# Službeni list C 150/2014

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 150 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5717. svibnja 2014. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 150

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5717. svibnja 2014.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES |
| | Europska komisija |
| 2014/C 150/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.6944 – Thermo Fisher Scientific/Life Technologies) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 150/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7151 – BNP Paribas/Royal Bank of Scotland) (
  1
  ) | 2 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES

Europska komisija

2014/C 150/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.6944 – Thermo Fisher Scientific/Life Technologies) (
  1
  )

1

1

2014/C 150/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.7151 – BNP Paribas/Royal Bank of Scotland) (
  1
  )

1

2

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2014/C 150/03 | Tečajna lista eura | 3 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2014/C 150/04 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  ) | 4 |
| 2014/C 150/05 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  ) | 5 |
| 2014/C 150/06 | Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  ) | 6 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2014/C 150/03

Tečajna lista eura

3

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2014/C 150/04

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  )

1

4

2014/C 150/05

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  )

1

5

2014/C 150/06

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz (
  1
  )

1

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2014/C 150/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7249 – CVC/Parexgroup) (
  1
  ) | 7 |
| 2014/C 150/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione) (
  1
  ) | 8 |
| 2014/C 150/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7240 – Klépierre/ING/Le Havre Vauban et Le Havre Lafayette) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 9 |
| 2014/C 150/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7214 – PAG / Ibericar / Ibericar Keldenich) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 10 |
| 2014/C 150/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7258 – TTC/Scholz) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 11 |
| 2014/C 150/12 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7269 – Kallisto/CABB International) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 12 |
| 2014/C 150/13 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7245 – Katara Hospitality/InterContinental Hotels Group/Danube Holding) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 13 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2014/C 150/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7249 – CVC/Parexgroup) (
  1
  )

1

7

2014/C 150/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione) (
  1
  )

1

8

2014/C 150/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7240 – Klépierre/ING/Le Havre Vauban et Le Havre Lafayette) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

9

2014/C 150/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7214 – PAG / Ibericar / Ibericar Keldenich) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

10

2014/C 150/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7258 – TTC/Scholz) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

11

2014/C 150/12

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7269 – Kallisto/CABB International) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

12

2014/C 150/13

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.7245 – Katara Hospitality/InterContinental Hotels Group/Danube Holding) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

13

| | Ispravci |
| --- | --- |
| 2014/C 150/14 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 10.) | 14 |
| 2014/C 150/15 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 5.) | 19 |
| 2014/C 150/16 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 14.) | 24 |
| 2014/C 150/17 | Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2012.–2017. (SL C 217, 30.7.2013., str. 1.) | 29 |

Ispravci

2014/C 150/14

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 10.)

14

2014/C 150/15

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 5.)

19

2014/C 150/16

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2016. (SL C 217, 30.7.2013., str. 14.)

24

2014/C 150/17

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2012.–2017. (SL C 217, 30.7.2013., str. 1.)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE AGENCIES

Europska komisija

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.6944 – Thermo Fisher Scientific/Life Technologies)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/01

Dana 26. studenog 2013. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6944. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32013M6944. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.7151 – BNP Paribas/Royal Bank of Scotland)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/02

Dana 10. travnja 2014. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na web-stranici Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na web-stranici Komisije posvećenom tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na web-stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7151. EUR-Lex omogućuje internetski pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na web-stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod brojem dokumenta 32014M7151. EUR-Lex omogućuje internetski pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/3

---

Tečajna lista eura (1)

16. svibanj 2014.

2014/C 150/03

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,3696 |
| JPY | japanski jen | 138,95 |
| DKK | danska kruna | 7,4646 |
| GBP | funta sterlinga | 0,81480 |
| SEK | švedska kruna | 9,0122 |
| CHF | švicarski franak | 1,2210 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 8,1505 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,443 |
| HUF | mađarska forinta | 305,93 |
| LTL | litavski litas | 3,4528 |
| PLN | poljski zlot | 4,1904 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,4357 |
| TRY | turska lira | 2,8755 |
| AUD | australski dolar | 1,4633 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4897 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,6169 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5862 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7136 |
| KRW | južnokorejski von | 1 403,58 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,2219 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,5379 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5938 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 600,08 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4189 |
| PHP | filipinski pezo | 60,057 |
| RUB | ruski rubalj | 47,6920 |
| THB | tajlandski baht | 44,512 |
| BRL | brazilski real | 3,0353 |
| MXN | meksički pezo | 17,7336 |
| INR | indijska rupija | 80,6914 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,3696

JPY

japanski jen

138,95

DKK

danska kruna

7,4646

GBP

funta sterlinga

0,81480

SEK

švedska kruna

9,0122

CHF

švicarski franak

1,2210

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

8,1505

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,443

HUF

mađarska forinta

305,93

LTL

litavski litas

3,4528

PLN

poljski zlot

4,1904

RON

rumunjski novi leu

4,4357

TRY

turska lira

2,8755

AUD

australski dolar

1,4633

CAD

kanadski dolar

1,4897

HKD

hongkonški dolar

10,6169

NZD

novozelandski dolar

1,5862

SGD

singapurski dolar

1,7136

KRW

južnokorejski von

1 403,58

ZAR

južnoafrički rand

14,2219

CNY

kineski renminbi-juan

8,5379

HRK

hrvatska kuna

7,5938

IDR

indonezijska rupija

15 600,08

MYR

malezijski ringit

4,4189

PHP

filipinski pezo

60,057

RUB

ruski rubalj

47,6920

THB

tajlandski baht

44,512

BRL

brazilski real

3,0353

MXN

meksički pezo

17,7336

INR

indijska rupija

80,6914

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/4

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/04

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Arvidsjaur – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel.: +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Arvidsjaur – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel.: +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/5

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/05

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Gällivare – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet (The Swedish Transport Administration) |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel.: +46 771921921 |
| Internet: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Gällivare – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet (The Swedish Transport Administration)

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel.: +46 771921921

Internet: www.trafikverket.se

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/6

---

Obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Izmjena obveza javnih usluga u odnosu na redoviti zračni prijevoz

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/06

| Država članica | Švedska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Hemavan – Stockholm/Arlanda |
| Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 20. prosinca 2001. |
| Datum stupanja na snagu izmjena | 25. listopada 2015. |
| Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga | Za više informacija:





  Švedska uprava za promet (The Swedish Transport Administration) |
| SE-781 87 Borlänge |
| SVERIGE |
| Tel.: +46 771921921 |
| Internetska stranica: www.trafikverket.se |

Država članica

Švedska

Predmetni zračni put

Hemavan – Stockholm/Arlanda

Prvi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

20. prosinca 2001.

Datum stupanja na snagu izmjena

25. listopada 2015.

Adresa na kojoj se može zatražiti tekst i svi relevantni podaci i/ili dokumenti koji se odnose na obvezu javnih usluga

Za više informacija:

Švedska uprava za promet (The Swedish Transport Administration)

SE-781 87 Borlänge

SVERIGE

Tel.: +46 771921921

Internetska stranica: www.trafikverket.se

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/7

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7249 – CVC/Parexgroup)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/07

| 1. | Dana 8. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnikom Parexgroup Participations SAS i određenim povezanim subjektima („Parex”, Francuska). |
| --- | --- |

1.

Dana 8. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnikom Parexgroup Participations SAS i određenim povezanim subjektima („Parex”, Francuska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   CVC: usluge savjetovanja i upravljanja za investicijske fondove koji sudjeluju u trgovačkim društvima u raznim industrijskim sektorima, kao što je Univar, distributer kemikalija koji nabavlja kemikalije za industrijske specijalne suhe mješavine
  —   Parex: proizvodnja i komercijalizacija industrijskih specijalnih suhih mješavina. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   CVC: usluge savjetovanja i upravljanja za investicijske fondove koji sudjeluju u trgovačkim društvima u raznim industrijskim sektorima, kao što je Univar, distributer kemikalija koji nabavlja kemikalije za industrijske specijalne suhe mješavine

—   Parex: proizvodnja i komercijalizacija industrijskih specijalnih suhih mješavina.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7249 – CVC/Parexgroup, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7249 – CVC/Parexgroup, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/8

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione)

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/08

| 1. | Dana 6. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Kuwait Petroleum Italia S.p.A. („KPI”, Italija) i Kuwait Petroleum Europe B.V. („KPE”, Nizozemska) koji su oba dio poduzetnika Kuwait Petroleum Corporation („KPC”, Kuvajt) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnicima Shell Italia S.p.A. („Shell Italia”, Italija) i Shell Italia Aviazione S.r.l. („Shell Aviazione”, Italija). |
| --- | --- |

1.

Dana 6. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Kuwait Petroleum Italia S.p.A. („KPI”, Italija) i Kuwait Petroleum Europe B.V. („KPE”, Nizozemska) koji su oba dio poduzetnika Kuwait Petroleum Corporation („KPC”, Kuvajt) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad čitavim poduzetnicima Shell Italia S.p.A. („Shell Italia”, Italija) i Shell Italia Aviazione S.r.l. („Shell Aviazione”, Italija).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   za poduzetnika KPE: holding društvo za većinu imovine KPC-a u Europi, kao i investicije na nižoj razini na Dalekom istoku.
  —   za poduzetnika KPI: rafiniranje, stavljanje na tržište i distribucija naftnih proizvoda u Italiji.
  —   za poduzetnika Shell Italia: maloprodaja motornih goriva, upravljanje poslovima dostave i distribucije povezane s prodajom motornih goriva putem njegove prodajne mreže.
  —   za poduzetnika Shell Aviazione: stavljanje na tržište goriva za zračni promet i usluge za zrakoplove te skladištenje goriva za zračni promet u talijanskim zračnim lukama. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   za poduzetnika KPE: holding društvo za većinu imovine KPC-a u Europi, kao i investicije na nižoj razini na Dalekom istoku.

—   za poduzetnika KPI: rafiniranje, stavljanje na tržište i distribucija naftnih proizvoda u Italiji.

—   za poduzetnika Shell Italia: maloprodaja motornih goriva, upravljanje poslovima dostave i distribucije povezane s prodajom motornih goriva putem njegove prodajne mreže.

—   za poduzetnika Shell Aviazione: stavljanje na tržište goriva za zračni promet i usluge za zrakoplove te skladištenje goriva za zračni promet u talijanskim zračnim lukama.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (br. telefaksa +32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (br. telefaksa +32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7240 – Klépierre/ING/Le Havre Vauban et Le Havre Lafayette)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/09

| 1. | Dana 12. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik INS, društvo-kći ING grupe („ING”, Nizozemska) i poduzetnik Klépierre („Klépierre”, Francuska) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad društvima SNC Le Havre Vauban i SNC Le Havre Lafayette (zajedno „ciljna društva”, Francuska). |
| --- | --- |

1.

Dana 12. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik INS, društvo-kći ING grupe („ING”, Nizozemska) i poduzetnik Klépierre („Klépierre”, Francuska) kupnjom udjela stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad društvima SNC Le Havre Vauban i SNC Le Havre Lafayette (zajedno „ciljna društva”, Francuska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   ING: javno uvrštena međunarodna financijska institucija nizozemskog podrijetla koja uglavnom pruža usluge u području bankarstva, ulaganja, osiguranja i mirovina.
  —   Klépierre: uvršteno investicijsko društvo za nekretnine specijalizirano u području vlasništva i iznajmljivanja nekretnina, uglavnom trgovačkih centara; pruža i usluge u ime trećih osoba.
  —   ciljna društva: posjeduju gotovo sve prostore trgovačkog centra Espace René Coty smještenog u Havreu, rue du Maréchal Galliéni i rue Casimir Perrier i upravljaju njima. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   ING: javno uvrštena međunarodna financijska institucija nizozemskog podrijetla koja uglavnom pruža usluge u području bankarstva, ulaganja, osiguranja i mirovina.

—   Klépierre: uvršteno investicijsko društvo za nekretnine specijalizirano u području vlasništva i iznajmljivanja nekretnina, uglavnom trgovačkih centara; pruža i usluge u ime trećih osoba.

—   ciljna društva: posjeduju gotovo sve prostore trgovačkog centra Espace René Coty smještenog u Havreu, rue du Maréchal Galliéni i rue Casimir Perrier i upravljaju njima.

| 3. | Na temelju preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Na temelju preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Europskoj komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja COMP/M.7240 – Klépierre/ING/Le Havre Vauban et Le Havre Lafayette, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Europskoj komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja COMP/M.7240 – Klépierre/ING/Le Havre Vauban et Le Havre Lafayette, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013. str. 5.

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/10

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7214 – PAG / Ibericar / Ibericar Keldenich)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/10

| 1. | Dana 12. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Penske Automotive Group Inc („PAG”, SAD) i Ibericar, Sociedad Ibérica del Automóvil S.A. („Ibericar”, Španjolska) kupnjom imovine stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Ibericar Keldenich S.L. („Ibericar K”, Španjolska) i ovlaštenim trgovcem automobilima BMW u Španjolskoj („Ovlašteni trgovac”). |
| --- | --- |

1.

Dana 12. svibnja 2014. Komisija je zaprimila prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Penske Automotive Group Inc („PAG”, SAD) i Ibericar, Sociedad Ibérica del Automóvil S.A. („Ibericar”, Španjolska) kupnjom imovine stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Ibericar Keldenich S.L. („Ibericar K”, Španjolska) i ovlaštenim trgovcem automobilima BMW u Španjolskoj („Ovlašteni trgovac”).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   PAG: trgovina automobilima, uključujući prodaju, održavanje i popravak motornih vozila te drugi proizvodi, primjerice financijski proizvodi i proizvodi osiguranja u Sjevernoj Americi, Ujedinjenoj Kraljevini, Njemačkoj i Italiji,
  —   Ibericar: maloprodaja novih i rabljenih automobila, postprodajne usluge, bojanje i popravci, dijelovi i distribucija financijskih proizvoda u Španjolskoj,
  —   Ibericar K: maloprodaja automobila i povezane aktivnosti u Španjolskoj,
  —   Ovlašteni trgovac: maloprodaja automobila i dodatne aktivnosti u Španjolskoj. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   PAG: trgovina automobilima, uključujući prodaju, održavanje i popravak motornih vozila te drugi proizvodi, primjerice financijski proizvodi i proizvodi osiguranja u Sjevernoj Americi, Ujedinjenoj Kraljevini, Njemačkoj i Italiji,

—   Ibericar: maloprodaja novih i rabljenih automobila, postprodajne usluge, bojanje i popravci, dijelovi i distribucija financijskih proizvoda u Španjolskoj,

—   Ibericar K: maloprodaja automobila i povezane aktivnosti u Španjolskoj,

—   Ovlašteni trgovac: maloprodaja automobila i dodatne aktivnosti u Španjolskoj.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7214 – PAG / Ibericar / IbericaR Keldenich, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7214 – PAG / Ibericar / IbericaR Keldenich, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7258 – TTC/Scholz)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/11

| 1. | Dana 12. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Toyota Tsusho Corporation („TTC”, Japan) i dioničari obitelji Scholz namjeravaju kupnjom udjela steći, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Scholz AG („Scholz”, Njemačka). |
| --- | --- |

1.

Dana 12. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Toyota Tsusho Corporation („TTC”, Japan) i dioničari obitelji Scholz namjeravaju kupnjom udjela steći, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Scholz AG („Scholz”, Njemačka).

| 2. | Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:
  —   TTC: logističke usluge automobilskoj industriji te trgovanje kovinama, strojevima, kemikalijama i drugim proizvodima,
  —   dioničari obitelji Scholz: držanje udjela u trgovačkom društvu Scholz i drugim društvima koja uglavnom ulažu u nekretnine,
  —   Scholz: trgovanje željeznim i neželjeznim kovinama i čelikom i njihova prerada. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti predmetnih poduzetnika sljedeće:

—   TTC: logističke usluge automobilskoj industriji te trgovanje kovinama, strojevima, kemikalijama i drugim proizvodima,

—   dioničari obitelji Scholz: držanje udjela u trgovačkom društvu Scholz i drugim društvima koja uglavnom ulažu u nekretnine,

—   Scholz: trgovanje željeznim i neželjeznim kovinama i čelikom i njihova prerada.

| 3. | Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Slijedom preliminarnog ispitivanja Komisija ocjenjuje da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7258 – TTC/SCHOLZ, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7258 – TTC/SCHOLZ, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/12

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7269 – Kallisto/CABB International)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/12

| 1. | Dana 12. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Kallisto Einhundertste Vermögensverwaltungs-GmbH, koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad čitavim poduzetnikom CABB International GmbH („CABB”, Njemačka). |
| --- | --- |

1.

Dana 12. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnik Kallisto Einhundertste Vermögensverwaltungs-GmbH, koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey), kupnjom udjela stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad čitavim poduzetnikom CABB International GmbH („CABB”, Njemačka).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:
  —   Permira: investicijski fond specijaliziran za 5 sektora: potrošači, financijske usluge, zdravstvo, industrija i TMT (tehnologija, mediji i telekomunikacije)
  —   CABB: međunarodna proizvodnja i distribucija finih kemikalija, međuproizvoda i prilagođenih kemijskih proizvoda s posebnim naglaskom na monoklorooctenoj kiselini. |
| --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—   Permira: investicijski fond specijaliziran za 5 sektora: potrošači, financijske usluge, zdravstvo, industrija i TMT (tehnologija, mediji i telekomunikacije)

—   CABB: međunarodna proizvodnja i distribucija finih kemikalija, međuproizvoda i prilagođenih kemijskih proizvoda s posebnim naglaskom na monoklorooctenoj kiselini.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) potrebno je napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) potrebno je napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7269 – Kallisto/CABB International, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7269 – Kallisto/CABB International, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/13

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.7245 – Katara Hospitality/InterContinental Hotels Group/Danube Holding)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

2014/C 150/13

| 1. | Dana 8. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Katara Hospitality („Katara”, Katar), pod neizravnom kontrolom poduzetnika Qatar Investment Authority („QIA”, Katar), i InterContinental Hotels Group plc („IHG”, Ujedinjena Kraljevina) stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Danube Holding B.V. („Danube”, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Dana 8. svibnja 2014. Europska komisija zaprimila je prijavu predložene koncentracije u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1) u kojoj se navodi da poduzetnici Katara Hospitality („Katara”, Katar), pod neizravnom kontrolom poduzetnika Qatar Investment Authority („QIA”, Katar), i InterContinental Hotels Group plc („IHG”, Ujedinjena Kraljevina) stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Danube Holding B.V. („Danube”, Nizozemska).

| 2. | Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:






  — | Katara posluje u hotelijerstvu (vlasništvo i razvoj hotelâ te upravljanje njima) diljem svijeta, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne su djelatnosti dotičnih poduzetnika sljedeće:

—

Katara posluje u hotelijerstvu (vlasništvo i razvoj hotelâ te upravljanje njima) diljem svijeta,

| — | QIA je državni investicijski fond Države Katara, |
| --- | --- |

—

QIA je državni investicijski fond Države Katara,

| — | IHG je vlasnik hotelâ, njima upravlja i franšizira ih u svijetu, |
| --- | --- |

—

IHG je vlasnik hotelâ, njima upravlja i franšizira ih u svijetu,

| — | Danube je holding aktivan u sektoru hotelskog smještaja, s pet hotela pod zaštićenim imenom InterContinental u Amsterdamu, Rimu, Frankfurtu, Cannesu i Madridu. |
| --- | --- |

—

Danube je holding aktivan u sektoru hotelskog smještaja, s pet hotela pod zaštićenim imenom InterContinental u Amsterdamu, Rimu, Frankfurtu, Cannesu i Madridu.

| 3. | Preliminarnim ispitivanjem Europska komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Preliminarnim ispitivanjem Europska komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena. U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama u okviru Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

| 4. | Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.
  Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7245 – Katara Hospitality/Intercontinental Hotels Group/Danube Holding, na sljedeću adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija poziva zainteresirane treće osobe da joj podnesu moguća očitovanja o predloženoj koncentraciji.

Očitovanja se moraju dostaviti Komisiji najkasnije 10 dana od datuma ove objave. Očitovanja se mogu poslati Europskoj komisiji telefaksom (+32 22964301), e-poštom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ili poštom, uz naznaku referentnog broja M.7245 – Katara Hospitality/Intercontinental Hotels Group/Danube Holding, na sljedeću adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

---

Ispravci

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/14

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/03))

2014/C 150/14

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i mišljenje Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu sigurnost,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. donijelo je Odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

| (3) | Čelnici država ili vlada država članica su 29. lipnja 2012. donijeli odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Čelnici država ili vlada država članica su 29. lipnja 2012. donijeli odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, koji pruža skladan okvir za djelovanja na nacionalnoj razini, razini EU-a i razini europodručja, uz korištenje svih mogućih sredstava, instrumenata i politika. Donijeli su odluku o poduzimanju djelovanja na razini država članica, posebno izražavajući punu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2012. i dalo svoje mišljenje o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2012. i dalo svoje mišljenje o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Bugarska prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Bugarska prepoznata kao jedna od država članica u odnosu na koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio na odgovarajući način uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je naglasilo nužnost provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Bugarsku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Bugarska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zaslužuju praćenje i djelovanje u okviru politika. Utjecaj razduživanja u korporativnom sektoru, kao i kontinuirana prilagodba stavki plaćanja, konkurentnost i tržište rada i dalje zaslužuju pažnju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Bugarsku, na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Bugarska proživljava makroekonomske neravnoteže koje zaslužuju praćenje i djelovanje u okviru politika. Utjecaj razduživanja u korporativnom sektoru, kao i kontinuirana prilagodba stavki plaćanja, konkurentnost i tržište rada i dalje zaslužuju pažnju.

| (9) | Bugarska je 19. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(9)

Bugarska je 19. travnja 2013. predala svoj nacionalni program reformi za 2013. te svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (10) | Na osnovi procjene programa konvergencije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su javne financije u Bugarskoj u cjelini stabilne. Srednjoročni je cilj (MTO) postignut u 2012. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerojatan je za razdoblje 2013.–2014. kada se očekuje godišnji rast od 1,0 % 2013. i 1,8 % 2014. Proljetna predviđanja službi Komisije predviđaju rast BDP-a od 0,9 % 2013. i od 1,7 % 2014. Cilj proračunske strategije naznačene u programu konvergencije jest zadržati strukturni saldo proračuna blizu MTO-a tijekom programskog razdoblja. Program konvergencije potvrđuje prethodni MTO od -0,5 % BDP-a što je ambicioznije od onog što zahtijeva Pakt za stabilnost i rast. Na temelju (ponovno izračunatoga) strukturnog salda proračuna za koji je procijenjeno da je u blagom padu, počevši od deficita od 0,4 % BDP-a 2012. do između 0,7–0,8 % BDP-a u razdoblju 2013.–2016., Bugarska se nalazi neznatno ispod svog MTO-a tijekom razdoblja programa konvergencije. U razdoblju 2013.–2015. stopa rasta državnih rashoda, uzimajući u obzir diskrecijske prihodovne mjere, bit će usklađena s referentnim mjerilom za rashode Pakta o stabilnosti i rastu te će ga prijeći 2016. Omjer duga je ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije njegov vrhunac na 20,4 % BDP-a očekuje 2014. i potom njegov pad tijekom razdoblja provedbe programa. Slično tomu proljetna predviđanja službi Komisije 2013. predviđaju omjer duga do 20,3 % BDP-a u 2014. |
| --- | --- |

(10)

Na osnovi procjene programa konvergencije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su javne financije u Bugarskoj u cjelini stabilne. Srednjoročni je cilj (MTO) postignut u 2012. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerojatan je za razdoblje 2013.–2014. kada se očekuje godišnji rast od 1,0 % 2013. i 1,8 % 2014. Proljetna predviđanja službi Komisije predviđaju rast BDP-a od 0,9 % 2013. i od 1,7 % 2014. Cilj proračunske strategije naznačene u programu konvergencije jest zadržati strukturni saldo proračuna blizu MTO-a tijekom programskog razdoblja. Program konvergencije potvrđuje prethodni MTO od -0,5 % BDP-a što je ambicioznije od onog što zahtijeva Pakt za stabilnost i rast. Na temelju (ponovno izračunatoga) strukturnog salda proračuna za koji je procijenjeno da je u blagom padu, počevši od deficita od 0,4 % BDP-a 2012. do između 0,7–0,8 % BDP-a u razdoblju 2013.–2016., Bugarska se nalazi neznatno ispod svog MTO-a tijekom razdoblja programa konvergencije. U razdoblju 2013.–2015. stopa rasta državnih rashoda, uzimajući u obzir diskrecijske prihodovne mjere, bit će usklađena s referentnim mjerilom za rashode Pakta o stabilnosti i rastu te će ga prijeći 2016. Omjer duga je ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije njegov vrhunac na 20,4 % BDP-a očekuje 2014. i potom njegov pad tijekom razdoblja provedbe programa. Slično tomu proljetna predviđanja službi Komisije 2013. predviđaju omjer duga do 20,3 % BDP-a u 2014.

| (11) | Bugarska je znatno ojačala svoj fiskalni okvir tijekom posljednjih godina što je doprinijelo održavanju fiskalne discipline i povećalo vjerodostojnost fiskalne politike. Novi Zakon o javnom financiranju koji će stupiti na snagu 2014. godine zadržava postojeća numerička fiskalna pravila, uvodi nova i proširuje pokrivenost na sve državne podsektore, dodatno jača zahtjeve na općinskoj razini i provodi reformu trogodišnjeg srednjoročnog proračunskog okvira. Važno je da nacionalna tijela zadrže usmjerenost na reforme i pripreme teren za provedbu novog Zakona o javnom financiranju, a posebno utvrđivanjem predviđene neovisne fiskalne institucije i davanjem jasnog mandata, funkcionalne neovisnosti i odgovarajućih sredstava toj instituciji. Postoji znatan prostor za poboljšanja u poreznom usklađivanju i napredak u tom području omogućio bi Bugarskoj podržavanje viših rashoda koji jačaju rast. Iako je Bugarska poduzela određene zamjetne korake za smanjenje troškova usklađivanja i poboljšanje ubiranja prihoda, porezni je sustav još uvijek obilježen utajama poreza u znatnom opsegu i niskom administrativnom učinkovitošću. Administrativni troškovi prikupljanja poreza su visoki, kao i troškovi poslovanja povezanih s plaćanjem poreza. Unatoč mjerama poboljšanja poreznog usklađivanja, udio sive ekonomije još uvijek je procijenjen kao visok i njegovo smanjenje iziskuje kontinuirane dugoročne napore. |
| --- | --- |

(11)

Bugarska je znatno ojačala svoj fiskalni okvir tijekom posljednjih godina što je doprinijelo održavanju fiskalne discipline i povećalo vjerodostojnost fiskalne politike. Novi Zakon o javnom financiranju koji će stupiti na snagu 2014. godine zadržava postojeća numerička fiskalna pravila, uvodi nova i proširuje pokrivenost na sve državne podsektore, dodatno jača zahtjeve na općinskoj razini i provodi reformu trogodišnjeg srednjoročnog proračunskog okvira. Važno je da nacionalna tijela zadrže usmjerenost na reforme i pripreme teren za provedbu novog Zakona o javnom financiranju, a posebno utvrđivanjem predviđene neovisne fiskalne institucije i davanjem jasnog mandata, funkcionalne neovisnosti i odgovarajućih sredstava toj instituciji. Postoji znatan prostor za poboljšanja u poreznom usklađivanju i napredak u tom području omogućio bi Bugarskoj podržavanje viših rashoda koji jačaju rast. Iako je Bugarska poduzela određene zamjetne korake za smanjenje troškova usklađivanja i poboljšanje ubiranja prihoda, porezni je sustav još uvijek obilježen utajama poreza u znatnom opsegu i niskom administrativnom učinkovitošću. Administrativni troškovi prikupljanja poreza su visoki, kao i troškovi poslovanja povezanih s plaćanjem poreza. Unatoč mjerama poboljšanja poreznog usklađivanja, udio sive ekonomije još uvijek je procijenjen kao visok i njegovo smanjenje iziskuje kontinuirane dugoročne napore.

| (12) | Smanjivanje ranog izlaska s tržišta rada ključni je izazov za poboljšanje prikladnosti mirovinskog sustava, kao i za ponudu radne snage. Stopa zaposlenosti starijih radnika, a posebno starijih žena, ispod je prosjeka EU-a i rezultira neodgovarajućim pravima na mirovinu za velik dio korisnika. Bitne su reforme već poduzete u ovom području, ali preostali posebni sustavi za određena zanimanja su među čimbenicima koji utječu na spuštanje efektivne dobi za umirovljenje. Nastavljajući napredak postignut u podizanju dobi za umirovljenje, Bugarska također treba pripremiti i odrediti datum uvođenja iste zakonske dobi za odlazak u mirovinu za muškarce i žene koji su uplaćivali doprinose tijekom cjelokupnog radnog vijeka. Preispitivanje kriterija za invalidske mirovine i kontrola njihove dodjele (kao što je uvođenje kriterija sposobnosti za rad) bio bi važan doprinos djelotvornom ograničavanju zlouporabe. |
| --- | --- |

(12)

Smanjivanje ranog izlaska s tržišta rada ključni je izazov za poboljšanje prikladnosti mirovinskog sustava, kao i za ponudu radne snage. Stopa zaposlenosti starijih radnika, a posebno starijih žena, ispod je prosjeka EU-a i rezultira neodgovarajućim pravima na mirovinu za velik dio korisnika. Bitne su reforme već poduzete u ovom području, ali preostali posebni sustavi za određena zanimanja su među čimbenicima koji utječu na spuštanje efektivne dobi za umirovljenje. Nastavljajući napredak postignut u podizanju dobi za umirovljenje, Bugarska također treba pripremiti i odrediti datum uvođenja iste zakonske dobi za odlazak u mirovinu za muškarce i žene koji su uplaćivali doprinose tijekom cjelokupnog radnog vijeka. Preispitivanje kriterija za invalidske mirovine i kontrola njihove dodjele (kao što je uvođenje kriterija sposobnosti za rad) bio bi važan doprinos djelotvornom ograničavanju zlouporabe.

| (13) | Bugarska je suočena s ispodprosječnom zaposlenošću i padom zaposlenosti, kao i s velikim razlikama u nezaposlenosti po regijama i podskupinama stanovništva. Kriza je imala posebno snažan utjecaj na nisko kvalificirane radnike i znatno je povećala nezaposlenost mladih. Dugotrajna nezaposlenost viša je od EU prosjeka. Restrukturirana agencija za zapošljavanje mogla bi odigrati važnu ulogu u spajanju ponude i potražnje na bugarskom tržištu rada putem djelotvornijeg savjetovanja, ciljanih mjera zapošljavanja i boljeg identificiranja kvalifikacija koje će se tražiti u budućnosti. Rana evaluacija inicijative za zapošljavanje mladih koja se trenutno provodi može osigurati usmjeravanje resursa na djelovanja koja kao rezultat stvaraju najviše novih poslova. Izazov ostaje osigurati da sustav minimalnih doprinosa za socijalno osiguranje ostvari cilj smanjivanja sive ekonomije, a da istodobno s tržišta ne isključi nisko kvalificirane radnike. Bugarski su građani suočeni s najvećim rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti u Uniji. Provedba nacionalne strategije smanjenja siromaštva i promicanja socijalne inkluzije 2020. trebala bi se uzeti kao prioritet. Potrebno je poboljšati dostupnost i djelotvornost socijalnih transfera te učinkovitost i pristup socijalnim službama, osobito za djecu i starije osobe. U planu djelovanja uz nacionalnu strategiju za integraciju Roma treba naznačiti točno određene mjere, odgovarajuća sredstva i uspostavu mehanizma praćenja za mjerenje utjecaja djelovanja. |
| --- | --- |

(13)

Bugarska je suočena s ispodprosječnom zaposlenošću i padom zaposlenosti, kao i s velikim razlikama u nezaposlenosti po regijama i podskupinama stanovništva. Kriza je imala posebno snažan utjecaj na nisko kvalificirane radnike i znatno je povećala nezaposlenost mladih. Dugotrajna nezaposlenost viša je od EU prosjeka. Restrukturirana agencija za zapošljavanje mogla bi odigrati važnu ulogu u spajanju ponude i potražnje na bugarskom tržištu rada putem djelotvornijeg savjetovanja, ciljanih mjera zapošljavanja i boljeg identificiranja kvalifikacija koje će se tražiti u budućnosti. Rana evaluacija inicijative za zapošljavanje mladih koja se trenutno provodi može osigurati usmjeravanje resursa na djelovanja koja kao rezultat stvaraju najviše novih poslova. Izazov ostaje osigurati da sustav minimalnih doprinosa za socijalno osiguranje ostvari cilj smanjivanja sive ekonomije, a da istodobno s tržišta ne isključi nisko kvalificirane radnike. Bugarski su građani suočeni s najvećim rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti u Uniji. Provedba nacionalne strategije smanjenja siromaštva i promicanja socijalne inkluzije 2020. trebala bi se uzeti kao prioritet. Potrebno je poboljšati dostupnost i djelotvornost socijalnih transfera te učinkovitost i pristup socijalnim službama, osobito za djecu i starije osobe. U planu djelovanja uz nacionalnu strategiju za integraciju Roma treba naznačiti točno određene mjere, odgovarajuća sredstva i uspostavu mehanizma praćenja za mjerenje utjecaja djelovanja.

| (14) | Bugarska se suočava s izazovom poboljšavanja opće kvalitete i učinkovitosti svog obrazovnog sustava. Konačno donošenje Zakona o predškolskom i školskom obrazovanju prije kraja 2013. pružilo bi okvir za napredak potrebnih reformi, uključujući modernizaciju nastavnog plana i programa te provedbu poboljšanja izobrazbe i poticaja za učitelje. U području visokog obrazovanja reforme su ostvarile samo ograničen napredak. Postojanje znatne nejednakosti između rezultata visokog obrazovanja i potražnje na tržištu rada pogoršava strukturnu nezaposlenost i ometa razvoj inovativnih sektora koji stvaraju veliku dodanu vrijednost. Loša izvedba visokog obrazovanja povezana je s nedostatkom poticaja na institucionalnoj razini kao i sa standardom pojedinih istraživača i nastavnog osoblja. Poboljšanje kvalitete i pokrivenosti zdravstvenog sustava dugoročni je izazov za Bugarsku. Povećanje transparentnosti u financiranju zdravstvene zaštite doprinijelo bi rastu i konkurentnosti u tom sektoru. Udio troškova zdravstvene zaštite za ambulantnu njegu nizak je i ograničava pristup troškovno djelotvornim uslugama zdravstvene zaštite. Visoka stopa izravnih plaćanja djelotvorno isključuje određene segmente stanovništva od primanja usluga zdravstvene zaštite. Bugarska se suočava sa znatnim izazovima pri racionalizaciji i upravljanju bolničkim sektorom. |
| --- | --- |

(14)

Bugarska se suočava s izazovom poboljšavanja opće kvalitete i učinkovitosti svog obrazovnog sustava. Konačno donošenje Zakona o predškolskom i školskom obrazovanju prije kraja 2013. pružilo bi okvir za napredak potrebnih reformi, uključujući modernizaciju nastavnog plana i programa te provedbu poboljšanja izobrazbe i poticaja za učitelje. U području visokog obrazovanja reforme su ostvarile samo ograničen napredak. Postojanje znatne nejednakosti između rezultata visokog obrazovanja i potražnje na tržištu rada pogoršava strukturnu nezaposlenost i ometa razvoj inovativnih sektora koji stvaraju veliku dodanu vrijednost. Loša izvedba visokog obrazovanja povezana je s nedostatkom poticaja na institucionalnoj razini kao i sa standardom pojedinih istraživača i nastavnog osoblja. Poboljšanje kvalitete i pokrivenosti zdravstvenog sustava dugoročni je izazov za Bugarsku. Povećanje transparentnosti u financiranju zdravstvene zaštite doprinijelo bi rastu i konkurentnosti u tom sektoru. Udio troškova zdravstvene zaštite za ambulantnu njegu nizak je i ograničava pristup troškovno djelotvornim uslugama zdravstvene zaštite. Visoka stopa izravnih plaćanja djelotvorno isključuje određene segmente stanovništva od primanja usluga zdravstvene zaštite. Bugarska se suočava sa znatnim izazovima pri racionalizaciji i upravljanju bolničkim sektorom.

| (15) | Konkurentnost domaćih tvrtki i privlačenje stranih ulaganja imalo bi znatne koristi od poboljšanja bugarskog poslovnog okruženja, uključujući povećanu učinkovitost javnih službi. Brža i sustavna provedba e-vlade nudi znatan potencijal i mogla bi, između ostalog, smanjiti troškove usklađivanja i administrativnog opterećenja za poslovanje. Nadalje, potpuna provedba i primjena zakonodavstva o trgovačkim društvima, uključujući odredbe o zakašnjenju pri plaćanju i stečajnim postupcima, znatno bi poboljšala okvirne uvjete ne samo za malo i srednje poduzetništvo (SME). Neodgovarajući pristup financiranju ostaje kočnica razvoja malog i srednjeg poduzetništva. Tu ostaje znatan prostor za bolje iskorištavanje programa potpore za malo i srednje poduzetništvo koje financira Unija. Pravosudni sustav koji je neovisan i dobro funkcionira preduvjet je održivog gospodarskog razvoja. Bugarska je u posljednjih nekoliko godina napredovala u reformi pravosudnog sustava, osobito u modernizaciji pravnog i institucionalnog okvira. Istodobno ostaje znatan potencijal za potpuno iskorištavanje tog okvira, osiguravanje održivosti rezultata i jačanja vlasništva nad reformama na svim razinama. Pojačani napori u borbi protiv korupcije predstavljali bi na sličan način pozitivan doprinos poboljšanju poslovnog okruženja. |
| --- | --- |

(15)

Konkurentnost domaćih tvrtki i privlačenje stranih ulaganja imalo bi znatne koristi od poboljšanja bugarskog poslovnog okruženja, uključujući povećanu učinkovitost javnih službi. Brža i sustavna provedba e-vlade nudi znatan potencijal i mogla bi, između ostalog, smanjiti troškove usklađivanja i administrativnog opterećenja za poslovanje. Nadalje, potpuna provedba i primjena zakonodavstva o trgovačkim društvima, uključujući odredbe o zakašnjenju pri plaćanju i stečajnim postupcima, znatno bi poboljšala okvirne uvjete ne samo za malo i srednje poduzetništvo (SME). Neodgovarajući pristup financiranju ostaje kočnica razvoja malog i srednjeg poduzetništva. Tu ostaje znatan prostor za bolje iskorištavanje programa potpore za malo i srednje poduzetništvo koje financira Unija. Pravosudni sustav koji je neovisan i dobro funkcionira preduvjet je održivog gospodarskog razvoja. Bugarska je u posljednjih nekoliko godina napredovala u reformi pravosudnog sustava, osobito u modernizaciji pravnog i institucionalnog okvira. Istodobno ostaje znatan potencijal za potpuno iskorištavanje tog okvira, osiguravanje održivosti rezultata i jačanja vlasništva nad reformama na svim razinama. Pojačani napori u borbi protiv korupcije predstavljali bi na sličan način pozitivan doprinos poboljšanju poslovnog okruženja.

| (16) | Djelotvorna provedba fondova Unije ostaje od presudne važnosti za potrebna javna ulaganja. Reforma zakonodavstva u području javne nabave iz 2011. bila je znatan korak prema poboljšanju praćenja, sprečavanja i kažnjavanja nepravilnosti. Dok su na snagu stupila nova pravila koja između ostalog pokrivaju projekte koje sufinancira EU, pružanje širih ovlasti agenciji za javnu nabavu dodatno bi poboljšalo djelotvornost prethodnog nadzora. |
| --- | --- |

(16)

Djelotvorna provedba fondova Unije ostaje od presudne važnosti za potrebna javna ulaganja. Reforma zakonodavstva u području javne nabave iz 2011. bila je znatan korak prema poboljšanju praćenja, sprečavanja i kažnjavanja nepravilnosti. Dok su na snagu stupila nova pravila koja između ostalog pokrivaju projekte koje sufinancira EU, pružanje širih ovlasti agenciji za javnu nabavu dodatno bi poboljšalo djelotvornost prethodnog nadzora.

| (17) | Kapacitet i neovisnost regulatora u ključnim gospodarskim sektorima važni su okvirni uvjeti konkurentnosti. Bugarska prometna infrastruktura poboljšana je u posljednjih nekoliko godina dok istodobno još ostaje velik potencijal za napredak u pogledu osiguravanja dostatne učinkovitosti u pružanju usluga i održavanju. Bugarskoj još preostaje potpuno ispuniti obveze u okviru unutarnjeg energetskog tržišta. Znatni izazovi ostaju i na razini veleprodaje i maloprodaje. Tvrdokorne zapreke tržištu, dogovori sa zajamčenom dobiti i regulirane cijene, zajedno s nedostatkom tržišta veleprodaje električne energije i prirodnog plina, predstavljaju područja kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Uzimajući u obzir znatnu ovisnost o jedinom energetskom putu, Bugarska je visoko izložena riziku od šokova u opskrbi. Provedbu interkonekcijskih projekata za električnu energiju i plin trebalo bi ubrzati kako bi se poboljšala diversifikacija i sigurnost opskrbe. Niska energetska učinkovitost ostaje znatan teret za gospodarstvo i za poslovanje i za privatne potrošače. Energetska učinkovitost zgrada, i privatnih i javnih, posjeduje znatan potencijal za napredak. |
| --- | --- |

(17)

Kapacitet i neovisnost regulatora u ključnim gospodarskim sektorima važni su okvirni uvjeti konkurentnosti. Bugarska prometna infrastruktura poboljšana je u posljednjih nekoliko godina dok istodobno još ostaje velik potencijal za napredak u pogledu osiguravanja dostatne učinkovitosti u pružanju usluga i održavanju. Bugarskoj još preostaje potpuno ispuniti obveze u okviru unutarnjeg energetskog tržišta. Znatni izazovi ostaju i na razini veleprodaje i maloprodaje. Tvrdokorne zapreke tržištu, dogovori sa zajamčenom dobiti i regulirane cijene, zajedno s nedostatkom tržišta veleprodaje električne energije i prirodnog plina, predstavljaju područja kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Uzimajući u obzir znatnu ovisnost o jedinom energetskom putu, Bugarska je visoko izložena riziku od šokova u opskrbi. Provedbu interkonekcijskih projekata za električnu energiju i plin trebalo bi ubrzati kako bi se poboljšala diversifikacija i sigurnost opskrbe. Niska energetska učinkovitost ostaje znatan teret za gospodarstvo i za poslovanje i za privatne potrošače. Energetska učinkovitost zgrada, i privatnih i javnih, posjeduje znatan potencijal za napredak.

| (18) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske. Procijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog ekonomskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 7. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske. Procijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog ekonomskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa s razine EU-za buduće nacionalne odluke. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 7.

| (19) | S obzirom na ovu procjenu Vijeće je pregledalo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na ovu procjenu Vijeće je pregledalo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebno u dolje navedenoj preporuci 1.

| (20) | S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama 3., 4. i 5., |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu, Vijeće je pregledalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u dolje navedenim preporukama 3., 4. i 5.,

PREPORUČUJE da Bugarska u razdoblju 2013.–2014. poduzme djelovanja kojima je cilj:

| 1. | Zadržati stabilnu fiskalnu poziciju osiguravanjem usklađenost s MTO-om i nastaviti s fiskalnom politikom koja promiče rast kako je predviđeno programom konvergencije. Provesti sveobuhvatnu poreznu strategiju kako bi se ojačali svi aspekti poreznog zakona i postupaka ubiranja poreza s ciljem povećanja prihoda, posebno poboljšanjem ubiranja poreza, borbom protiv sive ekonomije i smanjenjem troškova usklađivanja. Osnovati neovisnu instituciju za nadzor fiskalne politike i pružanje analize i savjeta. |
| --- | --- |

1.

Zadržati stabilnu fiskalnu poziciju osiguravanjem usklađenost s MTO-om i nastaviti s fiskalnom politikom koja promiče rast kako je predviđeno programom konvergencije. Provesti sveobuhvatnu poreznu strategiju kako bi se ojačali svi aspekti poreznog zakona i postupaka ubiranja poreza s ciljem povećanja prihoda, posebno poboljšanjem ubiranja poreza, borbom protiv sive ekonomije i smanjenjem troškova usklađivanja. Osnovati neovisnu instituciju za nadzor fiskalne politike i pružanje analize i savjeta.

| 2. | Postupno ukinuti mogućnosti ranog umirovljenja, uvesti istu zakonsku granicu za odlazak u mirovinu za muškarce i žene i provesti politike aktivnog tržišta rada koje omogućuju starijim radnicima dulji ostanak na tržištu rada. Postrožiti kriterije prihvatljivosti i kontrole za dodjelu invalidskih mirovina da bi se djelotvorno ograničila zlouporaba. |
| --- | --- |

2.

Postupno ukinuti mogućnosti ranog umirovljenja, uvesti istu zakonsku granicu za odlazak u mirovinu za muškarce i žene i provesti politike aktivnog tržišta rada koje omogućuju starijim radnicima dulji ostanak na tržištu rada. Postrožiti kriterije prihvatljivosti i kontrole za dodjelu invalidskih mirovina da bi se djelotvorno ograničila zlouporaba.

| 3. | Ubrzati nacionalnu inicijativu za zapošljavanje mladih, na primjer putem jamstva za mlade (6). Dodatno ojačati kapacitet agencije za zapošljavanje s ciljem pružanja djelotvornog savjetovanja osobama koje traže posao i razvijanje kapaciteta prepoznavanja i podudaranja potrebnih vještina. Poboljšati politike aktivnog tržišnog rada, osobito one koje se tiču nacionalnih programa zapošljavanja. Preispitati minimalne pragove za doprinose za socijalno osiguranje da bi se osiguralo da sustav ne isključi niskokvalificirane radnike s tržišta rada. Osigurati konkretne rezultate nacionalne strategije smanjivanja siromaštva i promicanja socijalne inkluzije 2020. te nacionalne strategije za integraciju Roma. Poboljšati dostupnost i djelotvornost socijalnih transfera i usluga, osobito onih za djecu i starije. |
| --- | --- |

3.

Ubrzati nacionalnu inicijativu za zapošljavanje mladih, na primjer putem jamstva za mlade (6). Dodatno ojačati kapacitet agencije za zapošljavanje s ciljem pružanja djelotvornog savjetovanja osobama koje traže posao i razvijanje kapaciteta prepoznavanja i podudaranja potrebnih vještina. Poboljšati politike aktivnog tržišnog rada, osobito one koje se tiču nacionalnih programa zapošljavanja. Preispitati minimalne pragove za doprinose za socijalno osiguranje da bi se osiguralo da sustav ne isključi niskokvalificirane radnike s tržišta rada. Osigurati konkretne rezultate nacionalne strategije smanjivanja siromaštva i promicanja socijalne inkluzije 2020. te nacionalne strategije za integraciju Roma. Poboljšati dostupnost i djelotvornost socijalnih transfera i usluga, osobito onih za djecu i starije.

| 4. | Donijeti Zakon o obrazovanju i nastaviti s reformom visokog obrazovanja, posebno putem boljeg usklađivanja rezultata s potrebama tržišta rada i jačanja suradnje između obrazovanja, istraživanja i poslovanja. Poboljšati pristup inkluzivnom obrazovanju za djecu u nepovoljnom položaju, osobito Romima. Osigurati djelotvoran pristup zdravstvenoj zaštiti i poboljšati oblikovanje cijena za usluge zdravstvene zaštite povezivanjem financiranja bolnica s rezultatima i razvijanjem izvanbolničke njege. |
| --- | --- |

4.

Donijeti Zakon o obrazovanju i nastaviti s reformom visokog obrazovanja, posebno putem boljeg usklađivanja rezultata s potrebama tržišta rada i jačanja suradnje između obrazovanja, istraživanja i poslovanja. Poboljšati pristup inkluzivnom obrazovanju za djecu u nepovoljnom položaju, osobito Romima. Osigurati djelotvoran pristup zdravstvenoj zaštiti i poboljšati oblikovanje cijena za usluge zdravstvene zaštite povezivanjem financiranja bolnica s rezultatima i razvijanjem izvanbolničke njege.

| 5. | Poduzeti daljnje korake za poboljšanje poslovnog okruženja smanjivanjem birokracije, primjenom strategije e-vlade i provedbom zakona o zakašnjenju pri plaćanju. Unaprijediti kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i djelotvornije se boriti protiv korupcije. Unaprijediti pristup financiranju za malo i srednje poduzetništvo i poslovne inicijative (start-up). |
| --- | --- |

5.

Poduzeti daljnje korake za poboljšanje poslovnog okruženja smanjivanjem birokracije, primjenom strategije e-vlade i provedbom zakona o zakašnjenju pri plaćanju. Unaprijediti kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i djelotvornije se boriti protiv korupcije. Unaprijediti pristup financiranju za malo i srednje poduzetništvo i poslovne inicijative (start-up).

| 6. | Ubrzati apsorpciju sredstava EU-a. Osigurati dobru provedbu zakonodavstva u području javne nabave širenjem prethodnog nadzora koji provodi agencija za javnu nabavu kako bi se spriječile nepravilnosti. |
| --- | --- |

6.

Ubrzati apsorpciju sredstava EU-a. Osigurati dobru provedbu zakonodavstva u području javne nabave širenjem prethodnog nadzora koji provodi agencija za javnu nabavu kako bi se spriječile nepravilnosti.

| 7. | Ojačati neovisnost nacionalnih regulatornih tijela i administrativnog kapaciteta, osobito u sektorima energije i transporta, kao i za upravljanje otpadom i vodom. Ukloniti zapreke tržištu, kvote, teritorijalna ograničenja i regulirane cijene te dovršiti oblikovanje tržišta postavljajući transparentno veleprodajno tržište električne energije i prirodnog plina. Ubrzati interkonekcijske projekte za električnu energiju i plin te poboljšati kapacitet za suočavanje s prekidima u opskrbi. Pojačati napore za poboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

7.

Ojačati neovisnost nacionalnih regulatornih tijela i administrativnog kapaciteta, osobito u sektorima energije i transporta, kao i za upravljanje otpadom i vodom. Ukloniti zapreke tržištu, kvote, teritorijalna ograničenja i regulirane cijene te dovršiti oblikovanje tržišta postavljajući transparentno veleprodajno tržište električne energije i prirodnog plina. Ubrzati interkonekcijske projekte za električnu energiju i plin te poboljšati kapacitet za suočavanje s prekidima u opskrbi. Pojačati napore za poboljšanje energetske učinkovitosti.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana u 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 9.

4

(5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Uspostavljeno Preporukom Vijeća od 22. travnja 2013. (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

6

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/19

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/02))

2014/C 150/15

„PREPORUKA VIJEĆA

od w9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Belgije za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. te članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna te nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu sigurnost,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomsku politiku država članica i Unije (2010.–2014.) i 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Dana 29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te na razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu. |
| --- | --- |

(3)

Dana 29. lipnja 2012. čelnici država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te na razinama europodručja i Europske unije, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, osobito izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu državu.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Belgije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o Programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Belgije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o Programu stabilizacije Belgije za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, također usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Belgija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, također usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Belgija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament bio primjereno uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je iskazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko je vijeće 14. ožujka 2013. podržalo prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Vijeće je iskazalo potporu za provođenje diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, za uspostavu uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanje rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizaciju javne uprave.

| (8) | Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Belgiju na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Belgija proživljava makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju nadzor te političku akciju. Makroekonomske promjene u područjima robnog vanjskotržišnog natjecanja i zaduženosti, pogotovo one koje se odnose na visoke razine javnog duga za realno gospodarstvo, zaslužuju pomnu pažnju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 10. travnja 2013. objavila rezultate svoga detaljnog preispitivanja za Belgiju na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Analiza Komisije dovodi do zaključka da Belgija proživljava makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju nadzor te političku akciju. Makroekonomske promjene u područjima robnog vanjskotržišnog natjecanja i zaduženosti, pogotovo one koje se odnose na visoke razine javnog duga za realno gospodarstvo, zaslužuju pomnu pažnju.

| (9) | Belgija je 29. travnja 2013. predala svoj Nacionalni program reforme za 2013. te svoj Program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa procijenjena istodobno. |
| --- | --- |

(9)

Belgija je 29. travnja 2013. predala svoj Nacionalni program reforme za 2013. te svoj Program stabilizacije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa procijenjena istodobno.

| (10) | Na osnovi Programa stabilizacije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu izgleda vjerodostojno. U usporedbi s predviđanjem za proljeće 2013. koje su izradile Komisijine službe gdje se predviđa rast BDP-a u 2013. i porast do 1,2 % u 2014., on je nešto optimističniji (predviđanja od 0,2 % odnosno 1,5 %). Od 2010. godine, a pogotovo 2012., Belgija je provela konsolidacijske mjere i, također 2012. godine, uvela strukturne reforme u mirovinski sustav, sustav naknada za nezaposlene i tržišta proizvoda. Međutim, fiskalni napor nije bio dostatan za usklađivanje s Preporukom Komisije od 2. prosinca 2009. o prekidu stanja prekomjernog deficita. Kod dokapitalizacije bankovne grupe Dexia, koja je imala negativan učinak od 0,8 % BDP-a na rezultat deficita te lošiji ekonomski razvoj od predviđenog u drugoj polovici 2012., rok za korekciju prekomjernog deficita za 2012. godinu nije postignut. Zbog toga se sada predviđa da deficit neće dostići referentnu vrijednost iz Ugovora od 3 % BDP-a u 2013. Cilj proračunske strategije utvrđene u Programu stabilizacije jest postići uravnotežen proračun u strukturnom smislu do 2015. i srednjoročni cilj (MTO) u 2016. Program stabilizacije izmijenio je MTO s viška od 0,5 % na višak od 0,75 % BDP-a. Novi MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program stabilizacije kompatibilan je s rokom novog postupka rješavanja prekomjernog deficita iz 2013., ali prema predviđanju za proljeće 2013. koje su izradile Komisijine službe, margina sigurnosti protiv kršenja referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a niska je, uz predviđeni deficit od 2,9 % BDP-a u 2013.
  Planirani godišnji napredak prema srednjoročnom cilju (MTO) koji se predviđa postići do 2016. viši je od 0,5 % BDP-a (u strukturnom smislu). Konsolidacijske mjere nisu navedene nakon 2013. Prema informacijama iz Programa stabilizacije očekuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera, tijekom razdoblja 2014.–2016. pridonijeti godišnjoj strukturnoj prilagodbi prema srednjoročnom cilju za 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilizacije udio javnog duga doseći će svoj vrhunac od 100 % BDP-a u 2013. te postepeno padati na 93 % do 2016. Od 2014. do 2016. Belgija će biti u prijelaznom razdoblju usklađivanja s kriterijima duga. Prema planovima, referentno mjerilo duga ostvarit će se krajem prijelaznog razdoblja. Prema predviđanju za proljeće 2013., koje su izradile Komisijine službe, a koje predviđa da će omjer duga doseći 101,4 % u 2013. i dalje rasti do 102,1 % BDP-a u 2014. temeljem pretpostavke neizmijenjene politike, prijelaz prema pravilu smanjenja duga neće se poštovati u 2014. što ukazuje na to da napredak prema srednjoročnom cilju nije dostatan. Program stabilizacije ne objašnjava kako će se planirana prilagodba razdijeliti među različitim slojevima vlade, pitanje kojim se bavila i prošlogodišnja posebna preporuka. Uz višegodišnji okvir na temelju pravila za opću državu nužno je osmisliti i dogovoriti se o eksplicitnim ugovorima o suradnji radi osiguravanja i provođenja robusnijih, automatskih obveza iz regija, zajednica i lokalnih vlasti kako bi zadovoljili proračunske ciljeve. |
| --- | --- |

(10)

Na osnovi Programa stabilizacije na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu izgleda vjerodostojno. U usporedbi s predviđanjem za proljeće 2013. koje su izradile Komisijine službe gdje se predviđa rast BDP-a u 2013. i porast do 1,2 % u 2014., on je nešto optimističniji (predviđanja od 0,2 % odnosno 1,5 %). Od 2010. godine, a pogotovo 2012., Belgija je provela konsolidacijske mjere i, također 2012. godine, uvela strukturne reforme u mirovinski sustav, sustav naknada za nezaposlene i tržišta proizvoda. Međutim, fiskalni napor nije bio dostatan za usklađivanje s Preporukom Komisije od 2. prosinca 2009. o prekidu stanja prekomjernog deficita. Kod dokapitalizacije bankovne grupe Dexia, koja je imala negativan učinak od 0,8 % BDP-a na rezultat deficita te lošiji ekonomski razvoj od predviđenog u drugoj polovici 2012., rok za korekciju prekomjernog deficita za 2012. godinu nije postignut. Zbog toga se sada predviđa da deficit neće dostići referentnu vrijednost iz Ugovora od 3 % BDP-a u 2013. Cilj proračunske strategije utvrđene u Programu stabilizacije jest postići uravnotežen proračun u strukturnom smislu do 2015. i srednjoročni cilj (MTO) u 2016. Program stabilizacije izmijenio je MTO s viška od 0,5 % na višak od 0,75 % BDP-a. Novi MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Program stabilizacije kompatibilan je s rokom novog postupka rješavanja prekomjernog deficita iz 2013., ali prema predviđanju za proljeće 2013. koje su izradile Komisijine službe, margina sigurnosti protiv kršenja referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a niska je, uz predviđeni deficit od 2,9 % BDP-a u 2013.

Planirani godišnji napredak prema srednjoročnom cilju (MTO) koji se predviđa postići do 2016. viši je od 0,5 % BDP-a (u strukturnom smislu). Konsolidacijske mjere nisu navedene nakon 2013. Prema informacijama iz Programa stabilizacije očekuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera, tijekom razdoblja 2014.–2016. pridonijeti godišnjoj strukturnoj prilagodbi prema srednjoročnom cilju za 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilizacije udio javnog duga doseći će svoj vrhunac od 100 % BDP-a u 2013. te postepeno padati na 93 % do 2016. Od 2014. do 2016. Belgija će biti u prijelaznom razdoblju usklađivanja s kriterijima duga. Prema planovima, referentno mjerilo duga ostvarit će se krajem prijelaznog razdoblja. Prema predviđanju za proljeće 2013., koje su izradile Komisijine službe, a koje predviđa da će omjer duga doseći 101,4 % u 2013. i dalje rasti do 102,1 % BDP-a u 2014. temeljem pretpostavke neizmijenjene politike, prijelaz prema pravilu smanjenja duga neće se poštovati u 2014. što ukazuje na to da napredak prema srednjoročnom cilju nije dostatan. Program stabilizacije ne objašnjava kako će se planirana prilagodba razdijeliti među različitim slojevima vlade, pitanje kojim se bavila i prošlogodišnja posebna preporuka. Uz višegodišnji okvir na temelju pravila za opću državu nužno je osmisliti i dogovoriti se o eksplicitnim ugovorima o suradnji radi osiguravanja i provođenja robusnijih, automatskih obveza iz regija, zajednica i lokalnih vlasti kako bi zadovoljili proračunske ciljeve.

| (11) | Belgija se susreće sa znatnim predviđenim porastom rashoda povezanih s dobi (+ 2 postotna boda BDP-a) već u razdoblju 2010.–2020., pogotovo u područjima mirovina i dugotrajne skrbi. Pokrenuta reforma socijalne skrbi za starije osobe teži pozitivnom utjecaju na zapošljavanje starijih osoba. Unatoč tome prognoze pokazuju da Belgija neće doseći cilj programa 2020. koji je sebi postavila u ovom području. Uzimajući u obzir veličinu izazova, potrebni su dodatni napori kako bi premostila jaz između stvarne i propisane dobi umirovljenja. Mjere povezivanja propisane dobi umirovljenja i razvoja u očekivanom trajanju života omogućile bi dugoročno očuvanje održivosti mirovinskog sustava. Potrebu postizanja financijske održivosti treba uskladiti s potrebom održavanja prikladnosti shema socijalne skrbi za starije osobe. Za dugoročnu skrb treba istražiti poboljšanu isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi, mjere uštede kao što su sprečavanje i rehabilitacija u zdravstvu i stvaranje boljih uvjeta samostalnog života uzimajući u obzir poprilično visoke troškove institucionalne skrbi u Belgiji. |
| --- | --- |

(11)

Belgija se susreće sa znatnim predviđenim porastom rashoda povezanih s dobi (+ 2 postotna boda BDP-a) već u razdoblju 2010.–2020., pogotovo u područjima mirovina i dugotrajne skrbi. Pokrenuta reforma socijalne skrbi za starije osobe teži pozitivnom utjecaju na zapošljavanje starijih osoba. Unatoč tome prognoze pokazuju da Belgija neće doseći cilj programa 2020. koji je sebi postavila u ovom području. Uzimajući u obzir veličinu izazova, potrebni su dodatni napori kako bi premostila jaz između stvarne i propisane dobi umirovljenja. Mjere povezivanja propisane dobi umirovljenja i razvoja u očekivanom trajanju života omogućile bi dugoročno očuvanje održivosti mirovinskog sustava. Potrebu postizanja financijske održivosti treba uskladiti s potrebom održavanja prikladnosti shema socijalne skrbi za starije osobe. Za dugoročnu skrb treba istražiti poboljšanu isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi, mjere uštede kao što su sprečavanje i rehabilitacija u zdravstvu i stvaranje boljih uvjeta samostalnog života uzimajući u obzir poprilično visoke troškove institucionalne skrbi u Belgiji.

| (12) | Belgijski dugoročni gubitak konkurentnosti uzrokovan je nizom čimbenika uključujući sustav određivanja plaća, loše funkcioniranje na ulaznim tržištima i netroškovne čimbenike inovacijskih kapaciteta gospodarstva. Norma za plaće iz 1996., koja je težila očuvanju konkurentnosti prema vodećim trgovačkim partnerima, nije uvijek ispunjavala svoju ulogu. Poduzete neposredne mjere radi usklađivanja razvoja plaće s razinama produktivnosti koraci su u pravome smjeru, ali nisu dovoljne za osiguranje dugoročne kompatibilnosti između trendova produktivnosti i plaće. Strukturna su poboljšanja još uvijek potrebna u okviru pregovora o plaći. Ona uključuju automatske ispravke u slučaju kad se norma za plaće ne poštuje ili kada povećanje zdravstvenog indeksa premašuje povećanje plaće kod vodećih trgovačkih partnera. Sustav pregovaranja o plaći treba osigurati da trendovi plaće slijede dinamiku produktivnosti na podregionalnoj i lokalnoj razini. Belgija je specijalizirana za posredne proizvode među kojima je jaka međunarodna konkurencija i otežava uključivanje promjena ulaznih cijena na konačnu cijenu. I dok su snažne strane belgijskoga sustava za istraživanje i inovacije olakotno djelovale na troškovnu konkurentnost, sustav poslovnog istraživanja i inovacija ostaje vrlo koncentriran i opće jačanje poduzeća i dalje nije dovoljno. Okvirne uvjete za ubrzanje prijelaza prema gospodarstvu osjetljivijem na znanje treba dodatno osnažiti, koncentrirajući se na poduzetništvo, poticanje čvrste dinamike i stvaranje ljudskog kapitala. |
| --- | --- |

(12)

Belgijski dugoročni gubitak konkurentnosti uzrokovan je nizom čimbenika uključujući sustav određivanja plaća, loše funkcioniranje na ulaznim tržištima i netroškovne čimbenike inovacijskih kapaciteta gospodarstva. Norma za plaće iz 1996., koja je težila očuvanju konkurentnosti prema vodećim trgovačkim partnerima, nije uvijek ispunjavala svoju ulogu. Poduzete neposredne mjere radi usklađivanja razvoja plaće s razinama produktivnosti koraci su u pravome smjeru, ali nisu dovoljne za osiguranje dugoročne kompatibilnosti između trendova produktivnosti i plaće. Strukturna su poboljšanja još uvijek potrebna u okviru pregovora o plaći. Ona uključuju automatske ispravke u slučaju kad se norma za plaće ne poštuje ili kada povećanje zdravstvenog indeksa premašuje povećanje plaće kod vodećih trgovačkih partnera. Sustav pregovaranja o plaći treba osigurati da trendovi plaće slijede dinamiku produktivnosti na podregionalnoj i lokalnoj razini. Belgija je specijalizirana za posredne proizvode među kojima je jaka međunarodna konkurencija i otežava uključivanje promjena ulaznih cijena na konačnu cijenu. I dok su snažne strane belgijskoga sustava za istraživanje i inovacije olakotno djelovale na troškovnu konkurentnost, sustav poslovnog istraživanja i inovacija ostaje vrlo koncentriran i opće jačanje poduzeća i dalje nije dovoljno. Okvirne uvjete za ubrzanje prijelaza prema gospodarstvu osjetljivijem na znanje treba dodatno osnažiti, koncentrirajući se na poduzetništvo, poticanje čvrste dinamike i stvaranje ljudskog kapitala.

| (13) | Cijene električne energije i mnogih drugih dobara i usluga više su u Belgiji nego u ostalim državama članicama i odražavaju slabo tržišno natjecanje i strukturne zapreke. Cijene u sektoru maloprodaje ostaju iznad prosjeka europodručja dok ograničenja na profesionalne usluge sprečavaju stvaranje inovativnih poslovnih modela i ograničavaju ulaganje. Belgija je postigla tek ograničen napredak u tržišnom natjecanju mrežnih industrija, a uspostava jakih i neovisnih regulatora ostala je nedovršena. Belgija ima drugu najnižu stopu mobilnih širokopojasnih priključaka u Uniji, uglavnom zbog regulatornih i koordinacijskih problema s obzirom na dostupnost spektra. I dok je velik prelazak potrošača smanjio dominaciju generacije tradicionalnog energetskog subjekta, tržišno natjecanje na razini maloprodaje za električnu energiju i plin te na razini veleprodaje za električnu energiju ostaje izazov uz visoke cijene distribucije koje neproporcionalno pridonose neto razini cijena za industrijske korisnike kada se uspoređuju sa susjednim zemljama. Odluka Belgije da nadzire maloprodajne cijene krajnjeg korisnika za električnu energiju i plin može naškoditi ulaganjima i novim ulascima na tržište. Uvjeti licenciranja u području poštanskih usluga još uvijek izazivaju zabrinutost. Domaći željeznički putnički prijevoz nije se otvorio tržišnom natjecanju i radno zakonodavstvo u lukama još nije modernizirano. Uzimajući u obzir sva gore navedena područja konkurentnosti, ove su mjere hitno potrebne. |
| --- | --- |

(13)

Cijene električne energije i mnogih drugih dobara i usluga više su u Belgiji nego u ostalim državama članicama i odražavaju slabo tržišno natjecanje i strukturne zapreke. Cijene u sektoru maloprodaje ostaju iznad prosjeka europodručja dok ograničenja na profesionalne usluge sprečavaju stvaranje inovativnih poslovnih modela i ograničavaju ulaganje. Belgija je postigla tek ograničen napredak u tržišnom natjecanju mrežnih industrija, a uspostava jakih i neovisnih regulatora ostala je nedovršena. Belgija ima drugu najnižu stopu mobilnih širokopojasnih priključaka u Uniji, uglavnom zbog regulatornih i koordinacijskih problema s obzirom na dostupnost spektra. I dok je velik prelazak potrošača smanjio dominaciju generacije tradicionalnog energetskog subjekta, tržišno natjecanje na razini maloprodaje za električnu energiju i plin te na razini veleprodaje za električnu energiju ostaje izazov uz visoke cijene distribucije koje neproporcionalno pridonose neto razini cijena za industrijske korisnike kada se uspoređuju sa susjednim zemljama. Odluka Belgije da nadzire maloprodajne cijene krajnjeg korisnika za električnu energiju i plin može naškoditi ulaganjima i novim ulascima na tržište. Uvjeti licenciranja u području poštanskih usluga još uvijek izazivaju zabrinutost. Domaći željeznički putnički prijevoz nije se otvorio tržišnom natjecanju i radno zakonodavstvo u lukama još nije modernizirano. Uzimajući u obzir sva gore navedena područja konkurentnosti, ove su mjere hitno potrebne.

| (14) | Belgijski porezni sustav nerazmjerno ovisi o direktnom porezu i nedovoljno je definiran, što negativno utječe na njegovu pravednost. I dok je Belgija poduzela određene napore da smanji ukupno porezno opterećenje na rad, implicitna porezna stopa još je uvijek među najvišima u Uniji za većinu vrsta radnika. Belgija ostaje jedna od zemalja s najnižim udjelom poreza na zaštitu okoliša u ukupnom poreznom prihodu. Još ima prostora za pojednostavnjivanje poreznog sustava i poboljšanja njegove učinkovitosti smanjujući i pojednostavnjujući porezne izdatke kao i ukidajući neopravdane i neučinkovite snižene stope PDV-a. |
| --- | --- |

(14)

Belgijski porezni sustav nerazmjerno ovisi o direktnom porezu i nedovoljno je definiran, što negativno utječe na njegovu pravednost. I dok je Belgija poduzela određene napore da smanji ukupno porezno opterećenje na rad, implicitna porezna stopa još je uvijek među najvišima u Uniji za većinu vrsta radnika. Belgija ostaje jedna od zemalja s najnižim udjelom poreza na zaštitu okoliša u ukupnom poreznom prihodu. Još ima prostora za pojednostavnjivanje poreznog sustava i poboljšanja njegove učinkovitosti smanjujući i pojednostavnjujući porezne izdatke kao i ukidajući neopravdane i neučinkovite snižene stope PDV-a.

| (15) | Belgija se suočava s ispodprosječnim i stagnirajućim sudjelovanjem na tržištu rada te s velikim razlikama u nezaposlenosti i zaposlenosti po regijama i podskupinama stanovništva. Skupine stanovništva s najnižim udjelom na tržištu rada uključuju osobe migrantskog podrijetla, starije osobe i niže kvalificirane mlade osobe u svim regijama. Ove su grupe također izložene većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Reforma povlastica za nezaposlene jest korak u pravome smjeru, ali sama po sebi ne jamči učinkovitije spajanje ponude i potražnje posla, osim ako se ne poveže s učinkovitom pomoći u traženju posla i mogućnostima osposobljavanja. Interakcija između ciljanih smanjenja na federalnoj razini i shema potpora zapošljavanju koje provode regije proizvode znatnu složenost. Iako mjere namijenjene niskokvalificiranim mladim osobama koriste i migrantima, potrebna je sveobuhvatna strategija namijenjena posebno ovoj skupini. Nadalje, zahtjevno je rješavati određene neusklađenosti radne snage bez znatnog porasta međuregionalne mobilnosti radne snage. Potrebna je temeljitija procjena o tome kako obrazovanje i osposobljavanje učiniti transparentnijima i učinkovitijima te kako ojačati sinergiju među različitim pružateljima osposobljavanja. |
| --- | --- |

(15)

Belgija se suočava s ispodprosječnim i stagnirajućim sudjelovanjem na tržištu rada te s velikim razlikama u nezaposlenosti i zaposlenosti po regijama i podskupinama stanovništva. Skupine stanovništva s najnižim udjelom na tržištu rada uključuju osobe migrantskog podrijetla, starije osobe i niže kvalificirane mlade osobe u svim regijama. Ove su grupe također izložene većem riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Reforma povlastica za nezaposlene jest korak u pravome smjeru, ali sama po sebi ne jamči učinkovitije spajanje ponude i potražnje posla, osim ako se ne poveže s učinkovitom pomoći u traženju posla i mogućnostima osposobljavanja. Interakcija između ciljanih smanjenja na federalnoj razini i shema potpora zapošljavanju koje provode regije proizvode znatnu složenost. Iako mjere namijenjene niskokvalificiranim mladim osobama koriste i migrantima, potrebna je sveobuhvatna strategija namijenjena posebno ovoj skupini. Nadalje, zahtjevno je rješavati određene neusklađenosti radne snage bez znatnog porasta međuregionalne mobilnosti radne snage. Potrebna je temeljitija procjena o tome kako obrazovanje i osposobljavanje učiniti transparentnijima i učinkovitijima te kako ojačati sinergiju među različitim pružateljima osposobljavanja.

| (16) | Predviđanja emisija stakleničkih plinova do 2020. ukazuju na to da Belgija neće ispuniti svoj cilj od 15 % smanjenja. Ostaje nejasno kako izolirane inicijative koje provode različita upravljačka tijela mogu osigurati ostvarenje cilja ili kako podijeliti opterećenje među regijama. Utjecaj kombiniranih mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prijevoza i građevinarstva, ostaje nejasan. Prometne gužve stvaraju veliko opterećenje belgijskom gospodarstvu, procjenjuju se na 2 % BDP-a i među najvećima su u Europi, ali provedba novog sustava poreza na promet u trima regijama odgođena je do 2016. |
| --- | --- |

(16)

Predviđanja emisija stakleničkih plinova do 2020. ukazuju na to da Belgija neće ispuniti svoj cilj od 15 % smanjenja. Ostaje nejasno kako izolirane inicijative koje provode različita upravljačka tijela mogu osigurati ostvarenje cilja ili kako podijeliti opterećenje među regijama. Utjecaj kombiniranih mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prijevoza i građevinarstva, ostaje nejasan. Prometne gužve stvaraju veliko opterećenje belgijskom gospodarstvu, procjenjuju se na 2 % BDP-a i među najvećima su u Europi, ali provedba novog sustava poreza na promet u trima regijama odgođena je do 2016.

| (17) | Problemi s koordinacijom, svojstveni visokoregionaliziranoj strukturi, naglašavaju učinkovitu organizaciju javne uprave jer prisutnost više mreža, slojeva i dionika može dovesti do udvostručenja struktura s oslabjelim upravljanjem i višim administrativnim troškovima. Ovakvi problemi dolaze do izražaja kod oporezivanja i podjele opterećenja proračunskih napora uključujući one za obrazovanje i socijalnu skrb, koji općenito zahtijevaju veću suradnju i koordinaciju. |
| --- | --- |

(17)

Problemi s koordinacijom, svojstveni visokoregionaliziranoj strukturi, naglašavaju učinkovitu organizaciju javne uprave jer prisutnost više mreža, slojeva i dionika može dovesti do udvostručenja struktura s oslabjelim upravljanjem i višim administrativnim troškovima. Ovakvi problemi dolaze do izražaja kod oporezivanja i podjele opterećenja proračunskih napora uključujući one za obrazovanje i socijalnu skrb, koji općenito zahtijevaju veću suradnju i koordinaciju.

| (18) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije. Donijela je procjenu Nacionalnog programa reforme i Programa stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 7. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije. Donijela je procjenu Nacionalnog programa reforme i Programa stabilizacije te predstavila detaljno preispitivanje. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i uputama EU-a s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 7.

| (19) | S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo Program stabilizacije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na ovu procjenu Vijeće je proučilo Program stabilizacije, a njegovo stajalište (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1.

| (20) | S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje te ovu procjenu Vijeće je pregledalo Nacionalni program reforme i Program stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 5. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje te ovu procjenu Vijeće je pregledalo Nacionalni program reforme i Program stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 naznačene su u ispod navedenim preporukama od 1. do 5.

| (21) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi trebala osigurati cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(21)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i sveobuhvatnu analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi trebala osigurati cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Belgija poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Usvojiti dodatne mjere radi postizanja napora u strukturnim prilagodbama navedenim u Odluci Vijeća da izda obavijest za ispravak prekomjernog deficita do 2013. godine i poboljša održivost i vjerodostojnost konsolidacije. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe te stimulirale potencijal za rast. Nakon ispravka prekomjernog deficita odgovarajućim tempom treba nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2016. dosegle srednjoročni cilj i osigurale da je visoki omjer duga na sigurnoj putanji pada. Radi toga do 15. listopada 2013. treba predstaviti strukturne mjere koje potiču rast za 2014. godinu koje će osigurati održivu korekciju prekomjernog deficita i dovoljan napredak prema srednjoročnom cilju. Osigurati da je putanja prilagodbe uravnotežena tijekom vremena ili čak na samom početku. Usvojiti eksplicitne ugovore o suradnji koji će osigurati da su proračunski ciljevi obvezatni na federalnoj i podfederalnoj razini u srednjoročnoj perspektivi planiranja, uključujući brzo usvajanje pravila o državnom proračunskom saldu/suficitu koji udovoljava zahtjevima Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj Uniji te povećati transparentnost podjele opterećenja i odgovornosti u svim slojevima vlasti. |
| --- | --- |

1.

Usvojiti dodatne mjere radi postizanja napora u strukturnim prilagodbama navedenim u Odluci Vijeća da izda obavijest za ispravak prekomjernog deficita do 2013. godine i poboljša održivost i vjerodostojnost konsolidacije. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi koje bi poboljšale sposobnost prilagodbe te stimulirale potencijal za rast. Nakon ispravka prekomjernog deficita odgovarajućim tempom treba nastaviti sa strukturnim prilagodbama kako bi do 2016. dosegle srednjoročni cilj i osigurale da je visoki omjer duga na sigurnoj putanji pada. Radi toga do 15. listopada 2013. treba predstaviti strukturne mjere koje potiču rast za 2014. godinu koje će osigurati održivu korekciju prekomjernog deficita i dovoljan napredak prema srednjoročnom cilju. Osigurati da je putanja prilagodbe uravnotežena tijekom vremena ili čak na samom početku. Usvojiti eksplicitne ugovore o suradnji koji će osigurati da su proračunski ciljevi obvezatni na federalnoj i podfederalnoj razini u srednjoročnoj perspektivi planiranja, uključujući brzo usvajanje pravila o državnom proračunskom saldu/suficitu koji udovoljava zahtjevima Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj Uniji te povećati transparentnost podjele opterećenja i odgovornosti u svim slojevima vlasti.

| 2. | Pojačati napore premošćivanja jaza između efektivne i zakonske dobi umirovljenja, uključujući provedbu trenutačnih reformi radi smanjenja mogućnosti odlaska u ranu mirovinu. Poduprijeti reforme socijalne skrbi za starije osobe mjerama poticanja zapošljavanja i reforme tržišta rada koje pridonose aktivnom starenju. Povisiti efektivnu dob za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života. Nastaviti poboljšavati isplativost javne potrošnje na dugoročnu institucionalnu skrb. |
| --- | --- |

2.

Pojačati napore premošćivanja jaza između efektivne i zakonske dobi umirovljenja, uključujući provedbu trenutačnih reformi radi smanjenja mogućnosti odlaska u ranu mirovinu. Poduprijeti reforme socijalne skrbi za starije osobe mjerama poticanja zapošljavanja i reforme tržišta rada koje pridonose aktivnom starenju. Povisiti efektivnu dob za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života. Nastaviti poboljšavati isplativost javne potrošnje na dugoročnu institucionalnu skrb.

| 3. | Uspostaviti konkurentnost, provesti stalne napore reforme sustava za određivanje plaća uključujući indeksiranje plaća, posebno poduzimajući strukturne mjere uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te u skladu s državnom praksom; osigurati da određivanje plaća reagira na razvoj produktivnosti, odražava podregionalne i lokalne razlike u produktivnosti i uvjetima na tržištu rada te pruža automatske ispravke kada razvoj plaća otežava troškovnu konkurentnost. |
| --- | --- |

3.

Uspostaviti konkurentnost, provesti stalne napore reforme sustava za određivanje plaća uključujući indeksiranje plaća, posebno poduzimajući strukturne mjere uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te u skladu s državnom praksom; osigurati da određivanje plaća reagira na razvoj produktivnosti, odražava podregionalne i lokalne razlike u produktivnosti i uvjetima na tržištu rada te pruža automatske ispravke kada razvoj plaća otežava troškovnu konkurentnost.

| 4. | Predstaviti konkretne i vremenski određene strukturne mjere radi poboljšanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga, uklanjajući zapreke u maloprodaji i prekomjerna ograničenja kod profesionalnih usluga te poboljšati pružanje mobilnog širokopojasnog pristupa. Nastaviti s poboljšanjem rada energetskog sektora smanjivanjem distribucijskih troškova i nadzorom maloprodajnih cijena te jačanjem neovisnosti regulatora u energetskom, telekomunikacijskom i transportnom sektoru (željeznica, zračni promet). Ukloniti preostale regulatorne zapreke u poštanskom sektoru. |
| --- | --- |

4.

Predstaviti konkretne i vremenski određene strukturne mjere radi poboljšanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga, uklanjajući zapreke u maloprodaji i prekomjerna ograničenja kod profesionalnih usluga te poboljšati pružanje mobilnog širokopojasnog pristupa. Nastaviti s poboljšanjem rada energetskog sektora smanjivanjem distribucijskih troškova i nadzorom maloprodajnih cijena te jačanjem neovisnosti regulatora u energetskom, telekomunikacijskom i transportnom sektoru (željeznica, zračni promet). Ukloniti preostale regulatorne zapreke u poštanskom sektoru.

| 5. | Uspostaviti konkretne i vremenski određene prijedloge za prebacivanje poreza s radne snage na poreznu osnovicu koja manje narušava rast, osobito istraživanjem potencijala poreza na zaštitu okoliša na primjer na dizelsko gorivo, ogrjevno gorivo i oporezivanje privatne uporabe službenog automobila. Pojednostavniti porezni sustav smanjenjem poreznih izdataka, povećati učinkovitost PDV-a i poboljšati izvršavanje poreznih obveza zatvarajući postojeće rupe u sustavu. |
| --- | --- |

5.

Uspostaviti konkretne i vremenski određene prijedloge za prebacivanje poreza s radne snage na poreznu osnovicu koja manje narušava rast, osobito istraživanjem potencijala poreza na zaštitu okoliša na primjer na dizelsko gorivo, ogrjevno gorivo i oporezivanje privatne uporabe službenog automobila. Pojednostavniti porezni sustav smanjenjem poreznih izdataka, povećati učinkovitost PDV-a i poboljšati izvršavanje poreznih obveza zatvarajući postojeće rupe u sustavu.

| 6. | Dodatno smanjiti nepoticajne mjere za rad osiguravajući učinkovitu provedbu zahtjeva traženja posla i prilagođene pomoći u traženju posla za sve nezaposlene. Poduzeti mjere za povećanje međuregionalne mobilnosti radnika. Pojednostavniti i ojačati usklađenost između poticaja za zapošljavanje, politika aktivacije, potraživanja rada, obrazovanja, cjeloživotnog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja za starije i mlade osobe. Razviti cjelovite strategije socijalne uključenosti i tržišta rada za osobe migrantskog podrijetla. |
| --- | --- |

6.

Dodatno smanjiti nepoticajne mjere za rad osiguravajući učinkovitu provedbu zahtjeva traženja posla i prilagođene pomoći u traženju posla za sve nezaposlene. Poduzeti mjere za povećanje međuregionalne mobilnosti radnika. Pojednostavniti i ojačati usklađenost između poticaja za zapošljavanje, politika aktivacije, potraživanja rada, obrazovanja, cjeloživotnog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja za starije i mlade osobe. Razviti cjelovite strategije socijalne uključenosti i tržišta rada za osobe migrantskog podrijetla.

| 7. | Poduzeti konkretne mjere i dogovoriti jasnu podjelu snaga između federalnih i regionalnih vlasti radi osiguravanja napretka prema dostizanju ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova iz aktivnosti programa netrgovanja emisijama, posebno iz transporta i građevinarstva. |
| --- | --- |

7.

Poduzeti konkretne mjere i dogovoriti jasnu podjelu snaga između federalnih i regionalnih vlasti radi osiguravanja napretka prema dostizanju ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova iz aktivnosti programa netrgovanja emisijama, posebno iz transporta i građevinarstva.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

3

(4)  SL C 219, 24.7.2012., str. 5.

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/24

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2016.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/04))

2014/C 150/16

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2013. i mišljenje Vijeća o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2016.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), što skupa čini „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

Dana 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) („Preporuka iz 2012.”) o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2015. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) („Preporuka iz 2012.”) o nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Češke Republike za razdoblje 2012.–2015.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila drugo Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Češka Republika nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila drugo Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Češka Republika nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, ponovne uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, ponovne uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanja problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | Češka Republika je 17. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013., a 26. travnja 2013. svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa istodobno podvrgnuta procjeni. |
| --- | --- |

(8)

Češka Republika je 17. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013., a 26. travnja 2013. svoj program konvergencije za razdoblje 2012.–2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa istodobno podvrgnuta procjeni.

| (9) | Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Češka Republika smanjila ukupni proračunski deficit za 1,4 % (5) BDP-a od 2009. do 2012. zbog značajnih napora za konsolidaciju te da je, na temelju trenutačnih očekivanja, na putu izvršenja korekcija prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerojatan je. U skladu s programom konvergencije, očekuje se da će rast realnog BDP-a biti na razini od 0 % i 1,2 % u 2013., odnosno 2014., u usporedbi s -0,4 % i 1,6 % u 2013., odnosno 2014. kako je navedeno u predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene u programu konvergencije jest zadržati deficit opće države ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a. Cilj da deficit opće države u 2013. bude 2,8 % BDP-a u skladu je s rokom za korekciju prekomjernog deficita utvrđenim u Preporuci Vijeća od 2. prosinca 2009. Predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. predviđaju deficit države od 2,9 % i 3 % BDP-a za 2013., odnosno 2014. Postoji rizik da u 2013. dođe do lošijih proračunskih rezultata od očekivanih, zbog dodatnih korekcija isplata fondova EU-a. S pozitivne strane, jednokratni prihodi povezani s planiranom aukcijom novih telekomunikacijskih frekvencijskih pojaseva mogli bi rezultirati proračunskim rezultatima boljima od očekivanih u 2013.
  Program konvergencije potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj (MTO) za deficit od 1 % BDP-a, koji na odgovarajući način odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se porast (ponovno izračunanoga) strukturnog proračunskog deficita za 0,3 %, 0,2 % te 0,5 % BDP-a u 2014., 2015., odnosno 2016.; stoga u programu konvergencije nije predviđena nijedna prilagodba MTO-u koja nije usklađena sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Stopa rasta državnih rashoda usklađena je s mjerilom za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu u 2014., ali odstupa za 0,3 %, odnosno 0,5 % BDP-a u 2015. i 2016., ostvarujući poboljšanja od 0,5 % BDP-a prema MTO-u koji je Komisija ocijenila primjerenim. Prema programu konvergencije, predviđa se nastavak rasta omjera duga i BDP-a tijekom razdoblja programa, iako sporijim tempom, te se predviđa da će dosegnuti 51,9 % BDP-a u 2016. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju ocjene programa konvergencije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Češka Republika smanjila ukupni proračunski deficit za 1,4 % (5) BDP-a od 2009. do 2012. zbog značajnih napora za konsolidaciju te da je, na temelju trenutačnih očekivanja, na putu izvršenja korekcija prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerojatan je. U skladu s programom konvergencije, očekuje se da će rast realnog BDP-a biti na razini od 0 % i 1,2 % u 2013., odnosno 2014., u usporedbi s -0,4 % i 1,6 % u 2013., odnosno 2014. kako je navedeno u predviđanjima službi Komisije u proljeće 2013. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene u programu konvergencije jest zadržati deficit opće države ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a. Cilj da deficit opće države u 2013. bude 2,8 % BDP-a u skladu je s rokom za korekciju prekomjernog deficita utvrđenim u Preporuci Vijeća od 2. prosinca 2009. Predviđanja službi Komisije u proljeće 2013. predviđaju deficit države od 2,9 % i 3 % BDP-a za 2013., odnosno 2014. Postoji rizik da u 2013. dođe do lošijih proračunskih rezultata od očekivanih, zbog dodatnih korekcija isplata fondova EU-a. S pozitivne strane, jednokratni prihodi povezani s planiranom aukcijom novih telekomunikacijskih frekvencijskih pojaseva mogli bi rezultirati proračunskim rezultatima boljima od očekivanih u 2013.

Program konvergencije potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj (MTO) za deficit od 1 % BDP-a, koji na odgovarajući način odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se porast (ponovno izračunanoga) strukturnog proračunskog deficita za 0,3 %, 0,2 % te 0,5 % BDP-a u 2014., 2015., odnosno 2016.; stoga u programu konvergencije nije predviđena nijedna prilagodba MTO-u koja nije usklađena sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Stopa rasta državnih rashoda usklađena je s mjerilom za rashode iz Pakta o stabilnosti i rastu u 2014., ali odstupa za 0,3 %, odnosno 0,5 % BDP-a u 2015. i 2016., ostvarujući poboljšanja od 0,5 % BDP-a prema MTO-u koji je Komisija ocijenila primjerenim. Prema programu konvergencije, predviđa se nastavak rasta omjera duga i BDP-a tijekom razdoblja programa, iako sporijim tempom, te se predviđa da će dosegnuti 51,9 % BDP-a u 2016.

| (10) | Brz i trajan oporavak spriječen je u Češkoj Republici zbog stalnog smanjenja rashoda za javna ulaganja. Očuvanje rashoda koji jačaju rast s visokomultiplikacijskim učinkom, uključujući projekte koji se sufinanciraju iz fondova EU-a, ne bi samo pomoglo u potpori oporavku, nego bi i doprinijelo rješavanju dugotrajnih izazova. Značajni učinci rasta mogli bi nastati kada bi se kao prioritetni odredili rashodi za mjere čiji je cilj povećanje zapošljavanja, istraživanja i inovacije, obrazovanje, ustanove za skrb o djeci te infrastrukturne projekte. Istodobno, ključno je osiguravanje zakonitosti, regularnosti te učinkovitosti takve potrošnje. |
| --- | --- |

(10)

Brz i trajan oporavak spriječen je u Češkoj Republici zbog stalnog smanjenja rashoda za javna ulaganja. Očuvanje rashoda koji jačaju rast s visokomultiplikacijskim učinkom, uključujući projekte koji se sufinanciraju iz fondova EU-a, ne bi samo pomoglo u potpori oporavku, nego bi i doprinijelo rješavanju dugotrajnih izazova. Značajni učinci rasta mogli bi nastati kada bi se kao prioritetni odredili rashodi za mjere čiji je cilj povećanje zapošljavanja, istraživanja i inovacije, obrazovanje, ustanove za skrb o djeci te infrastrukturne projekte. Istodobno, ključno je osiguravanje zakonitosti, regularnosti te učinkovitosti takve potrošnje.

| (11) | Ograničeni napredak postignut je u 2012. na poreznoj reformi. Dok je porez na promet nekretninama povećan, nije poduzet niti jedan korak za povećanje vrlo niske razine periodičnih poreza na imovinu. Planovi za uvođenje poreza na CO2 te ukidanje oslobađanja od trošarina na prirodni plin za grijanje odbačeni su. Implicitna porezna stopa na energiju jest ispod prosjeka EU-a, a porezi na promet vozila ostaju vrlo niski. Strukturni izazovi također ostaju u oporezivanju rada te posebno utječu na radnike s niskim primanjima i radnike u nepunom radnom vremenu. Poduzeti su samo marginalni koraci za smanjivanje razlika u poreznom tretmanu zaposlenih i samozaposlenih. Češka Republika također ima prostora za daljnje poboljšanje učinkovitosti svoje porezne uprave. Što se tiče poreza na dohodak i poreza na dobit, vlada planira u 2015. stvoriti jedinstvenu točku za prikupljanje koja bi mogla učinkovito racionalizirati poreznu administraciju te pomoći smanjenju kompleksnosti trenutnog sustava. Međutim, nedostatak reforme jest taj što neće doći do usklađivanja poreznih osnovica za porez na dohodak te zdravstvene i socijalne doprinose pa će stoga veliki dio mogućih koristi reforme ostati neiskorišten. |
| --- | --- |

(11)

Ograničeni napredak postignut je u 2012. na poreznoj reformi. Dok je porez na promet nekretninama povećan, nije poduzet niti jedan korak za povećanje vrlo niske razine periodičnih poreza na imovinu. Planovi za uvođenje poreza na CO2 te ukidanje oslobađanja od trošarina na prirodni plin za grijanje odbačeni su. Implicitna porezna stopa na energiju jest ispod prosjeka EU-a, a porezi na promet vozila ostaju vrlo niski. Strukturni izazovi također ostaju u oporezivanju rada te posebno utječu na radnike s niskim primanjima i radnike u nepunom radnom vremenu. Poduzeti su samo marginalni koraci za smanjivanje razlika u poreznom tretmanu zaposlenih i samozaposlenih. Češka Republika također ima prostora za daljnje poboljšanje učinkovitosti svoje porezne uprave. Što se tiče poreza na dohodak i poreza na dobit, vlada planira u 2015. stvoriti jedinstvenu točku za prikupljanje koja bi mogla učinkovito racionalizirati poreznu administraciju te pomoći smanjenju kompleksnosti trenutnog sustava. Međutim, nedostatak reforme jest taj što neće doći do usklađivanja poreznih osnovica za porez na dohodak te zdravstvene i socijalne doprinose pa će stoga veliki dio mogućih koristi reforme ostati neiskorišten.

| (12) | Češka Republika ima razliku u održivosti od 5,0 % BDP-a, što je iznad prosjeka EU-a. Ta razlika uvelike odražava predviđeni dugoročni trošak starenja, koji je posljedica očekivanog rasta mirovinskih rashoda te potrošnje za zdravstvo i dugotrajnu skrb. Zakonska granica za odlazak u mirovinu polako raste, posebno za muškarce. Povećanje stvarne dobi umirovljenja boljim usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života, u usporedbi s trenutačnim zakonodavstvom, značajno bi osnažilo održivost sustava. Nadopunjavanje tih promjena revizijom formule indeksiranja tako da se temelji na cijenama stvorilo bi uštedu kada bi se provelo dugoročno. |
| --- | --- |

(12)

Češka Republika ima razliku u održivosti od 5,0 % BDP-a, što je iznad prosjeka EU-a. Ta razlika uvelike odražava predviđeni dugoročni trošak starenja, koji je posljedica očekivanog rasta mirovinskih rashoda te potrošnje za zdravstvo i dugotrajnu skrb. Zakonska granica za odlazak u mirovinu polako raste, posebno za muškarce. Povećanje stvarne dobi umirovljenja boljim usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života, u usporedbi s trenutačnim zakonodavstvom, značajno bi osnažilo održivost sustava. Nadopunjavanje tih promjena revizijom formule indeksiranja tako da se temelji na cijenama stvorilo bi uštedu kada bi se provelo dugoročno.

| (13) | Suprotno preporuci iz 2012., vlada je 2013. uvela sustav predmirovina koji nudi mogućnost primanja mirovine do pet godina prije ispunjenja zakonskih uvjeta za odlazak u mirovinu. Predmirovine će se isplaćivati iz (trećeg) mirovinskog stupa. Međutim, stup prima značajne državne subvencije kroz izravno sufinanciranje te porezne olakšice za doprinose. Bez obzira na to hoće li samo ograničen broj osoba ispuniti kriterije za stjecanje prava na sudjelovanje u programu, kao što to vlada očekuje, ta mjera omogućuje korisnicima uporabu prethodno obračunane javne subvencije u svrhu koja se protivi politikama promicanja duljeg radnog vijeka. |
| --- | --- |

(13)

Suprotno preporuci iz 2012., vlada je 2013. uvela sustav predmirovina koji nudi mogućnost primanja mirovine do pet godina prije ispunjenja zakonskih uvjeta za odlazak u mirovinu. Predmirovine će se isplaćivati iz (trećeg) mirovinskog stupa. Međutim, stup prima značajne državne subvencije kroz izravno sufinanciranje te porezne olakšice za doprinose. Bez obzira na to hoće li samo ograničen broj osoba ispuniti kriterije za stjecanje prava na sudjelovanje u programu, kao što to vlada očekuje, ta mjera omogućuje korisnicima uporabu prethodno obračunane javne subvencije u svrhu koja se protivi politikama promicanja duljeg radnog vijeka.

| (14) | Očekivani porast potrošnje za zdravstvo i dugotrajnu skrb također pruža značajni doprinos trošku starenja te velikoj razlici u održivosti. Proteklih godina u Češkoj Republici provedene su reforme koje za cilj imaju poboljšanje učinkovitosti zdravstvenog sustava putem obuzdavanja troškova te rješenja koja su više okrenuta tržištu. Međutim, problemi još uvijek postoje. U usporedbi s drugim državama članicama, češki zdravstveni sustav sklon je pretjeranoj usredotočenosti na bolničku skrb, što dovodi do neučinkovitosti. Postoji mogućnost poboljšanja pružanja skrbi na klinički najprimjereniji i najisplativiji način, na primjer uvođenjem prijema na dan operacije te smanjivanjem neprimjerene duljine boravka u bolnicama za akutnu skrb. |
| --- | --- |

(14)

Očekivani porast potrošnje za zdravstvo i dugotrajnu skrb također pruža značajni doprinos trošku starenja te velikoj razlici u održivosti. Proteklih godina u Češkoj Republici provedene su reforme koje za cilj imaju poboljšanje učinkovitosti zdravstvenog sustava putem obuzdavanja troškova te rješenja koja su više okrenuta tržištu. Međutim, problemi još uvijek postoje. U usporedbi s drugim državama članicama, češki zdravstveni sustav sklon je pretjeranoj usredotočenosti na bolničku skrb, što dovodi do neučinkovitosti. Postoji mogućnost poboljšanja pružanja skrbi na klinički najprimjereniji i najisplativiji način, na primjer uvođenjem prijema na dan operacije te smanjivanjem neprimjerene duljine boravka u bolnicama za akutnu skrb.

| (15) | Nedavna predviđanja Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) pokazuju da će puna usklađenost stopa zaposlenosti žena i muškaraca zaustaviti predviđeni pad ukupne radne snage i povećati BDP po glavi stanovnika za čak 16,5 % do 2030. Dana 22. svibnja 2013. vlada je predložila nacrt zakona kojim se uvode „dječje skupine” koje vode profesionalne dadilje, popraćen poreznim olakšicama za pružatelje skrbi te obitelji koje sudjeluju. To je korak u pravom smjeru, ali je samo djelomičan odgovor na problem. Zbog stalnog nedostatka ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine, postoji potreba za daljnjim povećanjem proračunske potpore javnim predškolskim ustanovama za skrb o djeci. Zapošljivost i sudjelovanje na tržištu rada osoba u nepovoljnom položaju također ostaje problem: postoji mogućnost povećanja djelotvornosti i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje. |
| --- | --- |

(15)

Nedavna predviđanja Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) pokazuju da će puna usklađenost stopa zaposlenosti žena i muškaraca zaustaviti predviđeni pad ukupne radne snage i povećati BDP po glavi stanovnika za čak 16,5 % do 2030. Dana 22. svibnja 2013. vlada je predložila nacrt zakona kojim se uvode „dječje skupine” koje vode profesionalne dadilje, popraćen poreznim olakšicama za pružatelje skrbi te obitelji koje sudjeluju. To je korak u pravom smjeru, ali je samo djelomičan odgovor na problem. Zbog stalnog nedostatka ustanova za skrb o djeci, posebno za djecu mlađu od tri godine, postoji potreba za daljnjim povećanjem proračunske potpore javnim predškolskim ustanovama za skrb o djeci. Zapošljivost i sudjelovanje na tržištu rada osoba u nepovoljnom položaju također ostaje problem: postoji mogućnost povećanja djelotvornosti i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje.

| (16) | Preporuka u Preporuci iz 2012. o javnoj upravi posebno sadrži izraženu potrebu za povećanjem djelotvornosti javne uprave te jačanjem borbe protiv korupcije. Međutim, postignut je samo ograničen napredak u usvajanju prioritetnih pravnih akata u skladu s češkom antikorupcijskom strategijom za razdoblje 2011.–2012. Nova antikorupcijska strategija za razdoblje 2013.–2014., koju je usvojila vlada u siječnju 2013., treba biti popraćena hitnim usvajanjem preostalih prioritetnih akata, kao što je Zakon o javnim službenicima. Taj novi zakon trebat će na odgovarajući način razdvojiti politički imenovane osobe od nepolitičkog osoblja, jamčiti neovisnost državnih službenika te stvoriti karijerni sustav koji dobro funkcionira radi smanjenja visoke fluktuacije zaposlenika. Češka Republika postigla je značajan napredak u provođenju Zakona o javnoj nabavi, koji je stupio na snagu u travnju 2012. Međutim, lokalne vlasti prijavile su poteškoće u provođenju Zakona o javnoj nabavi. Što se tiče izvršavanja fondova EU-a, većina mjera uključenih u akcijski plan za jačanje sustava upravljanja i kontrole bila je provedena do kraja 2012. Međutim, češke vlasti trebat će osigurati stalno praćenje akcijskog plana. |
| --- | --- |

(16)

Preporuka u Preporuci iz 2012. o javnoj upravi posebno sadrži izraženu potrebu za povećanjem djelotvornosti javne uprave te jačanjem borbe protiv korupcije. Međutim, postignut je samo ograničen napredak u usvajanju prioritetnih pravnih akata u skladu s češkom antikorupcijskom strategijom za razdoblje 2011.–2012. Nova antikorupcijska strategija za razdoblje 2013.–2014., koju je usvojila vlada u siječnju 2013., treba biti popraćena hitnim usvajanjem preostalih prioritetnih akata, kao što je Zakon o javnim službenicima. Taj novi zakon trebat će na odgovarajući način razdvojiti politički imenovane osobe od nepolitičkog osoblja, jamčiti neovisnost državnih službenika te stvoriti karijerni sustav koji dobro funkcionira radi smanjenja visoke fluktuacije zaposlenika. Češka Republika postigla je značajan napredak u provođenju Zakona o javnoj nabavi, koji je stupio na snagu u travnju 2012. Međutim, lokalne vlasti prijavile su poteškoće u provođenju Zakona o javnoj nabavi. Što se tiče izvršavanja fondova EU-a, većina mjera uključenih u akcijski plan za jačanje sustava upravljanja i kontrole bila je provedena do kraja 2012. Međutim, češke vlasti trebat će osigurati stalno praćenje akcijskog plana.

| (17) | Na razini obveznog obrazovanja, češki učenici općenito ostvaruju prosječne rezultate u međunarodnim usporedbama. U matematici i znanosti, međutim, obrazovni rezultati naglo su se pogoršali tijekom vremena. Češke vlasti odgovorile su nizom mjera koje uključuju razvoj minimalnih obrazovnih standarda, koji će se koristiti diljem zemlje za testiranje učenika. Međutim, trebalo bi razviti više integrirani sustav, koji bi osigurao da učenici, učitelji te škole čiji rezultati budu nezadovoljavajući imaju sustavnu potporu, što bi povećalo razinu ambicije reforme. Glavni izazov s kojim je suočen češki sustav visokog obrazovanja jest osigurati da sve veći broj studenata posjeduje vještine potrebne za uspjeh na tržištu rada. Raspravlja se o reformi Zakona o visokom obrazovanju radi uvođenja postupaka diferenciranog financiranja te jačanja akreditacije. To su relevantni te ambiciozni prijedlozi, iako će njihov stvarni utjecaj ovisiti o konačnom nacrtu reforme. Vlasti također planiraju usvojiti revidirane standarde vrednovanja za financiranje istraživačkih institucija. Povećanje udjela pokazatelja kvalitete, uključujući jačanje suradnje s poslovnim sektorom, pomoglo bi češkom sustavu za istraživanja i inovacije dosegnuti višu razinu izvrsnosti. |
| --- | --- |

(17)

Na razini obveznog obrazovanja, češki učenici općenito ostvaruju prosječne rezultate u međunarodnim usporedbama. U matematici i znanosti, međutim, obrazovni rezultati naglo su se pogoršali tijekom vremena. Češke vlasti odgovorile su nizom mjera koje uključuju razvoj minimalnih obrazovnih standarda, koji će se koristiti diljem zemlje za testiranje učenika. Međutim, trebalo bi razviti više integrirani sustav, koji bi osigurao da učenici, učitelji te škole čiji rezultati budu nezadovoljavajući imaju sustavnu potporu, što bi povećalo razinu ambicije reforme. Glavni izazov s kojim je suočen češki sustav visokog obrazovanja jest osigurati da sve veći broj studenata posjeduje vještine potrebne za uspjeh na tržištu rada. Raspravlja se o reformi Zakona o visokom obrazovanju radi uvođenja postupaka diferenciranog financiranja te jačanja akreditacije. To su relevantni te ambiciozni prijedlozi, iako će njihov stvarni utjecaj ovisiti o konačnom nacrtu reforme. Vlasti također planiraju usvojiti revidirane standarde vrednovanja za financiranje istraživačkih institucija. Povećanje udjela pokazatelja kvalitete, uključujući jačanje suradnje s poslovnim sektorom, pomoglo bi češkom sustavu za istraživanja i inovacije dosegnuti višu razinu izvrsnosti.

| (18) | Češka Republika je među državama članicama s najvećim brojem reguliranih profesija. Javno savjetovanje o preispitivanju regulatornog okvira za profesije provedeno je u 2012., a rezultati će biti predstavljeni u 2013. To je važan korak kako bi se smanjile ili uklonile prepreke za profesije za koje regulacija nije potrebna ili se smatra pretjeranom (uključujući duljinu obveznog pripravničkog staža) te za koje bi lakši pristup mogao potaknuti veće zapošljavanje i rast. Unatoč poboljšanjima proteklih godina, Češka Republika još uvijek je među onima s najvećim energetskim intenzitetom u Uniji te ima nisku učinkovitost u zgradama. |
| --- | --- |

(18)

Češka Republika je među državama članicama s najvećim brojem reguliranih profesija. Javno savjetovanje o preispitivanju regulatornog okvira za profesije provedeno je u 2012., a rezultati će biti predstavljeni u 2013. To je važan korak kako bi se smanjile ili uklonile prepreke za profesije za koje regulacija nije potrebna ili se smatra pretjeranom (uključujući duljinu obveznog pripravničkog staža) te za koje bi lakši pristup mogao potaknuti veće zapošljavanje i rast. Unatoč poboljšanjima proteklih godina, Češka Republika još uvijek je među onima s najvećim energetskim intenzitetom u Uniji te ima nisku učinkovitost u zgradama.

| (19) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj Republici, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 7. |
| --- | --- |

(19)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program konvergencije. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj Republici, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnoga gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 7.

| (20) | S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije te je njegovo mišljenje (6) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1., |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije te je njegovo mišljenje (6) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1.,

PREPORUČUJE da Češka Republika poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Izvršiti proračun za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita u 2013. na održiv način te postizanja strukturne prilagodbe u skladu s preporukama Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP). Za godinu 2014. i poslije, jačati i strogo provoditi proračunsku strategiju, koju podržavaju dostatno određene mjere, kako bi se osigurali odgovarajući fiskalni napori za ostvarivanje dovoljnog napretka prema MTO-u. Odrediti prioritete među rashodima koji dovode do rasta, uključujući pravovremeno dovršavanje preostalih projekata koji se sufinanciraju iz fondova EU-a u skladu s trenutačnim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

1.

Izvršiti proračun za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita u 2013. na održiv način te postizanja strukturne prilagodbe u skladu s preporukama Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP). Za godinu 2014. i poslije, jačati i strogo provoditi proračunsku strategiju, koju podržavaju dostatno određene mjere, kako bi se osigurali odgovarajući fiskalni napori za ostvarivanje dovoljnog napretka prema MTO-u. Odrediti prioritete među rashodima koji dovode do rasta, uključujući pravovremeno dovršavanje preostalih projekata koji se sufinanciraju iz fondova EU-a u skladu s trenutačnim financijskim okvirom.

| 2. | Smanjiti visoku razinu oporezivanja rada oporezivanjem drugih područja koja manje škode rastu, kao što su periodični porezi na nekretnine te porezi na promet vozila. Dodatno smanjiti nesrazmjere u poreznom tretmanu zaposlenih i samozaposlenih. Poboljšati poštovanje poreznih propisa i smanjiti troškove usklađenosti uspostavljanjem jedinstvene točke za prikupljanje te usklađivanjem poreznih osnovica za porez na dohodak te zdravstvene i socijalne doprinose. |
| --- | --- |

2.

Smanjiti visoku razinu oporezivanja rada oporezivanjem drugih područja koja manje škode rastu, kao što su periodični porezi na nekretnine te porezi na promet vozila. Dodatno smanjiti nesrazmjere u poreznom tretmanu zaposlenih i samozaposlenih. Poboljšati poštovanje poreznih propisa i smanjiti troškove usklađenosti uspostavljanjem jedinstvene točke za prikupljanje te usklađivanjem poreznih osnovica za porez na dohodak te zdravstvene i socijalne doprinose.

| 3. | Povisiti stvarnu dob za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života te napraviti reviziju mehanizma indeksiranja. Popratiti povećanje dobi za umirovljenje mjerama koje promiču zapošljivost starijih radnika te smanjenje mogućnosti za rani odlazak s tržišta rada. Posebno, ukloniti javne subvencije za sustav predmirovina. Poduzeti mjere za značajno poboljšanje isplativosti rashoda za zdravstvo, posebno za bolničku skrb. |
| --- | --- |

3.

Povisiti stvarnu dob za umirovljenje usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih davanja s promjenama u očekivanom trajanju života te napraviti reviziju mehanizma indeksiranja. Popratiti povećanje dobi za umirovljenje mjerama koje promiču zapošljivost starijih radnika te smanjenje mogućnosti za rani odlazak s tržišta rada. Posebno, ukloniti javne subvencije za sustav predmirovina. Poduzeti mjere za značajno poboljšanje isplativosti rashoda za zdravstvo, posebno za bolničku skrb.

| 4. | Poduzeti dodatne napore za povećanje učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Značajno poboljšati dostupnost inkluzivnih ustanova za skrb o djeci koje su usmjerene na djecu staru do tri godine te sudjelovanje romske djece, posebno usvajanjem i provođenjem zakona o pružanju usluga skrbi o djeci i jačanjem kapaciteta javnih i privatnih službi za skrb o djeci. |
| --- | --- |

4.

Poduzeti dodatne napore za povećanje učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Značajno poboljšati dostupnost inkluzivnih ustanova za skrb o djeci koje su usmjerene na djecu staru do tri godine te sudjelovanje romske djece, posebno usvajanjem i provođenjem zakona o pružanju usluga skrbi o djeci i jačanjem kapaciteta javnih i privatnih službi za skrb o djeci.

| 5. | Osigurati provođenje antikorupcijske strategije za razdoblje 2013.–2014. Usvojiti Zakon o javnim službenicima koji bi trebao osigurati stabilnu, učinkovitu te profesionalnu državnu upravu. Poboljšati upravljanje fondovima EU-a u pogledu razdoblja programiranja 2014.–2020. Jačati mogućnost provođenja javnih natječaja na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

5.

Osigurati provođenje antikorupcijske strategije za razdoblje 2013.–2014. Usvojiti Zakon o javnim službenicima koji bi trebao osigurati stabilnu, učinkovitu te profesionalnu državnu upravu. Poboljšati upravljanje fondovima EU-a u pogledu razdoblja programiranja 2014.–2020. Jačati mogućnost provođenja javnih natječaja na lokalnoj i regionalnoj razini.

| 6. | Uspostaviti sveobuhvatni okvir za vrednovanje u obveznom obrazovanju te poduzeti ciljane mjere za potporu školama koje imaju loše obrazovne rezultate. Usvojiti mjere za poboljšanje akreditacije i financiranja visokog obrazovanja. Povisiti udio financiranja istraživačkih institucija koje se temelji na rezultatima. |
| --- | --- |

6.

Uspostaviti sveobuhvatni okvir za vrednovanje u obveznom obrazovanju te poduzeti ciljane mjere za potporu školama koje imaju loše obrazovne rezultate. Usvojiti mjere za poboljšanje akreditacije i financiranja visokog obrazovanja. Povisiti udio financiranja istraživačkih institucija koje se temelji na rezultatima.

| 7. | Crpeći informacije iz stalnih preispitivanja, nastaviti s reformom reguliranih profesija, smanjujući ili uklanjajući ulazne barijere te rezerve aktivnosti kada su one neopravdane. Poduzeti daljnje mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama te industrijskim sektorima. |
| --- | --- |

7.

Crpeći informacije iz stalnih preispitivanja, nastaviti s reformom reguliranih profesija, smanjujući ili uklanjajući ulazne barijere te rezerve aktivnosti kada su one neopravdane. Poduzeti daljnje mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama te industrijskim sektorima.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

2

(3)  SL C 219, 24.7.2012., str. 17.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

4

(5)  Deficit opće države za 2012. uključuje jednokratni utjecaj na povećanje deficita zbog usvajanja Zakona o financijskim naknadama crkvama (1,5 % BDP-a).

5

(6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

6

---

| 17.5.2014 | HR | Službeni list Europske unije | C 150/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2014

HR

Službeni list Europske unije

C 150/29

---

Ispravak Preporuke Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2012.–2017.

(tekst na hrvatskom jeziku poništava i zamjenjuje tekst objavljen na engleskom jeziku u Službenom listu Europske unije od 30. srpnja 2013. (2013/C 217/01))

2014/C 150/17

„PREPORUKA VIJEĆA

od 9. srpnja 2013.

o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i mišljenje Vijeća o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2012.–2017.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće 26. ožujka 2010. složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast pod nazivom Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

| (2) | Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2) koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 13. srpnja 2010. usvojilo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. usvojilo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (2) koje skupa čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama te politikama zapošljavanja.

| (3) | 29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju. |
| --- | --- |

(3)

29. lipnja 2012. šefovi država ili vlada država članica donijeli su odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, pružajući skladan okvir za poduzimanje mjera na nacionalnoj razini te razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o djelovanju koje treba poduzeti na razini država članica, posebno izražavanjem potpune predanosti postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju.

| (4) | Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Austrije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2011.–2016. |
| --- | --- |

(4)

Vijeće je 10. srpnja 2012. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Austrije za 2012. i dostavilo svoje mišljenje o programu stabilizacije Austrije za razdoblje 2011.–2016.

| (5) | Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 28. studenoga 2012. usvojila godišnju analizu rasta, obilježavajući početak Europskog semestra 2013. za koordinaciju ekonomskih politika. Komisija je također 28. studenoga 2012., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (4) usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

| (6) | Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament primjereno je uključen u Europski semestar, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 te je 7. veljače 2013. usvojio rezoluciju o zapošljavanju i socijalnim aspektima godišnje analize rasta za 2013. i rezoluciju o doprinosu godišnjoj analizi rasta za 2013.

| (7) | Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće 14. ožujka 2013. podržalo je prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i djelovanja za poticanje rasta. Naglasilo je potrebu provođenja diferencirane fiskalne konsolidacije koja potiče rast, uspostave uobičajenih uvjeta pozajmljivanja gospodarstvu, promicanja rasta i konkurentnosti, rješavanje problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacije javne uprave.

| (8) | Austrija je 16. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. i svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme. |
| --- | --- |

(8)

Austrija je 16. travnja 2013. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2013. i svoj program stabilizacije za razdoblje 2012.–2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, dva su programa podvrgnuta procjeni u isto vrijeme.

| (9) | Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Austrija uložila značajne napore u konsolidaciju kako bi se izvršila korekcija prekomjernog proračunskog deficita. U odnosu na program stabilizacije, makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna optimističan je. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije jest postupno smanjiti deficit opće države radi postizanja uravnoteženog proračuna u nominalnom smislu do 2016. i ostvariti srednjoročni cilj (MTO) do 2017. Program stabilizacije potvrđuje prijašnji MTO strukturnog deficita u iznosu od 0,45 % BDP-a. MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju trenutačnih projekcija, Austrija je na dobrom putu prema korekciji svojeg prekomjernog deficita do 2013., s obzirom na to da deficit opće države iznosi 2,5 % BDP-a u 2012. i očekuje se njegov daljnji pad na 2,2 % BDP-a u 2013. te na 1,8 % BDP-a u 2014. prema predviđanjima službi Komisije. Međutim, mogući su dodatni troškovi koji se odnose na restrukturiranje velike banke koji bi mogli imati značajan utjecaj na povećanje deficita. Nakon velikog poboljšanja koje premašuje kretanja prilagodbe potrebna u postupku u slučaju prekomjernog deficita u 2012., predviđa se povećanje deficita strukturnog salda u 2013. do 1,8 %. Blago povećanje strukturnog deficita u 2013. potvrdila su i predviđanja službi Komisije. Prema informacijama iz programa stabilizacije od 2014. nadalje, ponovno izračunan strukturni saldo predviđa strukturnu prilagodbu koja premašuje 0,5 % u 2014. i 2015. koja bi mogla omogućiti Austriji da dosegne MTO dvije godine ranije u usporedbi sa scenarijem predstavljenim u programu stabilizacije, odnosno 2015., a ne 2017. godine.
  Što se tiče referentnog mjerila za rashode Pakta o stabilnosti i rastu prema informacijama iz programa stabilizacije, očekuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera, u godinama 2014. i 2016. doprinijeti godišnjoj strukturnoj prilagodbi prema MTO-u za 0,5 % BDP-a. Međutim, predviđen značajni pad u omjeru rashoda/BDP-a u scenariju programa stabilizacije vrlo je ambiciozan jer se predviđa kako će rashodi u pogledu BDP-a dosegnuti jednu do najnižih razina u više od petnaest godina. Može se očekivati da će Austrija biti u prijelaznom razdoblju od 2014. do 2016. u pogledu usklađenosti s kriterijima duga i planovi bi osigurali dovoljan napredak prema usklađivanju.
  Jačanje proračunskog okvira nije značajnije utjecalo na fiskalne odnose među različitim razinama vlade, a preklapanja odgovornosti i nedosljednosti između odgovornosti u području financiranja i potrošnje još uvijek nisu riješena. Složeni mehanizam neprestanih postizanja dogovora između nacionalne vlade, pružatelja socijalnog osiguranja i podsavezne razine predstavlja rizik za provedbu mjera usmjerenih na ograničavanje rashoda za zdravstvo. U području obrazovanja, pregovori o prijedlogu sa šest točaka, uključujući ukidanje školskih vlasti na razini okruga, predstavljaju pozitivan korak prema racionalizaciji odgovornosti među različitim razinama vlasti, ali potrebna su daljnja pojednostavljenja radi značajnijeg smanjenja fragmentiranosti. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju ocjene programa stabilizacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Austrija uložila značajne napore u konsolidaciju kako bi se izvršila korekcija prekomjernog proračunskog deficita. U odnosu na program stabilizacije, makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna optimističan je. Glavni cilj proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije jest postupno smanjiti deficit opće države radi postizanja uravnoteženog proračuna u nominalnom smislu do 2016. i ostvariti srednjoročni cilj (MTO) do 2017. Program stabilizacije potvrđuje prijašnji MTO strukturnog deficita u iznosu od 0,45 % BDP-a. MTO je usklađen sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju trenutačnih projekcija, Austrija je na dobrom putu prema korekciji svojeg prekomjernog deficita do 2013., s obzirom na to da deficit opće države iznosi 2,5 % BDP-a u 2012. i očekuje se njegov daljnji pad na 2,2 % BDP-a u 2013. te na 1,8 % BDP-a u 2014. prema predviđanjima službi Komisije. Međutim, mogući su dodatni troškovi koji se odnose na restrukturiranje velike banke koji bi mogli imati značajan utjecaj na povećanje deficita. Nakon velikog poboljšanja koje premašuje kretanja prilagodbe potrebna u postupku u slučaju prekomjernog deficita u 2012., predviđa se povećanje deficita strukturnog salda u 2013. do 1,8 %. Blago povećanje strukturnog deficita u 2013. potvrdila su i predviđanja službi Komisije. Prema informacijama iz programa stabilizacije od 2014. nadalje, ponovno izračunan strukturni saldo predviđa strukturnu prilagodbu koja premašuje 0,5 % u 2014. i 2015. koja bi mogla omogućiti Austriji da dosegne MTO dvije godine ranije u usporedbi sa scenarijem predstavljenim u programu stabilizacije, odnosno 2015., a ne 2017. godine.

Što se tiče referentnog mjerila za rashode Pakta o stabilnosti i rastu prema informacijama iz programa stabilizacije, očekuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera, u godinama 2014. i 2016. doprinijeti godišnjoj strukturnoj prilagodbi prema MTO-u za 0,5 % BDP-a. Međutim, predviđen značajni pad u omjeru rashoda/BDP-a u scenariju programa stabilizacije vrlo je ambiciozan jer se predviđa kako će rashodi u pogledu BDP-a dosegnuti jednu do najnižih razina u više od petnaest godina. Može se očekivati da će Austrija biti u prijelaznom razdoblju od 2014. do 2016. u pogledu usklađenosti s kriterijima duga i planovi bi osigurali dovoljan napredak prema usklađivanju.

Jačanje proračunskog okvira nije značajnije utjecalo na fiskalne odnose među različitim razinama vlade, a preklapanja odgovornosti i nedosljednosti između odgovornosti u području financiranja i potrošnje još uvijek nisu riješena. Složeni mehanizam neprestanih postizanja dogovora između nacionalne vlade, pružatelja socijalnog osiguranja i podsavezne razine predstavlja rizik za provedbu mjera usmjerenih na ograničavanje rashoda za zdravstvo. U području obrazovanja, pregovori o prijedlogu sa šest točaka, uključujući ukidanje školskih vlasti na razini okruga, predstavljaju pozitivan korak prema racionalizaciji odgovornosti među različitim razinama vlasti, ali potrebna su daljnja pojednostavljenja radi značajnijeg smanjenja fragmentiranosti.

| (10) | Predviđa se da će se potencijal radne snage Austrije smanjivati od 2020. nadalje, a gospodarstvo se sve više temelji na stručnom znanju. Postoje mogućnosti za povećanje sudjelovanja radno sposobnog stanovništva, posebno žena, migranata i starijih radnika. |
| --- | --- |

(10)

Predviđa se da će se potencijal radne snage Austrije smanjivati od 2020. nadalje, a gospodarstvo se sve više temelji na stručnom znanju. Postoje mogućnosti za povećanje sudjelovanja radno sposobnog stanovništva, posebno žena, migranata i starijih radnika.

| (11) | Stopa zaposlenosti starijih radnika još uvijek je ispod prosjeka EU-a (43,1 % naspram 48,8 %), premda se vidi značajan napredak i približavanje prosjeku EU-a, a gotovo 30 % ljudi između 1,5 i tri godine budu nezaposleni ili na bolovanju netom prije odlaska u mirovinu. Još uvijek relativno široka uporaba prijevremene mirovine i invalidske mirovine, kao i relativno niski zakonski zahtjevi u pogledu odlaska u mirovinu za žene (60), što će se tek vrlo postupno mijenjati u budućnosti, imaju negativan utjecaj na ponudu starijih radnika. Niz mjera usvojen je u 2012. radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, uglavnom smanjenjem broja prijevremenih i invalidskih mirovina. |
| --- | --- |

(11)

Stopa zaposlenosti starijih radnika još uvijek je ispod prosjeka EU-a (43,1 % naspram 48,8 %), premda se vidi značajan napredak i približavanje prosjeku EU-a, a gotovo 30 % ljudi između 1,5 i tri godine budu nezaposleni ili na bolovanju netom prije odlaska u mirovinu. Još uvijek relativno široka uporaba prijevremene mirovine i invalidske mirovine, kao i relativno niski zakonski zahtjevi u pogledu odlaska u mirovinu za žene (60), što će se tek vrlo postupno mijenjati u budućnosti, imaju negativan utjecaj na ponudu starijih radnika. Niz mjera usvojen je u 2012. radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, uglavnom smanjenjem broja prijevremenih i invalidskih mirovina.

| (12) | Premda je stopa zaposlenosti žena u Austriji relativno visoka (70,3 % u usporedbi sa 62,4 % na razini EU-a u 2012.), i dalje postoji prostor za njezino povišenje putem smanjenja podjele prema spolu na tržištu rada. Udio žena u honorarnim poslovima među najvišima je u Uniji, a raspoloživost skrbi za djecu te dugotrajne skrbi ograničenog su opsega. Stope zaposlenosti žena izmjerene u ekvivalentu punog radnog vremena pokazuju da Austrija ima osobite poteškoće s iskorištavanjem potencijala ženske radne snage. Osim toga, žene su gotovo dvaput češće dijelom marginalne zaposlenosti i koncentracija žena visoka je na radnim mjestima s niskim primanjima. Ovaj uzorak za posljedicu ima razliku u primanjima između muškaraca i žena u iznosu od 24 %, što je treća najviša razlika u Uniji. Smanjenje poreznog opterećenja za radnike s niskim primanjima moglo bi potaknuti veće sudjelovanje na tržištu rada. Struktura austrijskog poreznog sustava omogućuje prostor za preusmjeravanje poreza prema drugim izvorima koji manje štetno utječu na rast. Zapravo, prihodi od poreza na imovinu iznose 0,5 % BDP-a i značajno su niži od prosjeka EU-a u iznosu od 2,1 % BDP-a. Posebno, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine, za koje se smatra da imaju najmanje štetan učinak na rast, treći su najniži u Uniji i predstavljali su 0,2 % BDP-a u 2011. (prosjek EU-a: 1,3 %). |
| --- | --- |

(12)

Premda je stopa zaposlenosti žena u Austriji relativno visoka (70,3 % u usporedbi sa 62,4 % na razini EU-a u 2012.), i dalje postoji prostor za njezino povišenje putem smanjenja podjele prema spolu na tržištu rada. Udio žena u honorarnim poslovima među najvišima je u Uniji, a raspoloživost skrbi za djecu te dugotrajne skrbi ograničenog su opsega. Stope zaposlenosti žena izmjerene u ekvivalentu punog radnog vremena pokazuju da Austrija ima osobite poteškoće s iskorištavanjem potencijala ženske radne snage. Osim toga, žene su gotovo dvaput češće dijelom marginalne zaposlenosti i koncentracija žena visoka je na radnim mjestima s niskim primanjima. Ovaj uzorak za posljedicu ima razliku u primanjima između muškaraca i žena u iznosu od 24 %, što je treća najviša razlika u Uniji. Smanjenje poreznog opterećenja za radnike s niskim primanjima moglo bi potaknuti veće sudjelovanje na tržištu rada. Struktura austrijskog poreznog sustava omogućuje prostor za preusmjeravanje poreza prema drugim izvorima koji manje štetno utječu na rast. Zapravo, prihodi od poreza na imovinu iznose 0,5 % BDP-a i značajno su niži od prosjeka EU-a u iznosu od 2,1 % BDP-a. Posebno, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine, za koje se smatra da imaju najmanje štetan učinak na rast, treći su najniži u Uniji i predstavljali su 0,2 % BDP-a u 2011. (prosjek EU-a: 1,3 %).

| (13) | Budući da 19 % radno sposobnog stanovništva u 2011. čine osobe rođene u inozemstvu, Austrija ima jedan od najvećih udjela radno sposobnih imigranata među zemljama Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Migranti se često suočavaju s poteškoćama na tržištu rada i imaju značajno veću stopu nezaposlenosti (9,7 % naspram 3,6 %) i niže stope zaposlenosti (državljani država koje nisu članice EU-27: 62,8 % naspram Austrijanaca: 76,4 %). Povrh toga, osobe s migrantskim porijeklom triput su češće zaposlene i plaćene ispod razine njihove stvarne kvalifikacije od Austrijanaca (2008: 27,5 % naspram 9,7 %). Isto tako, njihovi obrazovni rezultati su niži, a rizik od siromaštva dvaput je viši (26,6 % naspram 12,6 %). |
| --- | --- |

(13)

Budući da 19 % radno sposobnog stanovništva u 2011. čine osobe rođene u inozemstvu, Austrija ima jedan od najvećih udjela radno sposobnih imigranata među zemljama Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD). Migranti se često suočavaju s poteškoćama na tržištu rada i imaju značajno veću stopu nezaposlenosti (9,7 % naspram 3,6 %) i niže stope zaposlenosti (državljani država koje nisu članice EU-27: 62,8 % naspram Austrijanaca: 76,4 %). Povrh toga, osobe s migrantskim porijeklom triput su češće zaposlene i plaćene ispod razine njihove stvarne kvalifikacije od Austrijanaca (2008: 27,5 % naspram 9,7 %). Isto tako, njihovi obrazovni rezultati su niži, a rizik od siromaštva dvaput je viši (26,6 % naspram 12,6 %).

| (14) | Srednjoročna i dugoročna predviđanja za rashode za mirovine i zdravstvenu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. Dugoročna predviđanja u pogledu rashoda za skrb također ukazuju na rizik za održivost, premda manjeg opsega. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će donekle smanjiti rizik za održivost ako se usporedo ostvare poboljšanja uvjeta na tržištu rada koja dopuštaju starijim radnicima da dulje ostanu zaposleni. Međutim, ubrzavanje usklađivanja dobi umirovljenja između muškaraca i žena, kao i povišenje stvarne dobi umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih pogodnosti s promjenama u očekivanom trajanju života još uvijek nije ostvareno. Potrebno je riješiti pitanje fiskalne održivosti zdravstvene skrbi i sustava dugotrajne skrbi, također s obzirom na sve veću potrebu i potražnju za pružanjem dugotrajne skrbi. Nedavne mjere politike poduzete u sektorima zdravstva vjerojatno će krenuti u pravom smjeru, premda je u nadolazećim godinama potrebno provesti pomnu procjenu njihove učinkovitosti. Postoji prostor za jačanje prevencije, rehabilitacije i samostalnog življenja kako bi se ograničili budući troškovi dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

(14)

Srednjoročna i dugoročna predviđanja za rashode za mirovine i zdravstvenu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. Dugoročna predviđanja u pogledu rashoda za skrb također ukazuju na rizik za održivost, premda manjeg opsega. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će donekle smanjiti rizik za održivost ako se usporedo ostvare poboljšanja uvjeta na tržištu rada koja dopuštaju starijim radnicima da dulje ostanu zaposleni. Međutim, ubrzavanje usklađivanja dobi umirovljenja između muškaraca i žena, kao i povišenje stvarne dobi umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih pogodnosti s promjenama u očekivanom trajanju života još uvijek nije ostvareno. Potrebno je riješiti pitanje fiskalne održivosti zdravstvene skrbi i sustava dugotrajne skrbi, također s obzirom na sve veću potrebu i potražnju za pružanjem dugotrajne skrbi. Nedavne mjere politike poduzete u sektorima zdravstva vjerojatno će krenuti u pravom smjeru, premda je u nadolazećim godinama potrebno provesti pomnu procjenu njihove učinkovitosti. Postoji prostor za jačanje prevencije, rehabilitacije i samostalnog življenja kako bi se ograničili budući troškovi dugotrajne skrbi.

| (15) | Prema usporednim međunarodnim studijima i testovima, rezultati obrazovanja u Austriji ispod su prosjeka za dob između 10 i 15 godina, unatoč činjenici da su rashodi Austrije za obrazovanje 2009. iznosili 6,01 % BDP-a, znatno više od prosjeka EU-a od 5,41 %. Više od 25 % 15-godišnjaka slabo vlada vještinom čitanja, a rezultati su tek neznatno bolji u matematici. Razlike u postignućima među mladim ljudima s migrantskim porijeklom i njihovih vršnjaka među najvećima su u Uniji. Sve veći broj studenata u visokom obrazovanju stvara pritisak na financijske i organizacijske sustave, ali broj studenata koji uspješno završe studij je nizak. Podjela odgovornosti u upravljanju i financiranju obrazovnog sustava također je fragmentirana. |
| --- | --- |

(15)

Prema usporednim međunarodnim studijima i testovima, rezultati obrazovanja u Austriji ispod su prosjeka za dob između 10 i 15 godina, unatoč činjenici da su rashodi Austrije za obrazovanje 2009. iznosili 6,01 % BDP-a, znatno više od prosjeka EU-a od 5,41 %. Više od 25 % 15-godišnjaka slabo vlada vještinom čitanja, a rezultati su tek neznatno bolji u matematici. Razlike u postignućima među mladim ljudima s migrantskim porijeklom i njihovih vršnjaka među najvećima su u Uniji. Sve veći broj studenata u visokom obrazovanju stvara pritisak na financijske i organizacijske sustave, ali broj studenata koji uspješno završe studij je nizak. Podjela odgovornosti u upravljanju i financiranju obrazovnog sustava također je fragmentirana.

| (16) | Austrija je jedna od država članica koja bi mogla ostvariti najveću korist (u smislu BDP-a) od smanjenja prepreka u prekograničnom pružanju usluga. Međutim, i dalje postoje značajne prepreke za ulazak i učinkovito tržišno natjecanje u uslužnom sektoru. Te su prepreke osobito naglašene u slobodnim zanimanjima i željezničkom prometu. Stručne usluge igraju važnu ulogu na tržištima poslovnih usluga i čine 10 % BDP-a te 11 % ukupne zaposlenosti. I dalje postoje ograničenja u dobivanju pristupa i prakticiranju zanimanja u uslužnom sektoru, primjerice u pogledu pravnog oblika i zahtjeva koji se odnose na posjedovanje udjela. Postoje valjani razlozi za procjenu opravdanosti tih ograničenja te da se isti ciljevi javnog interesa ne mogu postići blažim regulatornim režimima. Premda će nedavna promjena u pravu tržišnog natjecanja povećati ovlasti austrijskog tijela za tržišno natjecanje, financijski i ljudski resursi kojima raspolaže i dalje su ispod razine prisutne u gospodarstvima slične veličine ili čak manjima. |
| --- | --- |

(16)

Austrija je jedna od država članica koja bi mogla ostvariti najveću korist (u smislu BDP-a) od smanjenja prepreka u prekograničnom pružanju usluga. Međutim, i dalje postoje značajne prepreke za ulazak i učinkovito tržišno natjecanje u uslužnom sektoru. Te su prepreke osobito naglašene u slobodnim zanimanjima i željezničkom prometu. Stručne usluge igraju važnu ulogu na tržištima poslovnih usluga i čine 10 % BDP-a te 11 % ukupne zaposlenosti. I dalje postoje ograničenja u dobivanju pristupa i prakticiranju zanimanja u uslužnom sektoru, primjerice u pogledu pravnog oblika i zahtjeva koji se odnose na posjedovanje udjela. Postoje valjani razlozi za procjenu opravdanosti tih ograničenja te da se isti ciljevi javnog interesa ne mogu postići blažim regulatornim režimima. Premda će nedavna promjena u pravu tržišnog natjecanja povećati ovlasti austrijskog tijela za tržišno natjecanje, financijski i ljudski resursi kojima raspolaže i dalje su ispod razine prisutne u gospodarstvima slične veličine ili čak manjima.

| (17) | Austrija je ostvarila napredak u području prekogranične suradnje u financijskom nadzoru između matične države i države domaćina. Osim toga, restrukturiranjem nacionaliziranih ili djelomično nacionaliziranih banaka koje su primile potporu za restrukturiranje ostvaren je daljnji napredak. Međutim, zbog rizika povezanih s daljnjim pogoršanjima u kakvoći sredstava tih banaka, još uvijek postoje posebno osjetljiva područja koja je potrebno pomno nadzirati. |
| --- | --- |

(17)

Austrija je ostvarila napredak u području prekogranične suradnje u financijskom nadzoru između matične države i države domaćina. Osim toga, restrukturiranjem nacionaliziranih ili djelomično nacionaliziranih banaka koje su primile potporu za restrukturiranje ostvaren je daljnji napredak. Međutim, zbog rizika povezanih s daljnjim pogoršanjima u kakvoći sredstava tih banaka, još uvijek postoje posebno osjetljiva područja koja je potrebno pomno nadzirati.

| (18) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Austrije. Donijela je ocjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilizacije. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 7. |
| --- | --- |

(18)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Austrije. Donijela je ocjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilizacije. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, nego i njihovu sukladnost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu jačanja cjelokupnog gospodarskog upravljanja Unije pružanjem doprinosa, na razini EU-a, budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke u okviru Europskog semestra naznačene su u dolje navedenim preporukama od 1. do 7.

| (19) | S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1. |
| --- | --- |

(19)

S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je proučilo program stabilizacije te je njegovo mišljenje (5) naznačeno u dolje navedenoj preporuci 1.

| (20) | U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Austrija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka, |
| --- | --- |

(20)

U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike u cjelokupnom europodručju. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Austrija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

PREPORUČUJE da Austrija poduzme mjere u razdoblju 2013.–2014. kojima je cilj:

| 1. | Izvršiti proračun za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita na održiv način te postići prosječnu godišnju strukturnu prilagodbu kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Nakon korekcije prekomjernog deficita nastaviti s provođenjem strukturnih prilagodbi primjerenim ritmom kako bi se ostvario MTO do 2015. Racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavljenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje. |
| --- | --- |

1.

Izvršiti proračun za godinu 2013. kao što je predviđeno, radi korekcije prekomjernog deficita na održiv način te postići prosječnu godišnju strukturnu prilagodbu kako je navedeno u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Nakon korekcije prekomjernog deficita nastaviti s provođenjem strukturnih prilagodbi primjerenim ritmom kako bi se ostvario MTO do 2015. Racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavljenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje.

| 2. | Uskladiti dob umirovljenja za muškarce i žene, povisiti stvarnu dob umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih pogodnosti s promjenama u očekivanom trajanju života, provoditi i nadzirati nedavne reforme kojima se ograničava odlazak u prijevremenu mirovinu i dodatno poboljšati zapošljivost starijih radnika kako bi se povisila stvarna dob umirovljenja te stopa zaposlenosti starijih radnika. |
| --- | --- |

2.

Uskladiti dob umirovljenja za muškarce i žene, povisiti stvarnu dob umirovljenja usklađivanjem dobi umirovljenja ili mirovinskih pogodnosti s promjenama u očekivanom trajanju života, provoditi i nadzirati nedavne reforme kojima se ograničava odlazak u prijevremenu mirovinu i dodatno poboljšati zapošljivost starijih radnika kako bi se povisila stvarna dob umirovljenja te stopa zaposlenosti starijih radnika.

| 3. | Poduzimati nove mjere za veće sudjelovanje žena na tržištu rada, posebno daljnjim poboljšanjem skrbi za djecu i usluga dugotrajne skrbi te smanjiti velike razlike u iznosima plaća i mirovina između spolova. U potpunosti iskoristiti potencijal tržišta rada osoba s migrantskim porijeklom daljnjim poboljšanjem priznavanja njihovih kvalifikacija te rezultata obrazovanja. Smanjiti stvarno porezno opterećenje i opterećenje socijalnog osiguranja za radnike s niskim primanjima na način koji ne utječe na proračun, oslanjajući se više na druge izvore oporezivanja koji manje škode rastu, kao što su periodični porezi na imovinu. |
| --- | --- |

3.

Poduzimati nove mjere za veće sudjelovanje žena na tržištu rada, posebno daljnjim poboljšanjem skrbi za djecu i usluga dugotrajne skrbi te smanjiti velike razlike u iznosima plaća i mirovina između spolova. U potpunosti iskoristiti potencijal tržišta rada osoba s migrantskim porijeklom daljnjim poboljšanjem priznavanja njihovih kvalifikacija te rezultata obrazovanja. Smanjiti stvarno porezno opterećenje i opterećenje socijalnog osiguranja za radnike s niskim primanjima na način koji ne utječe na proračun, oslanjajući se više na druge izvore oporezivanja koji manje škode rastu, kao što su periodični porezi na imovinu.

| 4. | Učinkovito provesti nove reforme zdravstvenog sustava kako bi se ostvarilo očekivano povećanje troškovne učinkovitosti. Razviti financijski održiv model za pružanje dugotrajne skrbi i staviti snažniji naglasak na prevenciju, rehabilitaciju i samostalno življenje. |
| --- | --- |

4.

Učinkovito provesti nove reforme zdravstvenog sustava kako bi se ostvarilo očekivano povećanje troškovne učinkovitosti. Razviti financijski održiv model za pružanje dugotrajne skrbi i staviti snažniji naglasak na prevenciju, rehabilitaciju i samostalno življenje.

| 5. | Poboljšati rezultate obrazovanja, posebno mladih ljudi u nepovoljnom položaju, uključujući putem jačanja obrazovanja u ranom djetinjstvu te smanjenjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja učenika prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u visokom obrazovanju i ojačati mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje. |
| --- | --- |

5.

Poboljšati rezultate obrazovanja, posebno mladih ljudi u nepovoljnom položaju, uključujući putem jačanja obrazovanja u ranom djetinjstvu te smanjenjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja učenika prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u visokom obrazovanju i ojačati mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje.

| 6. | Nastaviti s povećanjem ovlasti i resursa saveznih tijela za tržišno natjecanje i pratiti provedbu reforme prava tržišnog natjecanja. Ukloniti prekomjerne prepreke za pružatelje usluga. To uključuje preispitivanje jesu li postojeća ograničenja pristupa reguliranim zanimanjima i obavljanja tih zanimanja opravdana javnim interesom i poticanje tržišnog natjecanja, posebno u željezničkom sektoru. |
| --- | --- |

6.

Nastaviti s povećanjem ovlasti i resursa saveznih tijela za tržišno natjecanje i pratiti provedbu reforme prava tržišnog natjecanja. Ukloniti prekomjerne prepreke za pružatelje usluga. To uključuje preispitivanje jesu li postojeća ograničenja pristupa reguliranim zanimanjima i obavljanja tih zanimanja opravdana javnim interesom i poticanje tržišnog natjecanja, posebno u željezničkom sektoru.

| 7. | S ciljem zadržavanja financijske stabilnosti, nastaviti pomno nadgledati nacionalizirane i djelomično nacionalizirane banke te ubrzati njihovo restrukturiranje. |
| --- | --- |

7.

S ciljem zadržavanja financijske stabilnosti, nastaviti pomno nadgledati nacionalizirane i djelomično nacionalizirane banke te ubrzati njihovo restrukturiranje.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2013.

Za Vijeće

Predsjednik

A. TSAFTARIS”

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  Zadržana za 2013. Odlukom Vijeća 2013/208/EU od 22. travnja 2013. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (SL L 118, 30.4.2013., str. 21.).

2

(3)  SL C 219, 24.7.2012., str. 1.

3

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

4

(5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

5

(6)  Vidjeti str. 97. ovog Službenog lista.

6

---