma WPF. Zato se za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje konkurence v Uniji. Večina lesnih peletov se pridobiva zunaj Unije, trg za surovine pa je lokalen, zato bo do učinkov prišlo zunaj Unije.

| (101) | Približno [10–30 %] lesnih peletov, ki se potrebujejo, bo izviralo iz Kanade. Morebitna preskrba iz Kanade naj bi bila precej večja kot tista iz Evrope. Podatki, ki jih je predložilo kanadsko združenje proizvajalcev peletov, vsebujejo oceno, da je v zahodni Kanadi 14 milijonov suhih ton presežka biomase. Iz Kanade bi se pridobilo [...] ocenjenega presežka. Zato se za projekt ne pričakuje, da bo neupravičeno vplival na kanadski trg v zvezi s surovinami za lesne pelete. |
| --- | --- |

(101)

Približno [10–30 %] lesnih peletov, ki se potrebujejo, bo izviralo iz Kanade. Morebitna preskrba iz Kanade naj bi bila precej večja kot tista iz Evrope. Podatki, ki jih je predložilo kanadsko združenje proizvajalcev peletov, vsebujejo oceno, da je v zahodni Kanadi 14 milijonov suhih ton presežka biomase. Iz Kanade bi se pridobilo [...] ocenjenega presežka. Zato se za projekt ne pričakuje, da bo neupravičeno vplival na kanadski trg v zvezi s surovinami za lesne pelete.

| (102) | Projekt se bo oskrboval večinoma z uvozom z jugovzhoda ZDA. Zato se preiskava morebitnih izkrivljanj na trgu surovin (lesnih vlaken) osredotoča na navedeno regijo. |
| --- | --- |

(102)

Projekt se bo oskrboval večinoma z uvozom z jugovzhoda ZDA. Zato se preiskava morebitnih izkrivljanj na trgu surovin (lesnih vlaken) osredotoča na navedeno regijo.

| (103) | Elektrarna v Lynemouthu bo z jugovzhoda ZDA uvozila približno 2 milijona ton svežega lesa (kar je približno 0,9 milijona suhih ton). To je 1,7 % celotne ponudbe vlakninskega lesa v letu 2011 na jugovzhodu ZDA in 0,9 % celotnega odvzema v navedeni regiji v istem letu. Taki majhni deleži sami po sebi niso jasni kazalniki neupravičenih izkrivljanj na trgu surovin. Natančneje, ob upoštevanju vseh odvzemov učinek ne bi povzročil neupravičenih izkrivljanj na trgu. Poleg tega ti podatki zajemajo le vlakninski les, ne pa tudi drugih vhodnih surovin, kot so ostanki sečnje in ostanki pri žaganju, ki se lahko deloma prav tako uporabijo za proizvodnjo lesnih peletov. |
| --- | --- |

(103)

Elektrarna v Lynemouthu bo z jugovzhoda ZDA uvozila približno 2 milijona ton svežega lesa (kar je približno 0,9 milijona suhih ton). To je 1,7 % celotne ponudbe vlakninskega lesa v letu 2011 na jugovzhodu ZDA in 0,9 % celotnega odvzema v navedeni regiji v istem letu. Taki majhni deleži sami po sebi niso jasni kazalniki neupravičenih izkrivljanj na trgu surovin. Natančneje, ob upoštevanju vseh odvzemov učinek ne bi povzročil neupravičenih izkrivljanj na trgu. Poleg tega ti podatki zajemajo le vlakninski les, ne pa tudi drugih vhodnih surovin, kot so ostanki sečnje in ostanki pri žaganju, ki se lahko deloma prav tako uporabijo za proizvodnjo lesnih peletov.

| (104) | Vendar so nekatere tretje strani trdile, da bi se lahko zaradi povečanja proizvodnje peletov zvišale cene surovin (vlakninskega lesa) na jugovzhodu ZDA. Zlasti družba Steptoe and Johnson in združenje AFPA sta predložila podatke, iz katerih je razvidno zvišanje cen v obdobju 2011–2014. Enake podatke, le za daljše obdobje je predložilo ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov (slika 3). |
| --- | --- |

(104)

Vendar so nekatere tretje strani trdile, da bi se lahko zaradi povečanja proizvodnje peletov zvišale cene surovin (vlakninskega lesa) na jugovzhodu ZDA. Zlasti družba Steptoe and Johnson in združenje AFPA sta predložila podatke, iz katerih je razvidno zvišanje cen v obdobju 2011–2014. Enake podatke, le za daljše obdobje je predložilo ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov (slika 3).

| (105) | Komisija ugotavlja, da povprečna (promptna) cena surovin na jugovzhodu ZDA, kot je prikazano na sliki 2, še vedno ne presega preteklega okvira. Zato se zvišanje cen od leta 2011 ne zdi nenavadno. Leta 2010 so bile cene celo višje, domnevno zaradi vremenskih pojavov. |
| --- | --- |

(105)

Komisija ugotavlja, da povprečna (promptna) cena surovin na jugovzhodu ZDA, kot je prikazano na sliki 2, še vedno ne presega preteklega okvira. Zato se zvišanje cen od leta 2011 ne zdi nenavadno. Leta 2010 so bile cene celo višje, domnevno zaradi vremenskih pojavov.

| (106) | Poleg tega je Združeno kraljestvo trdilo, da je na trg ZDA še vedno vplivalo manjše povpraševanje po finančni krizi. Zlasti proizvodnja žaganega lesa se je v primerjavi z letom 2005 zmanjšala za približno 57 milijonov ton svežega lesa. Če bi bila ta količina na voljo, bi se proizvedlo za približno 28–19 milijonov ton svežega lesa ostankov, ki bi se lahko uporabili za lesne pelete ali konkurenčne izdelke. Združeno kraljestvo trdi tudi, da ni povezave med območji z veliko proizvodnjo peletov in zvišanjem cen vlakninskega lesa na lokalnih trgih (slika 7). |
| --- | --- |

(106)

Poleg tega je Združeno kraljestvo trdilo, da je na trg ZDA še vedno vplivalo manjše povpraševanje po finančni krizi. Zlasti proizvodnja žaganega lesa se je v primerjavi z letom 2005 zmanjšala za približno 57 milijonov ton svežega lesa. Če bi bila ta količina na voljo, bi se proizvedlo za približno 28–19 milijonov ton svežega lesa ostankov, ki bi se lahko uporabili za lesne pelete ali konkurenčne izdelke. Združeno kraljestvo trdi tudi, da ni povezave med območji z veliko proizvodnjo peletov in zvišanjem cen vlakninskega lesa na lokalnih trgih (slika 7).

| (107) | Dejansko je iz podatkov na sliki 1 razvidno, da so bile pred letom 2008 na voljo večje količine žaganega lesa in s tem ostankov. Manjša razpoložljivost ostankov bi zato lahko negativno vplivala na ceno vlakninskega lesa. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da velika proizvodnja peletov ni nujno povezana z zvišanjem cene surovin (glej uvodno izjavo 63). |
| --- | --- |

(107)

Dejansko je iz podatkov na sliki 1 razvidno, da so bile pred letom 2008 na voljo večje količine žaganega lesa in s tem ostankov. Manjša razpoložljivost ostankov bi zato lahko negativno vplivala na ceno vlakninskega lesa. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da velika proizvodnja peletov ni nujno povezana z zvišanjem cene surovin (glej uvodno izjavo 63).

| (108) | Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 62), na ceno vlakninskega lesa vplivajo elementi, kot so vremenske razmere in razpoložljivost ostankov (ki so povezani s trgom žaganega lesa), nihanja cen pa so bila opažena tudi že v preteklosti. Poleg tega se cene višajo in nižajo na območjih z veliko in majhno proizvodnjo peletov. Zato se za posredno povpraševanje po surovinah zaradi projekta v Lynemouthu ne pričakuje, da bo povzročilo neupravičeno izkrivljanje na trgu. |
| --- | --- |

(108)

Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 62), na ceno vlakninskega lesa vplivajo elementi, kot so vremenske razmere in razpoložljivost ostankov (ki so povezani s trgom žaganega lesa), nihanja cen pa so bila opažena tudi že v preteklosti. Poleg tega se cene višajo in nižajo na območjih z veliko in majhno proizvodnjo peletov. Zato se za posredno povpraševanje po surovinah zaradi projekta v Lynemouthu ne pričakuje, da bo povzročilo neupravičeno izkrivljanje na trgu.

| (109) | Zainteresirane strani so predložile tudi teoretično študijo, v kateri so modelirani morebitni učinki prihodnjih scenarijev z velikim prodorom bioenergije. V njej ni ocenjen učinek projekta v Lynemouthu na trg, ampak učinek pričakovanega svetovnega povpraševanja po biomasi ob upoštevanju veljavnih in prihodnjih politik. Vendar je vprašljivo, koliko se bodo prihodnji načrti glede biomase uresničili, in če se bodo, pod katerimi pogoji in iz katerih regij se bo tedaj biomasa dejansko pridobivala. Študija zato ne vpliva na ugotovitve o morebitnem učinku projekta v Lynemouthu, saj obravnava zlasti morebitne učinke prihodnjega razvoja dogodkov. |
| --- | --- |

(109)

Zainteresirane strani so predložile tudi teoretično študijo, v kateri so modelirani morebitni učinki prihodnjih scenarijev z velikim prodorom bioenergije. V njej ni ocenjen učinek projekta v Lynemouthu na trg, ampak učinek pričakovanega svetovnega povpraševanja po biomasi ob upoštevanju veljavnih in prihodnjih politik. Vendar je vprašljivo, koliko se bodo prihodnji načrti glede biomase uresničili, in če se bodo, pod katerimi pogoji in iz katerih regij se bo tedaj biomasa dejansko pridobivala. Študija zato ne vpliva na ugotovitve o morebitnem učinku projekta v Lynemouthu, saj obravnava zlasti morebitne učinke prihodnjega razvoja dogodkov.

| (110) | V skladu s podatki, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, namerava elektrarna v Lynemouthu biomaso pridobivati iz približno [...] proizvodnih obratov iz [...] zveznih držav z jugovzhoda ZDA. Diverzifikacija dobavne verige bo dodatno ublažila morebitno tveganje izkrivljanja na lokalnih trgih. |
| --- | --- |

(110)

V skladu s podatki, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, namerava elektrarna v Lynemouthu biomaso pridobivati iz približno [...] proizvodnih obratov iz [...] zveznih držav z jugovzhoda ZDA. Diverzifikacija dobavne verige bo dodatno ublažila morebitno tveganje izkrivljanja na lokalnih trgih.

| (111) | Po mnenju Komisije se zato za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje na trgu surovin. V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za proizvodnjo električne energije iz trdne biomase in da bi pomoč le posredno vplivala na pridobivanje surovin, ki jih uporablja panoga lesnih peletov. |
| --- | --- |

(111)

Po mnenju Komisije se zato za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje na trgu surovin. V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za proizvodnjo električne energije iz trdne biomase in da bi pomoč le posredno vplivala na pridobivanje surovin, ki jih uporablja panoga lesnih peletov.

5.2.7   Preskus tehtanja

Preskus tehtanja

| (112) | Kot je navedeno v odstavku 97 smernic za obdobje 2014–2020, je za ukrepe državne pomoči, ki so dobro usmerjeni na nedelovanje trga, ki se poskuša odpraviti, tveganje, da bo pomoč neupravičeno izkrivljala konkurenco, bolj omejeno. Komisija ugotavlja, da je pomoč neposredno namenjena sorazmernemu in ustreznemu doseganju ciljev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2. Zato je tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence tudi bolj omejeno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, Komisija ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na prizadetem proizvodnem trgu (lesni peleti). Prav tako ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na predhodnih trgih (surovine). |
| --- | --- |

(112)

Kot je navedeno v odstavku 97 smernic za obdobje 2014–2020, je za ukrepe državne pomoči, ki so dobro usmerjeni na nedelovanje trga, ki se poskuša odpraviti, tveganje, da bo pomoč neupravičeno izkrivljala konkurenco, bolj omejeno. Komisija ugotavlja, da je pomoč neposredno namenjena sorazmernemu in ustreznemu doseganju ciljev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2. Zato je tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence tudi bolj omejeno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, Komisija ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na prizadetem proizvodnem trgu (lesni peleti). Prav tako ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na predhodnih trgih (surovine).

2

| (113) | Poleg tega mora Komisija oceniti, ali ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Učinki na trgu surovin so lokalni in se bodo pojavili zlasti zunaj Evrope, saj se lesni peleti uvažajo. Vpliv na trgovino med državami članicami bi bil torej v vsakem primeru omejen. |
| --- | --- |

(113)

Poleg tega mora Komisija oceniti, ali ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Učinki na trgu surovin so lokalni in se bodo pojavili zlasti zunaj Evrope, saj se lesni peleti uvažajo. Vpliv na trgovino med državami članicami bi bil torej v vsakem primeru omejen.

| (114) | Komisija zato meni, da so negativni učinki pomoči za projekt v Lynemouthu v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni ter manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa (proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje CO2 pri proizvodnji električne energije), tako da je splošno ravnovesje pozitivno. |
| --- | --- |

(114)

Komisija zato meni, da so negativni učinki pomoči za projekt v Lynemouthu v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni ter manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa (proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje CO2 pri proizvodnji električne energije), tako da je splošno ravnovesje pozitivno.

2

5.2.8   Drugi vidiki – skladnost s členoma 30 in 110 PDEU

Drugi vidiki – skladnost s členoma 30 in 110 PDEU

| (115) | Združeno kraljestvo se je v okviru sklepa o pogodbi na razliko za obnovljive vire energije (SA.36196) ter sklepa v zvezi s pomočjo na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) in projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso (SA.38796) zavezalo, da bo prilagodilo način izračuna obveznosti dobaviteljev električne energije za plačila iz pogodb na razliko, tako da se upravičena električna energija iz obnovljivih virov energije, ki jo države članice EU proizvedejo zunaj Združenega kraljestva in dobavijo odjemalcem v Združenem kraljestvu, ne šteje med tržne deleže dobaviteljev. |
| --- | --- |

(115)

Združeno kraljestvo se je v okviru sklepa o pogodbi na razliko za obnovljive vire energije (SA.36196) ter sklepa v zvezi s pomočjo na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) in projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso (SA.38796) zavezalo, da bo prilagodilo način izračuna obveznosti dobaviteljev električne energije za plačila iz pogodb na razliko, tako da se upravičena električna energija iz obnovljivih virov energije, ki jo države članice EU proizvedejo zunaj Združenega kraljestva in dobavijo odjemalcem v Združenem kraljestvu, ne šteje med tržne deleže dobaviteljev.

| (116) | Združeno kraljestvo bo zagotovilo, da se pred uvedbo te izjeme ne izplačajo nobena plačila iz pogodb na razliko, če to ni mogoče, pa bo Združeno kraljestvo vzpostavilo mehanizem za povračilo dobaviteljem za vso uvoženo upravičeno električno energijo iz obnovljivih virov energije, ki je bila dobavljena pred začetkom veljavnosti zadevne izjeme, vendar po začetku plačil iz pogodbe na razliko. |
| --- | --- |

(116)

Združeno kraljestvo bo zagotovilo, da se pred uvedbo te izjeme ne izplačajo nobena plačila iz pogodb na razliko, če to ni mogoče, pa bo Združeno kraljestvo vzpostavilo mehanizem za povračilo dobaviteljem za vso uvoženo upravičeno električno energijo iz obnovljivih virov energije, ki je bila dobavljena pred začetkom veljavnosti zadevne izjeme, vendar po začetku plačil iz pogodbe na razliko.

| (117) | Zaveza iz uvodne izjave 114 bo veljala tudi za priglašeni ukrep. |
| --- | --- |

(117)

Zaveza iz uvodne izjave 114 bo veljala tudi za priglašeni ukrep.

| (118) | Komisija ob upoštevanju zaveze iz uvodne izjave 114 meni, da se z mehanizmom financiranja priglašenih ukrepov pomoči ne bi smele uvesti omejitve, ki so v nasprotju s členom 30 ali 110 PDEU. |
| --- | --- |

(118)

Komisija ob upoštevanju zaveze iz uvodne izjave 114 meni, da se z mehanizmom financiranja priglašenih ukrepov pomoči ne bi smele uvesti omejitve, ki so v nasprotju s členom 30 ali 110 PDEU.

6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (119) | Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da priglašeni ukrep pomoči prispeva k cilju skupnega interesa na potreben in sorazmeren način v skladu s smernicami iz leta 2014–2020, zato je pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU – |
| --- | --- |

(119)

Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da priglašeni ukrep pomoči prispeva k cilju skupnega interesa na potreben in sorazmeren način v skladu s smernicami iz leta 2014–2020, zato je pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrep pomoči, ki ga je priglasilo Združeno kraljestvo, je združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 1. decembra 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 116, 10.4.2015, str. 52.

1

(2)  Komisija je sprejela sklep o šestih od teh osmih projektov. Dne 23. julija 2014 je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (zadeve SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) (UL C 393, 7.11.2014, str. 7), 22. januarja 2015 pa je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso v Teessidu (SA. 38796) (sklep še ni objavljen).

2

(3)  Faktor obremenitve je bil v prvotni priglasitvi ocenjen na 75,3 %, Združeno kraljestvo pa ga je nato posodobilo.

3

(4)  Za več podrobnosti o mehanizmu plačil iz pogodbe na razliko glej uvodne izjave 17 do 31 sklepa Komisije o zadevi SA.36196, Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije) (C(2014) 5079 final).

4

(5)  Ta shema je bila prvotno odobrena s sklepom Komisije z dne 28. februarja 2001 v zadevi N504/2000, nato pa večkrat spremenjena. Komisija je shemo v sedanji obliki odobrila v sklepu z dne 2. aprila 2013 v zadevi SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5). Za Severno Irsko (zadeva SA.36084) in Škotsko (zadeva SA.37453) so se pozneje odobrili nekateri specifični elementi.

5

(6)  Minimalna stopnja donosa je opredeljena kot minimalna stopnja donosa, ki je potrebna za realizacijo takega projekta.

6

(7)  Organi Združenega kraljestva so vse te elemente objavili v dokumentu „Electricity Generation Costs“ (Stroški proizvodnje električne energije), ki je na voljo na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

7

(8)  Electricity Generation Costs December 2013 (Stroški proizvodnje električne energije za december 2013), DECC (2013), dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

8

(9)  Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan.

9

(10)  Za nadaljnje informacije glej: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

10

(11)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

11

(12)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

12

(13)  Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts.

13

(14)  North East Local Enterprise Partnership, North East Chamber of Commerce in UK Trade & Investment.

14

(15)  Friends of the Earth, Natural Resources Defense Council, Fern in Biofuel watch.

15

(16)  ECOFYS (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015–2019 criteria (Ocena seznama sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2, za Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč – Industrija vezanih plošč in merila za seznam sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2 za obdobje 2015–2019).

16

2

2

(17)  Zaradi doslednosti so vsi podatki v zvezi s trgom vlakninskega lesa in trgom na jugovzhodu ZDA navedeni v tonah svežega lesa. Stalno se uporablja faktor pretvorbe 2,15 tone svežega lesa na 1 suho tono.

17

(18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik in Kenneth E. Skogn, 2014, „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S.“ (Učinek politik na proizvodnjo peletov in gozdove v ZDA). Dostopno na spletnem mestu: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. To poročilo je v okviru začetne faze preiskave predložilo več strani.

18

(19)  Abt in drugi, 2014.

19

(20)  RWE Group; EDF, Lynemouth Power LTD, the Renewable Energy Association, Port of Tyne, Dong Energy, Energy UK, ameriško združenje proizvajalcev peletov, kanadsko združenje proizvajalcev peletov, Enviva; Doosan in evropsko združenje proizvajalcev peletov.

20

(21)  Svetovalna družba Pöyry, The Risk of Indirect Wood Use Change (Tveganje spremembe posredne uporabe lesa), končno poročilo, pripravljeno za družbo Energie Nederland, julij 2014.

21

(22)  Družbe Oxera, Parsons Brinckerhoff in Ramboll.

22

(23)  Združenje AEBIOM, 2013.

23

(24)  Podatki Združenega kraljestva.

24

(*1)  Poslovna skrivnost.

*1

(25)  Glej tudi sklepe v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter SA.38796 (sklep še ni objavljen), ki imajo korist od podobne pomoči na podlagi pogodb na razliko.

25

(26)  
  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

26

(27)  Glej Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16) in Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32) ter sporočilo COM(2011) 885 final.

27

(28)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

28

(29)  
  UL C 393, 7.11.2014, str. 2.

29

(30)  Glej na primer sklep v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter sklep v zadevi SA.38796 (sklep še ni objavljen).

30

(31)  Za več podrobnosti o izravnani ceni električne energije glej uvodne izjave 20 do 33 sklepa o začetku postopka.

31

(32)  Glej na primer shemo obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije – SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5).

32

(33)  Ta predvidevanja so v skladu s podatki, ki jih je družba Société Générale predložila v svojih pripombah (glej uvodno izjavo 53).

33

(34)  Glej na primer sliko 2 v sklepu o začetku postopka (UL C 116, 10.4.2015, str. 52).

34

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/87 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/87

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1437

z dne 4. avgusta 2017

o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo na Češkem

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5418)

(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen pri populacijah domačih in divjih prašičev ter lahko resno vpliva na donosnost prašičereje, kar povzroča motnje v trgovini znotraj Unije in izvozu v tretje države.

| (2) | Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Pri izbruhu afriške prašičje kuge obstaja tveganje, da se povzročitelj bolezni razširi na druga gospodarstva s prašiči in divje prašiče. Zato se lahko s trgovino z živimi prašiči ali njihovimi proizvodi razširi tudi iz ene države članice v drugo državo članico in tretje države.

| (3) | Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. Po členu 15 Direktive 2002/60/ES se po potrditvi enega ali več primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih vzpostavi okuženo območje. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 2002/60/ES (3) določa minimalne ukrepe, ki jih je treba izvajati v Uniji za nadzor afriške prašičje kuge. Po členu 15 Direktive 2002/60/ES se po potrditvi enega ali več primerov afriške prašičje kuge pri divjih prašičih vzpostavi okuženo območje.

| (4) | Češka je obvestila Komisijo o posodobljenem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 15 Direktive 2002/60/ES vzpostavila okuženo območje, na katerem se uporabljajo ukrepi iz člena 15 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

Češka je obvestila Komisijo o posodobljenem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju ter v skladu s členom 15 Direktive 2002/60/ES vzpostavila okuženo območje, na katerem se uporabljajo ukrepi iz člena 15 navedene direktive.

| (5) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Češko opredeliti območje v navedeni državi članici, okuženo z afriško prašičjo kugo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju s Češko opredeliti območje v navedeni državi članici, okuženo z afriško prašičjo kugo.

| (6) | Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu navesti okuženo območje na Češkem in določiti trajanje navedene regionalizacije. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba v Prilogi k temu sklepu navesti okuženo območje na Češkem in določiti trajanje navedene regionalizacije.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Češka zagotovi, da okuženo območje, vzpostavljeno v skladu s členom 15 Direktive 2002/60/ES, zajema vsaj območja, navedena kot okuženo območje v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 30. septembra 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

V Bruslju, 4. avgusta 2017

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  
  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  Direktiva Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (UL L 192, 20.7.2002, str. 27).

3

---

PRILOGA

| Območja iz člena 1, vzpostavljena kot okuženo območje na Češkem | Datum konca izvajanja |
| --- | --- |
| okrožje Zlin | 30. september 2017 |

Območja iz člena 1, vzpostavljena kot okuženo območje na Češkem

Datum konca izvajanja

okrožje Zlin

30. september 2017

---

| 8.8.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 205/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 205/89

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1438

z dne 4. avgusta 2017

o spremembi Odločbe 2007/131/ES o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5456)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE —

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2007/131/ES (2) se harmonizirajo tehnični pogoji za radijsko opremo, ki uporablja ultraširokopasovno tehnologijo (tehnologija UWB) v Uniji. Odločba zagotavlja razpoložljivost radijskega spektra po vsej Uniji pod harmoniziranimi pogoji, odpravlja ovire za uvedbo ultraširokopasovne tehnologije in ustvarja učinkovit enotni trg za ultraširokopasovne sisteme s pomembno ekonomijo obsega in koristmi za potrošnika. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2007/131/ES (2) se harmonizirajo tehnični pogoji za radijsko opremo, ki uporablja ultraširokopasovno tehnologijo (tehnologija UWB) v Uniji. Odločba zagotavlja razpoložljivost radijskega spektra po vsej Uniji pod harmoniziranimi pogoji, odpravlja ovire za uvedbo ultraširokopasovne tehnologije in ustvarja učinkovit enotni trg za ultraširokopasovne sisteme s pomembno ekonomijo obsega in koristmi za potrošnika.

| (2) | Komisija je v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES glede naprav kratkega dosega Evropski konferenci uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT) podelila trajen mandat za posodabljanje Priloge k Odločbi Komisije 2006/771/ES (3) zaradi tehnološkega in tržnega razvoja naprav kratkega dosega. Komisija je 2. julija 2014 v šestem dopisu z neformalnimi navodili (4) glede navedenega mandata pozvala CEPT, da pregleda še ostale obstoječe odločbe, ki se nanašajo na naprave kratkega dosega, kot je Odločba 2007/131/ES za naprave kratkega dosega, ki temeljijo na ultraširokopasovni tehnologiji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES glede naprav kratkega dosega Evropski konferenci uprav za pošto in telekomunikacije (v nadaljnjem besedilu: CEPT) podelila trajen mandat za posodabljanje Priloge k Odločbi Komisije 2006/771/ES (3) zaradi tehnološkega in tržnega razvoja naprav kratkega dosega. Komisija je 2. julija 2014 v šestem dopisu z neformalnimi navodili (4) glede navedenega mandata pozvala CEPT, da pregleda še ostale obstoječe odločbe, ki se nanašajo na naprave kratkega dosega, kot je Odločba 2007/131/ES za naprave kratkega dosega, ki temeljijo na ultraširokopasovni tehnologiji.

| (3) | CEPT je ugotovila, da je pri napravah kratkega dosega, ki temeljijo na ultraširokopasovni tehnologiji, treba posodobiti nekatere sklice na harmonizirane standarde v Odločbi 2007/131/ES. |
| --- | --- |

(3)

CEPT je ugotovila, da je pri napravah kratkega dosega, ki temeljijo na ultraširokopasovni tehnologiji, treba posodobiti nekatere sklice na harmonizirane standarde v Odločbi 2007/131/ES.

| (4) | Odločbo 2007/131/ES je zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2007/131/ES je zato treba spremeniti.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter — |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter —

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

se spremeni v členu 2 Odločbe 2007/131/ES se točka 11 nadomesti z naslednjim:

| „11. | ‚skupna gostota spektralne moči‘ pomeni povprečje vrednosti srednje gostote spektralne moči, izmerjene v obliki krogle v scenariju meritev z ločljivostjo najmanj 15 stopinj. Podrobni pogoji merjenja so opisani v standardu ETSI EN 302 065-4;“; |
| --- | --- |

„11.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 4. avgusta 2017

Za Komisijo

Mariya GABRIEL

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/131/ES z dne 21. februarja 2007 o dovoljenju za usklajeno uporabo radijskega spektra v Skupnosti za opremo, ki uporablja širokopasovno tehnologijo (UL L 55, 23.2.2007, str. 33).

2

(3)  Odločba Komisije 2006/771/ES z dne 9. novembra 2006 o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (UL L 312, 11.11.2006, str. 66).

3

(4)  RSCOM 13-78rev2

4

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2007/131/ES se spremeni:

| (1) | točka 5.1 se spremeni:






  (a) | druga alinea prve alinee v prvem pododstavku se nadomesti z naslednjim:






  „— | Oddajnik izvaja TPC z dinamičnim razponom 10 dB, kot je opisan v harmoniziranem standardu ETSI EN 302 065-4 za naprave za zaznavanje materialov,“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

točka 5.1 se spremeni:

(a)

druga alinea prve alinee v prvem pododstavku se nadomesti z naslednjim:

„—

Oddajnik izvaja TPC z dinamičnim razponom 10 dB, kot je opisan v harmoniziranem standardu ETSI EN 302 065-4 za naprave za zaznavanje materialov,“;

| (b) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Emisije, ki sevajo iz naprave za zaznavanje materialov, dovoljene v skladu s tem sklepom, se omejijo na najnižjo možno raven in v nobenem primeru ne presežejo omejitve gostote moči e.i.r.p. iz naslednje preglednice. Skladnost z mejnimi vrednostmi iz naslednje preglednice za nefiksne instalacije (uporaba B) je treba zagotoviti z napravo na reprezentativni strukturi preiskovanega materiala (npr. reprezentativni steni, kot je opredeljena v standardu ETSI EN 302 065-4).“; |
| --- | --- |

(b)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Emisije, ki sevajo iz naprave za zaznavanje materialov, dovoljene v skladu s tem sklepom, se omejijo na najnižjo možno raven in v nobenem primeru ne presežejo omejitve gostote moči e.i.r.p. iz naslednje preglednice. Skladnost z mejnimi vrednostmi iz naslednje preglednice za nefiksne instalacije (uporaba B) je treba zagotoviti z napravo na reprezentativni strukturi preiskovanega materiala (npr. reprezentativni steni, kot je opredeljena v standardu ETSI EN 302 065-4).“;

| (c) | opomba 1 k preglednici se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Naprave, ki uporabljajo mehanizem z uporabo LBT (Listen Before Talk), kot je opisan v harmoniziranem standardu ETSI EN 302 065-4, lahko delujejo v frekvenčnih območjih 2,5 do 2,69 in 2,9 do 3,4 GHz z maksimalno srednjo gostoto spektralne moči – 50 dBm/MHz.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

opomba 1 k preglednici se nadomesti z naslednjim:

„(1)

| (2) | točka 5.2 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Emisije, ki sevajo iz naprave BMA, se omejijo na najnižjo možno raven in v nobenem primeru ne presežejo omejitve največje moči iz preglednice v nadaljevanju z napravo BMA na reprezentativni steni, kot je opredeljena v standardu ETSI EN 302 065-4.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

točka 5.2 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

| (b) | opomba 1 k preglednici se nadomesti z naslednjim:






  „(1) | Naprave, ki uporabljajo mehanizem z uporabo LBT (Listen Before Talk), opisan v harmoniziranem standardu ETSI EN 302 065-4, lahko delujejo v frekvenčnem območju 1,215 do 1,73 GHz z maksimalno srednjo gostoto spektralne moči – 70 dBm/MHz in v frekvenčnih območjih 2,5 do 2,69 in 2,7 do 3,4 GHz z maksimalno srednjo gostoto spektralne moči – 50 dBm/MHz.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

opomba 1 k preglednici se nadomesti z naslednjim:

„(1)

---