# Az Európai Unió L 199/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 199 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. július 29. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 199

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. július 29.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és Koszovó közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás hatálybalépéséről (
  *1
  ) | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/1398 rendelete (2017. július 25.) az (EU) 2017/127 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1399 rendelete (2017. július 28.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a kálium-poliaszpartát tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament (EU) 2017/1400 határozata (2017. július 4.) a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról | 12 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1401 határozata (2017. július 18.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUBAM Líbia/1/2017) | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/1402 végrehajtási határozata (2017. július 28.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a BMW AG alapjárati vitorlázás funkciójának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1403 határozata (2017. június 23.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20) | 24 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1404 iránymutatása (2017. június 23.) a TARGET2-Securitiesről szóló EKB/2012/13 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/19) | 26 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Unió és Koszovó közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás hatálybalépéséről (
  *1
  )

*1

1

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2017/1398 rendelete (2017. július 25.) az (EU) 2017/127 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

2

*

A Bizottság (EU) 2017/1399 rendelete (2017. július 28.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a kálium-poliaszpartát tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament (EU) 2017/1400 határozata (2017. július 4.) a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról

12

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/1401 határozata (2017. július 18.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUBAM Líbia/1/2017)

13

*

A Bizottság (EU) 2017/1402 végrehajtási határozata (2017. július 28.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a BMW AG alapjárati vitorlázás funkciójának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról (
  1
  )

1

14

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1403 határozata (2017. június 23.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20)

24

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2017/1404 iránymutatása (2017. június 23.) a TARGET2-Securitiesről szóló EKB/2012/13 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/19)

26

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(*1)   Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/1

---

Tájékoztatás az Európai Unió és Koszovó (*1) közötti, Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó általános alapelvekről szóló keretmegállapodás hatálybalépéséről

Mivel a fent említett megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárások 2017. július 20-án lezárultak, a megállapodás – a 10. cikkének megfelelően – 2017. augusztus 1-jén hatályba lép.

---

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

---

RENDELETEK

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/2

---

A TANÁCS (EU) 2017/1398 RENDELETE

(2017. július 25.)

az (EU) 2017/127 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/127 tanácsi rendelet (1) 2017-re meghatározza bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/127 tanácsi rendelet (1) 2017-re meghatározza bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket.

| (2) | A farkassügér bizonyos halászeszköz-kategóriákkal való halászatát lehetővé tevő eltérés az említett halászeszközökkel való korábbi fogásokhoz kapcsolódik; egyértelművé kell tenni, hogy az eltérésre való jogosultság a halászhajók cseréje esetében is fennmarad, és ugyanakkor biztosítani kell, hogy az eltérés hatálya alá tartozó hajók száma és teljes halászati kapacitása ne növekedjen. |
| --- | --- |

(2)

A farkassügér bizonyos halászeszköz-kategóriákkal való halászatát lehetővé tevő eltérés az említett halászeszközökkel való korábbi fogásokhoz kapcsolódik; egyértelművé kell tenni, hogy az eltérésre való jogosultság a halászhajók cseréje esetében is fennmarad, és ugyanakkor biztosítani kell, hogy az eltérés hatálya alá tartozó hajók száma és teljes halászati kapacitása ne növekedjen.

| (3) | 2017-ben a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a 2016. évi referenciaérték alapján módosította szakvéleményében a homokiangolna-gazdálkodási területeket. A 3r homokiangolna-gazdálkodási terület főként a norvég vizeken található, egyes részei azonban az uniós vizekre is kiterjednek, néhány fontos halászterület pedig átnyúlik a 2r állománygazdálkodási területről a 3r állománygazdálkodási területre. Helyénvaló biztosítani, hogy az uniós halászhajók hozzáférjenek a 3r állománygazdálkodási terület uniós vizein található homokiangolna-állományokhoz. A 2r állománygazdálkodási területre megállapított halászati lehetőségeket ezért ki kell terjeszteni a 3r állománygazdálkodási terület uniós vizeire is. |
| --- | --- |

(3)

2017-ben a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) a 2016. évi referenciaérték alapján módosította szakvéleményében a homokiangolna-gazdálkodási területeket. A 3r homokiangolna-gazdálkodási terület főként a norvég vizeken található, egyes részei azonban az uniós vizekre is kiterjednek, néhány fontos halászterület pedig átnyúlik a 2r állománygazdálkodási területről a 3r állománygazdálkodási területre. Helyénvaló biztosítani, hogy az uniós halászhajók hozzáférjenek a 3r állománygazdálkodási terület uniós vizein található homokiangolna-állományokhoz. A 2r állománygazdálkodási területre megállapított halászati lehetőségeket ezért ki kell terjeszteni a 3r állománygazdálkodási terület uniós vizeire is.

| (4) | 2017. március 27-én az ICES szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES IVa körzet keleti részéből és az ICES 20 alkörzetből (Északi-tenger északi része, a Norvég-árok és Skagerrak területe) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően helyénvaló a norvég garnéla skagerraki fogásai tekintetében az uniós részesedést 3 856 tonnában meghatározni, és a Norvég-árokra vonatkozó uniós kvótát módosítani. |
| --- | --- |

(4)

2017. március 27-én az ICES szakvéleményt adott ki a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES IVa körzet keleti részéből és az ICES 20 alkörzetből (Északi-tenger északi része, a Norvég-árok és Skagerrak területe) származó fogásaira vonatkozóan. E szakvélemény alapján és a Norvégiával folytatott konzultációkat követően helyénvaló a norvég garnéla skagerraki fogásai tekintetében az uniós részesedést 3 856 tonnában meghatározni, és a Norvég-árokra vonatkozó uniós kvótát módosítani.

| (5) | A korábbi években az Északi-tengert illetően a sprattra (Sprattus sprattus) vonatkozó teljes kifogható mennyiség (TAC) naptári évre került megállapításra, holott az ICES szakvéleményét az adott év július 1-jétől a következő év június 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan adja ki. Ezeket az időszakokat össze kell hangolni annak érdekében, hogy a TAC-időszak egybeessen az ICES-szakvélemény tárgyát képező időszakkal. Kivételes jelleggel és kizárólag a vázolt átállás miatt a sprattra vonatkozó TAC-ot oly módon kell módosítani, hogy az felölelje a 2018. június 30-ig tartó 18 hónapos időszakot. Ezt követően a halászati lehetőségeket arra az időszakra vonatkozóan kell megállapítani, amelyre az ICES szakvéleményt ad. |
| --- | --- |

(5)

A korábbi években az Északi-tengert illetően a sprattra (Sprattus sprattus) vonatkozó teljes kifogható mennyiség (TAC) naptári évre került megállapításra, holott az ICES szakvéleményét az adott év július 1-jétől a következő év június 30-ig terjedő időszakra vonatkozóan adja ki. Ezeket az időszakokat össze kell hangolni annak érdekében, hogy a TAC-időszak egybeessen az ICES-szakvélemény tárgyát képező időszakkal. Kivételes jelleggel és kizárólag a vázolt átállás miatt a sprattra vonatkozó TAC-ot oly módon kell módosítani, hogy az felölelje a 2018. június 30-ig tartó 18 hónapos időszakot. Ezt követően a halászati lehetőségeket arra az időszakra vonatkozóan kell megállapítani, amelyre az ICES szakvéleményt ad.

| (6) | Az (EU) 2017/127 rendeletben a sprattra vonatkozó TAC 33 830 tonnában került megállapításra a spratt 2017 első felében történő fogásai tekintetében. Az ICES szakvéleménye szerint 2017. július 1. és 2018. június 30. között a fogásoknak nem szabad meghaladniuk a 170 387 tonnát. A 18 hónapos időszakra vonatkozóan ezért a sprattra vonatkozó TAC-ot úgy kell megállapítani, hogy az magában foglalja egyrészt az (EU) 2017/127 rendeletben meghatározott TAC keretén belül 2017 első felében ténylegesen kifogott mennyiségeket, másrészt pedig az ICES szakvéleményében a fennmaradó 12 hónapra, azaz 2017. július 1-jétől2018. június 30-ig, vonatkozó fogási szinteket. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/127 rendeletben a sprattra vonatkozó TAC 33 830 tonnában került megállapításra a spratt 2017 első felében történő fogásai tekintetében. Az ICES szakvéleménye szerint 2017. július 1. és 2018. június 30. között a fogásoknak nem szabad meghaladniuk a 170 387 tonnát. A 18 hónapos időszakra vonatkozóan ezért a sprattra vonatkozó TAC-ot úgy kell megállapítani, hogy az magában foglalja egyrészt az (EU) 2017/127 rendeletben meghatározott TAC keretén belül 2017 első felében ténylegesen kifogott mennyiségeket, másrészt pedig az ICES szakvéleményében a fennmaradó 12 hónapra, azaz 2017. július 1-jétől2018. június 30-ig, vonatkozó fogási szinteket.

| (7) | Az (EU) 2017/595 tanácsi rendelet (2) törölte a közönséges lepényhalnak (Limanda limanda) és az érdes lepényhalnak (Platichthys flesus) az ICES IIa körzet és IV alterület uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket rögzítő táblázatot az (EU) 2017/127 rendelet IA. mellékletéből. Ezért helyénvaló a közönséges lepényhalra való utalásokat az (EU) 2017/127 rendelet IA. mellékletében szereplő azon lábjegyzetekből törölni, amelyekben a közönséges lepényhal kapcsolódó, járulékosan kifogott fajként szerepel. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/595 tanácsi rendelet (2) törölte a közönséges lepényhalnak (Limanda limanda) és az érdes lepényhalnak (Platichthys flesus) az ICES IIa körzet és IV alterület uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket rögzítő táblázatot az (EU) 2017/127 rendelet IA. mellékletéből. Ezért helyénvaló a közönséges lepényhalra való utalásokat az (EU) 2017/127 rendelet IA. mellékletében szereplő azon lábjegyzetekből törölni, amelyekben a közönséges lepényhal kapcsolódó, járulékosan kifogott fajként szerepel.

| (8) | Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 1:2014 ajánlása szerint 2014. január 1-jétől2014. június 30-ig tilos volt a vörös álsügér (Sebastes mentella) halászata az ICES I és II alterület nemzetközi vizein. Az említett időszak végét követően azonban megszűnt az ajánlás szerinti tilalom. A halászati lehetőségeket ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a vörös álsügér halászata 2017. során lehetséges legyen. |
| --- | --- |

(8)

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 1:2014 ajánlása szerint 2014. január 1-jétől2014. június 30-ig tilos volt a vörös álsügér (Sebastes mentella) halászata az ICES I és II alterület nemzetközi vizein. Az említett időszak végét követően azonban megszűnt az ajánlás szerinti tilalom. A halászati lehetőségeket ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a vörös álsügér halászata 2017. során lehetséges legyen.

| (9) | Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2016. évi éves ülésén elfogadta a 16-05. számú ajánlást (a továbbiakban: 16-05. számú ajánlás), amely 10 500 tonnában határozza meg a földközi-tengeri kardhalra (Xiphias gladius) vonatkozó TAC, és munkacsoportot hoz létre, annak érdekében, hogy meghatározza a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó TAC igazságos és méltányos elosztási rendszerét, megállapítsa a szerződő felek, együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok vagy halászatot folytató jogalanyok 2017-re érvényes kvótáját valamint, hogy kialakítsa a TAC kezelésére szolgáló mechanizmust. |
| --- | --- |

(9)

Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2016. évi éves ülésén elfogadta a 16-05. számú ajánlást (a továbbiakban: 16-05. számú ajánlás), amely 10 500 tonnában határozza meg a földközi-tengeri kardhalra (Xiphias gladius) vonatkozó TAC, és munkacsoportot hoz létre, annak érdekében, hogy meghatározza a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó TAC igazságos és méltányos elosztási rendszerét, megállapítsa a szerződő felek, együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok vagy halászatot folytató jogalanyok 2017-re érvényes kvótáját valamint, hogy kialakítsa a TAC kezelésére szolgáló mechanizmust.

| (10) | Az Unió az ICCAT titkárságának címzett 2016. december 23-i levelében megerősítette, hogy 2017. január 1-jétől végrehajtja a 16-05. számú ajánlásban foglalt rendelkezést. Az Unió megerősítette, hogy 2017-től a földközi-tengeri kardhalra vonatkozóan tilalmi időszakot vezet be a 16-05. számú ajánlás 11. pontjának megfelelően a január 1. és március 31. közötti időszakban. Ezért helyénvaló az ilyen tilalmi időszakot a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásához és elosztásához funkcionálisan kapcsolódó feltételként bevezetni. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió az ICCAT titkárságának címzett 2016. december 23-i levelében megerősítette, hogy 2017. január 1-jétől végrehajtja a 16-05. számú ajánlásban foglalt rendelkezést. Az Unió megerősítette, hogy 2017-től a földközi-tengeri kardhalra vonatkozóan tilalmi időszakot vezet be a 16-05. számú ajánlás 11. pontjának megfelelően a január 1. és március 31. közötti időszakban. Ezért helyénvaló az ilyen tilalmi időszakot a földközi-tengeri kardhalra vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásához és elosztásához funkcionálisan kapcsolódó feltételként bevezetni.

| (11) | A 16-05. számú ajánlásával létrehozott munkacsoport 2017. február 20–22-én ült össze, és elosztási kulcsot, valamint a 2017. évi kvótafelhasználás kezelése tekintetében kompromisszumot javasolt. A kompromisszum részeként az Unió részesedését az ICCAT által meghatározott teljes kifogható mennyiség 70,756 %-ában rögzítették, amely 2017-ben 7 410,48 tonnát tesz ki. Helyénvaló ezért az Unió részesedését az uniós jogban végrehajtani, és kvótákat meghatározni a tagállamok számára. Az elosztás a 2012 és 2015 közötti referencia-időszak fogási adatain kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(11)

A 16-05. számú ajánlásával létrehozott munkacsoport 2017. február 20–22-én ült össze, és elosztási kulcsot, valamint a 2017. évi kvótafelhasználás kezelése tekintetében kompromisszumot javasolt. A kompromisszum részeként az Unió részesedését az ICCAT által meghatározott teljes kifogható mennyiség 70,756 %-ában rögzítették, amely 2017-ben 7 410,48 tonnát tesz ki. Helyénvaló ezért az Unió részesedését az uniós jogban végrehajtani, és kvótákat meghatározni a tagállamok számára. Az elosztás a 2012 és 2015 közötti referencia-időszak fogási adatain kell alapulniuk.

| (12) | Az (EU) 2017/127 rendeletben előírt fogási korlátok 2017. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. E visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2017/127 rendeletben előírt fogási korlátok 2017. január 1-jétől alkalmazandók. Ezért indokolt előírni, hogy e rendelet fogási korlátokra vonatkozó rendelkezései is az említett naptól legyenek alkalmazandók. E visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogszerű elvárások védelmének az elvét, mivel a vonatkozó halászati lehetőségek még nincsenek kimerítve.

| (13) | Az (EU) 2017/127 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2017/127 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/127 rendelet módosításai

Az (EU) 2017/127 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 9. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A fenti eltérések azokra az uniós halászhajókra vonatkoznak, amelyek a 2015. július 1-től2016. szeptember 30-ig tartó időszakban dokumentáltan fogtak farkassügért: a b) pontban szereplő eltérés a horoggal ejtett dokumentált fogásokra, a c) pontban említett eltérés pedig a rögzített kopoltyúhálóval ejtett dokumentált fogásokra vonatkozik. Egy uniós halászhajó cseréje esetén a tagállamok engedélyezhetik, hogy az eltérés egy másik halászhajóra vonatkozzon, feltéve, hogy a szóban forgó eltérés hatálya alá tartozó uniós halászhajók száma és teljes halászati kapacitása nem növekszik.”; |
| --- | --- |

1.

A 9. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A fenti eltérések azokra az uniós halászhajókra vonatkoznak, amelyek a 2015. július 1-től2016. szeptember 30-ig tartó időszakban dokumentáltan fogtak farkassügért: a b) pontban szereplő eltérés a horoggal ejtett dokumentált fogásokra, a c) pontban említett eltérés pedig a rögzített kopoltyúhálóval ejtett dokumentált fogásokra vonatkozik. Egy uniós halászhajó cseréje esetén a tagállamok engedélyezhetik, hogy az eltérés egy másik halászhajóra vonatkozzon, feltéve, hogy a szóban forgó eltérés hatálya alá tartozó uniós halászhajók száma és teljes halászati kapacitása nem növekszik.”;

| 2. | Az (EU) 2017/127 rendelet IA. és ID. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az (EU) 2017/127 rendelet IA. és ID. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. MAASIKAS

---

(1)  A Tanács (EU) 2017/127 rendelete (2017. január 20.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2017. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2017.1.28., 1. o.).

1

(2)  A Tanács (EU) 2017/595 rendelete (2017. március 27.) az (EU) 2017/127 rendelet bizonyos halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 81., 2017.3.28., 6. o.).

2

---

MELLÉKLET

(1)

| a) | a homoki angolnáknak a IIa, IIIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:












  „Faj: | Homoki angolna és a kapcsolódó járulékos fogások

  Ammodytes spp. | Övezet: | A IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 458 552  (2) | | |
| Egyesült Királyság | 10 024  (2) | | |
| Németország | 701 (2) | | |
| Svédország | 16 838  (2) | | |
| Unió | 486 115 | | |
| TAC | 486 115 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |
| Különleges feltétel:

  A fent említett kvóták erejéig az alábbiakat meg nem haladó mennyiségek foghatók ki a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IID. mellékletben meghatározottak szerint:





















  Övezet | : | A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei |

a)

a homoki angolnáknak a IIa, IIIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Homoki angolna és a kapcsolódó járulékos fogások

Ammodytes spp.

Övezet:

A IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei (1)

Dánia

458 552  (2)

Egyesült Királyság

10 024  (2)

Németország

701 (2)

Svédország

16 838  (2)

Unió

486 115

TAC

486 115

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták erejéig az alábbiakat meg nem haladó mennyiségek foghatók ki a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IID. mellékletben meghatározottak szerint:

Övezet

:

A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei

1r

2r és 3r

4

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R) a 2r esetében; (SAN/234_3R) a 3r esetében

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dánia

241 443

165 965

50 979

0

165

0

Egyesült Királyság

5 278

3 628

1 114

0

4

0

Németország

369

254

78

0

0

0

Svédország

8 866

6 094

1 872

0

6

0

Unió

255 956

175 941

54 043

0

175

0

Összesen

255 956

175 941

54 043

0

175

0”;

| b) | a norvég garnélának a IIIa övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | Norvég garnéla

  Pandalus borealis | Övezet: | IIIa
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 2 506 | | |
| Svédország | 1 350 | | |
| Unió | 3 856 | | |
| TAC | 7 221 | | Elővigyázatossági TAC
  E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.”; |

b)

a norvég garnélának a IIIa övezetben folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Norvég garnéla

Pandalus borealis

Övezet:

IIIa

(PRA/03A.)

Dánia

2 506

Svédország

1 350

Unió

3 856

TAC

7 221

Elővigyázatossági TAC

E rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.”;

| c) | a norvég garnélának az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizeken folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | Norvég garnéla

  Pandalus borealis | Övezet: | Norvég vizek az é. sz. 62°-tól délre
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 211 | | |
| Svédország | 123 (3) | | |
| Unió | 334 | | |
| TAC | Nem releváns | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

c)

a norvég garnélának az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizeken folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Norvég garnéla

Pandalus borealis

Övezet:

Norvég vizek az é. sz. 62°-tól délre

(PRA/04-N.)

Dánia

211

Svédország

123 (3)

Unió

334

TAC

Nem releváns

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

| d) | a sprattnak a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | A IIa és IV övezet uniós vizei
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Dánia | 149 592  (4)
   (6) | | |
| Németország | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Franciaország | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Hollandia | 1 890  (4)
   (6) | | |
| Svédország | 1 995  (4)
   (6)
   (7) | | |
| Egyesült Királyság | 6 264  (4)
   (6) | | |
| Unió | 165 411  (4) | | |
| Norvégia | 10 000  (5) | | |
| Feröer szigetek | 1 000  (5)
   (8) | | |
| TAC | 176 411  (4) | | Analitikai TAC |

d)

a sprattnak a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Övezet:

A IIa és IV övezet uniós vizei

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 890  (4)
   (6)

Dánia

149 592  (4)
   (6)

Németország

1 890  (4)
   (6)

Franciaország

1 890  (4)
   (6)

Hollandia

1 890  (4)
   (6)

Svédország

1 995  (4)
   (6)
   (7)

Egyesült Királyság

6 264  (4)
   (6)

Unió

165 411  (4)

Norvégia

10 000  (5)

Feröer szigetek

1 000  (5)
   (8)

TAC

176 411  (4)

| e) | a sprattnak a IIIa övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázatban az (1) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | A kirakodási kötelezettség sérelme nélkül a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásait be lehet számítani a kvóta 5 %-áig (OTH/*03A.). Amennyiben valamely tagállam alkalmazza ezt a rendelkezést az ebben a halászatban járulékosan kifogott fajok tekintetében, az adott tagállam nem alkalmazhat fajok közötti rugalmassági rendelkezést az érintett fajok járulékos fogásait illetően.”; |
| --- | --- | --- |

e)

a sprattnak a IIIa övezet uniós vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázatban az (1) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

1

A kirakodási kötelezettség sérelme nélkül a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásait be lehet számítani a kvóta 5 %-áig (OTH/*03A.). Amennyiben valamely tagállam alkalmazza ezt a rendelkezést az ebben a halászatban járulékosan kifogott fajok tekintetében, az adott tagállam nem alkalmazhat fajok közötti rugalmassági rendelkezést az érintett fajok járulékos fogásait illetően.”;

| f) | A vörös álsügéreknek az I és II övezet nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. | Övezet: | Az I és II övezet nemzetközi vizei
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Unió | Megállapítandó (9)
   (10) | | |
| TAC | 8 000  (11) | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

f)

A vörös álsügéreknek az I és II övezet nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

„Faj:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

Sebastes

Övezet:

Övezet:

Az I és II övezet nemzetközi vizei

(RED/1/2INT)

Unió

Megállapítandó (9)
   (10)

9

10

TAC

8 000  (11)

11

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

(2)

| „Faj: | Kardhal

  Xiphias gladius | Övezet: | Földközi-tenger
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | 16 (12) | | |
| Ciprus | 59 (12) | | |
| Spanyolország | 1 822,49  (12) | | |
| Franciaország | 127,02 (12) | | |
| Görögország | 1 206,45  (12) | | |
| Olaszország | 3 736,26  (12) | | |
| Málta | 443,26 (12) | | |
| Unió | 7 410,48  (12) | | |
| TAC | 10 500 | | Analitikai TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. |

„Faj:

Kardhal

Xiphias gladius

Övezet:

Földközi-tenger

(SWO/MED)

Horvátország

16 (12)

Ciprus

59 (12)

Spanyolország

1 822,49  (12)

Franciaország

127,02 (12)

Görögország

1 206,45  (12)

Olaszország

3 736,26  (12)

Málta

443,26 (12)

Unió

7 410,48  (12)

TAC

10 500

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

---

(1)  Kivéve az egyesült királysági alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldön belüli vizeket Shetlandnél, a Fair-szigetnél és Foulánál.

1

(2)  A kirakodási kötelezettség sérelme nélkül a vékonybajszú tőkehal és a makréla járulékos fogásait be lehet számítani a kvóta 2 %-áig (OT1/*2A3A4). Amennyiben valamely tagállam alkalmazza ezt a rendelkezést az ebben a halászatban járulékosan kifogott fajok tekintetében, az adott tagállam nem alkalmazhat fajok közötti rugalmassági rendelkezést az érintett fajok járulékos fogásait illetően.

2

(3)  A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a sávos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótákba.”;

3

(4)  Ez a kvóta kizárólag 2017. január 1-jétől
  2018. június 30-ig halászható.

4

(5)  Ez a kvóta kizárólag 2017. július 1-jétől
  2018. június 30-ig halászható.

5

(6)  A kirakodási kötelezettség sérelme nélkül a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait be lehet számítani a kvóta 2 %-áig (OTH/*2AC4C). Amennyiben valamely tagállam alkalmazza ezt a rendelkezést az ebben a halászatban járulékosan kifogott fajok tekintetében, az adott tagállam nem alkalmazhat fajok közötti rugalmassági rendelkezést az érintett fajok járulékos fogásait illetően.

6

(7)  A homoki angolnával együtt.

7

(8)  A hering járulékos fogásai 4 %-ig beszámíthatók.”.

8

(9)  A tevékenységet be kell szüntetni, amikor a NEAFC szerződő felei teljes mértékben kimerítették a teljes kifogható mennyiséget. A halászati tilalom bevezetésének napjától kezdődően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára megtiltják a vörös álsügérek célzott halászatát.

9

(10)  A hajók más halfajok halászata során ejtett járulékos vörösálsügér-fogásukat a hajón lévő teljes fogás 1 %-ára korlátozzák.

10

(11)  A NEAFC szerződő feleinek együttes fogására érvényes ideiglenes fogási korlátok.”.

11

(12)  Ez a kvóta kizárólag 2017. április 1-jétől
  2017. december 31-ig halászható.”.

12

---

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1399 RENDELETE

(2017. július 28.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének és a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a kálium-poliaszpartát tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére és 14. cikkére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és azok felhasználási feltételeit.

| (2) | Kizárólag az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzéken szereplő anyagok hozhatók élelmiszer-adalékanyagként forgalomba és használhatók élelmiszerekben, az ott meghatározott felhasználási feltételek mellett. |
| --- | --- |

(2)

Kizárólag az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzéken szereplő anyagok hozhatók élelmiszer-adalékanyagként forgalomba és használhatók élelmiszerekben, az ott meghatározott felhasználási feltételek mellett.

| (3) | Ezek között vannak olyan élelmiszer-adalékanyagok, amelyeket meghatározott borászati eljárások és kezelések keretében történő egyedi felhasználásra szánnak. Az ilyen élelmiszer-adalékanyagokat az 1333/2008/EK rendelettel, valamint a vonatkozó uniós jogszabályokban megállapított egyedi rendelkezésekkel összhangban kell felhasználni. |
| --- | --- |

(3)

Ezek között vannak olyan élelmiszer-adalékanyagok, amelyeket meghatározott borászati eljárások és kezelések keretében történő egyedi felhasználásra szánnak. Az ilyen élelmiszer-adalékanyagokat az 1333/2008/EK rendelettel, valamint a vonatkozó uniós jogszabályokban megállapított egyedi rendelkezésekkel összhangban kell felhasználni.

| (4) | Az adalék-anyagok borban történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozó egyedi feltételeket az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 2006/232/EK tanácsi határozat (4), a 606/2009/EK bizottsági rendelet (5) és a kapcsolódó végrehajtási intézkedések határozzák meg. |
| --- | --- |

(4)

Az adalék-anyagok borban történő felhasználásának engedélyezésére vonatkozó egyedi feltételeket az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), a 2006/232/EK tanácsi határozat (4), a 606/2009/EK bizottsági rendelet (5) és a kapcsolódó végrehajtási intézkedések határozzák meg.

| (5) | A 231/2012/EU bizottsági rendelet (6) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit. |
| --- | --- |

(5)

A 231/2012/EU bizottsági rendelet (6) meghatározza az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit.

| (6) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően az uniós jegyzék és a specifikációk naprakésszé tétele a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(6)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően az uniós jegyzék és a specifikációk naprakésszé tétele a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (7) | 2015. február 24-én a Bizottsághoz kérelem érkezett a kálium-poliaszpartát borban stabilizátorként történő használatának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(7)

2015. február 24-én a Bizottsághoz kérelem érkezett a kálium-poliaszpartát borban stabilizátorként történő használatának engedélyezése iránt. A kérelmet a Bizottság az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (8) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság értékelte a kálium-poliaszpartát élelmiszer-adalékanyagként való használatának biztonságosságát, és 2016. március 9-i véleményében (7) megállapította, hogy a 300 mg/L-es maximális felhasználási szint és a szokásos, 100 és 200 mg/L közötti szintek mellett a borban történő javasolt felhasználás nem vet fel aggályokat az anyag biztonságosságával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság értékelte a kálium-poliaszpartát élelmiszer-adalékanyagként való használatának biztonságosságát, és 2016. március 9-i véleményében (7) megállapította, hogy a 300 mg/L-es maximális felhasználási szint és a szokásos, 100 és 200 mg/L közötti szintek mellett a borban történő javasolt felhasználás nem vet fel aggályokat az anyag biztonságosságával kapcsolatban.

| (9) | A kálium-poliaszpartát stabilizátorként megakadályozza, hogy a borban (vörös-, rozé- és fehérborban) borkőkristályok képződjenek. Hozzájárul a bor minőségének és stabilitásának megőrzéséhez anélkül, hogy használata hatással lenne annak érzékszervi tulajdonságaira. Ezért indokolt engedélyezni a kálium-poliaszpartát felvételét az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékébe, és az E 456-os E-számot hozzárendelni, hogy borban stabilizátorként engedélyezhető legyen a vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt egyedi feltételekben. |
| --- | --- |

(9)

A kálium-poliaszpartát stabilizátorként megakadályozza, hogy a borban (vörös-, rozé- és fehérborban) borkőkristályok képződjenek. Hozzájárul a bor minőségének és stabilitásának megőrzéséhez anélkül, hogy használata hatással lenne annak érzékszervi tulajdonságaira. Ezért indokolt engedélyezni a kálium-poliaszpartát felvételét az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékébe, és az E 456-os E-számot hozzárendelni, hogy borban stabilizátorként engedélyezhető legyen a vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt egyedi feltételekben.

| (10) | A kálium-poliaszpartátnak az élelmiszer-adalékanyagok 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzékébe történő első felvétele alkalmával a kálium-poliaszpartátra (E 456) vonatkozó specifikációkat bele kell foglalni a 231/2012/EU rendeletbe. |
| --- | --- |

(10)

A kálium-poliaszpartátnak az élelmiszer-adalékanyagok 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében foglalt uniós jegyzékébe történő első felvétele alkalmával a kálium-poliaszpartátra (E 456) vonatkozó specifikációkat bele kell foglalni a 231/2012/EU rendeletbe.

| (11) | Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 231/2012/EU rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

3

(4)  A Tanács 2006/232/EK határozata (2005. december 20.) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a borkereskedelemről szóló megállapodás megkötéséről (HL L 87., 2006.3.24., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

6

(7)  
  EFSA Journal 2016;14(3):4435.

7

EFSA Journal

---

I. MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete B. részének 3. pontja („A színezékektől és édesítőszerektől különböző más adalékanyagok”) az E 452 élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a következő új bejegyzéssel egészül ki:

| „E 456 | Kálium-poliaszpartát” |
| --- | --- |

„E 456

Kálium-poliaszpartát”

---

II. MELLÉKLET

A 231/2012/EU rendelet melléklete az E 452 (iv) élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés után a következő új bejegyzéssel egészül ki:

| „E 456 KÁLIUM-POLIASZPARTÁT |
| --- |
| Szinonimák |
| Meghatározás | A kálium-poliaszpartát a poliaszparaginsav káliumsója, amelyet L-aszparaginsavból és kálium-hidroxidból állítanak elő. Termikus folyamat során az aszparaginsav oldhatatlan poliszukcinimiddé alakul. A poliszukcinimidet kálium-hidroxiddal kezelve a gyűrű felnyílik és az egységek polimerizálódnak. Utolsó lépésként a porlasztásos szárítás szakasza következik, amelynek eredményeként világosbarna port kapunk. |
| CAS-szám | 64723-18-8 |
| Kémiai név | L-aszparaginsav, homopolimer, káliumsó |
| Összegképlet | [C4H4NO3K]n |
| Tömegátlag molekulatömeg | Közelítőleg 5 300  g/mol |
| Analitika | Legalább 98 % szárazanyagra számítva |
| Részecskeméret | Legalább 45 μm (a részecskék legfeljebb 1 %-a kisebb 45 μm-nél) |
| Leírás | Világosbarna, szagtalan por |
| Azonosítás |
| Oldhatóság | Vízben nagyon jól oldódik, szerves oldószerekben kis mértékben oldódik |
| pH | 7,5-8,5 (40 %-os vizes oldat) |
| Tisztaság |
| Szubsztitúciós fok | Legalább 91,5 % szárazanyagra számítva |
| Szárítási veszteség | Legfeljebb 11 % (105 °C, 12 óra) |
| Kálium-hidroxid | Legfeljebb 2 % |
| Aszparaginsav | Legfeljebb 1 % |
| Egyéb szennyeződések | Legfeljebb 0,1 % |
| Arzén | Legfeljebb 2,5 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 1,5 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,5 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,1 mg/kg” |

„E 456 KÁLIUM-POLIASZPARTÁT

Szinonimák

Meghatározás

A kálium-poliaszpartát a poliaszparaginsav káliumsója, amelyet L-aszparaginsavból és kálium-hidroxidból állítanak elő. Termikus folyamat során az aszparaginsav oldhatatlan poliszukcinimiddé alakul. A poliszukcinimidet kálium-hidroxiddal kezelve a gyűrű felnyílik és az egységek polimerizálódnak. Utolsó lépésként a porlasztásos szárítás szakasza következik, amelynek eredményeként világosbarna port kapunk.

CAS-szám

64723-18-8

Kémiai név

L-aszparaginsav, homopolimer, káliumsó

Összegképlet

[C4H4NO3K]n

Tömegátlag molekulatömeg

Közelítőleg 5 300  g/mol

Analitika

Legalább 98 % szárazanyagra számítva

Részecskeméret

Legalább 45 μm (a részecskék legfeljebb 1 %-a kisebb 45 μm-nél)

Leírás

Világosbarna, szagtalan por

Azonosítás

Oldhatóság

Vízben nagyon jól oldódik, szerves oldószerekben kis mértékben oldódik

pH

7,5-8,5 (40 %-os vizes oldat)

Tisztaság

Szubsztitúciós fok

Legalább 91,5 % szárazanyagra számítva

Szárítási veszteség

Legfeljebb 11 % (105 °C, 12 óra)

Kálium-hidroxid

Legfeljebb 2 %

Aszparaginsav

Legfeljebb 1 %

Egyéb szennyeződések

Legfeljebb 0,1 %

Arzén

Legfeljebb 2,5 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 1,5 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,5 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,1 mg/kg”

---

HATÁROZATOK

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/12

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2017/1400 HATÁROZATA

(2017. július 4.)

a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének további meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete által előterjesztett javaslatra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 226. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására vonatkozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozatra (1),

| — | tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1021 határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság felállításáról, feladatairól, összetételéről és mandátumának időtartamáról szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1021 határozatára (2),

| — | tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról szóló, 2017. március 16-i (EU) 2017/846 határozatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbításáról szóló, 2017. március 16-i (EU) 2017/846 határozatára (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkének (11) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 198. cikkének (11) bekezdésére,

| A. | mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy megbízatását teljes mértékben és megfelelően végrehajthassa, figyelembe véve a megvizsgálandó dokumentumok, a megrendelt elemzések és a meghallgatandó érdekelt felek számát; |
| --- | --- |

A.

mivel a vizsgálóbizottság hivatali idejének meghosszabbítását kérte annak érdekében, hogy megbízatását teljes mértékben és megfelelően végrehajthassa, figyelembe véve a megvizsgálandó dokumentumok, a megrendelt elemzések és a meghallgatandó érdekelt felek számát;

1.

úgy határoz, hogy a vizsgálóbizottság hivatali idejét további három hónappal meghosszabbítja.

az Európai Parlament részéről

az elnök

A. TAJANI

---

(1)  
  HL L 113., 1995.5.19., 1. o.

1

(2)  
  HL L 166., 2016.6.24., 10. o.

2

(3)  
  HL L 125., 2017.5.18., 34. o.

3

---

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/13

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2017/1401 HATÁROZATA

(2017. július 18.)

az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EUBAM Líbia/1/2017)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló, 2013. május 22-i 2013/233/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2013/233/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójának (EUBAM Líbia) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a 2013/233/KKBP határozat 9. cikkének (1) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik arra, hogy meghozza az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójának (EUBAM Líbia) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2016. augusztus 30-án elfogadta a (KKBP) 2016/1634 határozatot (2), amelyben Vincenzo TAGLIAFERRI-t nevezte ki az EUBAM Líbia misszióvezetőjének a 2016. szeptember 1. és 2017. augusztus 21. közötti időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2016. augusztus 30-án elfogadta a (KKBP) 2016/1634 határozatot (2), amelyben Vincenzo TAGLIAFERRI-t nevezte ki az EUBAM Líbia misszióvezetőjének a 2016. szeptember 1. és 2017. augusztus 21. közötti időszakra.

| (3) | A Tanács 2016. augusztus 4-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és 2017. augusztus 21-ig történő meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2016/1339 határozatot (3). |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2016. augusztus 4-én elfogadta a 2013/233/KKBP határozat módosításáról és 2017. augusztus 21-ig történő meghosszabbításáról szóló (KKBP) 2016/1339 határozatot (3).

| (4) | A Tanács 2017. július 17-én elfogadta a (KKBP) 2017/1342 határozatot (4), amellyel az EUBAM Líbia megbízatását 2017. augusztus 22-étől2018. december 31-ig tartó időszakra meghosszabbította. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2017. július 17-én elfogadta a (KKBP) 2017/1342 határozatot (4), amellyel az EUBAM Líbia megbízatását 2017. augusztus 22-étől2018. december 31-ig tartó időszakra meghosszabbította.

| (5) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javasolta, hogy Vincenzo TAGLIAFERRI-nek az EUBAM Líbia misszióvezetőjeként betöltött megbízatását hosszabbítsák meg a 2017. augusztus 22-étől2018. augusztus 21-ig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(5)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője javasolta, hogy Vincenzo TAGLIAFERRI-nek az EUBAM Líbia misszióvezetőjeként betöltött megbízatását hosszabbítsák meg a 2017. augusztus 22-étől2018. augusztus 21-ig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság meghosszabbítja Vincenzo TAGLIAFERRI-nek az EUBAM Líbia misszióvezetőjeként betöltött megbízatását a 2017. augusztus 22-étől2018. augusztus 21-ig tartó időszakra.

2. cikk

Ez a határozat 2017. augusztus 21-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. július 18-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

W. STEVENS

---

(1)  A Tanács 2013/233/KKBP határozata (2013. május 22.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Libya [helyesen: EUBAM Líbia]) (HL L 138., 2013.5.24., 15. o.).

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2016/1634 határozata (2016. augusztus 30.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziója (EUBAM Líbia) misszióvezetőjének kinevezéséről (EUBAM Líbia/1/2016) (HL L 243., 2016.9.10., 10. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2016/1339 határozata (2016. augusztus 4.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP tanácsi határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 212., 2016.8.5., 111. o.).

3

(4)  A Tanács (KKBP) 2017/1342 határozata (2017. július 17.) az Európai Unió líbiai integrált határigazgatást segítő missziójáról (EUBAM Líbia) szóló 2013/233/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról (HL L 185., 2017.7.18., 60. o.).

4

---

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/1402 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. július 28.)

a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a BMW AG „alapjárati vitorlázás” funkciójának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról szóló, 2009. április 23-i 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról szóló, 2011. július 25-i 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A BMW AG (a továbbiakban: kérelmező) 2016. június 23-án kérelmet nyújtott be az „alapjárati vitorlázás” (szabadonfutás) funkció ökoinnovációként való jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult. |
| --- | --- |

(1)

A BMW AG (a továbbiakban: kérelmező) 2016. június 23-án kérelmet nyújtott be az „alapjárati vitorlázás” (szabadonfutás) funkció ökoinnovációként való jóváhagyására. A Bizottság a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 4. cikkével összhangban megvizsgálta, hogy a kérelem hiánytalan-e. A kérelem hiánytalannak bizonyult.

| (2) | A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) megfelelően értékelte a kérelmet. A technológia összetettsége miatt az értékelési időszakot a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban öt hónappal, azaz 2017. augusztus 23-ig meghosszabbították. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikkének, a 725/2011/EU végrehajtási rendeletnek, valamint az innovatív technológiák jóváhagyásának a 443/2009/EK rendelet alapján történő kérelmezésére vonatkozó technikai iránymutatásnak (3) megfelelően értékelte a kérelmet. A technológia összetettsége miatt az értékelési időszakot a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 10. cikkének (4) bekezdésével összhangban öt hónappal, azaz 2017. augusztus 23-ig meghosszabbították.

| (3) | A kérelem a BMW AG hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járműveiben használható „alapjárati vitorlázás” funkcióra vonatkozik. Az innovatív technológia alapelve a belső égésű motor és a hajtáslánc szétválasztása, valamint a motorfék okozta lassulás megelőzése. A funkciónak automatikusan kell aktiválódnia az elsődleges menetüzemmódban, amely automatikusan kerül kiválasztásra a jármű beindításakor. Így a „vitorlázást” a jármű gördülési távolságának növelésére lehet használni olyan helyzetekben, amikor nincs szükség meghajtásra, illetve a sebesség lassú csökkentésére. „Vitorlázás” közben a jármű mozgási és helyzeti energiáját közvetlenül a menetellenállás leküzdésére, azaz a tüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére használja. Kisebb mértékű lassulás elérése érdekében a motort a tengelykapcsoló kioldásával el kell választani a hajtáslánctól. Ezt az automata sebességváltó vezérlőegysége automatikusan elvégzi. Ezekben a „vitorlázási” fázisokban a motor alapjárati fordulatszámmal működik („alapjárati vitorlázás”). |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a BMW AG hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járműveiben használható „alapjárati vitorlázás” funkcióra vonatkozik. Az innovatív technológia alapelve a belső égésű motor és a hajtáslánc szétválasztása, valamint a motorfék okozta lassulás megelőzése. A funkciónak automatikusan kell aktiválódnia az elsődleges menetüzemmódban, amely automatikusan kerül kiválasztásra a jármű beindításakor. Így a „vitorlázást” a jármű gördülési távolságának növelésére lehet használni olyan helyzetekben, amikor nincs szükség meghajtásra, illetve a sebesség lassú csökkentésére. „Vitorlázás” közben a jármű mozgási és helyzeti energiáját közvetlenül a menetellenállás leküzdésére, azaz a tüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére használja. Kisebb mértékű lassulás elérése érdekében a motort a tengelykapcsoló kioldásával el kell választani a hajtáslánctól. Ezt az automata sebességváltó vezérlőegysége automatikusan elvégzi. Ezekben a „vitorlázási” fázisokban a motor alapjárati fordulatszámmal működik („alapjárati vitorlázás”).

| (4) | A Bizottság az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozattal (4) csak a Porsche AG-nak az M1 kategóriájú, S szegmensbe tartozó Porsche márkájú járművekbe (sportkupékba) szánt szabadonfutó funkcióra vonatkozó kérelmét hagyta jóvá. A BMW AG kérelme a hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járművekbe szánt „alapjárati vitorlázás” funkcióra vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozattal (4) csak a Porsche AG-nak az M1 kategóriájú, S szegmensbe tartozó Porsche márkájú járművekbe (sportkupékba) szánt szabadonfutó funkcióra vonatkozó kérelmét hagyta jóvá. A BMW AG kérelme a hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járművekbe szánt „alapjárati vitorlázás” funkcióra vonatkozik.

| (5) | A kérelmező olyan módszertant dolgozott ki az „alapjárati vitorlázás” funkció alkalmazásával elért szén-dioxidkibocsátás-csökkentés vizsgálatára, amely magában foglal egy módosított NEDC vizsgálati ciklust; ebben a módosított ciklusban lehetőség van a jármű „vitorlázására”. Annak érdekében, hogy az „alapjárati vitorlázás” funkcióval ellátott járművet össze lehessen hasonlítani a viszonyítási alapul vett járművel, – amelybe a „vitorlázási” funkciót nem építették be, az az elsődleges üzemmódban nem elérhető, vagy azt a vizsgálathoz kikapcsolták – mindkét járművet ugyanabban a módosított NEDC vizsgálati ciklusban kell megvizsgálni. Tekintve azonban, hogy a viszonyítási alapul vett jármű nehezen tudja követni a módosított NEDC vizsgálati ciklus sebességgörbéjét, a viszonyítási alapul vett jármű vizsgálatát a szokásos NEDC ciklusban, melegindítási körülmények között végzik el, a módosított feltételeket pedig egy, a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés kiszámításához alkalmazandó átváltási tényező segítségével veszik figyelembe. Az átváltási tényező meghatározása járműspecifikus és elsősorban az erőátviteli hardver konfigurációjával függ össze. A korábbi vizsgálatok alapján úgy tűnik, hogy az átváltási tényező a 0,96–0,99 tartományba esik. A kérelmező kérelmezte, hogy az átváltási tényezőt 0,98-ban határozzák meg. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a kérelmező nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot, amely indokolttá tenné, hogy 0,96-nál magasabb átváltási tényezőt állapítson meg. Ennek fényében a Bizottság indokoltnak tekinti, hogy az átváltási tényező a meghatározott tartomány alsó végén, vagyis 0,960 értéken maradjon, az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozatban meghatározott átváltási tényezővel összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező olyan módszertant dolgozott ki az „alapjárati vitorlázás” funkció alkalmazásával elért szén-dioxidkibocsátás-csökkentés vizsgálatára, amely magában foglal egy módosított NEDC vizsgálati ciklust; ebben a módosított ciklusban lehetőség van a jármű „vitorlázására”. Annak érdekében, hogy az „alapjárati vitorlázás” funkcióval ellátott járművet össze lehessen hasonlítani a viszonyítási alapul vett járművel, – amelybe a „vitorlázási” funkciót nem építették be, az az elsődleges üzemmódban nem elérhető, vagy azt a vizsgálathoz kikapcsolták – mindkét járművet ugyanabban a módosított NEDC vizsgálati ciklusban kell megvizsgálni. Tekintve azonban, hogy a viszonyítási alapul vett jármű nehezen tudja követni a módosított NEDC vizsgálati ciklus sebességgörbéjét, a viszonyítási alapul vett jármű vizsgálatát a szokásos NEDC ciklusban, melegindítási körülmények között végzik el, a módosított feltételeket pedig egy, a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés kiszámításához alkalmazandó átváltási tényező segítségével veszik figyelembe. Az átváltási tényező meghatározása járműspecifikus és elsősorban az erőátviteli hardver konfigurációjával függ össze. A korábbi vizsgálatok alapján úgy tűnik, hogy az átváltási tényező a 0,96–0,99 tartományba esik. A kérelmező kérelmezte, hogy az átváltási tényezőt 0,98-ban határozzák meg. A Bizottság azonban úgy véli, hogy a kérelmező nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot, amely indokolttá tenné, hogy 0,96-nál magasabb átváltási tényezőt állapítson meg. Ennek fényében a Bizottság indokoltnak tekinti, hogy az átváltási tényező a meghatározott tartomány alsó végén, vagyis 0,960 értéken maradjon, az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozatban meghatározott átváltási tényezővel összhangban.

| (6) | A szén-dioxidkibocsátás-csökkentés meghatározásában döntő szerep jut a jármű által megtett azon távolságnak, amely alatt a „vitorlázási” funkció be van kapcsolva, figyelembe véve annak lehetőségét, hogy a „vitorlázási” funkciót a nem elsődleges menetüzemmódokban ki lehet kapcsolni. A kérelmező 0,7-es kihasználtsági tényezőt javasolt, amely a járművel „vitorlázó” üzemmódban a valós járművezetési körülmények között végzett vizsgálatok során megtett távolságot viszonyítja a „vitorlázó” üzemmódban a módosított NEDC vizsgálati feltételek mellett megtett távolsághoz. A javasolt kihasználtsági tényező azonban a legjobb esetben tapasztalt érték, amelynek alátámasztására nem készült alapos elemzés. További elemzés alapján és az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozat előkészítéséhez készített elemzést figyelembe véve helyénvaló mérlegelni egy óvatosabb becslés szerinti 0,62-es kihasználtsági tényező alkalmazását. |
| --- | --- |

(6)

A szén-dioxidkibocsátás-csökkentés meghatározásában döntő szerep jut a jármű által megtett azon távolságnak, amely alatt a „vitorlázási” funkció be van kapcsolva, figyelembe véve annak lehetőségét, hogy a „vitorlázási” funkciót a nem elsődleges menetüzemmódokban ki lehet kapcsolni. A kérelmező 0,7-es kihasználtsági tényezőt javasolt, amely a járművel „vitorlázó” üzemmódban a valós járművezetési körülmények között végzett vizsgálatok során megtett távolságot viszonyítja a „vitorlázó” üzemmódban a módosított NEDC vizsgálati feltételek mellett megtett távolsághoz. A javasolt kihasználtsági tényező azonban a legjobb esetben tapasztalt érték, amelynek alátámasztására nem készült alapos elemzés. További elemzés alapján és az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozat előkészítéséhez készített elemzést figyelembe véve helyénvaló mérlegelni egy óvatosabb becslés szerinti 0,62-es kihasználtsági tényező alkalmazását.

| (7) | A BMW AG által készített esettanulmány két olyan járműre vonatkozott, amelyekben az „alapjárati vitorlázás” technológia 40 km/h sebesség eléréséig volt aktív. A jövőben gyártásra kerülő, 15 km/h sebesség eléréséig „vitorlázni” képes BMW modellekre tekintettel a kérelmező olyan analitikai módszerre tett javaslatot, amellyel a tartomány a „vitorlázás” aktiválásának e hosszabb időszakára is kiterjed. A kérelmező azonban nem elemezte a hosszabb „vitorlázási” időszak hatását a kihasználtsági tényezőre. Ezért helyénvaló a „vitorlázási” funkciót legalább 40 km/h-ig aktívnak tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

A BMW AG által készített esettanulmány két olyan járműre vonatkozott, amelyekben az „alapjárati vitorlázás” technológia 40 km/h sebesség eléréséig volt aktív. A jövőben gyártásra kerülő, 15 km/h sebesség eléréséig „vitorlázni” képes BMW modellekre tekintettel a kérelmező olyan analitikai módszerre tett javaslatot, amellyel a tartomány a „vitorlázás” aktiválásának e hosszabb időszakára is kiterjed. A kérelmező azonban nem elemezte a hosszabb „vitorlázási” időszak hatását a kihasználtsági tényezőre. Ezért helyénvaló a „vitorlázási” funkciót legalább 40 km/h-ig aktívnak tekinteni.

| (8) | A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy az esettanulmányban bemutatott két gépjármű közül legalább az egyik esetében teljesülnek a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében, valamint a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében foglalt feltételek és kritériumok. Ezenkívül a kérelmet egy független és tanúsított szervezet által a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 7. cikkének megfelelően elkészített ellenőrzési jelentés is alátámasztja. |
| --- | --- |

(8)

A kérelemben benyújtott információk igazolják, hogy az esettanulmányban bemutatott két gépjármű közül legalább az egyik esetében teljesülnek a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 2. és 4. cikkében, valamint a 443/2009/EK rendelet 12. cikkében foglalt feltételek és kritériumok. Ezenkívül a kérelmet egy független és tanúsított szervezet által a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 7. cikkének megfelelően elkészített ellenőrzési jelentés is alátámasztja.

| (9) | A jelen kérelemben benyújtott információk alapján és figyelembe véve a Porsche AG-nak az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozattal jóváhagyott szabadonfutó funkciójának jóváhagyására irányuló kérelem értékelése során szerzett tapasztalatokat, kielégítő módon igazolást nyert, hogy a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója bizonyos BMW márkájú járművek esetében a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének megfelelően legalább 1 g CO2/km mértékű szén-dioxidkibocsátás-csökkenést biztosíthat. Ezért a típusjóváhagyó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy az „alapjárati vitorlázás” funkcióval felszerelt BMW márkájú járművek elérik-e a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott, a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítéséhez szükséges 1 g CO2/km küszöbértéket. |
| --- | --- |

(9)

A jelen kérelemben benyújtott információk alapján és figyelembe véve a Porsche AG-nak az (EU) 2015/1132 végrehajtási határozattal jóváhagyott szabadonfutó funkciójának jóváhagyására irányuló kérelem értékelése során szerzett tapasztalatokat, kielégítő módon igazolást nyert, hogy a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója bizonyos BMW márkájú járművek esetében a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének megfelelően legalább 1 g CO2/km mértékű szén-dioxidkibocsátás-csökkenést biztosíthat. Ezért a típusjóváhagyó hatóságnak ellenőriznie kell, hogy az „alapjárati vitorlázás” funkcióval felszerelt BMW márkájú járművek elérik-e a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkében meghatározott, a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítéséhez szükséges 1 g CO2/km küszöbértéket.

| (10) | Mindezek alapján a Bizottságnak nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben. |
| --- | --- |

(10)

Mindezek alapján a Bizottságnak nincs ellenvetése a szóban forgó innovatív technológia jóváhagyásával szemben.

| (11) | A BMW AG „alapjárati vitorlázás” funkciójának alkalmazásával elért szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítéséhez a gyártónak, vagyis a BMW AG-nak a típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott minősítési kérelemhez mellékelnie kell egy független, tanúsított szervezet által készített ellenőrzési jelentést is, amely igazolja, hogy az említett funkcióval felszerelt jármű megfelel az e határozatban előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

(11)

A BMW AG „alapjárati vitorlázás” funkciójának alkalmazásával elért szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítéséhez a gyártónak, vagyis a BMW AG-nak a típusjóváhagyó hatósághoz benyújtott minősítési kérelemhez mellékelnie kell egy független, tanúsított szervezet által készített ellenőrzési jelentést is, amely igazolja, hogy az említett funkcióval felszerelt jármű megfelel az e határozatban előírt feltételeknek.

| (12) | A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típusjóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az innovatív technológiára alkalmazandó egyedi kódot, |
| --- | --- |

(12)

A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) I., VIII. és IX. melléklete szerinti típusjóváhagyási dokumentációkban feltüntetendő általános ökoinnovációs kód meghatározása céljából meg kell állapítani az innovatív technológiára alkalmazandó egyedi kódot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Jóváhagyás

A Bizottság a 443/2009/EK rendelet 12. cikke értelmében vett innovatív technológiaként jóváhagyja a BMW AG „alapjárati vitorlázás” funkcióját (a továbbiakban: a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója), amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | az innovatív technológiát az elsődleges menetüzemmódban automatikusan aktiválódó, BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójával ellátott, hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járművekbe építik be; ez az a menetüzemmód, amely a jármű beindításakor mindig automatikusan kiválasztásra kerül, függetlenül a jármű korábbi leállításakor kiválasztott üzemmódtól; a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója az elsődleges menetüzemmódban a járművezető vagy külső beavatkozás által nem leállítható; |
| --- | --- |

a)

az innovatív technológiát az elsődleges menetüzemmódban automatikusan aktiválódó, BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójával ellátott, hagyományos erőátviteli rendszerrel és automata sebességváltóval rendelkező BMW M1 márkájú járművekbe építik be; ez az a menetüzemmód, amely a jármű beindításakor mindig automatikusan kiválasztásra kerül, függetlenül a jármű korábbi leállításakor kiválasztott üzemmódtól; a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója az elsődleges menetüzemmódban a járművezető vagy külső beavatkozás által nem leállítható;

| b) | a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója legalább 40 km/h sebesség eléréséig aktív; |
| --- | --- |

b)

a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója legalább 40 km/h sebesség eléréséig aktív;

| c) | azon járművek esetében, amelyek 40 km/h-nál alacsonyabb sebességen is tudnak „vitorlázni”, az „alapjárati vitorlázás” funkciót 40 km/h sebességnél ki kell kapcsolni a mellékletben előírt vizsgálat céljából. |
| --- | --- |

c)

azon járművek esetében, amelyek 40 km/h-nál alacsonyabb sebességen is tudnak „vitorlázni”, az „alapjárati vitorlázás” funkciót 40 km/h sebességnél ki kell kapcsolni a mellékletben előírt vizsgálat céljából.

2. cikk

A szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítésének kérelmezése

A gyártó, azaz a BMW AG e határozatra hivatkozva kérelmezheti a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójával elért szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítését.

A minősítési kérelemhez mellékelni kell egy független, tanúsított szervezet által készített ellenőrzési jelentést, amely megerősíti, hogy a felszerelt jármű megfelel a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkében előírt feltételeknek, és eléri a 9. cikkében meghatározott 1 g CO2/km szén-dioxidkibocsátás-csökkentési küszöbértéket.

2

3. cikk

A szén-dioxidkibocsátás-csökkentés minősítése

A BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának alkalmazásával elért, az 1. cikkben említett, szén-dioxidkibocsátás-csökkentést a mellékletben foglalt módszerrel kell meghatározni.

4. cikk

Ökoinnovációs kód

Ha a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint e határozatra történik hivatkozás, a típusjóváhagyási dokumentációban a 23. sz. ökoinnovációs kódot kell megadni.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2017. július 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 1. o.

1

(2)  
  HL L 194., 2011.7.26., 19. o.

2

(3)  https://circabc.europa.eu/w/browse/f3927eae-29f8-4950-b3b3-d2e700598b52

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/1132 végrehajtási határozata (2015. július 10.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Porsche AG szabadonfutó funkciójának a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiaként való jóváhagyásáról (HL L 184., 2015.7.11., 22. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/46/EK irányelve (2007. szeptember 5.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

Módszertan a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója alkalmazásának tulajdonítható szén-dioxidkibocsátás-csökkentés meghatározásához

1.   BEVEZETÉS

Ahhoz, hogy megállapítható legyen, mekkora szén-dioxidkibocsátás-csökkentés tulajdonítható a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója alkalmazásának, a következőket kell meghatározni:

| 1. | a vizsgálati járművek; |
| --- | --- |

1.

a vizsgálati járművek;

| 2. | vizsgálati eljárás a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának meghatározására; |
| --- | --- |

2.

vizsgálati eljárás a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának meghatározására;

| 3. | vizsgálati eljárás a típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának meghatározására; |
| --- | --- |

3.

vizsgálati eljárás a típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának meghatározására;

| 4. | a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés kiszámítása; |
| --- | --- |

4.

a szén-dioxidkibocsátás-csökkentés kiszámítása;

| 5. | a statisztikai hibahatár kiszámítása. |
| --- | --- |

5.

a statisztikai hibahatár kiszámítása.

2.   SZIMBÓLUMOK, PARAMÉTEREK ÉS MÉRTÉKEGYSÉGEK

Latin betűs szimbólumok

| | – | Szén-dioxid-kibocsátás-csökkentés [g CO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| CO2 | – | Szén-dioxid; |
| c | – | Átváltási tényező; |
| BMC | – | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| EMC | – | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| | – | A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| BTA | – | A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| ETA | – | A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| RCDRW | – | Valós körülmények között elért viszonylagos „vitorlázási” távolság [%]; |
| RCDmNEDC | – | A módosított vizsgálati feltételek mellett elért viszonylagos „vitorlázási” távolság [%]; |
| UF | – | A „vitorlázás” technológia kihasználtsági tényezője, ami a BMW „alapjárati vitorlázás” technológiájára vonatkozóan 0,62. Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző; |
| | – | A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára; |
| | – | A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása a [gCO2/km]; |
| | – | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km]; |
| sUF | – | A kihasználtsági tényező számtani közepének szórása. |

Formula

–

Szén-dioxid-kibocsátás-csökkentés [g CO2/km];

CO2

–

Szén-dioxid;

c

–

Átváltási tényező;

BMC

–

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

EMC

–

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

Formula

–

A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

BTA

–

A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

ETA

–

A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

RCDRW

–

Valós körülmények között elért viszonylagos „vitorlázási” távolság [%];

RCDmNEDC

–

A módosított vizsgálati feltételek mellett elért viszonylagos „vitorlázási” távolság [%];

UF

–

A „vitorlázás” technológia kihasználtsági tényezője, ami a BMW „alapjárati vitorlázás” technológiájára vonatkozóan 0,62. Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző;

Formula

–

A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára;

Formula

–

A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása a [gCO2/km];

Formula

–

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km];

sUF

–

A kihasználtsági tényező számtani közepének szórása.

Alsó indexek

| RW | – | Valós körülmények |
| --- | --- | --- |
| TA | – | Típusjóváhagyási körülmények |
| B | – | Viszonyítási alap |

RW

–

Valós körülmények

TA

–

Típusjóváhagyási körülmények

B

–

Viszonyítási alap

3.   A VIZSGÁLATI JÁRMŰVEK

A vizsgálati járműveknek a következő előírásoknak kell megfelelniük:

| a) | Ökoinnovációs jármű: olyan innovatív technológiával felszerelt jármű, amely az 1. cikk a) pontjának meghatározása szerinti elsődleges menetüzemmódban aktív; |
| --- | --- |

a)

Ökoinnovációs jármű: olyan innovatív technológiával felszerelt jármű, amely az 1. cikk a) pontjának meghatározása szerinti elsődleges menetüzemmódban aktív;

| b) | Viszonyítási alapul vett jármű: olyan jármű, amelyben az innovatív technológiát kikapcsolták, vagy be sem szerelték, vagy amelyben az innovatív technológia az elsődleges menetüzemmódban nem elérhető. Amennyiben a technológia kikapcsolása nem lehetséges, biztosítani kell, hogy a fékpadon történő vizsgálati eljárás során a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója ne kapcsolódjon be. |
| --- | --- |

b)

Viszonyítási alapul vett jármű: olyan jármű, amelyben az innovatív technológiát kikapcsolták, vagy be sem szerelték, vagy amelyben az innovatív technológia az elsődleges menetüzemmódban nem elérhető. Amennyiben a technológia kikapcsolása nem lehetséges, biztosítani kell, hogy a fékpadon történő vizsgálati eljárás során a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciója ne kapcsolódjon be.

4.   A MÓDOSÍTOTT VIZSGÁLATI FELTÉTELEKKEL VIZSGÁLT ÖKOINNOVÁCIÓS JÁRMŰ SZÉN-DIOXID-KIBOCSÁTÁSÁNAK MEGHATÁROZÁSA (EMC)

Az ökoinnovációs járművek szén-dioxid-kibocsátását és tüzelőanyag-fogyasztását a 101. sz. ENSZ EGB-előírás 6. melléklete (Módszer a csak belső égésű motorral felszerelt járművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérésére) szerint kell mérni. A következő eljárásokat és vizsgálati feltételeket kell módosítani:

4.1.   A jármű előkezelése

Ahhoz, hogy az erőátviteli rendszerben kialakuljanak a melegindítás vizsgálati feltételei, egy vagy több teljes előkondicionáló NEDC-vizsgálatot kell elvégezni.

4.2.   A kigurulási menetellenállás meghatározása fékpadon

A kigurulási menetellenállás fékpadon történő meghatározását egyhengeres fékpadon kell elvégezni az alábbiak szerint:

| a) | a járművet üzemi hőmérsékletre kell beállítani a 4.1. pontban említett előkondicionálási eljárást követve; |
| --- | --- |

a)

a járművet üzemi hőmérsékletre kell beállítani a 4.1. pontban említett előkondicionálási eljárást követve;

| b) | a kigurulási menetellenállást fékpadon, az ENSZ-EGB 83. számú előírásában (1) meghatározott szabványos üzemeltetési eljárásoknak megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

b)

a kigurulási menetellenállást fékpadon, az ENSZ-EGB 83. számú előírásában (1) meghatározott szabványos üzemeltetési eljárásoknak megfelelően kell meghatározni.

4.3.   A kigurulási görbe meghatározása

A kigurulási görbét „vitorlázó” üzemmódban egyhengeres fékpadon kell meghatározni a következő kötelező lépésekben:

| a) | a járművet üzemi hőmérsékletre kell beállítani a 4.1. pontban említett előkondicionálási eljárást követve; |
| --- | --- |

a)

a járművet üzemi hőmérsékletre kell beállítani a 4.1. pontban említett előkondicionálási eljárást követve;

| b) | „vitorlázási” üzemmódban a járművet legalább120 km/h kezdeti sebességről hagyni kell kigurulni egészen addig, amíg meg nem áll, vagy el nem éri a legalacsonyabb kigurulási sebességet. |
| --- | --- |

b)

„vitorlázási” üzemmódban a járművet legalább120 km/h kezdeti sebességről hagyni kell kigurulni egészen addig, amíg meg nem áll, vagy el nem éri a legalacsonyabb kigurulási sebességet.

4.4.   Sebességprofil létrehozása a módosított NEDC-ben (mNEDC);

Az mNEDC sebességprofilt a következőképpen kell létrehozni:

4.4.1.   Feltételezések

| a) | A vizsgálati programot egy négy elemi városi ciklusból álló városi menetciklus és egy városon kívüli ciklus alkotja. |
| --- | --- |

a)

A vizsgálati programot egy négy elemi városi ciklusból álló városi menetciklus és egy városon kívüli ciklus alkotja.

| b) | Minden gyorsulási szakasz megfelel az NEDC-profilnak. |
| --- | --- |

b)

Minden gyorsulási szakasz megfelel az NEDC-profilnak.

| c) | Minden állandó sebességszint megfelel az NEDC-profilnak. |
| --- | --- |

c)

Minden állandó sebességszint megfelel az NEDC-profilnak.

| d) | A lassulási értékek a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kikapcsolt állapotában megegyeznek az NEDC-profilban szereplő értékekkel; |
| --- | --- |

d)

A lassulási értékek a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kikapcsolt állapotában megegyeznek az NEDC-profilban szereplő értékekkel;

| e) | A sebesség- és időtűréseknek összhangban kell lenniük a 101. sz. ENSZ-EGB-előírás 7. mellékletének 1.4. szakaszával. |
| --- | --- |

e)

A sebesség- és időtűréseknek összhangban kell lenniük a 101. sz. ENSZ-EGB-előírás 7. mellékletének 1.4. szakaszával.

4.4.2.   Megkötések

| a) | Az NEDC-profiltól való eltérést a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az össztávolságnak meg kell felelnie az NEDC-ben megadott tűréseknek. |
| --- | --- |

a)

Az NEDC-profiltól való eltérést a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az össztávolságnak meg kell felelnie az NEDC-ben megadott tűréseknek.

| b) | Az mNEDC-profil lassulási szakaszainak végére megtett távolságoknak minden esetben meg kell egyezniük az NEDC-profil lassulási szakaszainak végére megtett távolságokkal. |
| --- | --- |

b)

Az mNEDC-profil lassulási szakaszainak végére megtett távolságoknak minden esetben meg kell egyezniük az NEDC-profil lassulási szakaszainak végére megtett távolságokkal.

| c) | Az összes gyorsulási, állandó sebességű és lassulási szakasz esetében a szokásos NEDC-tűréseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

Az összes gyorsulási, állandó sebességű és lassulási szakasz esetében a szokásos NEDC-tűréseket kell alkalmazni.

| d) | A „vitorlázási” szakaszokban a belső égésű motort le kell kapcsolni, és a járművek sebességgörbéjének aktív korrigálása tilos. |
| --- | --- |

d)

A „vitorlázási” szakaszokban a belső égésű motort le kell kapcsolni, és a járművek sebességgörbéjének aktív korrigálása tilos.

4.4.3.   Rendszerhatárok

| a) | A „vitorlázás” alsó sebességhatára:
  A „vitorlázási” üzemmódot 40 km/h kigurulási sebességen a fék működtetésével ki kell kapcsolni. A „vitorlázási” görbét ekkor egy, az NEDC-profilban leírt lassulási szakasz követi (vmin az 1. ábrán). |
| --- | --- |

a)

A „vitorlázás” alsó sebességhatára:

A „vitorlázási” üzemmódot 40 km/h kigurulási sebességen a fék működtetésével ki kell kapcsolni. A „vitorlázási” görbét ekkor egy, az NEDC-profilban leírt lassulási szakasz követi (vmin az 1. ábrán).

| b) | Minimális megállási időtartam:
  Minden megállással vagy állandó sebességű szakasz elérésével végződő „vitorlázással” történő lassítás után legalább 2 másodpercnek el kell telnie (

  az 1. ábrán). |
| --- | --- |

b)

Minimális megállási időtartam:

Minden megállással vagy állandó sebességű szakasz elérésével végződő „vitorlázással” történő lassítás után legalább 2 másodpercnek el kell telnie (
  Formula
  az 1. ábrán).

| c) | Az állandó sebességű szakaszok minimális időtartama:
  Minden gyorsulással vagy „vitorlázással” történő lassítással elért állandó sebességű szakasz minimális időtartama 2 másodperc (

  az 1. ábrán). Műszakilag indokolt okokból növelni lehet ezt az értéket.

  1. ábra


  NEDC-profil „vitorlázási” üzemmódra megállapított rendszerhatárokkal




  Sebesség
  Idő |
| --- | --- |

c)

Az állandó sebességű szakaszok minimális időtartama:

Minden gyorsulással vagy „vitorlázással” történő lassítással elért állandó sebességű szakasz minimális időtartama 2 másodperc (
  Formula
  az 1. ábrán). Műszakilag indokolt okokból növelni lehet ezt az értéket.

1. ábra

NEDC-profil „vitorlázási” üzemmódra megállapított rendszerhatárokkal

Sebesség

Idő

4.5.   A vizsgálatok száma

A próbapadon a teljes vizsgálati eljárást legalább háromszor meg kell ismételni. Ki kell számítani az ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásainak számtani közepét (EMC) és a számtani közép mindenkori szórását (
  Formula
  ).

Formula

A viszonyítási alapul szolgáló járművek szén-dioxid-kibocsátását és tüzelőanyag-fogyasztását a 101. sz. ENSZ EGB-előírás 6. melléklete (Módszer a csak belső égésű motorral felszerelt járművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérésére) szerint kell mérni. A következő eljárásokat és vizsgálati feltételeket kell módosítani:

5.1.   A jármű előkezelése

Ahhoz, hogy az erőátviteli rendszerben kialakuljanak a melegindítás vizsgálati feltételei, egy vagy több teljes előkondicionáló NEDC-vizsgálatot kell elvégezni.

5.2.   A vizsgálatok száma

A próbapadon a típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással végzett teljes vizsgálati eljárást legalább háromszor meg kell ismételni. Ki kell számítani a viszonyítási alapul szolgáló jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepét (
  Formula
  ) és a számtani közép mindenkori szórását (
  Formula
  ).

6.   A SZÉN-DIOXIDKIBOCSÁTÁS-CSÖKKENTÉS KISZÁMÍTÁSA

A szén-dioxid-kibocsátás innovatív technológia révén elérhető csökkentésének kiszámításához a következő képletet kell használni:

1. képlet:

Formula

ahol:

| | : | Szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [gCO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| BMC | : | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| EMC | : | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| BTA | : | A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| ETA | : | A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| UF | : | A BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kihasználtsági tényezője 0,62. |

Formula

:

Szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [gCO2/km];

BMC

:

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

EMC

:

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

BTA

:

A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

ETA

:

A típusjóváhagyás vizsgálati feltételeivel vizsgált ökoinnovációs technológiájú jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

UF

:

A BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kihasználtsági tényezője 0,62.

Amennyiben bizonyított, hogy az innovatív technológia nem aktív a típusjóváhagyási vizsgálat feltételei között, az 1. képlet a következőképpen egyszerűsíthető:

2. képlet:

Formula

A BMC meghatározásához ugyanazokat a módosított vizsgálati feltételeket kell alkalmazni egy olyan jármű esetében, amely nem rendelkezik a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójával.

Azzal a feltételezéssel kell élni, hogy a viszonyítási alapul szolgáló jármű képes a motor és a kerekek szétkapcsolása nélkül teljesíteni a „vitorlázási” menetgörbét (2. ábra, 2' szakasz), noha kisebb hatékonysággal, mint egy, a BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójával felszerelt jármű (amely szét tudja kapcsolni a motort és a kerekeket).

2. ábra

A viszonyítási alapul szolgáló jármű „vitorlázási” menetgörbéje

A típusjóváhagyás feltételei

Módosított feltételek (viszonyítási alapul szolgáló járművek)

Idő

Sebesség

A 2. ábrán látható, hogy a típusjóváhagyás lassulási szakasza során (3), valamint a módosított (2 + 3') vizsgálati körülmények között a viszonyítási alapul szolgáló jármű nem használ tüzelőanyagot (tüzelőanyag-kihagyás).

A viszonyítási alapul szolgáló jármű módosított feltételek melletti szén-dioxid-kibocsátásainak meghatározásához (BMC) a kibocsátásokat a viszonyítási alapul szolgáló járműnek a típusjóváhagyás feltételei között, melegindítással meghatározott szén-dioxid-kibocsátásai alapján kell kiszámítani egy olyan átváltási tényező (c tényező) alkalmazásával, amely az alábbi 3. képlet szerint figyelembe veszi a módosított vizsgálati feltételek hatását:

3. képlet:

Formula

Következésképpen a 2. képlet a következőképpen alakul:

4. képlet:

Formula

ahol:

| c | : | Átváltási tényező, melynek értéke 0,960; |
| --- | --- | --- |
| | : | A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| EMC | : | a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| UF | : | a BMW „alapjárati vitorlázás” technológiájának kihasználtsági tényezője, melynek értéke 0,62; Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző. |

c

:

Átváltási tényező, melynek értéke 0,960;

Formula

:

A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

EMC

:

a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

UF

:

a BMW „alapjárati vitorlázás” technológiájának kihasználtsági tényezője, melynek értéke 0,62; Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző.

7.   A STATISZTIKAI HIBAHATÁR KISZÁMÍTÁSA

A vizsgálati módszertan eredményeinek statisztikai hibahatárát számszerűsíteni kell. A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés statisztikai hibahatára nem haladhatja meg a 0,5 g CO2/km értéket, amint azt a 5. képlet is kifejezi:

5. képlet:

Formula

ahol:

| | : | A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára. |
| --- | --- | --- |

Formula

:

A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára.

A statisztikai hibahatárt a következő, 6. számú képlettel kell kiszámítani:

6. képlet:

Formula

ahol:

| | : | A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára; |
| --- | --- | --- |
| c | : | Átváltási tényező, melynek értéke 0,960; |
| | : | A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| | : | a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km], |
| EMC | : | a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km]; |
| | : | A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km]; |
| UF | : | A BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kihasználtsági tényezője 0,62. Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző. |
| sUF | : | a kihasználtsági tényező számtani közepének szórása, melynek értéke 0,019; Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző. |

Formula

:

A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km] statisztikai hibahatára;

c

:

Átváltási tényező, melynek értéke 0,960;

Formula

:

A típusjóváhagyási feltételek között, melegindítással vizsgált viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

Formula

:

a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált, viszonyítási alapul vett jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km],

EMC

:

a módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátásának számtani közepe [gCO2/km];

Formula

:

A módosított vizsgálati feltételekkel vizsgált ökoinnovációs jármű szén-dioxid-kibocsátása számtani közepének szórása [gCO2/km];

UF

:

A BMW „alapjárati vitorlázás” funkciójának kihasználtsági tényezője 0,62. Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző.

sUF

:

a kihasználtsági tényező számtani közepének szórása, melynek értéke 0,019; Ez az érték csak a BMW járműállományára jellemző.

8.   ANNAK BIZONYÍTÁSA, HOGY AZ 1 g CO2/KM ALSÓ KÜSZÖBÉRTÉKET STATISZTIKAILAG SZIGNIFIKÁNS MÓDON TÚLLÉPTÉK

Annak bizonyítására, hogy az 1 gCO2/km küszöbérték túllépésének mértéke statisztikailag szignifikáns, a következő képletet kell használni:

7. képlet:

Formula

ahol:

| MT | : | alsó küszöbérték [gCO2/km]; |
| --- | --- | --- |
| | : | Szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km]; |
| | : | A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [gCO2/km] statisztikai hibahatára. |

MT

:

alsó küszöbérték [gCO2/km];

Formula

:

Szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [g CO2/km];

Formula

:

A teljes szén-dioxidkibocsátás-csökkentés [gCO2/km] statisztikai hibahatára.

Ha a szén-dioxid-kibocsátás 4. képlettel kiszámított csökkentése a 725/2011/EU végrehajtási rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott küszöbérték alatt van, akkor a rendelet 11. cikke (2) bekezdésének második albekezdését kell alkalmazni.

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 83. számú előírása – Egységes rendelkezések a járműveknek a motor tüzelőanyag-szükséglete szerinti szennyező anyag-kibocsátása tekintetében történő jóváhagyásáról (HL L 42., 2012.2.15., 1. o.).

---

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/24

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1403 HATÁROZATA

(2017. június 23.)

a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról szóló EKB/2012/6 határozat módosításáról (EKB/2017/20)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 3.1., 12.1. és 12.3. cikkére, valamint 17., 18. és 22. cikkére,

tekintettel a TARGET2-Securities-ről szóló, 2012. július 18-i EKB/2012/13 iránymutatásra (1),

mivel:

| (1) | 2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület (Market Infrastructures Board) létrehozását, amely a piaci infrastruktúrák és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős új irányító testület. |
| --- | --- |

(1)

2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület (Market Infrastructures Board) létrehozását, amely a piaci infrastruktúrák és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős új irányító testület.

| (2) | Ennek megfelelően az EKB/2012/6 határozatot (2) módosítani kell, hogy az tükrözze a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, valamint a T2S Tanácsnak a Piaci Infrastruktúra Testület egy speciális alakzataként való működését, |
| --- | --- |

(2)

Ennek megfelelően az EKB/2012/6 határozatot (2) módosítani kell, hogy az tükrözze a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, valamint a T2S Tanácsnak a Piaci Infrastruktúra Testület egy speciális alakzataként való működését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2012/6 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Fogalommeghatározások
  Az e határozatban használt kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2012/13 iránymutatásban (*1) és a Kormányzótanács által 2011. november 17-én jóváhagyott T2S-keretmegállapodásban.


  (*1)  Az EKB/2012/13 iránymutatása (2012. július 18.) a TARGET2-Securitiesről (HL L 215., 2012.8.11., 19. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Fogalommeghatározások

Az e határozatban használt kifejezések ugyanazzal a jelentéssel bírnak, mint az EKB/2012/13 iránymutatásban (*1) és a Kormányzótanács által 2011. november 17-én jóváhagyott T2S-keretmegállapodásban.

(*1)  Az EKB/2012/13 iránymutatása (2012. július 18.) a TARGET2-Securitiesről (HL L 215., 2012.8.11., 19. o.).”
  "

*1

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A T2S Tanács irányító testületként jön létre azzal a feladattal, hogy a Kormányzótanács számára a kulcsfontosságú stratégiai kérdésekben javaslatokat dolgozzon ki, valamint ellássa a Kormányzótanács által rábízott, tisztán technikai jellegű feladatokat. A T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület (MIB) egy speciális alakzataként működik.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A T2S Tanács irányító testületként jön létre azzal a feladattal, hogy a Kormányzótanács számára a kulcsfontosságú stratégiai kérdésekben javaslatokat dolgozzon ki, valamint ellássa a Kormányzótanács által rábízott, tisztán technikai jellegű feladatokat. A T2S Tanács a Piaci Infrastruktúra Testület (MIB) egy speciális alakzataként működik.”

| 3. | Az I. melléklet „Összetétel” című szakaszának negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „A T2S Tanács tagjainak megbízása 24 hónapra szól, és megújítható. A Kormányzótanács meghatározhat rövidebb megbízatást, többek között akkor, ha a tag megbízatásának lejárta előtt lemond vagy nyugdíjba vonul.” |
| --- | --- |

3.

Az I. melléklet „Összetétel” című szakaszának negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A T2S Tanács tagjainak megbízása 24 hónapra szól, és megújítható. A Kormányzótanács meghatározhat rövidebb megbízatást, többek között akkor, ha a tag megbízatásának lejárta előtt lemond vagy nyugdíjba vonul.”

| 4. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A tagok nem vehetnek részt közvetlenül a T2S vagy azon központi értéktárak felvigyázásában, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik, amennyiben e részvétel a T2S Tanács tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani. A tagok nem vehetnek részt a Belső Könyvvizsgálói Bizottságban (IAC), és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem.” |
| --- | --- | --- |

4.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A tagok nem vehetnek részt közvetlenül a T2S vagy azon központi értéktárak felvigyázásában, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik, amennyiben e részvétel a T2S Tanács tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani. A tagok nem vehetnek részt a Belső Könyvvizsgálói Bizottságban (IAC), és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem.”

| b) | A 2. cikk (1) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A 2. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

2. cikk

Záró rendelkezés

Ez a határozat 2017. június 23-án lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. június 23-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 215., 2012.8.11., 19. o.

1

(2)  Az EKB/2012/6 határozat (2012. március 29.) a TARGET2-Securities Tanács (TARGET2-Securities Board) létrehozásáról és az EKB/2009/6 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2012.5.1., 13. o.).

2

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2017.7.29. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.7.29.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/26

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2017/1404 IRÁNYMUTATÁSA

(2017. június 23.)

a TARGET2-Securitiesről szóló EKB/2012/13 iránymutatás módosításáról (EKB/2017/19)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 3.1., 12.1. és 12.3. cikkére, valamint 17., 18. és 22. cikkére,

mivel:

| (1) | 2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület (Market Infrastructure Board) létrehozását, amely a piaci infrastruktúrák és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős új irányító testület. |
| --- | --- |

(1)

2016. március 16-án a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra Testület (Market Infrastructure Board) létrehozását, amely a piaci infrastruktúrák és platformok területén a technikai és operatív üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokért felelős új irányító testület.

| (2) | Ugyanezen a napon a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (Market Infrastructure and Payments Committee) létrehozását is, amely a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságát (Payment and Settlement Systems Committee) váltja fel. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanezen a napon a Kormányzótanács jóváhagyta a Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (Market Infrastructure and Payments Committee) létrehozását is, amely a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságát (Payment and Settlement Systems Committee) váltja fel.

| (3) | A T2S tanácsadó csoport feladatainak átvétele, valamint az eurorendszer részére az értékpapír-elszámolás és -kiegyenlítés, a fedezetkezelés és a T2S szempontjából releváns kérdésekben való tanácsadás céljából létrehozásra került az értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport (Advisory group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, a továbbiakban: AMI SeCo). |
| --- | --- |

(3)

A T2S tanácsadó csoport feladatainak átvétele, valamint az eurorendszer részére az értékpapír-elszámolás és -kiegyenlítés, a fedezetkezelés és a T2S szempontjából releváns kérdésekben való tanácsadás céljából létrehozásra került az értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport (Advisory group on Market Infrastructures for Securities and Collateral, a továbbiakban: AMI SeCo).

| (4) | Ezért az EKB/2012/13 iránymutatást (1) módosítani kell, hogy az tükrözze a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának a Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottsággal való felváltását, a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, valamint a T2S tanácsadó csoportnak az AMI SeCo-val való felváltását, |
| --- | --- |

(4)

Ezért az EKB/2012/13 iránymutatást (1) módosítani kell, hogy az tükrözze a Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságának a Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottsággal való felváltását, a Piaci Infrastruktúra Testület létrehozását, valamint a T2S tanácsadó csoportnak az AMI SeCo-val való felváltását,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2012/13 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:
  „25.   »értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport« (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral) vagy »AMI SeCo«: azon tanácsadó testület, amelynek feladata az eurorendszer részére az értékpapír-elszámolással és -kiegyenlítéssel, a fedezetkezeléssel és a T2S-szel kapcsolatos kérdésekben való tanácsadás, és amelynek megbízása közzétételre kerül az EKB honlapján;
  26.   »Piaci Infrastruktúra Testület« (Market Infrastructure Board) vagy »MIB«: az az irányító testület, amelynek feladata a Kormányzótanács támogatása annak biztosítása révén, hogy a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit és platformjait a Központi Bankok Európai Rendszere (»KBER«) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban tartsák fenn és fejlesszék tovább;
  27   »Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság« (Market Infrastructure and Payments Committee) vagy »MIPC«: az eurorendszer azon bizottsága, amelynek feladata az eurorendszer döntéshozó szerveinek támogatása a KBER fizetési rendszerek zavartalan működésének (az üzletmenet folytonosságával kapcsolatos vonatkozásokat is ideértve) előmozdítására irányuló, jogszabályban rögzített kötelezettségének teljesítésében, illetve annak jogutóda.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„25.   »értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport« (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral) vagy »AMI SeCo«: azon tanácsadó testület, amelynek feladata az eurorendszer részére az értékpapír-elszámolással és -kiegyenlítéssel, a fedezetkezeléssel és a T2S-szel kapcsolatos kérdésekben való tanácsadás, és amelynek megbízása közzétételre kerül az EKB honlapján;

»értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport« (Advisory Group on Market Infrastructures for Securities and Collateral

26.   »Piaci Infrastruktúra Testület« (Market Infrastructure Board) vagy »MIB«: az az irányító testület, amelynek feladata a Kormányzótanács támogatása annak biztosítása révén, hogy a készpénz-kiegyenlítés, értékpapír-kiegyenlítés és fedezetkezelés területén az eurorendszer piaci infrastruktúráit és platformjait a Központi Bankok Európai Rendszere (»KBER«) Szerződésben rögzített célkitűzéseivel, a KBER üzleti igényeivel, a technológiai fejlődéssel, valamint a mindenkori szabályozói és felvigyázói követelményekkel összhangban tartsák fenn és fejlesszék tovább;

»Piaci Infrastruktúra Testület« (Market Infrastructure Board

27   »Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság« (Market Infrastructure and Payments Committee) vagy »MIPC«: az eurorendszer azon bizottsága, amelynek feladata az eurorendszer döntéshozó szerveinek támogatása a KBER fizetési rendszerek zavartalan működésének (az üzletmenet folytonosságával kapcsolatos vonatkozásokat is ideértve) előmozdítására irányuló, jogszabályban rögzített kötelezettségének teljesítésében, illetve annak jogutóda.”

»Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság« (Market Infrastructure and Payments Committee

| 2. | A 2. cikk 18. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „18.   »T2S-Tanács«: az EKB/2012/6 határozat szerint létrehozott irányító testület, amelynek feladata javaslatok kidolgozása a Kormányzótanács számára a kulcsfontosságú stratégiai kérdésekben, valamint a T2S-szel kapcsolatos tisztán technikai jellegű feladatok ellátása, és amely a MIB egy különleges alakzataként működik;” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk 18. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„18.   »T2S-Tanács«: az EKB/2012/6 határozat szerint létrehozott irányító testület, amelynek feladata javaslatok kidolgozása a Kormányzótanács számára a kulcsfontosságú stratégiai kérdésekben, valamint a T2S-szel kapcsolatos tisztán technikai jellegű feladatok ellátása, és amely a MIB egy különleges alakzataként működik;”

»T2S-Tanács«

| 3. | A 7. cikk (1)–(3) bekezdésében a „T2S tanácsadó csoport”-ra való hivatkozások helyébe az „AMI SeCo”-ra való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (1)–(3) bekezdésében a „T2S tanácsadó csoport”-ra való hivatkozások helyébe az „AMI SeCo”-ra való hivatkozás lép.

| 4. | A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az eurorendszer T2S-szolgáltatásnyújtási és felvigyázási feladatai közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében az eurorendszerbeli központi bankok biztosítják a következőket:






  a) | a T2S-Tanács tagjai nem vehetnek részt közvetlenül a T2S vagy azon CSD-k felvigyázásában, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik, amennyiben e részvétel a T2S-Tanács tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani; |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az eurorendszer T2S-szolgáltatásnyújtási és felvigyázási feladatai közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében az eurorendszerbeli központi bankok biztosítják a következőket:

a)

a T2S-Tanács tagjai nem vehetnek részt közvetlenül a T2S vagy azon CSD-k felvigyázásában, amelyek kiegyenlítési műveleteiket a T2S-hez kiszervezik, amennyiben e részvétel a T2S-Tanács tagjaként betöltött feladataikkal való tényleges vagy lehetséges összeütközéshez vezethet. Az ilyen összeütközések azonosítására és elkerülésére megfelelő intézkedéseket kell kialakítani;

| b) | a T2S-Tanács tagjai nem vehetnek részt a Belső Könyvvizsgálói Bizottságban, és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem; |
| --- | --- |

b)

a T2S-Tanács tagjai nem vehetnek részt a Belső Könyvvizsgálói Bizottságban, és nem vehetnek részt a mindennapos 3. szintű tevékenységekben sem;

| c) | a T2S felvigyázási tevékenységeket el kell különíteni a T2S üzemeltetési tevékenységektől.” |
| --- | --- |

c)

a T2S felvigyázási tevékenységeket el kell különíteni a T2S üzemeltetési tevékenységektől.”

| 5. | A 9. cikk (3) és (4) bekezdésében a „Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (Payment and Settlement Systems Committee – »PSSC«
  )”-ra való hivatkozások helyébe a „Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (Market Infrastructure and Payments Committee – »MIPC«
  )”-re való hivatkozás lép. |
| --- | --- |

5.

A 9. cikk (3) és (4) bekezdésében a „Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottsága (Payment and Settlement Systems Committee – »PSSC«
  )”-ra való hivatkozások helyébe a „Piaci Infrastruktúra és Pénzforgalmi Bizottság (Market Infrastructure and Payments Committee – »MIPC«
  )”-re való hivatkozás lép.

Payment and Settlement Systems Committee – »PSSC«

Market Infrastructure and Payments Committee – »MIPC«

| 6. | A melléklet helyébe ezen iránymutatás melléklete lép. |
| --- | --- |

6.

A melléklet helyébe ezen iránymutatás melléklete lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2017. június 23-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az EKB/2012/13 iránymutatás (2012. július 18.) a TARGET2-Securitiesről (HL L 215., 2012.8.11., 19. o.).

1

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

NEMZETI FELHASZNÁLÓI CSOPORTOK

FELADATMEGHATÁROZÁS

1.   Célkitűzések

| 1.1. | A nemzeti felhasználói csoportok a nemzeti piacukon belül az értékpapír-kiegyenlítési szolgáltatások nyújtói és felhasználói közötti kommunikációt biztosítják, a TARGET2-Securities (»T2S«) fejlesztésének, végrehajtásának és üzemeltetésének támogatása érdekében. A csoportok fórumot teremtenek abból a célból, hogy bevonják a nemzeti piaci résztvevőket az értékpapírokkal és fedezettel kapcsolatos piaci infrastruktúrák tanácsadó csoport (a továbbiakban: AMI SeCo) munkájába, valamint hivatalos kapcsolatot hoznak létre az AMI SeCo és a nemzeti piacok között. A nemzeti felhasználói csoportok az AMI SeCo által tárgyalt valamennyi kérdésben a T2S-programiroda kezdeményezéseit közvetítő testület, valamint az AMI SeCo munkáját külső véleményekkel segítő szervezet szerepét töltik be. E szerepkörben maguk is tehetnek javaslatot az AMI SeCo által megvitatandó kérdésekre. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A nemzeti felhasználói csoportok részt vehetnek a módosítási és kiadáskezelési folyamatban, és fontos szerepet tölthetnek be az ilyen megkereséseknek a nemzeti piac működésével összefüggésben történő elemzésében. A nemzeti felhasználói csoportokban át kell venni a T2S azon alapelvét, hogy kerülendő a nemzeti sajátosságok T2S-be való beépítése, valamint aktívan elő kell mozdítani a harmonizációt. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Felelősségi kör és feladatok

| 2.1. | A T2S-ben részt vevő piacok nemzeti felhasználói csoportjai felelnek a következőkért:






  a) | a T2S funkcionalitása, és különösen a T2S felhasználói követelményekben bekövetkező bármely változás által a nemzeti piacra gyakorolt hatás elemzése. Ennek során megfelelően figyelembe kell vennie a »letisztult T2S« koncepcióját, amelynek célja a nemzeti sajátosságok T2S-be való beépítésének kerülése, valamint a harmonizáció támogatása; |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

a T2S funkcionalitása, és különösen a T2S felhasználói követelményekben bekövetkező bármely változás által a nemzeti piacra gyakorolt hatás elemzése. Ennek során megfelelően figyelembe kell vennie a »letisztult T2S« koncepcióját, amelynek célja a nemzeti sajátosságok T2S-be való beépítésének kerülése, valamint a harmonizáció támogatása;

| b) | az AMI SeCo által támogatott T2S harmonizációs tevékenységekhez társuló figyelemmel kísérési és végrehajtási feladatokban való részvétel; |
| --- | --- |

b)

az AMI SeCo által támogatott T2S harmonizációs tevékenységekhez társuló figyelemmel kísérési és végrehajtási feladatokban való részvétel;

| c) | az AMI SeCo figyelmének felhívása a nemzeti piac lényeges aggályaira; |
| --- | --- |

c)

az AMI SeCo figyelmének felhívása a nemzeti piac lényeges aggályaira;

| d) | az értékpapírokkal foglalkozó nemzeti közösség valamennyi szegmense körében a T2S ismertségének fokozása; |
| --- | --- |

d)

az értékpapírokkal foglalkozó nemzeti közösség valamennyi szegmense körében a T2S ismertségének fokozása;

| e) | az AMI SeCo nemzeti közösséget képviselő tagjainak támogatása. |
| --- | --- |

e)

az AMI SeCo nemzeti közösséget képviselő tagjainak támogatása.

| 2.2. | A nemzeti felhasználói csoportoknak tartaniuk kell magukat a T2S kulcsfontosságú elemét alkotó magas szintű átláthatósági normákhoz. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Noha e feladatmeghatározás a T2S-ben részt vevő piacokra összpontosít, üdvözlendő, ha a T2S-ben még nem részt vevő piacok is létrehoznak nemzeti felhasználói csoportokat. Ha ezek a piacok nemzeti felhasználói csoport létrehozása mellett döntenek, annak hasonló feladatmeghatározást kell követnie a piac T2S-ben való részvételre történő felkészítésében. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Összetétel és a megbízatás időtartama

| 3.1. | A nemzeti felhasználói csoport az elnökből, a titkárból és a tagokból áll. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A nemzeti felhasználói csoport elnöke lehetőleg az AMI SeCo teljes jogú tagja vagy megfigyelője. Ezt a szerepet rendszerint az adott nemzeti központi bank (»NKB«) egyik rangidős tisztviselője tölti be. Amennyiben az adott NKB nem küld vagy jelöl elnököt a nemzeti felhasználói csoport élére, az elnököt az AMI SeCo elnöke nevezi ki, aki törekszik ennek során az adott piac főbb szereplői közötti konszenzus elérésére. Amennyiben a nemzeti felhasználói csoport elnöke nem tagja az AMI SeCo-nak, az AMI SeCo egy tagja koordinál az AMI SeCo és a nemzeti felhasználói csoport elnöke között a két csoport közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében. Amennyiben a nemzeti felhasználói csoport egy tagja sincs képviselve az AMI SeCo-ban, a nemzeti felhasználói csoport szoros együttműködésre törekszik az AMI SeCo titkárával annak érdekében, hogy tájékozódjon a T2S-szel kapcsolatos fejleményekről. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A nemzeti felhasználói csoport titkárát az euroövezeti országok esetében az adott NKB bank biztosítja; egyéb országokban pedig a nemzeti felhasználói csoport elnöke jelöli ki, és ideális esetben az adott NKB-ból érkezik. A titkárnak részt kell vennie a T2S-programiroda által a nemzeti felhasználói csoport titkárai részére a nemzeti felhasználói csoportok szakértői hálózatán keresztül tartott rendszeres eligazításokon. A T2S-ben nem részt vevő piacok nemzeti felhasználói csoportjának titkárai vendégként vehetnek részt a nemzeti felhasználói csoportok szakértői hálózatában. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A nemzeti felhasználói csoport tagjai az AMI SeCo megfelelő tagjai és megfigyelői (vagy azok kijelölt rangidős, a nemzeti felhasználói csoport elnöke számára elfogadható képviselői), valamint további, olyan szakértelemmel és szakmai elismertséggel rendelkező személyek, amellyel széles körben képviselhetik a nemzeti piac felhasználóinak és szolgáltatóinak valamennyi kategóriáját, beleértve a készpénzügyek szakértőit. Így a nemzeti felhasználói csoport tagjai lehetnek központi értéktárak (»CSD-k«), brókerek, bankok, befektetési bankok, letétkezelők, kibocsátók és/vagy megbízottaik, központi szerződő felek, tőzsdék és multilaterális kereskedési rendszerek, az adott NKB, szabályozó hatóságok és az adott bankszövetségek. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A nemzeti felhasználói csoportok mandátuma az AMI SeCo mandátumával egy időben jár le, azaz akkor, amikor a keretmegállapodást és a fizetőeszköz-részvételi megállapodást új megállapodás váltja fel és/vagy a keretmegállapodást és a fizetőeszköz-részvételi megállapodást valamennyi aláíró CSD és euroövezeten kívüli központi bank megszünteti. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Munkafolyamatok

| 4.1. | A nemzeti felhasználói csoport kizárólag a T2S vonatkozásában jelentőséggel bíró kérdésekkel foglalkozik. Az aktuális kérdésekkel kapcsolatban tájékoztatást kérhet a T2S-programirodától, valamint az AMI SeCo titkára vagy a nemzeti felhasználói csoport által felvetett kérdésekben időben beszámol a nemzeti álláspontról. A T2S-programiroda rendszeresen tájékoztatja a T2S-ben részt vevő piacok nemzeti felhasználói csoportjait, és találkozókat szervez az ilyen nemzeti felhasználói csoport titkárával a nemzeti felhasználói csoportok szakértői hálózatán keresztül, a nemzeti felhasználói csoportok és a T2S-programiroda közötti együttműködés előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A nemzeti felhasználói csoport arra törekszik, hogy az AMI SeCo üléseivel összehangolt, rendszeres üléseket tartson, hogy tanácsot adhasson az AMI SeCo nemzeti tagjai számára. Mindazonáltal az AMI SeCo tagjait az ilyen tanács nem köti. A nemzeti felhasználói csoport az AMI SeCo titkárán keresztül írásos anyagot is benyújthat az AMI SeCo részére, valamint felkérheti az AMI SeCo valamely tagját álláspontjának előadására. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A nemzeti felhasználói csoport titkára törekszik a nemzeti felhasználói csoport ülésén megvitatásra kerülő napirendnek es a vonatkozó dokumentumoknak az ülés előtt legalább öt munkanappal történő kiküldésére. A nemzeti felhasználói csoport ülésének összefoglalóját közzéteszik a T2S honlapján, és ha helyénvalónak tartják, az adott NKB honlapján. A közzétételnek ideális esetben angol nyelven, és szükség szerint a vonatkozó nemzeti nyelven kell történnie, a nemzeti felhasználói csoport egyes üléseit követő három héten belül. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A nemzeti felhasználói csoport tagjainak nevét közzéteszik a T2S honlapján. A nemzeti felhasználói csoport közzéteszi a nemzeti felhasználói csoport kapcsolattartásra szolgáló e-mail címét is a T2S honlapján annak érdekében, hogy a nemzeti piacok résztvevői tisztában legyenek azzal, kivel vegyék fel a kapcsolatot véleményük kifejtése céljából. |
| --- | --- |

4.4.

---