# Euroopa Liidu L 138/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 138 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide13. mai 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 138

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide13. mai 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 478/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 147/2003, mis käsitleb teatavaid piiranguid Somaalia suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 479/2014, 12. mai 2014, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, 3. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta | 5 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1299/2013 seoses erieeskirjadega koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta | 45 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 482/2014, 4. märts 2014, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013 seoses tootjale Great Wall Motor Company Limited ettenähtud CO2 eriheite keskmise tasemega 2010. aastal | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 483/2014, 8. mai 2014, milles käsitletakse kaitsemeetmeid sigade sellise diarröa suhtes, mida põhjustab deltakoroonaviirus, seoses loomatervishoiunõuetega põllumajandussigade sööda tootmiseks ette nähtud pihustuskuivatatud seavere ja seavereplasma liitu toomisel (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, 12. mai 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (
  1
  ) | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 485/2014, 12. mai 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 486/2014, 12. mai 2014, millega tühistatakse toimeaine fenbutatiinoksiidi heakskiit kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 70 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 487/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, metrafenooni, pirimikarbi, rimsulfurooni, spinosaadi, tiametoksaami, metüültolklofossi ja tritikonasooli heakskiitmise kehtivuse pikendamisega (
  1
  ) | 72 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 488/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega (
  1
  ) | 75 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 489/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte | 80 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 490/2014, 12. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 84 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/266/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 6. mai 2014, 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli nr 3 kohandamise küsimuses seoses Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga | 86 |
| | | 2014/267/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 6. mai 2014, EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muudatust | 98 |
| | | 2014/268/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 6. mai 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees vastu võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega | 102 |
| | | 2014/269/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 6. mai 2014, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped | 104 |
| | * | Nõukogu otsus 2014/270/ÜVJP, 12. mai 2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid | 106 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2014/271/ÜVJP, 12. mai 2014, millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid | 108 |
| | | 2014/272/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 12. mai 2014, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit aglomeerkivide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 110 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 478/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 147/2003, mis käsitleb teatavaid piiranguid Somaalia suhtes

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 479/2014, 12. mai 2014, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, 3. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta

5

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 481/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1299/2013 seoses erieeskirjadega koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta

45

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 482/2014, 4. märts 2014, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013 seoses tootjale Great Wall Motor Company Limited ettenähtud CO2 eriheite keskmise tasemega 2010. aastal

2

51

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 483/2014, 8. mai 2014, milles käsitletakse kaitsemeetmeid sigade sellise diarröa suhtes, mida põhjustab deltakoroonaviirus, seoses loomatervishoiunõuetega põllumajandussigade sööda tootmiseks ette nähtud pihustuskuivatatud seavere ja seavereplasma liitu toomisel (
  1
  )

1

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 484/2014, 12. mai 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 (
  1
  )

1

57

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 485/2014, 12. mai 2014, millega kiidetakse heaks toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

Bacillus pumilus

1

65

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 486/2014, 12. mai 2014, millega tühistatakse toimeaine fenbutatiinoksiidi heakskiit kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

70

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 487/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, metrafenooni, pirimikarbi, rimsulfurooni, spinosaadi, tiametoksaami, metüültolklofossi ja tritikonasooli heakskiitmise kehtivuse pikendamisega (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

72

*

Komisjoni määrus (EL) nr 488/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega (
  1
  )

1

75

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 489/2014, 12. mai 2014, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

80

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 490/2014, 12. mai 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

84

OTSUSED

2014/266/EL

*

Nõukogu otsus, 6. mai 2014, 22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli nr 3 kohandamise küsimuses seoses Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga

86

2014/267/EL

*

Nõukogu otsus, 6. mai 2014, EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muudatust

98

2014/268/EL

*

Nõukogu otsus, 6. mai 2014, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees vastu võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

102

2014/269/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 6. mai 2014, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped

104

*

Nõukogu otsus 2014/270/ÜVJP, 12. mai 2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid

106

*

Nõukogu rakendusotsus 2014/271/ÜVJP, 12. mai 2014, millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

108

2014/272/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 12. mai 2014, millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit aglomeerkivide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

110

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 22. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 432/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate kalapüügivõimalustega) parandus ( ELT L 126, 29.4.2014 ) | 112 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL (kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus) parandused ( ELT L 127, 29.4.2014 ) | 114 |

Parandused

*

Nõukogu 22. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 432/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate kalapüügivõimalustega) parandus ( ELT L 126, 29.4.2014 )

( ELT L 126, 29.4.2014 )

112

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL (kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus) parandused ( ELT L 127, 29.4.2014 )

( ELT L 127, 29.4.2014 )

114

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 478/2014,

12. mai 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 147/2003, mis käsitleb teatavaid piiranguid Somaalia suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsust 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2009/138/ÜVJP (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 147/2003 (2) on keelatud anda Somaalias asuvatele isikutele, üksustele ja asutustele sõjalise tegevusega seotud rahastamist, rahalist toetust, tehnilist nõustamist, abi või väljaõpet. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 147/2003 (2) on keelatud anda Somaalias asuvatele isikutele, üksustele ja asutustele sõjalise tegevusega seotud rahastamist, rahalist toetust, tehnilist nõustamist, abi või väljaõpet.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014), milles kinnitas veel kord Somaalia suhtes kehtestatud relvaembargo kehtivust ja pikendas 25. oktoobrini 2014 oma otsust, mille kohaselt ei kohaldata relvaembargot relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe pakkumise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud teatavate toodete tarned, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas ning mille puhul on nõutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) alusel loodud sanktsioonide komitee eelnev nõusolek. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014), milles kinnitas veel kord Somaalia suhtes kehtestatud relvaembargo kehtivust ja pikendas 25. oktoobrini 2014 oma otsust, mille kohaselt ei kohaldata relvaembargot relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe pakkumise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud teatavate toodete tarned, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas ning mille puhul on nõutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) alusel loodud sanktsioonide komitee eelnev nõusolek.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014) muudetakse teavitamisnõudeid, mida kohaldatakse Somaalia julgeolekujõududele relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise ning nõustamise, abi või väljaõppe pakkumise suhtes, ning muudetakse ka erandi tegemise menetlust, mida kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas sätestatud toodete tarnete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014) muudetakse teavitamisnõudeid, mida kohaldatakse Somaalia julgeolekujõududele relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise ning nõustamise, abi või väljaõppe pakkumise suhtes, ning muudetakse ka erandi tegemise menetlust, mida kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas sätestatud toodete tarnete suhtes.

| (4) | Nõukogu võttis 12. mail 2014 vastu otsuse 2014/270/ÜVJP, (3) millega muudetakse otsust 2010/231/ÜVJP kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014). Osa kõnealustest meetmetest kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 12. mail 2014 vastu otsuse 2014/270/ÜVJP, (3) millega muudetakse otsust 2010/231/ÜVJP kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014). Osa kõnealustest meetmetest kuuluvad aluslepingu reguleerimisalasse ja seepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 147/2003 tuleb seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 147/2003 tuleb seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 147/2003 muudetakse järgmiselt.

Artikli 2a punkt e asendatakse järgmisega:

| „e) | sõjalise tegevusega seotud rahastamise, rahalise toetuse, tehnilise nõustamise, abi või väljaõppe pakkumiseks, välja arvatud seoses III lisas sätestatud toodetega, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et selline rahastamine, rahaline toetus, tehniline nõustamine, abi või väljaõpe on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, ning |
| --- | --- | --- |

„e)

sõjalise tegevusega seotud rahastamise, rahalise toetuse, tehnilise nõustamise, abi või väljaõppe pakkumiseks, välja arvatud seoses III lisas sätestatud toodetega, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

asjaomane pädev asutus on kindlaks teinud, et selline rahastamine, rahaline toetus, tehniline nõustamine, abi või väljaõpe on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, ning

| ii) | Somaalia föderaalvalitsus või alternatiivina liikmesriik, kes pakub rahastamist, rahalist toetust, tehnilist nõustamist, abi või väljaõpet, on vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punktidele 3 ja 4 ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) punktile 16 teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) punkti 11 alusel asutatud komiteed vähemalt viis päeva enne sellise rahastamise, rahalise toetuse, tehnilise nõustamise, abi või väljaõppe mis tahes pakkumist, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek;”. |
| --- | --- |

ii)

Somaalia föderaalvalitsus või alternatiivina liikmesriik, kes pakub rahastamist, rahalist toetust, tehnilist nõustamist, abi või väljaõpet, on vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punktidele 3 ja 4 ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) punktile 16 teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) punkti 11 alusel asutatud komiteed vähemalt viis päeva enne sellise rahastamise, rahalise toetuse, tehnilise nõustamise, abi või väljaõppe mis tahes pakkumist, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ASHTON

---

(1)  ELT L 105, 27.4.2010, lk 17.

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 147/2003, mis käsitleb teatavaid piiranguid Somaalia suhtes (EÜT L 24, 29.1.2003, lk 2).

2

(3)  Nõukogu 12. mai 2014 otsus 2014/270/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 106).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 479/2014,

12. mai 2014,

millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. aprilli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 560/2005, millega kehtestatakse teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Côte d'Ivoire'is, (1) eriti selle artikli 11a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 12. aprillil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 12. aprillil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 560/2005.

| (2) | Nõukogu vaatas kooskõlas määruse (EÜ) nr 560/2005 artikli 11a lõikega 6 läbi nimetatud määruse IA lisas sätestatud loetelu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu vaatas kooskõlas määruse (EÜ) nr 560/2005 artikli 11a lõikega 6 läbi nimetatud määruse IA lisas sätestatud loetelu.

| (3) | Nõukogu on teinud kindlaks, et ühe isiku jätmiseks määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisas sätestatud loetellu ei ole enam alust. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on teinud kindlaks, et ühe isiku jätmiseks määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisas sätestatud loetellu ei ole enam alust.

| (4) | Samuti tuleks määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisas sätestatud loetelus ajakohastada kahe isikuga seotud teavet. |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleks määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisas sätestatud loetelus ajakohastada kahe isikuga seotud teavet.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 560/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 560/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 95, 14.4.2005, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 560/2005 IA lisa muudetakse järgmiselt.

| I. | Järgmist isikut käsitlev kanne asendatakse järgmisega: | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Loetellu kandmise põhjused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Marcel Gossio | Sündinud 18. veebruaril 1951 Adjamés.
  Passi number: 08AA14345 (kaotas eeldatavasti kehtivuse 6. oktoobril 2013) | Tema suhtes kehtib rahvusvaheline vahistamiskäsk. On osalenud riigi raha omastamises ning relvastatud rühmitustele raha ja relvade hankimises.
  Võtmeisik Gbagbo klanni ja relvastatud rühmituste rahastamises. Keskse tähtsusega isik ka ebaseaduslikus relvakaubanduses.
  Märkimisväärsed rahasummad, mis ta on omastanud, ja ebaseadusliku relvakaubanduse võrgustike tundmine teevad ta jätkuvalt ohtlikuks Côte d'Ivoire'i stabiilsusele ja julgeolekule. |

I.

Järgmist isikut käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Loetellu kandmise põhjused

4.

Marcel Gossio

Sündinud 18. veebruaril 1951 Adjamés.

Passi number: 08AA14345 (kaotas eeldatavasti kehtivuse 6. oktoobril 2013)

Tema suhtes kehtib rahvusvaheline vahistamiskäsk. On osalenud riigi raha omastamises ning relvastatud rühmitustele raha ja relvade hankimises.

Võtmeisik Gbagbo klanni ja relvastatud rühmituste rahastamises. Keskse tähtsusega isik ka ebaseaduslikus relvakaubanduses.

Märkimisväärsed rahasummad, mis ta on omastanud, ja ebaseadusliku relvakaubanduse võrgustike tundmine teevad ta jätkuvalt ohtlikuks Côte d'Ivoire'i stabiilsusele ja julgeolekule.

| II. | Järgmise isiku nimi teda käsitlevas kandes asendatakse järgmisega:
  „Justin Koné Katina” asemele kantakse „Justin Koné Katinan”. |
| --- | --- |

II.

Järgmise isiku nimi teda käsitlevas kandes asendatakse järgmisega:

„Justin Koné Katina” asemele kantakse „Justin Koné Katinan”.

| III. | Järgmist isikut käsitlev kanne jäetakse välja:
  Oulaï Delafosse. |
| --- | --- |

III.

Järgmist isikut käsitlev kanne jäetakse välja:

Oulaï Delafosse.

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 480/2014,

3. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 7, artikli 37 lõiget 13, artikli 38 lõiget 4, artikli 40 lõiget 4, artikli 41 lõiget 3, artikli 42 lõikeid 1 ja 6, artikli 61 lõiget 3, artikli 68 lõiget 1, artiklit 101, artikli 125 lõikeid 8 ja 9, artikli 127 lõikeid 7 ja 8 ning artikli 144 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013 kehtestab teises osas ühissätted, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) suhtes, mis toimivad nüüd ühises raamistikus („Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid” ehk „ESI fondid”). Lisaks sisaldab kõnealuse määruse kolmas osa üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD ega EMKFi suhtes, ning kõnealuse määruse neljas osa sisaldab üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD suhtes. Seega on määrusega kehtestatud sätteid, mida kohaldatakse kõigile ESI fondidele, ning ka sätteid, mida kohaldatakse ainult ERFile ja Ühtekuuluvusfondile või ERFile, ESFile, Ühtekuuluvusfondile ja EMKFile. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013 kehtestab teises osas ühissätted, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) suhtes, mis toimivad nüüd ühises raamistikus („Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid” ehk „ESI fondid”). Lisaks sisaldab kõnealuse määruse kolmas osa üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD ega EMKFi suhtes, ning kõnealuse määruse neljas osa sisaldab üldsätteid, mida kohaldatakse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes, kuid ei kohaldata EAFRD suhtes. Seega on määrusega kehtestatud sätteid, mida kohaldatakse kõigile ESI fondidele, ning ka sätteid, mida kohaldatakse ainult ERFile ja Ühtekuuluvusfondile või ERFile, ESFile, Ühtekuuluvusfondile ja EMKFile.

| (2) | Vaja on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad seoses kriteeriumidega finantskorrektsiooni taseme kindlaksmääramiseks, mida komisjon tulemusraamistikus iga ESI fondide poolt toetatavate programmidega hõlmatud prioriteedi puhul kohaldada võib. |
| --- | --- |

(2)

Vaja on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad seoses kriteeriumidega finantskorrektsiooni taseme kindlaksmääramiseks, mida komisjon tulemusraamistikus iga ESI fondide poolt toetatavate programmidega hõlmatud prioriteedi puhul kohaldada võib.

| (3) | Selliseid finantskorrektsioone võib kohaldada ainult mitme tingimuse samaaegse täidetuse korral. Finantskorrektsiooni tase tuleks määrata ühtsete määrade alusel, mis on seotud füüsilise lõpuleviimise ning finantsvahendite kasutusvõime alusel arvutatud koefitsendiga. Välistegureid, mis aitavad tekkida suurel puudujäägil tulemusraamistikus 2023. aastaks seatud lõppeesmärkide saavutamisel, välja arvatud finantskorrektsiooni välistavaid tegureid, tuleks käsitleda juhtumipõhiselt ning need võiksid olla aluseks madalama korrektsioonimäära kasutamisele võrreldes võrreldes tavapäraselt koefitsiendi alusel kasutatava määraga. |
| --- | --- |

(3)

Selliseid finantskorrektsioone võib kohaldada ainult mitme tingimuse samaaegse täidetuse korral. Finantskorrektsiooni tase tuleks määrata ühtsete määrade alusel, mis on seotud füüsilise lõpuleviimise ning finantsvahendite kasutusvõime alusel arvutatud koefitsendiga. Välistegureid, mis aitavad tekkida suurel puudujäägil tulemusraamistikus 2023. aastaks seatud lõppeesmärkide saavutamisel, välja arvatud finantskorrektsiooni välistavaid tegureid, tuleks käsitleda juhtumipõhiselt ning need võiksid olla aluseks madalama korrektsioonimäära kasutamisele võrreldes võrreldes tavapäraselt koefitsiendi alusel kasutatava määraga.

| (4) | Tulemusraamistikus kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme kindlaksmääramise kriteeriumeid käsitlevates sätetes tuleks käsitleda eraldi spetsiaalset eraldist noorte tööhõive algatusele. |
| --- | --- |

(4)

Tulemusraamistikus kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme kindlaksmääramise kriteeriumeid käsitlevates sätetes tuleks käsitleda eraldi spetsiaalset eraldist noorte tööhõive algatusele.

| (5) | Erieeskirjadega tuleks täpsustada rahastamisvahenditest antava toetuse abil maa ostmist käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(5)

Erieeskirjadega tuleks täpsustada rahastamisvahenditest antava toetuse abil maa ostmist käsitlevad sätted.

| (6) | Sidus raamistik tehnilise abi toetuste ja rahastamisvahendi kombineerimiseks üksiktegevuse raames nõuab, et see oleks lubatud ainult perspektiivse investeeringu tehniliseks ettevalmistamiseks lõppsaaja heaks. |
| --- | --- |

(6)

Sidus raamistik tehnilise abi toetuste ja rahastamisvahendi kombineerimiseks üksiktegevuse raames nõuab, et see oleks lubatud ainult perspektiivse investeeringu tehniliseks ettevalmistamiseks lõppsaaja heaks.

| (7) | Tagamaks, et rahastamisvahendite rakendamine usaldataks asutustele, kellel on sobiv võimekus nende rakendamiseks kooskõlas ESI fondide eesmärkide ja prioriteetidega ning kõige tõhusamal viisil, tuleb sätestada selliste asutuste valimise kriteeriumid koos nende rolli, kohustuste ja vastutusega. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et rahastamisvahendite rakendamine usaldataks asutustele, kellel on sobiv võimekus nende rakendamiseks kooskõlas ESI fondide eesmärkide ja prioriteetidega ning kõige tõhusamal viisil, tuleb sätestada selliste asutuste valimise kriteeriumid koos nende rolli, kohustuste ja vastutusega.

| (8) | Tagamaks garantiisid andvate rahastamisvahendite usaldusväärset finantsjuhtimist, peaksid programmidest tehtavad maksed põhinema usaldusväärsel eelneval riskihinnangul, võttes arvesse sobivat kordistit. |
| --- | --- |

(8)

Tagamaks garantiisid andvate rahastamisvahendite usaldusväärset finantsjuhtimist, peaksid programmidest tehtavad maksed põhinema usaldusväärsel eelneval riskihinnangul, võttes arvesse sobivat kordistit.

| (9) | Tagamaks rahastamisvahendite rakendamist kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, tuleks kehtestada erisätted nende juhtimise ja kontrolli, kaasa arvatud auditeerimise kohta. |
| --- | --- |

(9)

Tagamaks rahastamisvahendite rakendamist kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega, tuleks kehtestada erisätted nende juhtimise ja kontrolli, kaasa arvatud auditeerimise kohta.

| (10) | Tagamaks programmist rahastamisvahenditele tehtavate maksete usaldusväärset finantsjuhtimist, peaks nende maksete tühistamine kajastuma alati asjakohaselt vastavates maksetaotlustes. |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks programmist rahastamisvahenditele tehtavate maksete usaldusväärset finantsjuhtimist, peaks nende maksete tühistamine kajastuma alati asjakohaselt vastavates maksetaotlustes.

| (11) | Tagamaks rahastamiskõlblike kapitaliseeritud intressitoetuste ja garantiitasude toetuste järjekindlat arvutamist, tuleks sätestada nende arvutamise erieeskirjad. |
| --- | --- |

(11)

Tagamaks rahastamiskõlblike kapitaliseeritud intressitoetuste ja garantiitasude toetuste järjekindlat arvutamist, tuleks sätestada nende arvutamise erieeskirjad.

| (12) | Tagamaks summade kiiret ja tõhusat kasutuselevõttu reaalmajanduses ja usaldusväärset finantsjuhtimist, kindlustades samas rahastamisvahendeid rakendavate asutuste mõistliku hüvitamise, tuleb sätestada kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks summade kiiret ja tõhusat kasutuselevõttu reaalmajanduses ja usaldusväärset finantsjuhtimist, kindlustades samas rahastamisvahendeid rakendavate asutuste mõistliku hüvitamise, tuleb sätestada kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul

| (13) | Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks avaliku toetuse arvutamisel võtta arvesse tegevustega loodavaid tulusid. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks avaliku toetuse arvutamisel võtta arvesse tegevustega loodavaid tulusid.

| (14) | On vaja määrata kindlaks meetod tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutamiseks, võttes arvesse selle tegevuse sektoris kohaldatavaid viiteperioode, vastavalt investeeringutüübilt tavaliselt eeldatavat kasumlikkust, põhimõtte „saastaja maksab” rakendamist ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või piirkonna suhtelise heaoluga seotud omakapitali kaalutlusi. |
| --- | --- |

(14)

On vaja määrata kindlaks meetod tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutamiseks, võttes arvesse selle tegevuse sektoris kohaldatavaid viiteperioode, vastavalt investeeringutüübilt tavaliselt eeldatavat kasumlikkust, põhimõtte „saastaja maksab” rakendamist ning vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või piirkonna suhtelise heaoluga seotud omakapitali kaalutlusi.

| (15) | Sätestada tuleb sektorites kohaldatavad viiteperioodid 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi tulu tekitavate projektide kohta salvestatud ja säilitatud ajalooliste andmete põhjal |
| --- | --- |

(15)

Sätestada tuleb sektorites kohaldatavad viiteperioodid 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi tulu tekitavate projektide kohta salvestatud ja säilitatud ajalooliste andmete põhjal

| (16) | Vaja on määrata kindlaks kulud ja tulud, mida võtta arvesse diskonteeritud puhastulu arvutamisel, samuti tingimused jääkväärtuse ja finantsdiskontomäära määramiseks. |
| --- | --- |

(16)

Vaja on määrata kindlaks kulud ja tulud, mida võtta arvesse diskonteeritud puhastulu arvutamisel, samuti tingimused jääkväärtuse ja finantsdiskontomäära määramiseks.

| (17) | Soovitusliku alusmäärana pakutav 4 % diskontomäär peaks põhinema rahvusvahelise investeeringuteportfelli jooksval pikaajalisel tulumääral, mis on arvutatud keskmiselt 3 % tulumäärana varadelt, mida kohandatakse 1 % võrra ülespoole, mis on määr, mille võrra keskmine pikaajalise riigivõlakirja tootlus liidus on langenud alates finantsdiskontomäära kehtestamisest programmiperioodiks 2007–2013. |
| --- | --- |

(17)

Soovitusliku alusmäärana pakutav 4 % diskontomäär peaks põhinema rahvusvahelise investeeringuteportfelli jooksval pikaajalisel tulumääral, mis on arvutatud keskmiselt 3 % tulumäärana varadelt, mida kohandatakse 1 % võrra ülespoole, mis on määr, mille võrra keskmine pikaajalise riigivõlakirja tootlus liidus on langenud alates finantsdiskontomäära kehtestamisest programmiperioodiks 2007–2013.

| (18) | Põhimõte „saastaja maksab” nõuab, et saaste ja ennetuse keskkonnakulud kannaksid need, kes saaste põhjustavad, ning et tasu võtmise süsteemid kajastaksid keskkonnateenuste täielikke kulusid, kaasa arvatud kapitalikulusid, saaste ja rakendatavate ennetusmeetmete keskkonnakulusid ning kasutatavate ressursside nappusega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(18)

Põhimõte „saastaja maksab” nõuab, et saaste ja ennetuse keskkonnakulud kannaksid need, kes saaste põhjustavad, ning et tasu võtmise süsteemid kajastaksid keskkonnateenuste täielikke kulusid, kaasa arvatud kapitalikulusid, saaste ja rakendatavate ennetusmeetmete keskkonnakulusid ning kasutatavate ressursside nappusega seotud kulusid.

| (19) | Halduskoormuste vähendamiseks tuleks anda toetusesaajatele võimalus kasutada kaudsete kulude arvutamiseks teiste liidu poliitikate raames sätestatud kehtivaid meetodeid ja vastavaid määrasid, kui tegevused ja toetusesaajad on samalaadsed. |
| --- | --- |

(19)

Halduskoormuste vähendamiseks tuleks anda toetusesaajatele võimalus kasutada kaudsete kulude arvutamiseks teiste liidu poliitikate raames sätestatud kehtivaid meetodeid ja vastavaid määrasid, kui tegevused ja toetusesaajad on samalaadsed.

| (20) | Tagamaks, et ESI fondidest toetatavad tegevused, mis võiksid kasutada kaudsete kulude jaoks teiste liidu poliitikate raames sätestatud ühtset määra, on sarnased kõnealuste teiste poliitikate raames rahastatavate tegevustega, on vaja määratleda sekkumise kategooriad ning investeeringute prioriteedid või meetmed, mille alla need kuuluvad. |
| --- | --- |

(20)

Tagamaks, et ESI fondidest toetatavad tegevused, mis võiksid kasutada kaudsete kulude jaoks teiste liidu poliitikate raames sätestatud ühtset määra, on sarnased kõnealuste teiste poliitikate raames rahastatavate tegevustega, on vaja määratleda sekkumise kategooriad ning investeeringute prioriteedid või meetmed, mille alla need kuuluvad.

| (21) | Kehtestada tuleks suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatav metoodika. Sõltumatute ekspertide tehtav kvaliteedikontroll on eeldus selleks, et liikmesriik saaks esitada suurprojekti komisjonile, kasutades määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud teatamise korda. |
| --- | --- |

(21)

Kehtestada tuleks suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatav metoodika. Sõltumatute ekspertide tehtav kvaliteedikontroll on eeldus selleks, et liikmesriik saaks esitada suurprojekti komisjonile, kasutades määruses (EL) nr 1303/2013 sätestatud teatamise korda.

| (22) | Kui liikmesriik otsustab teatamise korda kasutada, peaks ta otsustama, kas suurprojekti hindavad sõltumatud eksperdid, keda toetab komisjoni tehniline abi, või kokkuleppel komisjoniga muud sõltumatud eksperdid. |
| --- | --- |

(22)

Kui liikmesriik otsustab teatamise korda kasutada, peaks ta otsustama, kas suurprojekti hindavad sõltumatud eksperdid, keda toetab komisjoni tehniline abi, või kokkuleppel komisjoniga muud sõltumatud eksperdid.

| (23) | Suurprojektide kvaliteeti kontrollivate sõltumatute ekspertide võimekus, pädevus ja erapooletus on ühed peamised tegurid, mis määravad, kas kontrolli tulemus on kvaliteetne ja usaldusväärne. Seetõttu tuleks sätestada sõltumatutele ekspertidele teatavad nõuded tagamaks, et nende töö kvaliteedi kontrollimisel on usaldusväärne ja kõrgetasemelise kvaliteediga. Kõik sõltumatud eksperdid peaksid neile nõuetele vastama olenemata sellest, kas nende tööd toetatakse tehnilise abiga komisjoni või liikmesriigi algatusel. Peaks olema liikmesriikide ülesanne veenduda sõltumatute ekspertide nõuetelevastavuses enne, kui nad küsivad sõltumatute ekspertide valikule komisjoni nõusolekut. |
| --- | --- |

(23)

Suurprojektide kvaliteeti kontrollivate sõltumatute ekspertide võimekus, pädevus ja erapooletus on ühed peamised tegurid, mis määravad, kas kontrolli tulemus on kvaliteetne ja usaldusväärne. Seetõttu tuleks sätestada sõltumatutele ekspertidele teatavad nõuded tagamaks, et nende töö kvaliteedi kontrollimisel on usaldusväärne ja kõrgetasemelise kvaliteediga. Kõik sõltumatud eksperdid peaksid neile nõuetele vastama olenemata sellest, kas nende tööd toetatakse tehnilise abiga komisjoni või liikmesriigi algatusel. Peaks olema liikmesriikide ülesanne veenduda sõltumatute ekspertide nõuetelevastavuses enne, kui nad küsivad sõltumatute ekspertide valikule komisjoni nõusolekut.

| (24) | Kuna komisjonile teatamismenetluse abil esitamiseks saab valida ainult sõltumatutelt ekspertidelt positiivse hinnangu saanud suurprojekte, on vaja sätestada selleks otstarbeks selged kriteeriumid. Samuti on vaja sätestada selle kontrolliprotsessi etapid ning kontrollimisel kvaliteedi hindamiseks kasutatavad parameetrid, et tagada, et iga suurprojekti kvaliteedikontroll põhineks samal metoodilisel lähenemisviisil ning et kvaliteeti kontrollitaks viisil, mis aitab kontrollitavate suurprojektide kvaliteeti parandada. |
| --- | --- |

(24)

Kuna komisjonile teatamismenetluse abil esitamiseks saab valida ainult sõltumatutelt ekspertidelt positiivse hinnangu saanud suurprojekte, on vaja sätestada selleks otstarbeks selged kriteeriumid. Samuti on vaja sätestada selle kontrolliprotsessi etapid ning kontrollimisel kvaliteedi hindamiseks kasutatavad parameetrid, et tagada, et iga suurprojekti kvaliteedikontroll põhineks samal metoodilisel lähenemisviisil ning et kvaliteeti kontrollitaks viisil, mis aitab kontrollitavate suurprojektide kvaliteeti parandada.

| (25) | Määrus (EL) nr 1303/2013 nõuab korraldusasutuselt süsteemi loomist selleks, et salvestada ja säilitada iga tegevuse jaoks elektrooniliselt andmeid, mida on vaja seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, kaasa arvatud üksikuid osalejaid käsitlevaid andmeid. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend. |
| --- | --- |

(25)

Määrus (EL) nr 1303/2013 nõuab korraldusasutuselt süsteemi loomist selleks, et salvestada ja säilitada iga tegevuse jaoks elektrooniliselt andmeid, mida on vaja seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditeerimiseks, kaasa arvatud üksikuid osalejaid käsitlevaid andmeid. Seetõttu on vaja sätestada sellesse süsteemi salvestatavate ja seal säilitatavate andmete loend.

| (26) | Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või mõne ESI fondi puhul; seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 1303/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1304/2013 (2) on sätestatud erinõuded andmete salvestamiseks ja säilitamiseks ESFi toetatavate tegevuste üksikute osalejate kohta, mida tuleb arvesse võtta. |
| --- | --- |

(26)

Teatavad andmed on olulised ainult konkreetset liiki tegevuste või mõne ESI fondi puhul; seetõttu tuleks andmenõuete kohaldatavust täpsustada. Määruses (EL) nr 1303/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1304/2013 (2) on sätestatud erinõuded andmete salvestamiseks ja säilitamiseks ESFi toetatavate tegevuste üksikute osalejate kohta, mida tuleb arvesse võtta.

| (27) | Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, sertifitseeritud kulude aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed on iga tegevuse jaoks olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja kooskõlastada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks. |
| --- | --- |

(27)

Andmete loend peaks võtma arvesse määruses (EL) nr 1303/2013 ja fondispetsiifilistes määrustes sätestatud aruandlusnõudeid tagamaks, et finantsjuhtimiseks ja -järelevalveks vajalikud andmed, kaasa arvatud maksetaotluste, sertifitseeritud kulude aastaaruannete ja rakendusaruannete koostamiseks vajalikud andmed on iga tegevuse jaoks olemas kujul, milles neid saab hõlpsalt agregeerida ja kooskõlastada. Loend peaks arvestama sellega, et teatavaid elektroonilisel kujul baasandmeid tegevuste kohta on vaja tegevuste tulemuslikuks finantsjuhtimiseks ning tegevusi käsitleva põhiteabe avaldamise nõuete täitmiseks. Teatavaid muid andmeid on vaja kontrollide ja auditeerimise tulemuslikuks kavandamiseks ning elluviimiseks.

| (28) | Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks otsustada ette korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehniliste omaduste või struktuuri üle või määrata ette salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks selles ette otsustada, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist. |
| --- | --- |

(28)

Salvestatavate ja säilitatavate andmete loend ei tohiks otsustada ette korraldusasutuste loodavate elektrooniliste süsteemide tehniliste omaduste või struktuuri üle või määrata ette salvestatavate ja säilitatavate andmete vormingut, kui see ei ole käesolevas määruses konkreetselt sätestatud. Samuti ei tohiks selles ette otsustada, milliseid andmeid süsteemi sisestatakse või selles luuakse; mõnel juhul võivad loendis sisalduvad andmed nõuda mitme väärtuse sisestamist. Sellegipoolest on vaja sätestada teatavad eeskirjad kõnealuste andmete olemuse kohta tagamaks, et korraldusasutus saaks täita oma seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditeerimise kohustusi, kaasa arvatud juhul, kui selleks on vaja üksikuid osalejaid käsitlevate andmete töötlemist.

| (29) | Tagamaks, et tegevusprogrammide raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks. |
| --- | --- |

(29)

Tagamaks, et tegevusprogrammide raames tehtavaid kulusid saaks kontrollida ja auditeerida, on vaja sätestada kriteeriumid, millele peaks vastama kontrolljälg, et pidada seda piisavaks.

| (30) | On vaja sätestada seoses määruse (EL) nr 1303/2013 kohase auditeerimisega, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette otstarbed, milleks komisjon ja liikmesriigid võivad selliseid andmeid töödelda. |
| --- | --- |

(30)

On vaja sätestada seoses määruse (EL) nr 1303/2013 kohase auditeerimisega, et komisjon ja liikmesriigid peaksid vältima isikuandmete mis tahes volitamata avaldamist või juurdepääsu neile, ning näha ette otstarbed, milleks komisjon ja liikmesriigid võivad selliseid andmeid töödelda.

| (31) | Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama. |
| --- | --- |

(31)

Tegevuste auditeerimise eest vastutab auditeerimisasutus. Tagamaks, et selliste auditite ulatus ja tulemuslikkus oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.

| (32) | On vaja sätestada üksikasjalikult auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi võtmisel. |
| --- | --- |

(32)

On vaja sätestada üksikasjalikult auditeeritavate tegevuste valimise alused, mida auditeerimisasutus peaks valimimeetodi kehtestamisel või heakskiitmisel arvesse võtma, kaasa arvatud valimiüksuse kindlaksmääramine, teatava valimi suhtes kasutatavad tehnilised kriteeriumid ning vajaduse korral tegurid, mida võtta arvesse lisavalimi võtmisel.

| (33) | Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 1303/2013 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama. |
| --- | --- |

(33)

Auditeerimisasutus peaks koostama auditiarvamuse, mis hõlmab määruses (EL) nr 1303/2013 osutatud arvepidamist. Tagamaks, et sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu oleksid piisavad ning et neid tehtaks kõigis liikmesriikides samade standardite alusel, on vaja sätestada tingimused, millele need peaksid vastama.

| (34) | Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste määramiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ühtsete määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(34)

Tagamaks õiguskindlust ja kõigi liikmesriikide võrdset kohtlemist finantskorrektsioonide tegemisel kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, on vaja sätestada kriteeriumid suurte puuduste määramiseks juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises, määratleda selliste puuduste peamised tüübid ning sätestada kriteeriumid kohaldatavate finantskorrektsioonide taseme määramiseks ja kriteeriumid ühtsete määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamiseks.

| (35) | Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval, |
| --- | --- |

(35)

Tagamaks käesolevas määruses sätestatud meetmete kiiret kohaldamist, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse järgmised määrust (EL) nr 1303/2013 täiendavad sätted:

| a) | sätted, mis täiendavad kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi (edaspidi „ESI fondid”) suhtes kohaldatavat teist osa järgmise puhul:






  i) | kriteeriumid tulemusraamistikus kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

sätted, mis täiendavad kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, EAFRD ja EMKFi (edaspidi „ESI fondid”) suhtes kohaldatavat teist osa järgmise puhul:

i)

kriteeriumid tulemusraamistikus kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramiseks;

| ii) | rahastamisvahenditega seotud kriteeriumid, mis on seotud järgmisega:






  — | täiendavad erieeskirjad maa ostmise kohta ning tehnilise abi kombineerimise kohta rahastamisvahenditega; |
| --- | --- | --- |

ii)

rahastamisvahenditega seotud kriteeriumid, mis on seotud järgmisega:

—

täiendavad erieeskirjad maa ostmise kohta ning tehnilise abi kombineerimise kohta rahastamisvahenditega;

| — | täiendavad erieeskirjad rahastamisvahendeid rakendavate asutuste rolli, kohustuste ja vastutuse, seonduvate valikukriteeriumite ning toodete kohta, mida võib rahastamisvahendite abil anda; |
| --- | --- |

—

täiendavad erieeskirjad rahastamisvahendeid rakendavate asutuste rolli, kohustuste ja vastutuse, seonduvate valikukriteeriumite ning toodete kohta, mida võib rahastamisvahendite abil anda;

| — | teatavate rahastamisvahendite juhtimist ja kontrolli käsitlevad eeskirjad, kaasa arvatud korraldus- ja auditeerimisasutuste tehtavate kontrollide kohta, tõendavate dokumentide säilitamise kohta, tõendavate dokumentide poolt tõendatavate elementide kohta ning juhtimise ja kontrolli ning auditeerimise korra kohta; |
| --- | --- |

—

teatavate rahastamisvahendite juhtimist ja kontrolli käsitlevad eeskirjad, kaasa arvatud korraldus- ja auditeerimisasutuste tehtavate kontrollide kohta, tõendavate dokumentide säilitamise kohta, tõendavate dokumentide poolt tõendatavate elementide kohta ning juhtimise ja kontrolli ning auditeerimise korra kohta;

| — | eeskirjad, mis käsitlevad rahastamisvahenditele tehtavate maksete tühistamist ning järgnevaid maksetaotluste kohandamisi; |
| --- | --- |

—

eeskirjad, mis käsitlevad rahastamisvahenditele tehtavate maksete tühistamist ning järgnevaid maksetaotluste kohandamisi;

| — | erieeskirjad süsteemi loomise kohta intressitoetuste ja garantiitasude toetuste iga-aastaste osamaksude kapitaliseerimiseks; |
| --- | --- |

—

erieeskirjad süsteemi loomise kohta intressitoetuste ja garantiitasude toetuste iga-aastaste osamaksude kapitaliseerimiseks;

| — | erieeskirjad, mis näevad ette kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul; |
| --- | --- |

—

erieeskirjad, mis näevad ette kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal ning kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamisel kohaldatavad künnised ja eeskirjad omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul;

| iii) | meetod diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad pärast lõpetamist puhastulu; |
| --- | --- |

iii)

meetod diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad pärast lõpetamist puhastulu;

| iv) | kaudsete kulude kindlad maksemäärad ning seonduvad teiste liidu poliitikate raames kohaldatavad meetodid; |
| --- | --- |

iv)

kaudsete kulude kindlad maksemäärad ning seonduvad teiste liidu poliitikate raames kohaldatavad meetodid;

| b) | kõnealuse määruse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kolmandat osa täiendavad sätted, mis on seotud suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatava metoodikaga; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse määruse ERFi ja Ühtekuuluvusfondi suhtes kohaldatavat kolmandat osa täiendavad sätted, mis on seotud suurprojektide kvaliteedi kontrollimisel kasutatava metoodikaga;

| c) | kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes kohaldatavat neljandat osa täiendavad sätted, mis on seotud järgmisega:






  i) | eeskirjad, mis näevad ette nende andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis; |
| --- | --- | --- |

c)

kõnealuse määruse ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi suhtes kohaldatavat neljandat osa täiendavad sätted, mis on seotud järgmisega:

i)

eeskirjad, mis näevad ette nende andmetega seotud teabe, mida tuleb salvestada ja säilitada elektroonilisel kujul korraldusasutuse loodavas seiresüsteemis;

| ii) | üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil; |
| --- | --- |

ii)

üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega sertifitseerimis-, korraldus- ja vahendusasutuste ning toetusesaajate tasandil;

| iii) | tegevusauditite ja sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning metoodika tegevuste valimiseks |
| --- | --- |

iii)

tegevusauditite ja sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning metoodika tegevuste valimiseks

| iv) | üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta; |
| --- | --- |

iv)

üksikasjalikud eeskirjad komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate poolt tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamise kohta;

| v) | üksikasjalikud eeskirjad, mis on seotud selle kindlakstegemisega, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esineb suuri puuduseid, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

v)

üksikasjalikud eeskirjad, mis on seotud selle kindlakstegemisega, kas juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esineb suuri puuduseid, kaasa arvatud selliste puuduste peamised tüübid, kasutatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ning kindlate määrade ja ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid.

II PEATÜKK

MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ESI FONDIDE SUHTES KOHALDATAVAT TEIST OSA TÄIENDAVAD SÄTTED

I JAGU

Kriteeriumid tulemusraamistikus kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramiseks

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)

Artikkel 2

Finantskorrektsiooni taseme määramine

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 kohaselt komisjoni poolt kohaldatava finantskorrektsiooni tase on ühtne määr, mis määratakse kindlaks tulemusraamistiku kõigi väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmise ning selle tulemusraamistiku kohase finantsnäitaja lõpliku saavutusmäära suhte alusel („saavutuse/kasutusvõime koefitsient”).

2.   Saavutuse/kasutusvõime koefitsient arvutatakse järgmiselt:

| a) | iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitaja ja peamise rakendusetapi lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist; |
| --- | --- |

a)

iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitaja ja peamise rakendusetapi lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist;

| b) | määratakse kindlaks kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na;

| c) | iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na; |
| --- | --- |

c)

iga kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõppväärtus jagatakse vastava sihtväärtusega, et saada nende lõplik saavutusmäär väljendatuna protsentides lõppeesmärgist. Kui seejuures on mõni välja arvutatud lõplik saavutusmäär üle 100 %, võetakse see arvesse 100 %-na;

| d) | kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine jagatakse kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõpliku saavutusmääraga. |
| --- | --- |

d)

kõigi kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud väljundnäitajate ja peamiste rakendusetappide lõplike saavutusmäärade keskmine jagatakse kõnealuse prioriteedi raames tulemusraamistiku jaoks valitud finantsnäitaja lõpliku saavutusmääraga.

3.   Kui mõni prioriteet on seotud rohkem kui ühe ESI fondi või piirkonna kategooriaga, arvutatakse saavutuse/kasutusvõime koefitsient iga ESI fondi ja/või piirkonna kategooria jaoks eraldi.

Artikkel 3

Finantskorrektsiooni tase

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 neljas lõik)

1.   Finantskorrektsiooni tase fikseeritakse järgmiselt:

| a) | saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 65 %, kuid mitte alla 60 % kohaldatakse kindlat määra 5 %; |
| --- | --- |

a)

saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 65 %, kuid mitte alla 60 % kohaldatakse kindlat määra 5 %;

| b) | saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 60 %, kuid mitte alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 10 %; |
| --- | --- |

b)

saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 60 %, kuid mitte alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 10 %;

| c) | saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 25 %. |
| --- | --- |

c)

saavutuse/kasutusvõime koefitsiendi puhul alla 50 % kohaldatakse kindlat määra 25 %.

2.   Kindlat määra kohaldatakse ESI fondi toetusele, mis määratakse kindlaks lähtuvalt liikmesriigi poolt selle prioriteedi raames deklareeritud kuludest, mis vastavad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 esimeses lõigus osutatud tingimustele, pärast võimalike muude finantskorrektsioonide kohaldamist.

Prioriteetide puhul, mis on seotud rohkem kui ühe ESI fondi või piirkonna kategooriaga, kohaldatakse kindlat määra iga ESI fondi ja/või piirkonna kategooria suhtes eraldi.

3.   Muid lõppeesmärkide saavutamise suuri puudujääke põhjustavaid tegureid kui need, millele osutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 kolmandas lõigus, kaalutakse juhtumipõhiselt. Lõikes 1 sätestatud kindlamääralist korrektsiooni võib vähendada kuni 50 % võrra, võttes arvesse, millises ulatuses suur puudujääk neile teguritele omistatakse.

4.   Kui lõike 1 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.

II JAGU

Rahastamisvahendid

Artikkel 4

Erieeskirjad maa ostmisel

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõige 13)

1.   ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja EAFRDst rahastatavad rahastamisvahendid võivad toetada investeeringuid, mis hõlmavad maa ostmist, millele ei ole ehitatud, ning maa ostmist, millele on ehitatud, summa eest, mis ei ületa 10 % lõppsaajale makstud programmimaksest. Garantiide puhul kohaldatakse nimetatud protsendimäära aluseks oleva laenu või muu riski kandva vahendi summale.

2.   Kui rahastamisvahendid annavad lõppsaajatele, mis on seotud taristuinvesteeringutega, mille eesmärk on toetada linnade arengu või linnade taaselustamise tegevusi, on lõikes 1 osutatud piirmäär 20 %.

3.   Erandlikel ja põhjendatud juhtudel võib korraldusasutus kalduda lõigetes 1 ja 2 nimetatud piirmääradest kõrvale keskkonnakaitsega seotud tegevuste puhul.

Artikkel 5

Tehnilise abi kombineerimine rahastamisvahenditega

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõige 13)

Tehnilise abi toetuseid võib kombineerida rahastamisvahenditega üheks tegevuseks määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaselt ainult selle tegevusega toetatava perspektiivse investeeringu tehniliseks ettevalmistamiseks lõppsaaja heaks.

Artikkel 6

Erieeskirjad rahastamisvahendeid rakendavate asutuste rolli, kohustuste ja vastutuse kohta

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)

1.   Rahastamisvahendeid rakendavad asutused täidavad oma kohustusi kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning tegutsevad sellise kutsealase tähelepanelikkuse, tõhususe, läbipaistvuse ja hoolsuse tasemel, mida eeldatakse rahastamisvahendamise rakendamisel kogenud professionaalselt asutuselt. Nad tagavad, et:

| a) | rahastamisvahenditest toetust saavate lõppsaajate valimisel võetakse piisavalt arvesse rahastamisvahendi olemust ning rahastatavate investeerimisprojektide võimalikku majanduslikku elujõulisust. Valik peab olema läbipaistev ja objektiivsetel alustel põhjendatud ega tohi luua huvide konflikti; |
| --- | --- |

a)

rahastamisvahenditest toetust saavate lõppsaajate valimisel võetakse piisavalt arvesse rahastamisvahendi olemust ning rahastatavate investeerimisprojektide võimalikku majanduslikku elujõulisust. Valik peab olema läbipaistev ja objektiivsetel alustel põhjendatud ega tohi luua huvide konflikti;

| b) | lõppsaajatele teatatakse, et rahastamist pakutakse programmide raames, mida kaasrahastavad ESI fondid, kooskõlas nõuetega, mis on ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 115, EAFRD puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) artikli 66 lõike 1 punkti c alapunktis i, ning tulevases liidu õigusaktis, milles kehtestatakse rahalise toetuse tingimused merendus- ja kalanduspoliitika rahaliseks toetamiseks EMKFi programmiperioodil 2014–2020 („EMKFi määrus”); |
| --- | --- |

b)

lõppsaajatele teatatakse, et rahastamist pakutakse programmide raames, mida kaasrahastavad ESI fondid, kooskõlas nõuetega, mis on ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 115, EAFRD puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) artikli 66 lõike 1 punkti c alapunktis i, ning tulevases liidu õigusaktis, milles kehtestatakse rahalise toetuse tingimused merendus- ja kalanduspoliitika rahaliseks toetamiseks EMKFi programmiperioodil 2014–2020 („EMKFi määrus”);

| c) | rahastamisvahendid pakuvad toetust proportsionaalsel ja vähim konkurentsi kahjustaval viisil; |
| --- | --- |

c)

rahastamisvahendid pakuvad toetust proportsionaalsel ja vähim konkurentsi kahjustaval viisil;

| d) | erainvestorite või turumajanduse põhimõttel tegutsevate avaliku sektori investorite soodustasud, nagu osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c ja artikli 44 lõike 1 punktis b, on proportsionaalsed nende investorite võetavate riskidega ning piiratud selliste investorite meelitamiseks vajaliku miinimumiga, mis tagatakse tingimuste ning menetluslike kaitsemeetmetega. |
| --- | --- |

d)

erainvestorite või turumajanduse põhimõttel tegutsevate avaliku sektori investorite soodustasud, nagu osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 2 punktis c ja artikli 44 lõike 1 punktis b, on proportsionaalsed nende investorite võetavate riskidega ning piiratud selliste investorite meelitamiseks vajaliku miinimumiga, mis tagatakse tingimuste ning menetluslike kaitsemeetmetega.

2.   Kuna korraldusasutuse otsene rahaline vastutus rahastamisvahendeid rakendavate asutuste või lõppsaajate ees, nagu ka korraldusasutuse vastutus, mis on seotud rahastamisvahendi mis tahes muude võlgade või kohustustega, ei saa ületada korraldusasutuse poolt asjakohaste rahastamislepingute raames rahastamisvahendile võetud kulukohustuse summat, peavad rahastamisvahendeid rakendavad asutused tagama, et korraldusasutusele ei saa esitada nõudeid üle summa, mille ulatuses ta on võtnud rahastamisvahendile kulukohustuse.

3.   Rahastamisvahendeid rakendavad asutused vastutavad rikkumistest mõjutatud programmimaksete hüvitamise eest koos intressi ning mis tahes muu toetuste abil saadud tuluga.

Sellegipoolest ei vastuta rahastamisvahendeid rakendavad asutused esimeses lõigus osutatud summade hüvitamise eest juhul, kui nad tõestavad vastava rikkumise puhul, et täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | rikkumine toimus lõppsaajate tasandil või fondifondide puhul finantsvahendajate või lõppsaajate tasandil; |
| --- | --- |

a)

rikkumine toimus lõppsaajate tasandil või fondifondide puhul finantsvahendajate või lõppsaajate tasandil;

| b) | rahastamisvahendeid rakendavad asutused järgisid rikkumisest mõjutatud programmimaksete puhul käesoleva artikli lõiget 1; |
| --- | --- |

b)

rahastamisvahendeid rakendavad asutused järgisid rikkumisest mõjutatud programmimaksete puhul käesoleva artikli lõiget 1;

| c) | rikkumisest mõjutatud summasid ei õnnestunud tagasi nõuda hoolimata sellest, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused rakendasid piisava hoolsusega kõiki kohaldatavaid lepingulisi ja õigusaktidest tulenevaid meetmeid. |
| --- | --- |

c)

rikkumisest mõjutatud summasid ei õnnestunud tagasi nõuda hoolimata sellest, et rahastamisvahendeid rakendavad asutused rakendasid piisava hoolsusega kõiki kohaldatavaid lepingulisi ja õigusaktidest tulenevaid meetmeid.

Artikkel 7

Rahastamisvahendeid rakendavate asutuste valiku kriteeriumid

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punkti a ning lõike 4 punkti b alapunktide ii ja iii kohaselt rahastamisvahendit rakendava asutuse valimisel veendub korraldusasutus, et see asutus vastab järgmistele miinimumnõuetele:

| a) | õigus teha liidu ja liikmesriigi õiguse raames asjakohaseid rakendustoiminguid; |
| --- | --- |

a)

õigus teha liidu ja liikmesriigi õiguse raames asjakohaseid rakendustoiminguid;

| b) | piisav majanduslik ja rahaline elujõulisus; |
| --- | --- |

b)

piisav majanduslik ja rahaline elujõulisus;

| c) | piisav võimekus rahastamisvahendi rakendamiseks, kaasa arvatud organisatsioonistruktuur ja juhtimisraamistik, mis annab korraldusasutusele vajaliku kindlustunde; |
| --- | --- |

c)

piisav võimekus rahastamisvahendi rakendamiseks, kaasa arvatud organisatsioonistruktuur ja juhtimisraamistik, mis annab korraldusasutusele vajaliku kindlustunde;

| d) | tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi olemasolu; |
| --- | --- |

d)

tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi olemasolu;

| e) | sellise raamatupidamissüsteemi kasutamine, mis pakub õigel ajal täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

e)

sellise raamatupidamissüsteemi kasutamine, mis pakub õigel ajal täpset, täielikku ja usaldusväärset teavet;

| f) | nõusolek lasta liikmesriigi auditeerimisasutustel, komisjonil ning Euroopa Kontrollikojal end auditeerida. |
| --- | --- |

f)

nõusolek lasta liikmesriigi auditeerimisasutustel, komisjonil ning Euroopa Kontrollikojal end auditeerida.

2.   Lõikes 1 osutatud asutuse valimisel võtab korraldusasutus nõuetekohaselt arvesse rakendatava rahastamisvahendi olemust, asutuse kogemusi sarnaste rahastamisvahendite rakendamisel, kavandatavate meeskonnaliikmete asjatundlikkust ja kogemust ning asutuse tegevus- ja finantsvõimekust. Valik peab olema läbipaistev ja objektiivsetel alustel põhjendatud ega tohi luua huvide konflikti. Kasutada tuleb vähemalt järgmiseid valikukriteeriume:

| a) | finantsvahendajate või lõppsaajate (olukorra kohaselt) väljaselgitamise ja hindamise metoodika töökindlus ning usaldusväärsus; |
| --- | --- |

a)

finantsvahendajate või lõppsaajate (olukorra kohaselt) väljaselgitamise ja hindamise metoodika töökindlus ning usaldusväärsus;

| b) | rahastamisvahendi rakendamise halduskulude ja -tasude suurus ning nende arvutamiseks kavandatav metoodika; |
| --- | --- |

b)

rahastamisvahendi rakendamise halduskulude ja -tasude suurus ning nende arvutamiseks kavandatav metoodika;

| c) | lõppsaajatele antava toetusega seotud tingimused, kaasa arvatud hinnakujundus; |
| --- | --- |

c)

lõppsaajatele antava toetusega seotud tingimused, kaasa arvatud hinnakujundus;

| d) | võimekus leida lisaks programmimaksetele teisi ressursse lõppsaajatesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

d)

võimekus leida lisaks programmimaksetele teisi ressursse lõppsaajatesse investeerimiseks;

| e) | võimekus tõendada hetke tegevusega võrreldes täiendavat tegevust; |
| --- | --- |

e)

võimekus tõendada hetke tegevusega võrreldes täiendavat tegevust;

| f) | kui rahastamisvahendit rakendav asutus eraldab rahastamisvahendile omi finantsressursse või jagab riski, kavandatavad meetmed huvide kooskõlastamiseks ning võimalike huvide konfliktide leevendamiseks. |
| --- | --- |

f)

kui rahastamisvahendit rakendav asutus eraldab rahastamisvahendile omi finantsressursse või jagab riski, kavandatavad meetmed huvide kooskõlastamiseks ning võimalike huvide konfliktide leevendamiseks.

3.   Kui fondifondi rakendav asutus, kaasa arvatud EIP, annab rakendusülesandeid finantsvahendajale edasi, tagab ta, et selle finantsvahendaja puhul on täidetud lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuded ning kriteeriumid.

Artikkel 8

Erieeskirjad rahastamisvahendite kaudu antavate garantiide kohta

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 kolmas lõik)

Kui rahastamisvahendid pakuvad garantiisid, peavad täidetud olema järgmised nõuded:

| a) | saavutada tuleb sobiv kordisti garantiidega kaetavatest uutest laenudest või teistest riskijagamise vahenditest tekkivate ennustatavate ja ettenägematute kahjude katmiseks kõrvale pandava programmimakse ning vastavate välja antud uute laenude või teiste riskijagamise vahendite väärtuse vahel; |
| --- | --- |

a)

saavutada tuleb sobiv kordisti garantiidega kaetavatest uutest laenudest või teistest riskijagamise vahenditest tekkivate ennustatavate ja ettenägematute kahjude katmiseks kõrvale pandava programmimakse ning vastavate välja antud uute laenude või teiste riskijagamise vahendite väärtuse vahel;

| b) | kordisti tuleb kindlaks määrata konkreetse pakutava garantiitoote usaldusväärse eelneva riskihinnangu abil, võttes arvesse konkreetseid turutingimusi, rahastamisvahendi investeerimisstrateegiat ning säästlikkuse ja tõhususe põhimõtteid. Eelnevat riskihinnangut võidakse läbi vaadata, kui selleks annavad põhjuse hilisemad turutingimused; |
| --- | --- |

b)

kordisti tuleb kindlaks määrata konkreetse pakutava garantiitoote usaldusväärse eelneva riskihinnangu abil, võttes arvesse konkreetseid turutingimusi, rahastamisvahendi investeerimisstrateegiat ning säästlikkuse ja tõhususe põhimõtteid. Eelnevat riskihinnangut võidakse läbi vaadata, kui selleks annavad põhjuse hilisemad turutingimused;

| c) | garantiide väljamaksmiseks võetav programmimakse kohustus peab kajastama eelnevat riskihinnangut; |
| --- | --- |

c)

garantiide väljamaksmiseks võetav programmimakse kohustus peab kajastama eelnevat riskihinnangut;

| d) | kui finantsvahendaja või garantiidest kasu saav üksus ei ole kavandatavat uute laenude või teiste riskijagamise vahendite summat lõppsaajatele välja andnud, vähendatakse proportsionaalselt rahastamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

d)

kui finantsvahendaja või garantiidest kasu saav üksus ei ole kavandatavat uute laenude või teiste riskijagamise vahendite summat lõppsaajatele välja andnud, vähendatakse proportsionaalselt rahastamiskõlblikke kulusid.

Artikkel 9

Riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud rahastamisvahendite juhtimine ja kontroll

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 40 lõige 4)

1.   Tegevuste puhul, mis seonduvad programmide toetusega määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud riiklikul, piirkondlikul, riikidevahelisel või piiriülesel tasandil loodud rahastamisvahenditele, tagab korraldusasutus, et:

| a) | tegevus on kooskõlas kohaldatava õigusega, asjaomase programmi ja asjaomase rahastamislepinguga, nii tegevuse hindamis- ja valikuprotsessi ajal kui ka rahastamisvahendi loomise ja rakendamise ajal; |
| --- | --- |

a)

tegevus on kooskõlas kohaldatava õigusega, asjaomase programmi ja asjaomase rahastamislepinguga, nii tegevuse hindamis- ja valikuprotsessi ajal kui ka rahastamisvahendi loomise ja rakendamise ajal;

| b) | rahastamislepingud sisaldavad sätteid määruse (EL) nr 1303/2013 IV lisa punkti 1 alapunkti e kohaste auditeerimisnõuete ja kontrolljälje kohta; |
| --- | --- |

b)

rahastamislepingud sisaldavad sätteid määruse (EL) nr 1303/2013 IV lisa punkti 1 alapunkti e kohaste auditeerimisnõuete ja kontrolljälje kohta;

| c) | juhtimise kontrollitoiminguid tehakse kogu programmiperioodi vältel ning rahastamisvahendite loomise ja rakendamise ajal ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõikega 4 ning EAFRD puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58 lõigetega 1 ja 2; |
| --- | --- |

c)

juhtimise kontrollitoiminguid tehakse kogu programmiperioodi vältel ning rahastamisvahendite loomise ja rakendamise ajal ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõikega 4 ning EAFRD puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 58 lõigetega 1 ja 2;

| d) | rahastamiskõlblikena deklareeritud kulusid tõendavad dokumendid:






  i) | säilitatakse tegevuse kohta korraldusasutuse, finantsvahendaja või juhul, kui rahastamisvahendit rakendatakse fondifondi kaudu, siis fondifondi rakendava asutuse poolt, et pakkuda tõendusmaterjali vahendite kasutamise kohta ettenähtud otstarbel, kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta ning asjaomastest programmidest rahastamise kriteeriumide ja tingimuste täitmise kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

rahastamiskõlblikena deklareeritud kulusid tõendavad dokumendid:

i)

säilitatakse tegevuse kohta korraldusasutuse, finantsvahendaja või juhul, kui rahastamisvahendit rakendatakse fondifondi kaudu, siis fondifondi rakendava asutuse poolt, et pakkuda tõendusmaterjali vahendite kasutamise kohta ettenähtud otstarbel, kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta ning asjaomastest programmidest rahastamise kriteeriumide ja tingimuste täitmise kohta;

| ii) | on kättesaadavad, et võimaldada komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse kontrolli; |
| --- | --- |

ii)

on kättesaadavad, et võimaldada komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse kontrolli;

| e) | liidu ja liikmesriikide õigusaktide ning rahastamistingimuste täitmise kontrolli võimaldavate tõendavate dokumentide seas on vähemalt:






  i) | rahastamisvahendi asutamisdokumendid; |
| --- | --- | --- |

e)

liidu ja liikmesriikide õigusaktide ning rahastamistingimuste täitmise kontrolli võimaldavate tõendavate dokumentide seas on vähemalt:

i)

rahastamisvahendi asutamisdokumendid;

| ii) | dokumendid, mis näitavad rahastamisvahendile iga programmi poolt ja iga prioriteetse suuna raames antud summasid, programmide raames rahastamiskõlblikke kulusid ning ESI fondidelt saadud toetuse ja ESI fondidele omistatavate ressursside taaskasutamise abil loodud intressi ja muid tulusid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 43 ja 44; |
| --- | --- |

ii)

dokumendid, mis näitavad rahastamisvahendile iga programmi poolt ja iga prioriteetse suuna raames antud summasid, programmide raames rahastamiskõlblikke kulusid ning ESI fondidelt saadud toetuse ja ESI fondidele omistatavate ressursside taaskasutamise abil loodud intressi ja muid tulusid kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artiklitega 43 ja 44;

| iii) | dokumendid rahastamisvahendi toimimise kohta, sealhulgas seire, aruandluse ja kontrollidega seotud dokumendid; |
| --- | --- |

iii)

dokumendid rahastamisvahendi toimimise kohta, sealhulgas seire, aruandluse ja kontrollidega seotud dokumendid;

| iv) | dokumendid, mis tõendavad määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 43, 44 ja 45 järgimist; |
| --- | --- |

iv)

dokumendid, mis tõendavad määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 43, 44 ja 45 järgimist;

| v) | dokumendid programmimaksete eraldamiste kohta ning rahastamisvahendi lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

v)

dokumendid programmimaksete eraldamiste kohta ning rahastamisvahendi lõpetamise kohta;

| vi) | dokumendid halduskulude ja -tasude kohta; |
| --- | --- |

vi)

dokumendid halduskulude ja -tasude kohta;

| vii) | lõppsaajate esitatud taotlusvormid või nendega samaväärsed dokumendid koos tõendavate dokumentidega, kaasa arvatud äriplaanid ja asjakohasel juhul varasemad raamatupidamise aastaaruanded; |
| --- | --- |

vii)

lõppsaajate esitatud taotlusvormid või nendega samaväärsed dokumendid koos tõendavate dokumentidega, kaasa arvatud äriplaanid ja asjakohasel juhul varasemad raamatupidamise aastaaruanded;

| viii) | rahastamisvahendit rakendavate asutuste kontrollnimekirjad ja aruanded, kui need on olemas; |
| --- | --- |

viii)

rahastamisvahendit rakendavate asutuste kontrollnimekirjad ja aruanded, kui need on olemas;

| ix) | vähese tähtsusega abi kohta esitatud deklaratsioonid, kui seda kohaldatakse; |
| --- | --- |

ix)

vähese tähtsusega abi kohta esitatud deklaratsioonid, kui seda kohaldatakse;

| x) | rahastamisvahendi poolt toetuse, sealhulgas omakapitali, laenude, garantiide või muude lõppsaajatele antud investeeringuvormide andmise kohta sõlmitud lepingud; |
| --- | --- |

x)

rahastamisvahendi poolt toetuse, sealhulgas omakapitali, laenude, garantiide või muude lõppsaajatele antud investeeringuvormide andmise kohta sõlmitud lepingud;

| xi) | tõendid selle kohta, et rahastamisvahendi kaudu antud toetust kasutati ettenähtud otstarbel; |
| --- | --- |

xi)

tõendid selle kohta, et rahastamisvahendi kaudu antud toetust kasutati ettenähtud otstarbel;

| xii) | kirjed korraldusasutuse ja rahastamisvahendi vaheliste finantsvoogude ning kõigi rahastamisvahendi siseste finantsvoogude kohta kõigil tasanditel kuni lõppsaajateni ning garantiide korral tõendid selle kohta, et nendega seotud laenud maksti välja; |
| --- | --- |

xii)

kirjed korraldusasutuse ja rahastamisvahendi vaheliste finantsvoogude ning kõigi rahastamisvahendi siseste finantsvoogude kohta kõigil tasanditel kuni lõppsaajateni ning garantiide korral tõendid selle kohta, et nendega seotud laenud maksti välja;

| xiii) | omaette kirjed või raamatupidamiskoodid rahastamisvahendi poolt lõppsaaja heaks makstud programmimakse või antud garantii kohta. |
| --- | --- |

xiii)

omaette kirjed või raamatupidamiskoodid rahastamisvahendi poolt lõppsaaja heaks makstud programmimakse või antud garantii kohta.

2.   Tegevuste puhul, mis seonduvad programmidest rahastamisvahenditele antava toetusega ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi raames, tagavad auditeerimisasutused, et rahastamisvahendeid auditeeritakse kogu programmiperioodi vältel kuni selle lõpetamiseni nii süsteemiauditite kui ka tegevusauditite raames kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõikega 1.

Tegevuste puhul, mis seonduvad programmidest rahastamisvahenditele antava toetusega EAFRD raames, tagavad auditeerimisasutused, et rahastamisvahendeid auditeeritakse kogu programmiperioodi vältel kuni selle lõpetamiseni nii süsteemiauditite kui ka tegevusauditite raames kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (4) artikliga 59.

3.   Kui rahastamisvahendeit rakendab EIP määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punkti b alapunkti i kohaselt:

| a) | volitab korraldusasutus ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, kontrollima tegevusi kohapeal määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 punkti b tähenduses; |
| --- | --- |

a)

volitab korraldusasutus ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, kontrollima tegevusi kohapeal määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 punkti b tähenduses;

| b) | auditeerimisasutus volitab ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, tegevust auditeerima. |
| --- | --- |

b)

auditeerimisasutus volitab ettevõtte, mis tegutseb komisjoni loodud ühises raamistikus, tegevust auditeerima.

Auditeerimisasutus lähtub oma auditi järeldusotsuses volitatud ettevõtte antavast teabest.

4.   Lõikes 3 osutatud komisjoni loodud ühise raamistiku puudumisel esitab korraldusasutus kavandatava kohapealsete kontrollide tegemise metoodika ning auditeerimisasutus esitab kavandatava auditeerimise metoodika komisjonile heakskiitmiseks.

Artikkel 10

Eeskirjad, mis käsitlevad rahastamisvahenditele tehtavate maksete tühistamist ning järgnevaid maksetaotluste kohandamisi

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 41 lõige 3)

Liikmesriigid ja korraldusasutused võivad tühistada programmidest tehtavaid makseid artikli 38 lõike 1 punktis a osutatud rahastamisvahenditele ja artikli 38 lõike 1 punktis b osutatud rahastamisvahenditele, mida rakendatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 punktidega a ja b, ainult juhul, kui maksed ei ole veel kaasatud mõnda kõnealuse määruse artiklis 41 osutatud maksetaotlusse. ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi rahastamisvahendite puhul võib aga makseid tühistada ka siis, kui järgmist maksetaotlust muudetakse, et vastavaid kulusid tühistada või asendada.

Artikkel 11

Intressitoetuste ja garantiitasude toetuste iga-aastaste osamaksude kapitaliseerimise süsteem

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 kolmas lõik)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktis c osutatud kapitaliseeritud intressitoetuseid ja garantiitasude toetuseid arvutatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpul diskonteeritud maksekohustuste kogusummana kõnealuses artiklis sätestatud otstarveteks ja perioodideks kooskõlas asjakohaste rahastamislepingutega.

2.   Kõik pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktis c osutatud perioodi või rahastamisvahendi ootamatu lõpetamise korral enne kõnealuse perioodi lõppu tinghoiukontol allesolevad vahendid kasutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 45.

Artikkel 12

Kriteeriumid halduskulude ja -tasude arvestamiseks tulemuste põhjal

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 6)

1.   Halduskulud ja -tasud, mida võib deklareerida rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, arvutab korraldusasutus järgmiste tulemuspõhiste kriteeriumide alusel, nagu sätestatud kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 5:

| a) | ESI fondi programmi poolt pakutavate toetuste väljamaksmine; |
| --- | --- |

a)

ESI fondi programmi poolt pakutavate toetuste väljamaksmine;

| b) | investeeringutelt või garantiilepingute jaoks kulukohustustega seotud vahendite vabastamisel tagasi makstud vahendid; |
| --- | --- |

b)

investeeringutelt või garantiilepingute jaoks kulukohustustega seotud vahendite vabastamisel tagasi makstud vahendid;

| c) | enne ja pärast investeerimisotsuse tegemist investeeringu juurde kuuluvate meetmete kvaliteet nende mõju maksimeerimiseks ning |
| --- | --- |

c)

enne ja pärast investeerimisotsuse tegemist investeeringu juurde kuuluvate meetmete kvaliteet nende mõju maksimeerimiseks ning

| d) | rahastamisvahendilt programmi eesmärkide ja väljundite heaks antud toetus. |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahendilt programmi eesmärkide ja väljundite heaks antud toetus.

2.   Korraldusasutus teatab määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 47 kohaselt loodud seirekomisjonile tekkivate halduskulude või rahastamisvahendi haldustasude tulemuspõhise arvutamisega seotud sätted. Seirekomisjon saab iga-aastaseid aruandeid eelmisel kalendriaastal tegelikult makstud halduskulude ja -tasude kohta.

Artikkel 13

Halduskulude ja -tasude künnised

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõiked 5 ja 6)

1.   Fondifondi rakendava asutuse puhul ei tohi halduskulud ja -tasud, mida võib deklareerida rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, ületada järgmiste elementide summat:

| a) | 3 % esimese 12 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest, 1 % järgmise 12 kuu jooksul, pärast seda aastas 0,5 % fondifondile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning |
| --- | --- |

a)

3 % esimese 12 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest, 1 % järgmise 12 kuu jooksul, pärast seda aastas 0,5 % fondifondile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning

| b) | aastas 0,5 % fondifondi poolt finantsvahendajatele makstavatest programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondi poolt kuni fondifondile tagasimaksmiseni, rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem. |
| --- | --- |

b)

aastas 0,5 % fondifondi poolt finantsvahendajatele makstavatest programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest fondifondi poolt kuni fondifondile tagasimaksmiseni, rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem.

2.   Rahastamisvahendeid rakendavate asutuste puhul, mis pakuvad omakapitali, laene, garantiisid ning mikrokrediiti, kaasa arvatud juhul, kui neid kombineeritakse toetustega, ei tohi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohased intressitoetused ja garantiitasude toetused, halduskulud ja -tasud, mida saab deklareerida rahastamiskõlblike kuludena kõnealuse määruse artikli 42 lõike 1 punkti d kohaselt, ületada järgmiste elementide summat:

| a) | baastasu, mis arvutatakse järgmiselt:






  i) | omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas esimese 24 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest ning pärast seda 1 % aastas programmimaksetest, mille raames on asjaomase rahastamislepingu alusel kulukohustus võetud ning mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates asjaomase rahastamislepingu allkirjastamisest kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile toetuste tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem; |
| --- | --- | --- |

a)

baastasu, mis arvutatakse järgmiselt:

i)

omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas esimese 24 kuu jooksul alates rahastamislepingu allkirjastamisest ning pärast seda 1 % aastas programmimaksetest, mille raames on asjaomase rahastamislepingu alusel kulukohustus võetud ning mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates asjaomase rahastamislepingu allkirjastamisest kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile toetuste tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem;

| ii) | kõigi teiste rahastamisvahendite puhul 0,5 % aastas rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest rahastamisvahendile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning |
| --- | --- |

ii)

kõigi teiste rahastamisvahendite puhul 0,5 % aastas rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest, mida arvutatakse proportsionaalselt ajaga alates tegelikust maksest rahastamisvahendile kuni rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni, korraldusasutusele või fondifondile tagasimaksmiseni või lõpetamise kuupäevani olenevalt sellest, milline hetk on varasem, ning

| b) | tulemuspõhine tasu, mis arvutatakse järgmiselt:






  i) | omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele omakapitali vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, mahakandmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem; |
| --- | --- | --- |

b)

tulemuspõhine tasu, mis arvutatakse järgmiselt:

i)

omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 2,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele omakapitali vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, mahakandmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;

| ii) | laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 1 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele laenude vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem; |
| --- | --- |

ii)

laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 1 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele laenude vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;

| iii) | garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mille ulatuses on võetud kulukohustusi välja maksmata garantiilepingute suhtes määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti b tähenduses, samuti programmimaksetele omistatavatest taaskasutatud vahenditest, arvutades proportsionaalselt ajaga alates kulukohustuse võtmisest kuni garantiilepingu lõpptähtajani, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem; |
| --- | --- |

iii)

garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mille ulatuses on võetud kulukohustusi välja maksmata garantiilepingute suhtes määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti b tähenduses, samuti programmimaksetele omistatavatest taaskasutatud vahenditest, arvutades proportsionaalselt ajaga alates kulukohustuse võtmisest kuni garantiilepingu lõpptähtajani, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;

| iv) | mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele mikrokrediidi vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem; |
| --- | --- |

iv)

mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 1,5 % aastas programmimaksetest, mida makstakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses lõppsaajatele mikrokrediidi vormis, samuti programmimaksetele omistatavatest reinvesteeritud vahenditest, mida ei ole veel rahastamisvahendile tagasi makstud, arvutades proportsionaalselt ajaga alates lõppsaajale väljamaksmisest kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem;

| v) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 0,5 % lõppsaajate heaks makstud toetuse summast kõnealuse määruse artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

v)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 0,5 % lõppsaajate heaks makstud toetuse summast kõnealuse määruse artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses.

Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse garantiisid pakkuvat rahastamisvahendit rakendavale asutusele olenemata sellest, kas sama asutus rakendab fondifondi lõike 4 tähenduses.

3.   Halduskulude ja -tasude agregeeritud summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 2 sätestatud rahastamiskõlblikkuse perioodil ei tohi ületada järgmiseid ülempiire:

| a) | fondifondi puhul 7 % fondifondile tehtud programmimaksete kogusummast; |
| --- | --- |

a)

fondifondi puhul 7 % fondifondile tehtud programmimaksete kogusummast;

| b) | omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 20 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast; |
| --- | --- |

b)

omakapitali pakkuva rahastamisvahendi puhul 20 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;

| c) | laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 8 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast; |
| --- | --- |

c)

laene pakkuva rahastamisvahendi puhul 8 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;

| d) | garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast; |
| --- | --- |

d)

garantiisid pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;

| e) | mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast; |
| --- | --- |

e)

mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi puhul 10 % rahastamisvahendile tehtud programmimaksete kogusummast;

| f) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 6 % lõplike rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest. |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 37 lõike 7 kohaseid toetuseid, intressitoetuseid või garantiitasude toetuseid pakkuva rahastamisvahendi puhul 6 % lõplike rahastamisvahendile tehtud programmimaksetest.

4.   Kui sama asutus rakendab fondifondi ja rahastamisvahendit, ei kumuleerita ei lõigete 1 ja 2 kohaste rahastamiskõlblike halduskulude ja -tasude summasid ega lõikes 3 sätestatud ülempiire samade programmimaksete ega programmimaksetele omistatavate samade reinvesteeritud vahendite puhul.

5.   Kui enamiku omakapitali pakkuvatesse finantsvahendajatesse investeeritud kapitalist annavad erainvestorid või turumajanduse põhimõttel tegutsevad avaliku sektori investorid ning programmimakset antakse samadel alustel erainvestoritega, peavad halduskulud ja -tasud vastama turutingimustele ega tohi ületada erainvestorite poolt makstavaid halduskulusid ja -tasusid.

6.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud künniseid võib ületada, kui selliseid tasusid küsib rahastamisvahendit rakendav asutus, sealhulgas asjakohasel juhul fondifondi rakendav asutus, mis on valitud konkursi kaudu kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, kui konkursil ilmnes vajadus suuremate halduskulude ja -tasude järele.

Artikkel 14

Kapitaliseeritud halduskulude või -tasude hüvitamine omakapitaliinstrumentide ja mikrokrediidi puhul

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõige 6)

1.   Kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud, mida hüvitatakse rahastamiskõlblike kuludena kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõikega 2, arvutatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpul diskonteeritud halduskulude ja -tasude kogusummana, mida tuleb maksta pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 sätestatud perioodi jooksul ning kooskõlas asjaomaste rahastamislepingutega.

2.   Mikrokrediiti pakkuva rahastamisvahendi eest pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi makstavad kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud ei tohi ületada aastas 1 % programmimaksetest, mis on makstud lõppsaajatele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses laenude vormis ja mis tuleb veel rahastamisvahendile tagasi maksta, arvutades proportsionaalselt ajaga alates rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpust kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem.

3.   Omakapitali pakkuva rahastamisvahendi eest pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi makstavad kapitaliseeritud halduskulud ja -tasud ei tohi ületada aastas 1,5 % programmimaksetest, mis on makstud lõppsaajatele määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punkti a tähenduses omakapitali vormis ja mis tuleb veel rahastamisvahendile tagasi maksta, arvutades proportsionaalselt ajaga alates rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpust kuni investeeringu tagasimaksmiseni, tagasi maksmata jätmise puhul tagasinõudmismenetluse lõpuni või kõnealuse määruse artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi lõpuni olenevalt sellest, milline hetk on varasem.

4.   Kõik pärast määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõikes 2 osutatud perioodi või rahastamisvahendi ootamatu lõpetamise korral enne kõnealuse perioodi lõppu tinghoiukontol allesolevad vahendid kasutatakse kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 45.

III JAGU

Meetodid diskonteeritud puhastulu arvutamiseks tegevuste puhul, mis tekitavad puhastulu

Artikkel 15

Diskonteeritud puhastulu arvutamise meetod

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud meetodi rakendamisel arvutatakse tegevuse diskonteeritud puhastulu, arvestades diskonteeritud tulust maha diskonteeritud kulud ning lisades vajaduse korral investeeringu jääkväärtuse.

2.   Tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutatakse konkreetse viiteperioodi jaoks, mida kohaldatakse tegevuse sektorile, mis on sätestatud I lisas. Viiteperiood sisaldab tegevuse rakendusperioodi.

3.   Tulud ja kulud määratakse kindlaks, rakendades juurdekasvulist meetodit lähtuvalt tulude ja kulude võrdlusest uue investeeringuga ja ilma uue investeeringuta stsenaariumide puhul.

Kui tegevus hõlmab uut vara, võetakse tuludeks ja kuludeks uue investeeringu tulud ja kulud.

4.   Kui käibemaks ei ole määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punkti c kohaselt rahastamiskõlblik kulu, põhineb diskonteeritud puhastulu arvutamine käibemaksuta näitajatel.

Artikkel 16

Tulude kindlaksmääramine

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)

Diskonteeritud puhastulu arvutamisel määratakse tulud kindlaks järgmistel alustel:

| a) | kohaldatavuse korral fikseeritakse kasutustasud kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab” ning vajaduse korral võetakse neis arvesse taskukohasuse kaalutlusi; |
| --- | --- |

a)

kohaldatavuse korral fikseeritakse kasutustasud kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab” ning vajaduse korral võetakse neis arvesse taskukohasuse kaalutlusi;

| b) | tulu ei sisalda ülekandeid riikide või piirkondade eelarvetest või liikmesriikide riiklikest kindlustussüsteemidest; |
| --- | --- |

b)

tulu ei sisalda ülekandeid riikide või piirkondade eelarvetest või liikmesriikide riiklikest kindlustussüsteemidest;

| c) | kui tegevus lisab uusi varasid olemasoleva teenuse või taristu täiendamiseks, tuleb arvesse võtta nii uutelt kasutajatelt saadud makseid kui ka täiendavaid makseid uue või laiendatud teenuse või taristu olemasolevatelt kasutajatelt. |
| --- | --- |

c)

kui tegevus lisab uusi varasid olemasoleva teenuse või taristu täiendamiseks, tuleb arvesse võtta nii uutelt kasutajatelt saadud makseid kui ka täiendavaid makseid uue või laiendatud teenuse või taristu olemasolevatelt kasutajatelt.

Artikkel 17

Kulude kindlaksmääramine

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)

Diskonteeritud puhastulu arvutamisel võetakse arvesse järgmiseid artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodil ilmnevaid kulusid:

| a) | tegevuse tehnilist toimimist tagavate lühikese kasutusajaga seadmete asenduskulud; |
| --- | --- |

a)

tegevuse tehnilist toimimist tagavate lühikese kasutusajaga seadmete asenduskulud;

| b) | fikseeritud tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks personal, hooldus ja remont, üldine juhtimine ja haldus ning kindlustus; |
| --- | --- |

b)

fikseeritud tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks personal, hooldus ja remont, üldine juhtimine ja haldus ning kindlustus;

| c) | muutuvad tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks toorainete, energia, teiste protsessi kulukaupade tarbimine ning tegevuse kestuse pikendamiseks vajalik hooldus ja remont. |
| --- | --- |

c)

muutuvad tegevuskulud, sealhulgas hoolduskulud, näiteks toorainete, energia, teiste protsessi kulukaupade tarbimine ning tegevuse kestuse pikendamiseks vajalik hooldus ja remont.

Artikkel 18

Investeeringu jääkväärtus

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)

1.   Kui tegevuse varadel on ettenähtud eluiga, mis ületab artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodi, määratakse nende jääkväärtus kindlaks, arvutades nende allesjäänud kasutusaastate rahavoogude netopuhasväärtuse. Põhjendatud juhtudel võib kasutada teisi jääkväärtuse arvutamise meetodeid.

2.   Investeeringu jääkväärtus võetakse tegevuse diskonteeritud puhastulu arvutamisel arvesse ainult juhul, kui tulud kaaluvad üles artiklis 17 osutatud kulud.

Artikkel 19

Rahavoogude diskonteerimine

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 61 lõike 3 seitsmes lõik)

1.   Kulude ja tulude arvutamisel võetakse arvesse ainult tegevuse tulemusena välja makstud või vastu võetud rahavoogusid. Rahavoog määratakse kindlaks artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodi iga aasta kohta, kui tegevus neid välja maksab või vastu võtab.

2.   Mitterahalised raamatupidamise elemendid, näiteks kulum, võimalikud reservid tulevasteks asenduskuludeks ning reservid ettenägematuteks kuludeks jäetakse arvutusest välja.

3.   Rahavood diskonteeritakse tagasi olevikku, kasutades ESI fondide kaasrahastatud avalike investeerimistegevuste soovitusliku alusmäärana reaalset finantsdiskontomäära 4 %.

4.   Liikmesriigid võivad kasutada muud finantsdiskontomäära kui 4 %, kui nad esitavad sellise aluse valimiseks põhjendused ning tagavad, et seda kasutatakse sama sektori sarnaste tegevuste lõikes järjekindlalt.

5.   Muud väärtused kui 4 % võivad olla põhjendatud järgmistel alustel:

| a) | liikmesriigi spetsiifilised makromajanduslikud tingimused ning rahvusvahelised makromajanduslikud arengud ja konjunktuur või |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi spetsiifilised makromajanduslikud tingimused ning rahvusvahelised makromajanduslikud arengud ja konjunktuur või

| b) | investori või rakendusstruktuuri olemus, näiteks avaliku ja erasektori partnerlus, või |
| --- | --- |

b)

investori või rakendusstruktuuri olemus, näiteks avaliku ja erasektori partnerlus, või

| c) | asjaomase sektori olemus. |
| --- | --- |

c)

asjaomase sektori olemus.

6.   Spetsiifiliste finantsdiskontomäärade kehtestamiseks hindavad liikmesriigid keskmist pikaajalist tootlust alternatiivselt riskivabalt riigisiseselt või rahvusvaheliselt investeeringuportfellilt, mida nad peavad kõige asjakohasemaks. Erinevaid finantsdiskontomäärasid käsitlev teave tehakse toetusesaajatele kättesaadavaks.

IV JAGU

Kaudsete kulude kindlate maksemäärade ning seonduvate teiste liidu poliitikate raames kohaldatavate meetodite kindlaks määramine

Artikkel 20

Kaudsete kulude kindlamääraline rahastamine määruse (EL) nr 1290/2013 alusel

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 teine lõik)

Kaudseid kulusid arvutades võib kasutada määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 29 lõike 1 kohast kindlat maksemäära järgmist liiki tegevuste või tegevuste osaks olevate projektide puhul:

| a) | tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (5) lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 056, 057 või 060–065 raames ning mida viiakse ellu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 (6) artikli 5 lõike 1 punktis a või b, lõike 2 punktis b, lõike 3 punktides a ja c või lõike 4 punktis f sätestatud investeerimisprioriteedi raames. |
| --- | --- |

a)

tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (5) lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 056, 057 või 060–065 raames ning mida viiakse ellu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 (6) artikli 5 lõike 1 punktis a või b, lõike 2 punktis b, lõike 3 punktides a ja c või lõike 4 punktis f sätestatud investeerimisprioriteedi raames.

| b) | tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 04 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti c alusel kaasa teadusuuringutele, tehnoloogia arengule ja innovatsioonile; |
| --- | --- |

b)

tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 04 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti c alusel kaasa teadusuuringutele, tehnoloogia arengule ja innovatsioonile;

| c) | tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17, 26 või 35 ning mis aitavad kaasa kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud liidu prioriteedile. Kui tegevus on kavandatud kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikliga 17 ja 26, võetakse arvesse ainult kõnealuse määruse artikli 35 lõike 1 punkti c kohaselt Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühmade poolt rakendatavaid tegevusi; |
| --- | --- |

c)

tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17, 26 või 35 ning mis aitavad kaasa kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 1 sätestatud liidu prioriteedile. Kui tegevus on kavandatud kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikliga 17 ja 26, võetakse arvesse ainult kõnealuse määruse artikli 35 lõike 1 punkti c kohaselt Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühmade poolt rakendatavaid tegevusi;

| d) | tegevused, mida rahastab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020) artikliga 28, artikliga 37 või artikli 41 lõikega 5. |
| --- | --- |

d)

tegevused, mida rahastab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020) artikliga 28, artikliga 37 või artikli 41 lõikega 5.

Artikkel 21

Kaudsete kulude kindlamääraline rahastamine määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 alusel

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 teine lõik)

Kaudseid kulusid arvutades võib kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 966/2012 (7) artikli 124 lõike 4 kohast kindlat maksemäära järgmist liiki tegevuste või tegevuste osaks olevate projektide puhul:

| a) | tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 085, 086 või 087 raames ning mida tehakse määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 5 lõike 5 punktis a või lõike 6 punktis d sätestatud investeerimisprioriteedi raames; |
| --- | --- |

a)

tegevused, mida toetab ERF komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa tabelis 1 sätestatud sekkumisvaldkondade koodide 085, 086 või 087 raames ning mida tehakse määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 5 lõike 5 punktis a või lõike 6 punktis d sätestatud investeerimisprioriteedi raames;

| b) | tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 01 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti a alusel kaasa üleminekule vähese CO2-heitega, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele, ressursitõhusale ja keskkonda säästvale majandusele; |
| --- | --- |

b)

tegevused, mida toetab ESF komisjoni rakendusmääruse (EL) 215/2014 lisa tabelis 6 sätestatud sekkumisvaldkonna koodi 01 raames ning mis aitab määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 3 lõike 2 punkti a alusel kaasa üleminekule vähese CO2-heitega, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele, ressursitõhusale ja keskkonda säästvale majandusele;

| c) | tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17 ja 25, mis aitavad kaasa liidu prioriteedile, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 5 lõigetes 4 ja 5; |
| --- | --- |

c)

tegevused, mida toetab EAFRD kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklitega 17 ja 25, mis aitavad kaasa liidu prioriteedile, mis on sätestatud kõnealuse määruse artikli 5 lõigetes 4 ja 5;

| d) | tegevused, mida toetab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020) artiklitega 36, 38, artikli 39 lõikega 1, artikli 46 lõike 1 punktidega e ja i, artikliga 54 ning artikli 79c lõike 1 punktiga b. |
| --- | --- |

d)

tegevused, mida toetab EMKF ja mida kavandatakse kooskõlas tulevase liidu õigusakti (millega kehtestatakse merendus- ja kalanduspoliitika rahalise toetamise tingimused programmiperioodiks 2014–2020) artiklitega 36, 38, artikli 39 lõikega 1, artikli 46 lõike 1 punktidega e ja i, artikliga 54 ning artikli 79c lõike 1 punktiga b.

III PEATÜKK

MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ERFI JA ÜHTEKUULUVUSFONDI SUHTES KOHALDATAVAT KOLMANDAT OSA TÄIENDAVAD SÄTTED, MIS ON SEOTUD SUURPROJEKTIDE KVALITEEDI KONTROLLIMISEL KASUTATAVA METOODIKAGA

Artikkel 22

Kvaliteeti kontrollivatele sõltumatutele ekspertidele esitatavad nõuded

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 neljas lõik)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 kolmandas lõigus osutatud suurprojektide kvaliteeti kontrollivad sõltumatud eksperdid, kellel:

| a) | on olulised tehnilised kogemused kõigis projektitsükli etappides; |
| --- | --- |

a)

on olulised tehnilised kogemused kõigis projektitsükli etappides;

| b) | on laiapõhjalised rahvusvahelised kogemused asjaomastes investeerimissektorites; |
| --- | --- |

b)

on laiapõhjalised rahvusvahelised kogemused asjaomastes investeerimissektorites;

| c) | on olulised kogemused sotsiaalmajandusliku kasulikkuse analüüsil ja hindamisel; |
| --- | --- |

c)

on olulised kogemused sotsiaalmajandusliku kasulikkuse analüüsil ja hindamisel;

| d) | on olulised teadmised ja kogemused asjakohaste liidu õigusaktide, poliitikate ja menetluste alal; |
| --- | --- |

d)

on olulised teadmised ja kogemused asjakohaste liidu õigusaktide, poliitikate ja menetluste alal;

| e) | on sõltumatus kõigist suurprojekti heakskiitmise, rakendamise või elluviimisega otseselt või kaudselt seotud ametiasutustest; |
| --- | --- |

e)

on sõltumatus kõigist suurprojekti heakskiitmise, rakendamise või elluviimisega otseselt või kaudselt seotud ametiasutustest;

| f) | puudub mis tahes tasandil suurprojektiga seotud huvide konflikt; |
| --- | --- |

f)

puudub mis tahes tasandil suurprojektiga seotud huvide konflikt;

| g) | puudub suurprojektiga seotud ärihuvi; |
| --- | --- |

g)

puudub suurprojektiga seotud ärihuvi;

| h) | on vajalik keeleoskus. |
| --- | --- |

h)

on vajalik keeleoskus.

2.   Kui liikmesriik kavatseb volitada muid sõltumatuid eksperte kui neid, keda toetab tehniline abi komisjoni algatusel kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 58, esitab ta kooskõlas kõnealuse määruse artikli 101 kolmanda lõiguga taotluse komisjoni nõusolekuks. Kõnealuse nõusoleku aluseks on dokumendid, mis tõendavad ekspertide vastavust kõnealuse artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Komisjon teatab liikmesriigile kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest, kas ta nõustub sõltumatuid eksperte käsitleva ettepanekuga.

Artikkel 23

Suurprojektide kvaliteedikontroll

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 neljas lõik)

1.   Sõltumatud eksperdid viivad hindamise ellu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktides a kuni i osutatud teabe alusel. Sõltumatud eksperdid võivad nõuda selle teabega seonduvaid lisaelemente, mida nad peavad kvaliteedikontrolli jaoks vajalikuks.

Liikmesriigid ja sõltumatud eksperdid võivad leppida kokku, et seda tööd täiendatakse kohapealsete külastustega.

Sõltumatud eksperdid võivad kokkuleppel liikmesriikidega konsulteerida oma hindamise huvides asjassepuutuvate riigiabi küsimuste asjus komisjoniga.

2.   Sõltumatud eksperdid viivad kvaliteedikontrolli jaoks ellu järgmised etapid:

| a) | sõltumatud eksperdid veenduvad, et tegevus on suurprojekt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 100 tähenduses, et suurprojekt ei ole lõpetatud tegevus kõnealuse määruse artikli 2 punkti 14 ja artikli 65 lõike 6 tähenduses ning et suurprojekt on hõlmatud asjaomase rakenduskavaga; |
| --- | --- |

a)

sõltumatud eksperdid veenduvad, et tegevus on suurprojekt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 100 tähenduses, et suurprojekt ei ole lõpetatud tegevus kõnealuse määruse artikli 2 punkti 14 ja artikli 65 lõike 6 tähenduses ning et suurprojekt on hõlmatud asjaomase rakenduskavaga;

| b) | sõltumatud eksperdid kontrollivad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktide a kuni i kohase, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 viiendas lõigus osutatud vormis esitatud teabe terviklikkust, sidusust ja täpsust; |
| --- | --- |

b)

sõltumatud eksperdid kontrollivad määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 esimese lõigu punktide a kuni i kohase, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 viiendas lõigus osutatud vormis esitatud teabe terviklikkust, sidusust ja täpsust;

| c) | sõltumatud eksperdid hindavad suurprojekti kvaliteeti käesoleva määruse II lisas sätestatud kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

c)

sõltumatud eksperdid hindavad suurprojekti kvaliteeti käesoleva määruse II lisas sätestatud kriteeriumide alusel;

| d) | sõltumatud eksperdid koostavad sõltumatu kvaliteedikontrolli aruande määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud vormis. Sõltumatu kvaliteedikontrolli aruandes sõnastavad ja põhjendavad sõltumatud eksperdid üheselt mõistetavalt oma avaldusi käesolevas lõikes osutatud elementide kohta. |
| --- | --- |

d)

sõltumatud eksperdid koostavad sõltumatu kvaliteedikontrolli aruande määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud vormis. Sõltumatu kvaliteedikontrolli aruandes sõnastavad ja põhjendavad sõltumatud eksperdid üheselt mõistetavalt oma avaldusi käesolevas lõikes osutatud elementide kohta.

3.   Suurprojekt saab kvaliteedikontrollis määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõike 1 tähenduses positiivse hinnangu, kui sõltumatud eksperdid järeldavad, et kõik käesoleva määruse II lisas osutatud kriteeriumid on täidetud.

IV PEATÜKK

MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ERFI, ESFI, ÜHTEKUULUVUSFONDI JA EMKFI SUHTES KOHALDATAVAT NELJANDAT OSA TÄIENDAVAD SÄTTED

I JAGU

Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed

Artikkel 24

Elektroonilises vormis salvestatavad ja säilitatavad andmed

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõige 8)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 2 punkti d kohaselt loodavas seiresüsteemis iga tegevuse kohta elektrooniliselt salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitlev teave on sätestatud käesoleva määruse III lisas.

2.   Andmed salvestatakse ja säilitatakse iga tegevuse kohta, kaasa arvatud vajaduse korral andmed üksikute osalejate kohta, et võimaldada neid agregeerida, kui see on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil. Samuti peab see võimaldama selliste andmete kumulatiivset agregeerimist kogu programmiperioodi vältel. ESFi puhul salvestatakse ja säilitatakse andmeid viisil, mis võimaldab korraldusasutustel täita seire ja hindamisega seotud ülesandeid kooskõlas nõuetega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 56 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 5 ja artiklis 19 ning kõnealuse määruse I ja II lisas.

3.   Kui tegevust toetatakse rohkem kui ühest rakenduskavast, prioriteedist või fondist või rohkem kui ühe piirkonna kategooria raames, salvestatakse III lisa väljadel 23–113 osutatud teave viisil, mis võimaldab otsida andmeid jaotatuna rakenduskava, prioriteedi, fondi või piirkonna kategooria kaupa. Samuti peab olema võimalik otsida III lisa punktides 31–40 osutatud näitajate andmeid jaotatuna investeerimisprioriteedi ning kohaldataval juhul soo järgi.

II JAGU

Kontrolljälg ning auditite käigus kogutud andmete kasutamine

Artikkel 25

Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõige 9)

1.   Üksikasjalikud miinimumnõuded kontrolljälje kohta, mis on seotud raamatupidamisandmike säilitamise ja tõendavate dokumentide hoidmisega, on järgmised:

| a) | kontrolljälg peab võimaldama rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide rakendamise kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

kontrolljälg peab võimaldama rakenduskava seirekomisjoni poolt kehtestatud valikukriteeriumide rakendamise kontrollimist;

| b) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti a kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses seoses rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti a kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike raamatupidamisandmikega ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses seoses rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega;

| c) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktide b ja c ja artikli 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja kindlasummaliste maksete määratlemise kohta, mis on seotud rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktide b ja c ja artikli 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 kohaste toetuste ja tagastatava abi kontekstis peab kontrolljälg võimaldama agregeeritud summade sertifitseerimist komisjonile, et sobitada neid üksikasjalike andmetega väljundite või tulemuste kohta ja tõendavate dokumentidega, mis on sertifitseerimisasutuse, korraldusasutuse, vahendusasutuste ja toetusesaajate valduses, kaasa arvatud vajaduse korral dokumentidega ühikuhindade standardiseeritud astmiku ja kindlasummaliste maksete määratlemise kohta, mis on seotud rakenduskava raames kaasrahastatavate tegevustega;

| d) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti d ja artikli 68 lõike 1 punkti a kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning ühtsete määrade valiku aluseid ja rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, millele kindlat määra kohaldatakse; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punkti d ja artikli 68 lõike 1 punkti a kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg vajaduse korral tõendama ja põhjendama arvutusmeetodit ning ühtsete määrade valiku aluseid ja rahastamiskõlblikke otseseid kulusid või valitud kategooriate raames deklareeritud kulusid, millele kindlat määra kohaldatakse;

| e) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 punktide b ja c, määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 2 ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid, millele kohaldatakse ühtset määra; |
| --- | --- |

e)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõike 1 punktide b ja c, määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 2 ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 kohaselt määratud kulude kontekstis peab kontrolljälg võimaldama põhjendada rahastamiskõlblikke otseseid kulusid, millele kohaldatakse ühtset määra;

| f) | kontrolljälg peab võimaldama kontrollida avaliku toetuse maksmist toetusesaajale; |
| --- | --- |

f)

kontrolljälg peab võimaldama kontrollida avaliku toetuse maksmist toetusesaajale;

| g) | kontrolljälg sisaldab iga tegevuse kohta vajadust mööda tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid; |
| --- | --- |

g)

kontrolljälg sisaldab iga tegevuse kohta vajadust mööda tehnilisi kirjeldusi ja rahastamiskava, toetuse heakskiitmisega seotud dokumente, riigihankemenetlustega seotud dokumente, toetusesaaja aruandeid ning tehtud kontrollide ja auditite aruandeid;

| h) | kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimisliini kontrollide ja auditite kohta; |
| --- | --- |

h)

kontrolljälg sisaldab teavet tegevuse valdkonnas tehtud juhtimisliini kontrollide ja auditite kohta;

| i) | ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõike 3 ning I ja II lisa kohaldamist, peab kontrolljälg võimaldama tegevuse väljundnäitajatega seotud andmete sobitamist lõppeesmärkide ja aruandluses teatatud andmete ning rakenduskava tulemusega; |
| --- | --- |

i)

ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõike 3 ning I ja II lisa kohaldamist, peab kontrolljälg võimaldama tegevuse väljundnäitajatega seotud andmete sobitamist lõppeesmärkide ja aruandluses teatatud andmete ning rakenduskava tulemusega;

| j) | rahastamisvahendite puhul sisaldab kontrolljälg käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis e osutatud tõendavaid dokumente. |
| --- | --- |

j)

rahastamisvahendite puhul sisaldab kontrolljälg käesoleva määruse artikli 9 lõike 1 punktis e osutatud tõendavaid dokumente.

Punktides c ja d osutatud kulude puhul peab kontrolljälg võimaldama kontrollasutuse poolt kasutatud arvutusmeetodi kontrolli määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 5 ja artikli 68 lõike 1 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 3 nõuetele vastavuse seisukohast.

2.   Korraldusasutus tagab kirjete olemasolu selliste asutuste nimetuste ja asukohtade kohta, kelle valduses on kõigile lõikes 1 sätestatud miinimumnõuetele vastava piisava kontrolljälge tagamiseks vajalikud kõik tõendavad dokumendid.

Artikkel 26

Komisjoni ametnike või komisjoni volitatud esindajate tehtavate auditite käigus kogutavate andmete kasutamine

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 8)

1.   Komisjon rakendab kõiki vajalikke meetmeid, et vältida komisjoni poolt auditite käigus kogutavate andmete volitamata avaldamist või neile volitamata juurdepääsu.

2.   Komisjon kasutab auditite käigus kogutud andmeid ainult selleks, et täita oma määruse (EL) nr 1303/2013 artiklist 75 tulenevaid kohustusi. Kogutavatele andmetele on juurdepääs Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil.

3.   Kogutud andmeid ei saadeta ilma andmeid esitanud liikmesriigi sõnaselge nõusolekuta kellelegi teisele kui neile liikmesriikide inimestele või liidu institutsioonide inimestele, kelle ülesanded nõuavad, et neil oleks kohaldatavate eeskirjade alusel neile andmetele juurdepääs.

III JAGU

Tegevusauditite ja sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditite ulatus ja sisu ning metoodika tegevuste valimiseks

Artikkel 27

Tegevusauditid

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)

1.   Tegevusauditeid tehakse iga aruandlusaasta kohta nende tegevuste alusel, mis valitakse auditeerimisasutuse poolt kehtestatud või heakskiidetud meetodil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 28.

2.   Tegevusauditeid tehakse tõendavate dokumentide alusel, mis moodustavad kontrolljälje, ning tegevusaudit kontrollib komisjonile deklareeritud kulude seaduslikkust ja eeskirjadele vastavust järgmistes aspektides:

| a) | et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

et tegevus on valitud kooskõlas rakenduskava valikukriteeriumidega, et tegevus ei olnud füüsiliselt valmis või täielikult ellu viidud enne, kui toetusesaaja esitas rakenduskava raames rahastamise taotluse, et tegevust on rakendatud kooskõlas heakskiitva otsusega ja see vastab auditi ajal kõigile kohaldatavatele tingimustele, mis on seotud funktsionaalsuse, kasutuse ja saavutatavate eesmärkidega;

| b) | et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

et komisjonile deklareeritud kulud vastavad raamatupidamise andmetele ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt;

| c) | et komisjonile deklareeritud kulud on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktidega b ja c ja artikliga 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõikega 1, toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

et komisjonile deklareeritud kulud on määratud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktidega b ja c ja artikliga 109 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõikega 1, toetusesaajale tehtud maksete aluseks olnud väljundid ja tulemused on saavutatud, et osalejate andmed või muud väljundite ja tulemustega seotud kirjed on kooskõlas komisjonile esitatud teabega ning et nõutavad tõendavad dokumendid tõendavad piisava kontrolljälje olemasolu käesoleva määruse artikli 25 kohaselt.

Auditid peavad kontrollima ka seda, et avaliku sektori toetus oleks makstud toetusesaajale välja kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõikega 1.

3.   Tegevusauditid peavad vajaduse korral hõlmama tegevuse füüsilise rakendamise kohapealset kontrolli.

4.   Tegevusauditid kontrollivad sertifitseerimisasutuse poolt oma raamatupidamissüsteemis salvestatud vastavate kulude täpsust ja terviklikkust ning kontrolljälje kokkusobivust kõigil tasanditel.

5.   Kui tuvastatud probleemid näivad olevat olemuselt süstemaatiliselt ja sisaldavad seetõttu riski teistele rakenduskava tegevustele, tagab auditeerimisasutus edasise kontrolli, kaasa arvatud vajaduse korral täiendavad auditid, et teha kindlaks sellist probleemide ulatus, ja soovitab vajalikke parandusmeetmeid.

6.   Komisjonile aastase katvuse teatamisel võetakse auditeeritud kuludena arvesse ainult lõike 1 kohaselt tehtava auditiga hõlmatud kulusid. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 6 alusel koostatud auditeerimise aastaaruande näidist.

Artikkel 28

Tegevuste valimise metoodika

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)

1.   Auditeerimisasutus kehtestab valimi koostamise meetodi („valimimeetod”) kooskõlas käesolevas artiklis sätestatud nõuetega, võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid INTOSAI, IFAC või IIA.

2.   Lisaks auditistrateegias toodud selgitustele säilitab auditeerimisasutus valimimeetodi määramisel kasutatud dokumente ja professionaalseid hinnanguid, mis hõlmavad kavandamise, valiku, katsetamise ja hindamise etappe, tõendamaks, et kehtestatud meetod on sobiv.

3.   Valim peab olema esinduslik üldkogumi suhtes, millest see valitakse, ning võimaldama auditeerimisasutusel koostada kehtiv auditiarvamus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktiga a. Kõnealune üldkogum peab sisaldama rakenduskava või ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud rakenduskavade rühma kulusid, mis sisalduvad kõnealuse aruandlusaasta eest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 kohaselt komisjonile esitatud maksetaotluste hulgas. Valimi võib valida aruandlusaasta jooksul või pärast seda.

4.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaldamisel on valimimeetod statistiline, kui see tagab:

| i) | valimi elementide juhusliku valiku; |
| --- | --- |

i)

valimi elementide juhusliku valiku;

| ii) | tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli. |
| --- | --- |

ii)

tõenäosusteooria kasutamise valimi tulemuste hindamisel, kaasa arvatud valimi koostamise riski ning kavandatud ja saavutatud täpsuse mõõtmise ja kontrolli.

5.   Valimimeetod peab tagama iga üldkogumisse kuuluva valimiühiku juhusliku valimise, kasutades valimit moodustavate üksuste valimiseks iga üldkogumi ühiku jaoks genereeritud juhuslikke arve, või süstemaatilise valiku teel, kasutades juhuslikku alguspunkti ja rakendades ülejäänud elementide valimiseks süstemaatilist reeglit.

6.   Valimiühiku määrab auditeerimisasutus kutsealasele otsustusele tuginedes. Valimiühikuks võib olla tegevus, projekt tegevuse raames või toetusesaaja maksenõue. Teave valitud valimiühiku tüübi ning selleks kasutatud kutsealase otsustuse kohta kantakse kontrolliaruandesse.

7.   Kui valimiühikuga seotud kogukulud aruandlusaastal on negatiivne summa, jäetakse see lõikes 3 eespool osutatud üldkogumist välja ning seda auditeeritakse eraldi. Auditeerimisasutus võib koostada ka kõnealuse eraldiseisva kogumi valimi.

8.   Kui kohaldatakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 148 lõikes 1 sätestatud proportsionaalse kontrolli tingimusi, võib auditeerimisasutus jätta kõnealuses artiklis osutatud elemendid valimi võtmise üldkogumist välja. Kui asjaomane tegevus on juba valimisse valitud, asendab auditeerimisasutus selle sobiva juhusliku valikuga.

9.   Kõiki valimis sisalduvaid komisjonile deklareeritud kulusid auditeeritakse.

Kui valitud valimiühikud hõlmavad suurt hulka alusmaksetaotlusi või -arveid, võib auditeerimisasutus auditeerida neid allvalimi koostamise teel, valides alusmaksetaotluseid või -arveid, kasutades samu valimi koostamise parameetreid, mida kasutatakse põhivalimi ühikute valimiseks.

Sellisel juhul arvutatakse iga auditeeritava valimiühiku jaoks sobivad valimi suurused ning igal juhul ei ole need väiksemad kui 30 alusmaksetaotlust või -arvet iga valimiühiku kohta.

10.   Auditeerimisasutus võib üldkogumi stratifitseerida, jaotades selle allkogumiteks, millest igaüks on sarnaste omadustega valimiühikute rühm eelkõige riski või eeldatava veamäära poolest või milles kogum sisaldab tegevusi, mis koosnevad rakenduskava rahalistest maksetest rahastamisvahenditele või muudest suure väärtusega elementidest.

11.   Auditeerimisasutus hindab süsteemi usaldusväärsust kõrgelt, keskmiselt või madalalt, võttes arvesse süsteemiauditite tulemusi valimi koostamise tehniliste parameetrite määramisel nii, et süsteemiaudititest ja tegevusaudititest saadav kokkuvõtlik usaldusnivoo oleks kõrge. Selleks, et süsteemi usaldusväärsust hinnataks kõrgelt, peab tegevuste valimisel kasutatav usaldusnivoo olema vähemalt 60 %. Selleks, et süsteemi usaldusväärsust hinnataks madalalt, peab tegevuste valimisel kasutatav usaldusnivoo olema vähemalt 90 %. Maksimaalne olulisusnivoo peab olema 2 % lõikes 3 osutatud kuludest.

12.   Kui tuvastatakse rikkumisi või rikkumiste oht, otsustab auditeerimisasutus kutsealase otsustusele tuginedes, kas on vaja auditeerida täiendavat valimit täiendavatest tegevustest või tegevuste osadest, mida juhuslikus valimis ei auditeeritud, et võtta arvesse tuvastatud spetsiifilisi riskitegureid.

13.   Auditeerimisasutus analüüsib täiendava valimi auditite tulemusi eraldi, teeb nende tulemuste põhjal järeldused ning edastab need iga-aastases kontrolliaruandes komisjonile. Täiendavas valimis tuvastatud rikkumisi ei kaasata juhusliku valimi prognoositava juhusliku vea arvutusse.

14.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 5 punktis a osutatud auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande jaoks arvutab auditeerimisasutus tegevusauditite tulemuste põhjal koguvea määra, mis on prognoositavate juhuslike vigade ning vajaduse korral süsteemsete vigade ja korrigeerimata anomaalsete vigade summa jagatuna populatsiooniga.

Artikkel 29

Sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditid

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 7)

1.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikes 1 osutatud sertifitseeritud kulude aastaaruannete auditeid teeb auditeerimisasutus iga aruandeaasta kohta.

2.   Sertifitseeritud kulude aastaaruande audit annab põhjendatud kindlustunde sertifitseeritud kulude aastaaruandes deklareeritud summade terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab auditeerimisasutus arvesse eelkõige tegevusauditite ning sertifitseerimisasutuse kohta tehtavate süsteemiauditite tulemusi.

4.   Süsteemiaudit hõlmab sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi usaldusväärsuse kontrolli ning sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemi kantud tagastatud ja tagasi nõutud kulude summade täpsuse kontrolli valimi alusel.

5.   Et teha auditiarvamuse huvides järeldus, et sertifitseeritud kulude aastaaruanne kajastab kulusid õigesti ja õiglaselt, kontrollib auditeerimisasutus, et kõik määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 137 nõutavad elemendid oleks sertifitseeritud kulude aastaaruandes õigesti kajastatud ning vastaksid tõendavatele arvestuskirjetele, mis on kõigi asjaomaste asutuste ja toetusesaajate valduses. Eelkõige kontrollib auditeerimisasutus talle sertifitseerimisasutuse poolt esitatava sertifitseeritud kulude aastaaruande alusel, kas

| a) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel aruandeaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende summade erinevuste kohta on sertifitseeritud kulude aastaaruandes antud piisavad selgitused; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude kogusumma vastab asjaomasel aruandeaastal komisjonile esitatud maksetaotlustes sisalduvatele kuludele ja vastavale avaliku sektori toetusele, ning kui esineb lahknevusi, kas nende summade erinevuste kohta on sertifitseeritud kulude aastaaruandes antud piisavad selgitused;

| b) | aruandeaasta jooksul tagastatud ja tagasi nõutud summad, aruandeaasta lõpu seisuga laekumata tagasinõuete summad, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tehtud tagasinõuete summad ning sertifitseeritud kulude aastaaruandes nimetatud lootusetute tagasinõuete summad vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel; |
| --- | --- |

b)

aruandeaasta jooksul tagastatud ja tagasi nõutud summad, aruandeaasta lõpu seisuga laekumata tagasinõuete summad, määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tehtud tagasinõuete summad ning sertifitseeritud kulude aastaaruandes nimetatud lootusetute tagasinõuete summad vastavad sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse sisestatud summadele ning põhinevad vastutava korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse otsustel;

| c) | kulusid on sertifitseeritud kulude aastaaruandest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase aruandeaasta sertifitseeritud kulude aastaaruandes; |
| --- | --- |

c)

kulusid on sertifitseeritud kulude aastaaruandest välja jäetud kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikega 2, kui see kohaldub, ning kas kõik nõutavad korrektsioonid kajastuvad asjaomase aruandeaasta sertifitseeritud kulude aastaaruandes;

| d) | rahastamisvahenditele programmist makstud väljamaksed ja toetusesaajatele makstud riigiabi ettemaksed on tõendatud korraldusasutuselt ja sertifitseerimisasutuselt kättesaadava teabega. |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahenditele programmist makstud väljamaksed ja toetusesaajatele makstud riigiabi ettemaksed on tõendatud korraldusasutuselt ja sertifitseerimisasutuselt kättesaadava teabega.

Punktides b, c ja d osutatud kontrolle võib teha valimi alusel.

IV JAGU

Komisjoni finantskorrektsioonid, mis on seotud süsteemi puudujääkidega

Artikkel 30

Kriteeriumid juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises esinevate suurte puuduste kindlakstegemiseks

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 144 lõige 6)

1.   Komisjon annab oma hinnangu juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusale toimimisele lähtuvalt kõigi olemasolevate süsteemiauditite, kaasa arvatud kontrollide katsete ja tegevusauditite tulemustest.

Hindamine hõlmab programme sisekontrollikeskkonda, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste juhtimis- ja kontrollitegevusi, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste poolset seiret ja auditeerimisasutuse kontrollitegevusi ning selle aluseks on IV lisa tabeli 1 peamiste nõuete täitmise kontroll.

Kõnealuste peamiste nõuete täitmist hinnatakse IV lisa tabelis 2 sätestatud kategooriate alusel.

2.   Juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusa toimimise suurte puuduste põhitüübid on juhtumid, kui mõni IV lisa tabeli 1 punktides 2, 4, 5, 13, 15, 16 ja 18 osutatud peamistest nõuetest või kaks või enam IV lisa tabeli 1 teistest peamistest nõuetest langevad hinnangu kohaselt IV lisa tabeli 2 kategooriatesse 3 või 4.

Artikkel 31

Ühtsete määrade või ekstrapoleeritud finantskorrektsioonide kohaldamise kriteeriumid ning finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 144 lõige 6)

1.   Finantskorrektsioone kohaldatakse kogu tegevusprogrammile või selle osale, kui komisjon tuvastab juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises ühe või mitu suurt puudust.

Ilma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, kohaldatakse kogu tegevusprogrammile või selle osale ekstrapoleeritud finantskorrektsioone, kui komisjon tuvastab tegevuste esinduslikus valimis süsteemseid rikkumisi, mis võimaldab kvantifitseerida täpsemalt riski liidu eelarvele. Sellisel juhul ekstrapoleeritakse esindusliku valimi kontrolli tulemusi ülejäänud populatsioonile, millest valim finantskorrektsiooni määramiseks võeti.

2.   Kindlamääralise korrektsiooni taseme fikseerimisel võetakse arvesse järgmiseid elemente:

| a) | suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis; |
| --- | --- |

a)

suure puuduse või suurte puuduste suhteline tähtsus juhtimis- ja kontrollisüsteemi terviklikus kontekstis;

| b) | suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus; |
| --- | --- |

b)

suure puuduse või suurte puuduste sagedus ja ulatus;

| c) | liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase. |
| --- | --- |

c)

liidu eelarvele põhjustatava kahju riski tase.

3.   Neid elemente arvesse võttes fikseeritakse finantskorrektsiooni tase järgmiselt:

| a) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku ebaõnnestumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %; |
| --- | --- |

a)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii põhimõttelised, sagedased või laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi täielikku ebaõnnestumist, mis seab ohtu seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 100 %;

| b) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist ebaõnnestumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %; |
| --- | --- |

b)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis on nii sagedased ja laialt levinud, et see/need kujutab/kujutavad endast süsteemi äärmiselt tõsist ebaõnnestumist, mis seab ohtu väga suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 25 %;

| c) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %; |
| --- | --- |

c)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi mittetäielikust toimimisest või nii kehvast või nii harvast toimimisest, et see seab ohtu suure osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 10 %;

| d) | kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %. |
| --- | --- |

d)

kui suur puudus või suured puudused juhtimis- ja kontrollisüsteemis tuleneb/tulenevad süsteemi ebajärjepidevast toimimisest, mis seab ohtu olulise osa seonduvate kulude seaduslikkuse ja eeskirjadele vastavuse, kohaldatakse kindlat määra 5 %.

4.   Kui lõike 3 kohaselt fikseeritav kindel määr oleks ebaproportsionaalne, siis korrektsiooni taset vähendatakse.

5.   Kui tulenevalt vastutavate asutuste tegematajätmisest piisavate korrektsioonimeetmete võtmisel finantskorrektsiooni kohaldamise järgselt ühel aruandlussaastal tuvastatakse järgneval aruandlus aastal sama suur puudus või samad suured puudused, võib suurendada korrektsiooni määra tulenevalt suure puuduse või suurte puuduste püsimisest tasemele, mis ei ületa kõrguselt järgmise kategooria taset.

Artikkel 32

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Artiklit 24 kohaldatakse seoses III lisas osutatud salvestatavaid ja säilitatavaid andmeid käsitleva teabega alates 1. detsembrist 2014, välja arvatud andmeväljade 23 kuni 40, 71 kuni 78 ja 91 kuni 105 puhul. Nimetatud III lisa väljadele kohaldatakse artiklit 24 alates 1. juulist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1304/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

4

(5)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, 7. märts 2014, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga (ELT L 69, 8.3.2014, lk 65).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

---

I LISA

Artikli 15 lõikes 2 osutatud viiteperioodid

| Sektor | Viiteperiood (aastates) |
| --- | --- |
| Raudteed | 30 |
| Veevarustus/kanalisatsioon | 30 |
| Teed | 25–30 |
| Jäätmekäitlus | 25–30 |
| Sadamad ja lennujaamad | 25 |
| Linnatransport | 25–30 |
| Energia | 15–25 |
| Teadusuuringud ja innovatsioon | 15–25 |
| Lairiba | 15–20 |
| Ettevõtlustaristu | 10–15 |
| Muud sektorid | 10–15 |

Sektor

Viiteperiood (aastates)

Raudteed

30

Veevarustus/kanalisatsioon

30

Teed

25–30

Jäätmekäitlus

25–30

Sadamad ja lennujaamad

25

Linnatransport

25–30

Energia

15–25

Teadusuuringud ja innovatsioon

15–25

Lairiba

15–20

Ettevõtlustaristu

10–15

Muud sektorid

10–15

---

II LISA

Artiklis 23 osutatud suurprojektide kvaliteedikontrolli kriteeriumid

1.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (1) artikli 101 punkti a teabenõuete jaoks

Tõendid piisava tehnilise, juriidilise, finants- ja haldussuutlikkuse kohta projekti juhtimiseks rakendus- ja tegevusetappides.

2.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti b teabenõuete jaoks

Tõendid projekti rahastamiskõlblikkuse kohta vastavate asukoha ja projekti piirkonnaga seotud nõuete alusel.

3.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti c teabenõuete jaoks

3.1.   Kogukulude ja rahastamiskõlblike kogukulude arvutuse õigsus, võttes arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 61 sätestatud nõudeid, ning piisav üksikasjalikkus, samuti kulude arvutamisel kasutatud põhjenduste sobivus nii oodatavate eesmärkide saavutamise kogukulude kui ka asjakohasel juhul ühikukulude seisukohast.

3.2.   Tõendid kõlblikkuse kohta toetuse saamiseks olukorra kohaselt kas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) või Ühtekuuluvusfondist ning rahastamiseks, mis on nähtud ette ainult nende elementide jaoks, mis vastavad määruses (EL) nr 1303/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1301/2013 (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1300/2013 (3) sätestatud rahastamiskõlblikkuse reeglitele, ning liikmesriigi kehtestatud rahastamiskõlblikkuse reeglitele.

3.3.   Tõendid selle kohta, et projektile antav avaliku sektori toetus ei ole riigiabi või et riigiabi puhul on seda projekti kogu avaliku sektori osaluse arvutamisel nõuetekohaselt arvesse võetud.

4.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti d teabenõuete jaoks

4.1.   Nõudlusanalüüsi (või tootva investeeringu puhul äriplaani) usaldusväärsus, mis põhineb realistlikel prognoosidel kooskõlas peamiste demograafiliste arengutega ja vastava sektori arengutega, mis õigustavad vajadust projekti järele ning projektirajatiste üldist suutlikkust.

4.2.   Piisava kvaliteediga valikuvõimaluste analüüs, mis toetab liikmesriigi järeldust, et peamiseid alternatiive on analüüsitud ning valitud rakendamiseks parim võimalus, sealhulgas tehtud valiku põhjendus.

4.3.   Projekti jaoks välja pakutud tehnoloogia sobivus ning lõpliku toetusesaaja võimekus tagada selle jätkusuutlikkust või lõpliku toetusesaaja ebapiisava võimekuse korral piisavad sätted, mis on kavandatud selle võimekuse vajalikule tasemele viimiseks.

4.4.   Selle järelduse usaldusväärsus, et projekt on teostatav ning seda saab rakendada kavandatud perioodi jooksul või hiljemalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 65 lõikes 2 sätestatud rahastamiskõlblikkuse perioodi lõpuks.

5.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti e teabenõuete jaoks

5.1.   Kulude ja tulude analüüsil on järgitud õigesti määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 101 osutatud nõutavat metoodikat ning rakendatud õigesti kõnealuse määruse artiklis 61 ja käesoleva määruse artiklites 15 kuni 19 osutatud puhastulu arvutusmeetodit.

5.2.   Selle järelduse usaldusväärsus, et projekt on majanduslikult ja rahaliselt elujõuline ning et projektil on positiivsed sotsiaalmajanduslikud mõjud, mis õigustavad ERFi või Ühtekuuluvusfondi raames kavandatavas ulatuses toetust.

6.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti f teabenõuete jaoks

6.1.   Tõendatud panus keskkonna- ja kliimamuutuse poliitikate eesmärkide (eriti Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud eesmärkide) saavutamisse ning tõendid selle kohta, et arvesse on võetud kliimamuutusega seotud riske, kohandamis- ja leevendamisvajadusi, katastroofikindlust ning meetmeid, mida rakendatakse või kavandatakse, et tagada projekti kindlus kliimamuutuse variaabluse vastu.

6.2.   Tõendid selle kohta, et nõuetekohaselt on rakendatud põhimõtet „saastaja maksab” ning ennetava tegevuse põhimõtet.

6.3.   Projekti vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/92/EL, (4) kui tegemist on kõnealuse direktiivi I lisas nimetatud projektiga või II lisas loetletud projektiga, mille kohta pädevad asutused on järeldanud artiklis 4 sätestatud hindamise tulemusel, et vaja on KMH menetlust nagu direktiivi 2011/92/EL I lisas nimetatud projektide puhul:

| a) | KMH üldarusaadav kokkuvõte on kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artikliga 5 ja IV lisaga ning selle üle on peetud avalik arutelu; ja |
| --- | --- |

a)

KMH üldarusaadav kokkuvõte on kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artikliga 5 ja IV lisaga ning selle üle on peetud avalik arutelu; ja

| b) | kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artiklitega 6 ja 7 on peetud konsultatsioone keskkonnaasutustega, avalikkusega ja vajaduse korral teiste liikmesriikidega ning |
| --- | --- |

b)

kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artiklitega 6 ja 7 on peetud konsultatsioone keskkonnaasutustega, avalikkusega ja vajaduse korral teiste liikmesriikidega ning

| c) | pädeva asutuse otsus on tehtud kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artiklitega 8 ja 9 või |
| --- | --- |

c)

pädeva asutuse otsus on tehtud kooskõlas direktiivi 2011/92/EL artiklitega 8 ja 9 või

| d) | juhul, kui KMH menetlus on lõppenud õiguslikult siduva otsusega, siis kuni direktiivi 2011/92/EL artiklite 8 ja 9 kohase teostusloa andmiseni liikmesriikide kirjalik kohustus võtta õigeaegseid meetmeid tagamaks, et teostusluba antakse hiljemalt enne tööde algust. |
| --- | --- |

d)

juhul, kui KMH menetlus on lõppenud õiguslikult siduva otsusega, siis kuni direktiivi 2011/92/EL artiklite 8 ja 9 kohase teostusloa andmiseni liikmesriikide kirjalik kohustus võtta õigeaegseid meetmeid tagamaks, et teostusluba antakse hiljemalt enne tööde algust.

6.4.   Projekti vastavus direktiivile 2011/92/EL, kui tegemist on kõnealuse direktiivi II lisas nimetatud projektiga, mille kohta pädevad asutused on järeldanud artiklis 4 sätestatud hindamise käigus, et KMH menetlust ei ole vaja:

| a) | pädevate asutuste hinnang on välja antud ja avalikkusele kättesaadavaks tehtud ning |
| --- | --- |

a)

pädevate asutuste hinnang on välja antud ja avalikkusele kättesaadavaks tehtud ning

| b) | kui hinnang ei viita direktiivi 2011/92/EL III lisas osutatud kriteeriumidele, on esitatud kõnealuse direktiivi artikli 4 ja III lisa kohaselt asjassepuutuv teave. |
| --- | --- |

b)

kui hinnang ei viita direktiivi 2011/92/EL III lisas osutatud kriteeriumidele, on esitatud kõnealuse direktiivi artikli 4 ja III lisa kohaselt asjassepuutuv teave.

6.5.   Vajaduse korral direktiivi 2011/92/EL tõendatud mittekohaldumine.

6.6.   Kui projekt tuleneb muust kavast või programmist (millele kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (5) nõudeid) kui rakenduskava, siis projekti tõendatud kooskõla kava või programmiga.

6.7.   Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 19 ja XI lisas sätestatud üdiste eeltingimuste mittetäidetuse korral seoses keskkonnaõigusaktidega ja olenevalt juhtumist võimalike valdkonna eeltingimuste mittetäidetuse korral jäätme- ja veesektoris ning transpordisektoris (sotsiaalmajandusliku analüüsi nõuded) tuleb tõendada seost kokkulepitud tegevuskavaga.

6.8.   Projekti vastavus nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ (6):

| a) | kui projekti avaldab tõenäoliselt olulist mõju Natura 2000 ala(de)le (kooskõlas artikli 6 lõikega 3), on enne projektile teostusloa andmist tehtud ja lõpule viidud asjakohane hindamine; |
| --- | --- |

a)

kui projekti avaldab tõenäoliselt olulist mõju Natura 2000 ala(de)le (kooskõlas artikli 6 lõikega 3), on enne projektile teostusloa andmist tehtud ja lõpule viidud asjakohane hindamine;

| b) | kui projekt avaldab olulist negatiivset mõju Natura 2000 ala(de)le, on täidetud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 4 nõuded, kaasa arvatud komisjonile teatamise või komisjoni arvamuse küsimise nõuded. |
| --- | --- |

b)

kui projekt avaldab olulist negatiivset mõju Natura 2000 ala(de)le, on täidetud direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 4 nõuded, kaasa arvatud komisjonile teatamise või komisjoni arvamuse küsimise nõuded.

6.9.   Teabe piisavus keskkonnaküsimuste integreerimise lisameetmete, näiteks keskkonnaauditi, keskkonna juhtimise ja spetsiifilise keskkonnaseire kohta, mis tõendab nende piisavust tuvastatud vajaduste rahuldamiseks.

6.10.   Negatiivsete keskkonnamõjude heastamiseks võetavate meetmete maksumuse hinnangu piisavus.

6.11.   Projekti vastavus asjassepuutuvatele sektorispetsiifilistele keskkonnadirektiividele, kui neid kohaldatakse, eelkõige:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ, (7) kui tegemist on veekogusid mõjutava projektiga (projektide puhul, millele kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 7 kohaseid erandeid, hinnangu kinnitus); |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ, (7) kui tegemist on veekogusid mõjutava projektiga (projektide puhul, millele kohaldatakse kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 7 kohaseid erandeid, hinnangu kinnitus);

| b) | nõukogu direktiivile 91/271/EMÜ, (8) kui tegemist on asulareovee sektori projektiga; |
| --- | --- |

b)

nõukogu direktiivile 91/271/EMÜ, (8) kui tegemist on asulareovee sektori projektiga;

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (9) ja asjakohastele kohaldatavatele direktiividele, näiteks nõukogu direktiivile 1999/31/EÜ, (10) kui tegemist on tahkete jäätmetega seotud projektidega, ning |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (9) ja asjakohastele kohaldatavatele direktiividele, näiteks nõukogu direktiivile 1999/31/EÜ, (10) kui tegemist on tahkete jäätmetega seotud projektidega, ning

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/75/EL, (11) kui tegemist on kõnealuse direktiivi kohase loa andmist vajava projektiga. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2010/75/EL, (11) kui tegemist on kõnealuse direktiivi kohase loa andmist vajava projektiga.

7.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti g teabenõuete jaoks

7.1.   Projekti eesmärkide kooskõla ja piisavus asjaomaste rakenduskavade vastavate prioriteetsete suundade raames määratletud alaeesmärkide puhul.

7.2.   Projektiga prioriteetse suuna tulemus- ja väljundnäitajatesse eeldatavalt antava panuse piisavus.

7.3.   Projektiga sotsiaal-majanduslikku arengusse eeldatavalt antava panuse piisavus.

7.4.   Tõendid selle kohta, et toetusesaaja on võtnud sobivaid meetmeid, et tagada taristu optimaalne kasutamine tegevusetapis.

8.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti h teabenõuete jaoks

8.1.   Põhjendatud kavandatavat rahaliste vahendite kogumahtu ning põhjendatud kavandatavat toetust fondidest on rahastamiskavas nõuetekohaselt kirjeldatud.

8.2.   Projekti rahastamiskava tõendab piisavalt projekti rahalist elujõulisust projekti rakendamise iga-aastaste rahaliste vajaduste jaoks.

8.3.   Edenemise seire füüsiliste ja rahaliste näitajate sobivus ning kontrollitavus, võttes arvesse tuvastatud riske.

9.   Kvaliteedikontrolli kriteeriumid määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkti i teabenõuete jaoks

9.1.   Suurprojekti rakendamiseks pakutava ajakava mõistlikkus ja teostatavus, võttes arvesse tuvastatud riske.

9.2.   Kui projekti rakendamine kestab programmiperioodist kauem, siis määratletud etappide sobivus ning optimaalne ülesehitus tulemuslikkuse ja tõhususe seisukohast.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1301/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1300/2013, 17. detsember 2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 281).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2011/92/EL, 13. detsember 2011, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2001/42/EÜ, 27. juuni 2001, teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

(6)  Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ, 21. mai 1992, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(8)  Nõukogu direktiiv 91/271/EMÜ, 21. mai 1991, asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(10)  Nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ, 26. aprill 1999, prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL, 24. november 2010, tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

---

III LISA

Seiresüsteemis elektroonilisel kujul salvestatavate ja säilitatavate andmete loend (millele osutatakse artiklis 24)

Andmed on nõutavad ESFi, ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi poolt toetatavate tegevuste puhul, kui teises veerus ei ole teisiti ette nähtud.

| Andmeväljad | Märge fondide kohta, mille puhul elementi ei nõuta |
| --- | --- |
| Toetusesaajat puudutav teave (1)
   (2) |
| 1. | Iga toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus |

Andmeväljad

Märge fondide kohta, mille puhul elementi ei nõuta

Toetusesaajat puudutav teave (1)
   (2)

1.

Iga toetusesaaja nimi või kordumatu tunnus

| 2. | Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus |
| --- | --- |

2.

Teave selle kohta, kas toetusesaaja on avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus

| 3. | Teave selle kohta, kui käibemaks toetusesaaja kuludelt ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutav |
| --- | --- |

3.

Teave selle kohta, kui käibemaks toetusesaaja kuludelt ei ole riigi käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutav

| 4. | Toetusesaaja kontaktandmed |
| --- | --- |

4.

Toetusesaaja kontaktandmed

Tegevusandmed

| 5. | Tegevuse nimetus või kordumatu tunnus |
| --- | --- |

5.

Tegevuse nimetus või kordumatu tunnus

| 6. | Tegevuse lühikirjeldus |
| --- | --- |

6.

Tegevuse lühikirjeldus

| 7. | Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

7.

Tegevuse kohta taotluse esitamise kuupäev

| 8. | Alguskuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimused sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

8.

Alguskuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimused sätestavas dokumendis

| 9. | Lõppkuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimused sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

9.

Lõppkuupäev, mis on nimetatud toetuse tingimused sätestavas dokumendis

| 10. | Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse |
| --- | --- |

10.

Tegelik kuupäev, mil tegevus füüsiliselt lõpule viiakse või täielikult rakendatakse

| 11. | Asutus, mis annab välja toetuse tingimused sätestava dokumendi |
| --- | --- |

11.

Asutus, mis annab välja toetuse tingimused sätestava dokumendi

| 12. | Toetuse tingimused sätestava dokumendi kuupäev |
| --- | --- |

12.

Toetuse tingimused sätestava dokumendi kuupäev

| 13. | Teave selle kohta, kas tegevus on suurprojekt, ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend |
| --- | --- |

13.

Teave selle kohta, kas tegevus on suurprojekt, ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend

Ei kohaldu ESFi ja EMKFi puhul

| 14. | Teave selle kohta, kas tegevus on ühine tegevuskava, ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend |
| --- | --- |

14.

Teave selle kohta, kas tegevus on ühine tegevuskava, ning lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahend

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 15. | Teave selle kohta, kas tegevus hõlmab rahastamist noorte tööhõive algatuse raames |
| --- | --- |

15.

Teave selle kohta, kas tegevus hõlmab rahastamist noorte tööhõive algatuse raames

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 16. | Teave selle kohta, kas avaliku sektori toetus tegevusele on riigiabi |
| --- | --- |

16.

Teave selle kohta, kas avaliku sektori toetus tegevusele on riigiabi

| 17. | Teave selle kohta, kas tegevust rakendatakse avaliku ja erasektori partnerluse struktuuris |
| --- | --- |

17.

Teave selle kohta, kas tegevust rakendatakse avaliku ja erasektori partnerluse struktuuris

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 18. | Tegevuse valuuta |
| --- | --- |

18.

Tegevuse valuuta

| 19. | Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi rakenduskavad, mille raames tegevust toetatakse |
| --- | --- |

19.

Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi rakenduskavad, mille raames tegevust toetatakse

| 20. | Rakenduskava(de) prioriteet või prioriteedid, mille raames tegevust toetatakse |
| --- | --- |

20.

Rakenduskava(de) prioriteet või prioriteedid, mille raames tegevust toetatakse

| 21. | Fond(id), millest tegevust toetatakse |
| --- | --- |

21.

Fond(id), millest tegevust toetatakse

| 22. | Asjaomane piirkonna kategooria |
| --- | --- |

22.

Asjaomane piirkonna kategooria

Ei kohaldu Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

Sekkumiskategooriaid käsitlevad andmed

| 23. | Sekkumisvaldkonna kood(id) |
| --- | --- |

23.

Sekkumisvaldkonna kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 24. | Rahastamisvormi kood(id) |
| --- | --- |

24.

Rahastamisvormi kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 25. | Territooriumi liigi kood(id) |
| --- | --- |

25.

Territooriumi liigi kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 26. | Territoriaalsete rakendusmehhanismi kood(id) |
| --- | --- |

26.

Territoriaalsete rakendusmehhanismi kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 27. | Valdkondliku eesmärgi kood(id) |
| --- | --- |

27.

Valdkondliku eesmärgi kood(id)

Ei kohaldu ESFi ja EMKFi puhul

| 28. | ESFi teisese valdkonna kood(id) |
| --- | --- |

28.

ESFi teisese valdkonna kood(id)

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 29. | Majandustegevuse kood(id) |
| --- | --- |

29.

Majandustegevuse kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

| 30. | Asukoha kood(id) |
| --- | --- |

30.

Asukoha kood(id)

Ei kohaldu EMKFi puhul

Näitajaid käsitlevad andmed

| 31. | Tegevuse seisukohast olulise iga ühise ning programmispetsiifilise väljundnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus või kui seda fondipõhiste eeskirjadega nõutakse, siis iga ühise väljundnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus jaotatuna osalejate soo järgi |
| --- | --- |

31.

Tegevuse seisukohast olulise iga ühise ning programmispetsiifilise väljundnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus või kui seda fondipõhiste eeskirjadega nõutakse, siis iga ühise väljundnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus jaotatuna osalejate soo järgi

| 32. | Iga väljundnäitaja mõõtühik |
| --- | --- |

32.

Iga väljundnäitaja mõõtühik

| 33. | Väljundnäitaja sihtmäär, vajaduse korral jaotatuna soo järgi |
| --- | --- |

33.

Väljundnäitaja sihtmäär, vajaduse korral jaotatuna soo järgi

| 34. | Iga väljundnäitaja saavutusmäär iga kalendriaasta kohta, vajaduse korral jaotatuna soo järgi |
| --- | --- |

34.

Iga väljundnäitaja saavutusmäär iga kalendriaasta kohta, vajaduse korral jaotatuna soo järgi

| 35. | Tegevuse seisukohast olulise iga ühise ja programmispetsiifilise tulemusnäitaja (3) nimetus ja kordumatu tunnus või kui seda fondipõhiste eeskirjadega nõutakse, siis iga ühise tulemusnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus, vajaduse korral jaotatuna soo järgi |
| --- | --- |

35.

Tegevuse seisukohast olulise iga ühise ja programmispetsiifilise tulemusnäitaja (3) nimetus ja kordumatu tunnus või kui seda fondipõhiste eeskirjadega nõutakse, siis iga ühise tulemusnäitaja nimetus ja kordumatu tunnus, vajaduse korral jaotatuna soo järgi

| 36. | Iga tulemusnäitaja mõõtühik |
| --- | --- |

36.

Iga tulemusnäitaja mõõtühik

| 37. | Iga esitatud tulemusnäitaja algmäär |
| --- | --- |

37.

Iga esitatud tulemusnäitaja algmäär

Ei kohaldu ESFi puhul

| 38. | Esitatud tulemusnäitaja sihtmäär, vajaduse korral jaotatuna soo järgi |
| --- | --- |

38.

Esitatud tulemusnäitaja sihtmäär, vajaduse korral jaotatuna soo järgi

Ei kohaldu ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul

| 39. | Iga tulemuseesmärgi mõõtühik ja algmäär |
| --- | --- |

39.

Iga tulemuseesmärgi mõõtühik ja algmäär

| 40. | Iga esitatud tulemusnäitaja saavutusmäär iga kalendriaasta kohta, vajaduse korral jaotatuna soo järgi |
| --- | --- |

40.

Iga esitatud tulemusnäitaja saavutusmäär iga kalendriaasta kohta, vajaduse korral jaotatuna soo järgi

Ei kohaldu ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul

Iga tegevuse finantsandmed (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 41. | Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimused sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

41.

Tegevuse rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on heaks kiidetud toetuse tingimused sätestavas dokumendis

| 42. | Rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses |
| --- | --- |

42.

Rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses

| 43. | Avaliku sektori toetuse summa, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis |
| --- | --- |

43.

Avaliku sektori toetuse summa, mis on nimetatud toetuse tingimusi sätestavas dokumendis

Toetusesaaja maksetaotlusi käsitlevad andmed (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 44. | Toetusesaajale iga maksetaotluse alusel tehtud makse kuupäev |
| --- | --- |

44.

Toetusesaajale iga maksetaotluse alusel tehtud makse kuupäev

| 45. | Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse kuupäev |
| --- | --- |

45.

Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse kuupäev

| 46. | Rahastamiskõlblike kulude summa maksetaotluses, mis on toetusesaajale tehtava iga makse alus |
| --- | --- |

46.

Rahastamiskõlblike kulude summa maksetaotluses, mis on toetusesaajale tehtava iga makse alus

| 47. | Avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab iga makse aluseks olevatele rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

47.

Avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab iga makse aluseks olevatele rahastamiskõlblikele kuludele

| 48. | Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse summa |
| --- | --- |

48.

Toetusesaajale maksetaotluse alusel tehtava iga makse summa

| 49. | Tegevusest selle rakendamise ajal tekkiv puhastulu, mida ei ole võetud arvesse toetuse tingimusi sätestavas dokumendis ega arvatud rahastamiskõlblikest kuludest maha |
| --- | --- |

49.

Tegevusest selle rakendamise ajal tekkiv puhastulu, mida ei ole võetud arvesse toetuse tingimusi sätestavas dokumendis ega arvatud rahastamiskõlblikest kuludest maha

| 50. | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 punkti b kohaselt tehtavate tegevuse kohapealsete kontrollide alguskuupäev |
| --- | --- |

50.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 5 punkti b kohaselt tehtavate tegevuse kohapealsete kontrollide alguskuupäev

| 51. | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 ja käesoleva määruse artikli 28 kohaselt tehtavate tegevuse kohapealsete auditite kuupäev |
| --- | --- |

51.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 ja käesoleva määruse artikli 28 kohaselt tehtavate tegevuse kohapealsete auditite kuupäev

| 52. | Auditit või kontrolli elluviiv asutus |
| --- | --- |

52.

Auditit või kontrolli elluviiv asutus

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed tegelike kulude alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 53. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud, mis on määratud kindlaks tegelikult tekkinud ja makstud kulude alusel, vajaduse korral koos mitterahaliste sissemaksete ja kulumiga |
| --- | --- |

53.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud, mis on määratud kindlaks tegelikult tekkinud ja makstud kulude alusel, vajaduse korral koos mitterahaliste sissemaksete ja kulumiga

| 54. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on määratud kindlaks tegelikult hüvitatud ja makstud kulude alusel, vajaduse korral koos mitterahaliste sissemaksete ja kulumiga |
| --- | --- |

54.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele, mis on määratud kindlaks tegelikult hüvitatud ja makstud kulude alusel, vajaduse korral koos mitterahaliste sissemaksete ja kulumiga

| 55. | Lepingu tüüp, kui lepingu sõlmimisele kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ (4) või direktiivi 2004/18/EÜ (5) (ehitustööd/teenuste pakkumine/asjade pakkumine) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (6) sätted |
| --- | --- |

55.

Lepingu tüüp, kui lepingu sõlmimisele kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ (4) või direktiivi 2004/18/EÜ (5) (ehitustööd/teenuste pakkumine/asjade pakkumine) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (6) sätted

| 56. | Lepingu summa, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted |
| --- | --- |

56.

Lepingu summa, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted

| 57. | Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted |
| --- | --- |

57.

Tekkinud ja makstud rahastamiskõlblikud kulud lepingu alusel, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted

| 58. | Kasutatud hankemenetlus, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted |
| --- | --- |

58.

Kasutatud hankemenetlus, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted

| 59. | Lepingupartneri nimi või kordumatu tunnus, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted |
| --- | --- |

59.

Lepingupartneri nimi või kordumatu tunnus, kui lepingule kohalduvad direktiivi 2004/17/EÜ või direktiivi 2004/18/EÜ või direktiivi 2014/23/EL sätted

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 60. | Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel |
| --- | --- |

60.

Komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel

| 61. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel |
| --- | --- |

61.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele ühikuhindade standardiseeritud astmiku alusel

| 62. | Ühikuhindade standardiseeritud astmiku jaoks kasutatava ühiku määratlus |
| --- | --- |

62.

Ühikuhindade standardiseeritud astmiku jaoks kasutatava ühiku määratlus

| 63. | Tarnitud ühikute arv iga maksetaotluses toodud ühikutüübi kohta |
| --- | --- |

63.

Tarnitud ühikute arv iga maksetaotluses toodud ühikutüübi kohta

| 64. | Iga ühikutüübi ühe ühiku hind |
| --- | --- |

64.

Iga ühikutüübi ühe ühiku hind

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed kindlasummaliste maksete alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 65. | Komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa |
| --- | --- |

65.

Komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa

| 66. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

66.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile kindlasummaliste maksete alusel deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele

| 67. | Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimused sätestavas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) kindlasummaliste maksete tegemise alusena |
| --- | --- |

67.

Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimused sätestavas dokumendis kokku lepitud tulemused (väljundid või tulemused) kindlasummaliste maksete tegemise alusena

| 68. | Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimused sätestavas dokumendis kokkulepitud summa |
| --- | --- |

68.

Iga kindlasummalise makse kohta toetuse tingimused sätestavas dokumendis kokkulepitud summa

Toetusesaaja maksetaotlustes sisalduvate kulude andmed kindlate maksemäärade alusel (tegevuse puhul kasutatavas valuutas)

| 69. | Komisjonile ühtsete määrade alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa |
| --- | --- |

69.

Komisjonile ühtsete määrade alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude summa

| 70. | Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile ühtsete määrade alusel deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele |
| --- | --- |

70.

Avaliku sektori kulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad komisjonile ühtsete määrade alusel deklareeritud rahastamiskõlblikele kuludele

Andmed toetusesaajalt tagasi nõutud summade kohta

| 71. | Iga toetuse tagasinõudmise otsuse kuupäev |
| --- | --- |

71.

Iga toetuse tagasinõudmise otsuse kuupäev

| 72. | Igast toetuse tagasinõudmise otsusest mõjutatud avaliku sektori toetuse summa |
| --- | --- |

72.

Igast toetuse tagasinõudmise otsusest mõjutatud avaliku sektori toetuse summa

| 73. | Igast toetuse tagasinõudmise otsusest mõjutatud rahastamiskõlblikud kogukulud |
| --- | --- |

73.

Igast toetuse tagasinõudmise otsusest mõjutatud rahastamiskõlblikud kogukulud

| 74. | Iga toetuse tagasinõudmise otsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud summa laekumise kuupäev |
| --- | --- |

74.

Iga toetuse tagasinõudmise otsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud summa laekumise kuupäev

| 75. | Toetuse tagasinõudmise otsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetuse summa (ilma intressside või viivisteta) |
| --- | --- |

75.

Toetuse tagasinõudmise otsuse järgselt toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetuse summa (ilma intressside või viivisteta)

| 76. | Toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetusele vastavad rahastamiskõlblikud kogukulud |
| --- | --- |

76.

Toetusesaaja poolt tagasi makstud avaliku sektori toetusele vastavad rahastamiskõlblikud kogukulud

| 77. | Toetuse tagasinõudmise otsusega seotud lootusetu tagasinõude avaliku sektori toetuse summa |
| --- | --- |

77.

Toetuse tagasinõudmise otsusega seotud lootusetu tagasinõude avaliku sektori toetuse summa

| 78. | Lootusetu tagasinõudega seotud avaliku sektori toetusele vastav abikõlblik kogukulu |
| --- | --- |

78.

Lootusetu tagasinõudega seotud avaliku sektori toetusele vastav abikõlblik kogukulu

Komisjonile esitatud maksetaotlusi käsitlevad andmed (eurodes)

| 79. | Iga tegevusest tekkinud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava maksetaotluse esitamise kuupäev |
| --- | --- |

79.

Iga tegevusest tekkinud rahastamiskõlblikke kulusid sisaldava maksetaotluse esitamise kuupäev

| 80. | Igas maksetaotluses sisalduv toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

80.

Igas maksetaotluses sisalduv toetusesaajal tekkinud ja tegevuse rakendamisel makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 81. | Igas maksetaotluses sisalduv tegevuse avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses |
| --- | --- |

81.

Igas maksetaotluses sisalduv tegevuse avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses

| 82. | Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv rahastamisvahenditele tehtud toetuse maksete kogusumma |
| --- | --- |

82.

Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv rahastamisvahenditele tehtud toetuse maksete kogusumma

| 83. | Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab rahastamisvahenditele tehtud toetuse maksete kogusummale |
| --- | --- |

83.

Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab rahastamisvahenditele tehtud toetuse maksete kogusummale

| 84. | Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv toetuse maksete summa, mis on välja makstud rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses |
| --- | --- |

84.

Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduv toetuse maksete summa, mis on välja makstud rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses

| 85. | Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduvad avaliku sektori kogukulud, mis vastavad toetuse kogusummale, mis on välja makstud rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses |
| --- | --- |

85.

Kui tegevus on rahastamisvahend, siis igas maksetaotluses sisalduvad avaliku sektori kogukulud, mis vastavad toetuse kogusummale, mis on välja makstud rahastamiskõlblike kuludena määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses

| 86. | Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis igas maksetaotluses sisalduv tegevuse raames toetusesaajale ettemaksena makstud summa |
| --- | --- |

86.

Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis igas maksetaotluses sisalduv tegevuse raames toetusesaajale ettemaksena makstud summa

| 87. | Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis maksetaotluses sisalduv ettemakse summa, mis on kaetud toetusesaaja poolt kuludega kolme aasta jooksul ettemakse maksmisest |
| --- | --- |

87.

Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis maksetaotluses sisalduv ettemakse summa, mis on kaetud toetusesaaja poolt kuludega kolme aasta jooksul ettemakse maksmisest

| 88. | Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis maksetaotluses sisalduv tegevuse raames toetusesaajale ettemaksena makstud summa, mida ei ole veel kaetud toetusesaaja poolt makstud kuludega ning mille puhul kolmeaastane periood ei ole veel möödunud |
| --- | --- |

88.

Riigiabi puhul, kui kohaldub määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5, siis maksetaotluses sisalduv tegevuse raames toetusesaajale ettemaksena makstud summa, mida ei ole veel kaetud toetusesaaja poolt makstud kuludega ning mille puhul kolmeaastane periood ei ole veel möödunud

| 89. | Igas maksetaotluses sisalduv rahastamiskõlblike kulude summa määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 alusel |
| --- | --- |

89.

Igas maksetaotluses sisalduv rahastamiskõlblike kulude summa määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 alusel

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 90. | Igas maksetaotluses määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 alusel sisalduv avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses |
| --- | --- |

90.

Igas maksetaotluses määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 14 lõike 1 alusel sisalduv avaliku sektori kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

Andmed komisjonile määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 138 kohaselt esitatud sertifitseeritud kulude aastaaruande kohta

| 91. | Iga tegevusest tekkinud kulusid sisaldava sertifitseeritud kulude aastaaruande esitamise kuupäev |
| --- | --- |

91.

Iga tegevusest tekkinud kulusid sisaldava sertifitseeritud kulude aastaaruande esitamise kuupäev

| 92. | Sellise sertifitseeritud kulude aastaaruande esitamise kuupäev, milles sisalduvad tegevuse lõplikud kulud pärast tegevuse lõpuleviimist (kui rahastamiskõlblikud kogukulud on vähemalt 1 000 000 eurot (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 140)) |
| --- | --- |

92.

Sellise sertifitseeritud kulude aastaaruande esitamise kuupäev, milles sisalduvad tegevuse lõplikud kulud pärast tegevuse lõpuleviimist (kui rahastamiskõlblikud kogukulud on vähemalt 1 000 000 eurot (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 140))

| 93. | Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvad tegevuse rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

93.

Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvad tegevuse rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 94. | Tegevuse rakendamisel tekkinud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele tegevuse rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

94.

Tegevuse rakendamisel tekkinud avaliku sektori kulude kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastab sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele tegevuse rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 95. | Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 tähenduses, mis vastab sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse |
| --- | --- |

95.

Toetusesaajale tehtud maksete kogusumma määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 tähenduses, mis vastab sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele rahastamiskõlblikele kogukuludele, mis on sisestatud sertifitseerimisasutuse arvestussüsteemidesse

| 96. | Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta jooksul tühistatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma tegevuse kohta |
| --- | --- |

96.

Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta jooksul tühistatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma tegevuse kohta

| 97. | Avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele aruandlusaasta jooksul tühistatud rahastamiskõlblikele kogukuludele |
| --- | --- |

97.

Avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvatele aruandlusaasta jooksul tühistatud rahastamiskõlblikele kogukuludele

| 98. | Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta jooksul tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

98.

Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta jooksul tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 99. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvale aruandlusaasta jooksul tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

99.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvale aruandlusaasta jooksul tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 100. | Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpuks tagasi nõutavate rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

100.

Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpuks tagasi nõutavate rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 101. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpuks tagasi nõutavate rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

101.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad tegevuse sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpuks tagasi nõutavate rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 102. | Igas sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduva tegevuse kohta aruandlusaasta jooksul määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusumma |
| --- | --- |

102.

Igas sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduva tegevuse kohta aruandlusaasta jooksul määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

| 103. | Igas sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduva tegevuse kohta avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad aruandlusaasta jooksul kõnealuse määruse artikli 71 kohaselt tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

103.

Igas sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduva tegevuse kohta avaliku sektori kogukulud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 15 tähenduses, mis vastavad aruandlusaasta jooksul kõnealuse määruse artikli 71 kohaselt tagasi nõutud rahastamiskõlblike kulude kogusummale

| 104. | Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpu seisuga lootusetuks tunnistatud tagasinõuetega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusumma tegevuse kohta |
| --- | --- |

104.

Sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpu seisuga lootusetuks tunnistatud tagasinõuetega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusumma tegevuse kohta

| 105. | Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpu seisuga lootusetuks tunnistatud tagasinõuetega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusummale |
| --- | --- |

105.

Avaliku sektori kogukulud, mis vastavad sertifitseeritud kulude aastaaruandes sisalduvate aruandlusaasta lõpu seisuga lootusetuks tunnistatud tagasinõuetega seotud rahastamiskõlblike kulude kogusummale

Andmed spetsiifiliste kululiikide kohta, millele kohaldatakse ülempiire

| 106. | Tekkinud ja makstud ERF-tüüpi kulude summa, mida on kaasrahastanud ESF määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

106.

Tekkinud ja makstud ERF-tüüpi kulude summa, mida on kaasrahastanud ESF määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 107. | Tekkinud ja makstud ESF-tüüpi kulude summa, mida on kaasrahastanud ERF määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

107.

Tekkinud ja makstud ESF-tüüpi kulude summa, mida on kaasrahastanud ERF määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõike 2 kohaselt

Ei kohaldu ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 108. | Väljaspool programmiala, kuid liidu piires tekkinud ja makstud ERF-tüüpi kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 70 lõike 2 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 13 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

108.

Väljaspool programmiala, kuid liidu piires tekkinud ja makstud ERF-tüüpi kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 70 lõike 2 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 13 lõike 2 kohaselt

| 109. | Väljaspool Euroopa Liitu tekkinud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 13 lõike 3 kohaselt |
| --- | --- |

109.

Väljaspool Euroopa Liitu tekkinud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 13 lõike 3 kohaselt

Ei kohaldu ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 110. | Väljaspool programmiala liiduosa tekkinud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõike 2 kohaselt |
| --- | --- |

110.

Väljaspool programmiala liiduosa tekkinud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõike 2 kohaselt

Ei kohaldu ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

| 111. | Maa ostmiseks tehtud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punkti b kohaselt |
| --- | --- |

111.

Maa ostmiseks tehtud ja makstud kulude summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 3 punkti b kohaselt

| 112. | Tegevusse antud mitterahaliste sissemaksete summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 1 kohaselt |
| --- | --- |

112.

Tegevusse antud mitterahaliste sissemaksete summa määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 69 lõike 1 kohaselt

| 113. | Kolmandates riikides tekkinud ja makstud kulude summa, mida on ETK tegevuste puhul katnud ühinemiseelse abi rahastamisvahend või Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend |
| --- | --- |

113.

Kolmandates riikides tekkinud ja makstud kulude summa, mida on ETK tegevuste puhul katnud ühinemiseelse abi rahastamisvahend või Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend

Ei kohaldu ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMKFi puhul

---

(1)  ETK puhul hõlmab „toetusesaaja” juhtivat toetusesaajat ja teisi toetusesaajaid.

(2)  Asjakohasel juhul hõlmab „toetusesaaja” teisi asutusi, kes tekitavad tegevuse raames kulusid, mida käsitatakse toetusesaaja kuludena.

(3)  ESFi puhul hõlmavad ühised tulemusnäitajad määruse (EL) nr 1304/2013 I ja II lisas sätestatud näitajate kogumit

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 31. märts 2004, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv nr 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

---

IV LISA

Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavad peamised nõuded ning nende klassifitseerimise seoses nende tõhusa toimimisega, millele osutatakse artiklis 30

Tabel 1

Peamised nõuded

| Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemile esitatavad nõuded | Asjaomased asutused | Ulatus |
| --- | --- | --- |
| 1 | Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele | Korraldusasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 2 | Tegevuste sobiv valik. | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitegevused |
| 3 | Toetusesaajate piisav teavitamine valitud tegevuste puhul kohaldatavatest tingimustest. | Korraldusasutus |
| 4 | Piisavad juhtimise kontrollitoimingud. | Korraldusasutus |
| 5 | Kasutusel tõhus süsteem tagamaks, et kõiki kulude ja audititega seotud dokumente säilitatakse, et kindlustada piisav kontrolljälg. | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitegevused/Seire |
| 6 | Töökindel süsteem andmete kogumiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel, sealhulgas ühendused toetusesaajatega elektroonilise andmevahetuse pidamise süsteemidega. | Korraldusasutus |
| 7 | Proportsionaalsete pettusevastaste meetmete tulemuslik rakendamine | Korraldusasutus | Juhtimis- ja kontrollitegevused |
| 8 | Sobivad menetlused juhtimisdeklaratsiooni ning lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollide iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks. | Korraldusasutus |
| 9 | Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele | Sertifitseerimisasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 10 | Sobivad menetlused maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks. | Sertifitseerimisasutus | Juhtimis- ja kontrollitegevused/seire |
| 11 | Sobiv elektrooniline arvepidamine deklareeritud kulude ja vastava avaliku sektori panuse säilitamiseks. | Sertifitseerimisasutus | Juhtimis- ja kontrollitegevused |
| 12 | Sobiv ja täielik arvestus tagasi nõutavatest, tagasi nõutud ja tühistatud summadest. | Sertifitseerimisasutus |
| 13 | Sobivad menetlused aastaaruannete koostamise ning nende terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse sertifitseerimiseks | Sertifitseerimisasutus |
| 14 | Piisav funktsioonide eraldatus ning piisavad süsteemid tagamaks, et mis tahes muu asutus, kes teeb programmi auditeerimisstrateegia kohaselt auditeid, on oma tegevuses vajalikul määral sõltumatu ning võtab arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid. | Auditeerimisasutus | Sisekontrollikeskkond |
| 15 | Piisavad süsteemiauditid. | Auditeerimisasutus | Kontrollitegevused |
| 16 | Piisavad tegevusauditid. | Auditeerimisasutus |
| 17 | Piisavad raamatupidamise aastaaruannete auditid. | Auditeerimisasutus |
| 18 | Piisavad menetlused usaldusväärse auditiarvamuse pakkumiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks. | Auditeerimisasutus |

Peamised juhtimis- ja kontrollisüsteemile esitatavad nõuded

Asjaomased asutused

Ulatus

1

Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele

Korraldusasutus

Sisekontrollikeskkond

2

Tegevuste sobiv valik.

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitegevused

3

Toetusesaajate piisav teavitamine valitud tegevuste puhul kohaldatavatest tingimustest.

Korraldusasutus

4

Piisavad juhtimise kontrollitoimingud.

Korraldusasutus

5

Kasutusel tõhus süsteem tagamaks, et kõiki kulude ja audititega seotud dokumente säilitatakse, et kindlustada piisav kontrolljälg.

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitegevused/Seire

6

Töökindel süsteem andmete kogumiseks, salvestamiseks ja säilitamiseks seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise otstarbel, sealhulgas ühendused toetusesaajatega elektroonilise andmevahetuse pidamise süsteemidega.

Korraldusasutus

7

Proportsionaalsete pettusevastaste meetmete tulemuslik rakendamine

Korraldusasutus

Juhtimis- ja kontrollitegevused

8

Sobivad menetlused juhtimisdeklaratsiooni ning lõplike auditiaruannete ja tehtud kontrollide iga-aastaste kokkuvõtete koostamiseks.

Korraldusasutus

9

Funktsioonide piisav eraldatus ning piisavad süsteemid aruandluseks ja seireks juhtudel, kui vastutav asutus usaldab ülesannete täitmise teisele asutusele

Sertifitseerimisasutus

Sisekontrollikeskkond

10

Sobivad menetlused maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks.

Sertifitseerimisasutus

Juhtimis- ja kontrollitegevused/seire

11

Sobiv elektrooniline arvepidamine deklareeritud kulude ja vastava avaliku sektori panuse säilitamiseks.

Sertifitseerimisasutus

Juhtimis- ja kontrollitegevused

12

Sobiv ja täielik arvestus tagasi nõutavatest, tagasi nõutud ja tühistatud summadest.

Sertifitseerimisasutus

13

Sobivad menetlused aastaaruannete koostamise ning nende terviklikkuse, täpsuse ja õigsuse sertifitseerimiseks

Sertifitseerimisasutus

14

Piisav funktsioonide eraldatus ning piisavad süsteemid tagamaks, et mis tahes muu asutus, kes teeb programmi auditeerimisstrateegia kohaselt auditeid, on oma tegevuses vajalikul määral sõltumatu ning võtab arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditeerimisstandardeid.

Auditeerimisasutus

Sisekontrollikeskkond

15

Piisavad süsteemiauditid.

Auditeerimisasutus

Kontrollitegevused

16

Piisavad tegevusauditid.

Auditeerimisasutus

17

Piisavad raamatupidamise aastaaruannete auditid.

Auditeerimisasutus

18

Piisavad menetlused usaldusväärse auditiarvamuse pakkumiseks ja iga-aastase kontrolliaruande koostamiseks.

Auditeerimisasutus

Tabel 2

Juhtimis- ja kontrollisüsteemidele esitatavate peamiste nõuete klassifikatsioon seoses toimimisega

| Kategooria 1 | Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab väheolulist parandamist. |
| --- | --- |
| Kategooria 2 | Toimib. Vajab mõningast parandamist. |
| Kategooria 3 | Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist. |
| Kategooria 4 | Sisuliselt ei toimi. |

Kategooria 1

Toimib hästi. Ei vaja parandamist või vajab väheolulist parandamist.

Kategooria 2

Toimib. Vajab mõningast parandamist.

Kategooria 3

Toimib osaliselt. Vajab olulist parandamist.

Kategooria 4

Sisuliselt ei toimi.

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/45

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 481/2014,

4. märts 2014,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1299/2013 seoses erieeskirjadega koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt on vaja sätestada erieeskirjad koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta seoses personali-, kontori- haldus-, reisi- ja majutuskulude, välisekspertide ja -teenuste ning seadmete kuludega (edaspidi „kulukategooriad”). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt on vaja sätestada erieeskirjad koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta seoses personali-, kontori- haldus-, reisi- ja majutuskulude, välisekspertide ja -teenuste ning seadmete kuludega (edaspidi „kulukategooriad”).

| (2) | Selleks et võimaldada koostööprogrammide rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohaldamisel paindlikkust, peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada, et konkreetset kulukategooriat asjaomase koostööprogrammi konkreetse prioriteetse suuna puhul ei kohaldata. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võimaldada koostööprogrammide rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohaldamisel paindlikkust, peaks liikmesriikidel olema võimalik otsustada, et konkreetset kulukategooriat asjaomase koostööprogrammi konkreetse prioriteetse suuna puhul ei kohaldata.

| (3) | Tuleks täpsustada, kuidas käesoleva määrusega kehtestatavad koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjad sobituvad kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suhtes kohaldatavate rahastamiskõlblikkuse eeskirjade üldisesse õigusraamistikku, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artiklites 65–71. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks täpsustada, kuidas käesoleva määrusega kehtestatavad koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse erieeskirjad sobituvad kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide suhtes kohaldatavate rahastamiskõlblikkuse eeskirjade üldisesse õigusraamistikku, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (2) artiklites 65–71.

| (4) | Iga kulukategooria kohta tuleks koostada erinevate kuluartiklite loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Iga kulukategooria kohta tuleks koostada erinevate kuluartiklite loetelu.

| (5) | Tuleks täpsustada, et kingitused on üldreeglina rahastamiskõlbmatud. Siiski peaks rahastamiskõlblik olema müügiedenduse, kommunikatsiooni, reklaami või teavitamisega seotud väikeste esemete jagamine. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks täpsustada, et kingitused on üldreeglina rahastamiskõlbmatud. Siiski peaks rahastamiskõlblik olema müügiedenduse, kommunikatsiooni, reklaami või teavitamisega seotud väikeste esemete jagamine.

| (6) | Tuleks kindlaks määrata personalikulude eri elemendid koos personalikulude arvutamise, arvestamise ja hüvitamise üldeeskirjadega ning eelkõige tunnitasulise osakoormusega või teenuslepingute alusel töölevõtmise erieeskirjadega. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks kindlaks määrata personalikulude eri elemendid koos personalikulude arvutamise, arvestamise ja hüvitamise üldeeskirjadega ning eelkõige tunnitasulise osakoormusega või teenuslepingute alusel töölevõtmise erieeskirjadega.

| (7) | Tuleks loetleda kontori- ja halduskulude eri elemendid koos selliste kuluelementide otseste või kaudsete kuludena arvutamise, arvestamise ja hüvitamise eeskirjadega, eelkõige kombineerimise korral määruse (EL) nr 1303/2013 kohaste kindlate määradega. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks loetleda kontori- ja halduskulude eri elemendid koos selliste kuluelementide otseste või kaudsete kuludena arvutamise, arvestamise ja hüvitamise eeskirjadega, eelkõige kombineerimise korral määruse (EL) nr 1303/2013 kohaste kindlate määradega.

| (8) | Tuleks loetleda reisi- ja majutuskulude eri elemendid koos arvutamise, arvestamise ja hüvitamise eeskirjadega olenemata sellest, kas kulud tekivad toetusesaajal või vahetult tema töötajatel. Samuti tuleks täpsustada tingimusi, mille alusel võetakse reisi- ja majutuskulusid arvesse juhul, kui neid tehakse väljaspool programmipiirkonna liiduosa, millele on osutatud määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 20. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks loetleda reisi- ja majutuskulude eri elemendid koos arvutamise, arvestamise ja hüvitamise eeskirjadega olenemata sellest, kas kulud tekivad toetusesaajal või vahetult tema töötajatel. Samuti tuleks täpsustada tingimusi, mille alusel võetakse reisi- ja majutuskulusid arvesse juhul, kui neid tehakse väljaspool programmipiirkonna liiduosa, millele on osutatud määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 20.

| (9) | Tuleks loetleda välisekspertide ja -teenuste kulude eri elemendid. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks loetleda välisekspertide ja -teenuste kulude eri elemendid.

| (10) | Tuleks loetleda seadmete kulude eri elemendid koos eeskirjadega kasutatud seadmete rahastamiskõlblikkuse kohta. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks loetleda seadmete kulude eri elemendid koos eeskirjadega kasutatud seadmete rahastamiskõlblikkuse kohta.

| (11) | Selleks et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmeid kohe kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(11)

Selleks et võimaldada käesolevas määruses sätestatud meetmeid kohe kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1303/2013 artiklites 65 kuni 71 või nende artiklite alusel sätestatud rahastamiskõlblikkuse eeskirjade kohaldamist, sätestatakse käesolevas määruses erieeskirjad koostööprogrammide kulude rahastamiskõlblikkuse kohta seoses järgmiste kulukategooriatega:

| a) | personalikulud; |
| --- | --- |

a)

personalikulud;

| b) | kontori- ja halduskulud; |
| --- | --- |

b)

kontori- ja halduskulud;

| c) | reisi- ja majutuskulud; |
| --- | --- |

c)

reisi- ja majutuskulud;

| d) | välisekspertide ja -teenuste kulud ning |
| --- | --- |

d)

välisekspertide ja -teenuste kulud ning

| e) | seadmete kulud. |
| --- | --- |

e)

seadmete kulud.

2.   Koostööprogrammi seirekomisjonis osalevad liikmesriigid võivad kokku leppida, et ühte või mitmesse lõikes 1 osutatud kategooriasse kuuluvad kulud ei ole ühe või mitme prioriteetse suuna raames rahastamiskõlblikud.

Artikkel 2

Üldsätted

1.   Kõik käesoleva määruse kohaselt rahastamiskõlblikud kulud, mis tasutakse toetusesaaja poolt või tema nimel, peavad olema seotud toimingu või selle osa algatamise või algatamise ja rakendamise maksumusega.

2.   Rahastamiskõlblikud ei ole järgmised kulud:

| a) | trahvid, rahalised karistused ning juriidiliste vaidluste ja kohtuvaidluste kulud; |
| --- | --- |

a)

trahvid, rahalised karistused ning juriidiliste vaidluste ja kohtuvaidluste kulud;

| b) | kulud kingitustele, välja arvatud hinnaga kuni 50 eurot kingituse kohta, mis on seotud müügiedenduse, kommunikatsiooni, reklaami või teavitamisega; |
| --- | --- |

b)

kulud kingitustele, välja arvatud hinnaga kuni 50 eurot kingituse kohta, mis on seotud müügiedenduse, kommunikatsiooni, reklaami või teavitamisega;

| c) | välisvaluuta kursikõikumisega seotud kulud. |
| --- | --- |

c)

välisvaluuta kursikõikumisega seotud kulud.

Artikkel 3

Personalikulud

1.   Personalikulud koosnevad toetusesaaja koosseisus ühel järgmistest viisidest töötava personali tööjõukulude brutosummast:

| a) | täiskoormusega; |
| --- | --- |

a)

täiskoormusega;

| b) | osakoormusega, kusjuures kuus töötatav aeg on kindlaks määratud protsentuaalselt; |
| --- | --- |

b)

osakoormusega, kusjuures kuus töötatav aeg on kindlaks määratud protsentuaalselt;

| c) | osakoormusega, kusjuures kuus töötatavate tundide arv on paindlik, või |
| --- | --- |

c)

osakoormusega, kusjuures kuus töötatavate tundide arv on paindlik, või

| d) | tunnitasu alusel. |
| --- | --- |

d)

tunnitasu alusel.

2.   Personalikulud piirduvad järgmisega:

| a) | palgamaksed, mis on seotud tegevustega, mida üksus ellu ei viiks, kui ei oleks ette võetud asjaomast toimingut; palk peab olema kindlaks määratud töölepingus, ametisse nimetamise otsuses (mõlemad edaspidi „tööle võtmise dokument”) või õigusaktidega, mis on seotud asjaomase töötaja töökirjelduses täpsustatud ülesannetega; |
| --- | --- |

a)

palgamaksed, mis on seotud tegevustega, mida üksus ellu ei viiks, kui ei oleks ette võetud asjaomast toimingut; palk peab olema kindlaks määratud töölepingus, ametisse nimetamise otsuses (mõlemad edaspidi „tööle võtmise dokument”) või õigusaktidega, mis on seotud asjaomase töötaja töökirjelduses täpsustatud ülesannetega;

| b) | tööandja tehtavate palgamaksetega otseselt seotud muud kulud, näiteks tööjõumaksud ja sotsiaalkindlustus, kaasa arvatud pensionid, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, (3) tingimusel et:






  i) | need on kindlaks määratud tööle võtmise dokumendis või õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

b)

tööandja tehtavate palgamaksetega otseselt seotud muud kulud, näiteks tööjõumaksud ja sotsiaalkindlustus, kaasa arvatud pensionid, mida hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, (3) tingimusel et:

i)

need on kindlaks määratud tööle võtmise dokumendis või õigusaktidega;

| ii) | need on kooskõlas tööle võtmise dokumendis osutatud õigusaktidega ning selle riigi ja/või organisatsiooni standardsete tavadega, kus konkreetne töötaja tegelikult töötab, ning |
| --- | --- |

ii)

need on kooskõlas tööle võtmise dokumendis osutatud õigusaktidega ning selle riigi ja/või organisatsiooni standardsete tavadega, kus konkreetne töötaja tegelikult töötab, ning

| iii) | tööandja ei saa neid tagasi nõuda. |
| --- | --- |

iii)

tööandja ei saa neid tagasi nõuda.

Seoses punktiga a võib maksed füüsilistele isikutele, kes töötavad toetusesaaja heaks muu lepingu kui töölepingu alusel, arvata palgamaksete hulka ning kõnealust lepingut käsitada tööle võtmise dokumendina.

3.   Personalikulusid võib hüvitada kas:

| i) | tegelike kulude alusel (mis on tõendatud tööle võtmise dokumendi või palgatõenditega); |
| --- | --- |

i)

tegelike kulude alusel (mis on tõendatud tööle võtmise dokumendi või palgatõenditega);

| ii) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktides b–d sätestatud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel või |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 67 lõike 1 punktides b–d sätestatud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel või

| iii) | määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 19 kohase kindla määrana. |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 19 kohase kindla määrana.

4.   Personalikulud, mis on seotud isikutega, kes töötavad toimingu heaks osakoormusega, arvutatakse kas:

| a) | kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt toimingule kulunud tööaja kindlaksmääratud protsendile, ilma kohustuseta kehtestada omaette tööaja registreerimise süsteemi, või |
| --- | --- |

a)

kindlaks määratud protsendina tööjõukulude brutosummast vastavalt toimingule kulunud tööaja kindlaksmääratud protsendile, ilma kohustuseta kehtestada omaette tööaja registreerimise süsteemi, või

| b) | paindliku osana tööjõukulude brutosummast vastavalt toimingule kulunud töötundidele, mille arv on kuude lõikes erinev, lähtuvalt aja registreerimise süsteemist, mis hõlmab 100 % töötaja tööajast. |
| --- | --- |

b)

paindliku osana tööjõukulude brutosummast vastavalt toimingule kulunud töötundidele, mille arv on kuude lõikes erinev, lähtuvalt aja registreerimise süsteemist, mis hõlmab 100 % töötaja tööajast.

5.   Lõike 4 punktis a nimetatud osakoormusega töölemääramise korral koostab tööandja iga töötaja kohta dokumendi, milles sätestatakse toimingule kulutatava tööaja protsentuaalne osa.

6.   Lõike 4 punktis b nimetatud osakoormusega töölemääramise korral arvutatakse personalikulude hüvitamine tunnimäära alusel, mis saadakse kas:

| i) | kuu tööjõukulu brutosumma jagamisel kuus töötatava ajaga, mis on määratud kindlaks tööle võtmise dokumendis ja väljendatud tundides, või |
| --- | --- |

i)

kuu tööjõukulu brutosumma jagamisel kuus töötatava ajaga, mis on määratud kindlaks tööle võtmise dokumendis ja väljendatud tundides, või

| ii) | viimase dokumenteeritud aastase tööjõukulu brutosumma jagamisel 1 720 tunniga kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõikega 2. |
| --- | --- |

ii)

viimase dokumenteeritud aastase tööjõukulu brutosumma jagamisel 1 720 tunniga kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 68 lõikega 2.

Tunnimäär korrutatakse toimingule tegelikult kulunud töötundide arvuga.

7.   Tööle võtmise dokumendi kohaselt tunnitasu alusel töötavate isikutega seotud personalikulud on rahastamiskõlblikud, kui toimingule tegelikult kulunud töötundide arvu kohaldatakse tööle võtmise dokumendis kokku lepitud tunnimäärale, lähtuvalt tööaja registreerimise süsteemist.

Artikkel 4

Kontori- ja halduskulud

Kontori- ja halduskulud piirduvad järgmiste elementidega:

| a) | kontori rent; |
| --- | --- |

a)

kontori rent;

| b) | kindlustus ja maksud seoses hoonetega, milles töötajad asuvad, ning kontori seadmetega (näiteks tulekahju- ja varguskindlustus); |
| --- | --- |

b)

kindlustus ja maksud seoses hoonetega, milles töötajad asuvad, ning kontori seadmetega (näiteks tulekahju- ja varguskindlustus);

| c) | kommunaalteenused (näiteks elektrienergia, küte, vesi); |
| --- | --- |

c)

kommunaalteenused (näiteks elektrienergia, küte, vesi);

| d) | kontoritarbed; |
| --- | --- |

d)

kontoritarbed;

| e) | toetusesaaja organisatsioonis pakutav üldine raamatupidamine; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja organisatsioonis pakutav üldine raamatupidamine;

| f) | arhiivid; |
| --- | --- |

f)

arhiivid;

| g) | hooldus, koristus ja remont; |
| --- | --- |

g)

hooldus, koristus ja remont;

| h) | turvateenus; |
| --- | --- |

h)

turvateenus;

| i) | IT-süsteemid; |
| --- | --- |

i)

IT-süsteemid;

| j) | kommunikatsioon (näiteks telefon, faks, internet, postiteenused, visiitkaardid); |
| --- | --- |

j)

kommunikatsioon (näiteks telefon, faks, internet, postiteenused, visiitkaardid);

| k) | panga teenustasud konto(de) avamise ja haldamise eest, kui toimingu rakendamiseks on vaja avada omaette konto; |
| --- | --- |

k)

panga teenustasud konto(de) avamise ja haldamise eest, kui toimingu rakendamiseks on vaja avada omaette konto;

| l) | riikidevaheliste finantstehingute tasud. |
| --- | --- |

l)

riikidevaheliste finantstehingute tasud.

Artikkel 5

Reisi- ja majutuskulud

1.   Reisi- ja majutuskulud piirduvad järgmiste elementidega:

| a) | reisikulud (näiteks piletid, reisi- ja autokindlustus, kütus, auto kilometraaž, teemaksud ja parkimistasud); |
| --- | --- |

a)

reisikulud (näiteks piletid, reisi- ja autokindlustus, kütus, auto kilometraaž, teemaksud ja parkimistasud);

| b) | toidukordade kulud; |
| --- | --- |

b)

toidukordade kulud;

| c) | majutuskulud; |
| --- | --- |

c)

majutuskulud;

| d) | viisakulud; |
| --- | --- |

d)

viisakulud;

| e) | päevarahad. |
| --- | --- |

e)

päevarahad.

2.   Päevarahadega kaetavaid lõike 1 punktides a–d nimetatud elemente ei hüvitata päevarahadest eraldi.

3.   Välisekspertide ja -teenuste osutajate reisi- ja majutuskulud kuuluvad artiklis 6 loetletud välisekspertide ja -teenuste kulude hulka.

4.   Käesoleva artikli kohaste kulude otsene tasumine toetusesaaja töötaja poolt tuleb tõendada toetusesaaja poolt sellele töötajale makstud hüvitise tõendiga.

5.   Tehnilise abi ning müügiedendustegevuse ja suutlikkuse edendamisega seotud toimingute puhul on väljaspool programmipiirkonna liiduosa tekkinud kulud rahastamiskõlblikud juhul, kui need on kantud kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõikega 3.

6.   Korraldusasutus võib tunnistada väljaspool programmipiirkonna liiduosa asuvates ettevõtetes tekkinud majutus- ja toitlustuskulud rahastamiskõlblikuks juhul, kui need on kantud kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõikega 2. See kehtib ka kohalike reisikulude puhul väljaspool programmipiirkonna liiduosa asuvas ürituse või tegevuse kohas.

7.   Väljaspool programmipiirkonna liiduosa asuvate toetusesaajate töötajate puhul võib korraldusasutus tunnistada rahastamiskõlblikuks lõikes 1 osutatud kulud, sealhulgas programmipiirkonna liiduosas või sellest väljaspool asuvasse ürituse või tegevuse kohta ja sealt tagasi reisimise kulud, kui need on kantud kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõikega 2.

8.   Programmipiirkonna liiduosas asuvate toetusesaajate töötajate puhul käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 20 lõikega 1 rahastamiskõlblikuna lõikes 1 osutatud kulusid, sealhulgas programmipiirkonna liiduosas või sellest väljaspool asuvasse ürituse või tegevuse kohta ja sealt tagasi reisimise kulud.

Artikkel 6

Välisekspertide ja -teenuste kulud

Välisekspertide ja -teenuste kulud piirduvad järgmiste teenuste ja ekspertiisiga, mida pakuvad muud avalik- või eraõiguslikud asutused või füüsilised isikud kui toetusesaaja:

| a) | uuringud või küsitlused (näiteks hindamised, strateegiad, kontseptsioonimärkmed, disainikavad, käsiraamatud); |
| --- | --- |

a)

uuringud või küsitlused (näiteks hindamised, strateegiad, kontseptsioonimärkmed, disainikavad, käsiraamatud);

| b) | koolitus; |
| --- | --- |

b)

koolitus;

| c) | tõlked; |
| --- | --- |

c)

tõlked;

| d) | IT-süsteemide ja veebisaidi arendus, muutmine ning uuendamine; |
| --- | --- |

d)

IT-süsteemide ja veebisaidi arendus, muutmine ning uuendamine;

| e) | müügiedendus, kommunikatsioon, reklaam või teavitamine, mis on seotud toimingu või koostööprogrammi kui sellisega; |
| --- | --- |

e)

müügiedendus, kommunikatsioon, reklaam või teavitamine, mis on seotud toimingu või koostööprogrammi kui sellisega;

| f) | finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

f)

finantsjuhtimine;

| g) | ürituste või koosolekute korraldamise ja elluviimisega seotud teenused (sealhulgas rent, toitlustus või suuline tõlge); |
| --- | --- |

g)

ürituste või koosolekute korraldamise ja elluviimisega seotud teenused (sealhulgas rent, toitlustus või suuline tõlge);

| h) | üritustel osalemine (näiteks registreerimistasud); |
| --- | --- |

h)

üritustel osalemine (näiteks registreerimistasud);

| i) | õigusalase konsultatsiooni ja notariteenused, tehniline ja finantsekspertiis, muud konsultatsiooni- ja raamatupidamisteenused; |
| --- | --- |

i)

õigusalase konsultatsiooni ja notariteenused, tehniline ja finantsekspertiis, muud konsultatsiooni- ja raamatupidamisteenused;

| j) | intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

j)

intellektuaalomandi õigused;

| k) | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punkti a ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 23 lõike 4 kohased kontrollid; |
| --- | --- |

k)

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 4 punkti a ning määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 23 lõike 4 kohased kontrollid;

| l) | programmi tasandi sertifitseerimis- ja auditeerimiskulud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 126 ja 127 alusel; |
| --- | --- |

l)

programmi tasandi sertifitseerimis- ja auditeerimiskulud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklite 126 ja 127 alusel;

| m) | garantiide andmine panga või muu finantseerimisasutuse poolt, kui seda nõuavad liidu või liikmesriigi õigusaktid või seirekomisjonis vastu võetud programmidokument; |
| --- | --- |

m)

garantiide andmine panga või muu finantseerimisasutuse poolt, kui seda nõuavad liidu või liikmesriigi õigusaktid või seirekomisjonis vastu võetud programmidokument;

| n) | välisekspertide, kõnepidajate, koosolekute eesistujate ning teenuseosutajate reisi- ja majutuskulud; |
| --- | --- |

n)

välisekspertide, kõnepidajate, koosolekute eesistujate ning teenuseosutajate reisi- ja majutuskulud;

| o) | toimingute jaoks vajalik muu spetsiifiline ekspertiis ja teenused. |
| --- | --- |

o)

toimingute jaoks vajalik muu spetsiifiline ekspertiis ja teenused.

Artikkel 7

Seadmete kulud

1.   Toetusesaaja poolt ostetud, renditud või liisitud seadmete rahastamiskulud, mis ei ole hõlmatud artikliga 4, piirduvad järgmisega:

| a) | kontori seadmed; |
| --- | --- |

a)

kontori seadmed;

| b) | IT riistvara ja tarkvara; |
| --- | --- |

b)

IT riistvara ja tarkvara;

| c) | mööbel ja sisustus; |
| --- | --- |

c)

mööbel ja sisustus;

| d) | laboratooriumi seadmed; |
| --- | --- |

d)

laboratooriumi seadmed;

| e) | masinad ja vahendid; |
| --- | --- |

e)

masinad ja vahendid;

| f) | tööriistad või seadmed; |
| --- | --- |

f)

tööriistad või seadmed;

| g) | sõidukid; |
| --- | --- |

g)

sõidukid;

| h) | toimingute jaoks vajalik muu spetsiifiline varustus. |
| --- | --- |

h)

toimingute jaoks vajalik muu spetsiifiline varustus.

2.   Kasutatud seadmete ostukulud võivad olla rahastamiskõlblikud järgmistel tingimustel:

| a) | nende jaoks ei ole saadud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest muud abi; |
| --- | --- |

a)

nende jaoks ei ole saadud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest muud abi;

| b) | nende hind ei ületa üldiselt aktsepteeritavat hinda asjaomasel turul; |
| --- | --- |

b)

nende hind ei ületa üldiselt aktsepteeritavat hinda asjaomasel turul;

| c) | neil on toimingu jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kohaldatavatele normidele ja standarditele. |
| --- | --- |

c)

neil on toimingu jaoks vajalikud tehnilised omadused ning need vastavad kohaldatavatele normidele ja standarditele.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/2004, 29. aprill 2004, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

3

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/51

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 482/2014,

4. märts 2014,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013 seoses tootjale Great Wall Motor Company Limited ettenähtud CO2 eriheite keskmise tasemega 2010. aastal

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väikeste tarbesõidukite tootja Great Wall Motor Company Limited teatas komisjonile, et CO2 eriheite 2010. aasta keskmine tase, mis on kõnealuse tootja kohta esitatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 114/2013, (2) ei ole õige. Tootja on esitanud üksikasjalikud tõendid, millest nähtub, et CO2 eriheite keskmine tase 2010. aastal oli oluliselt kõrgem kui kõnealuses määruses osutatud väärtus. |
| --- | --- |

(1)

Väikeste tarbesõidukite tootja Great Wall Motor Company Limited teatas komisjonile, et CO2 eriheite 2010. aasta keskmine tase, mis on kõnealuse tootja kohta esitatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 114/2013, (2) ei ole õige. Tootja on esitanud üksikasjalikud tõendid, millest nähtub, et CO2 eriheite keskmine tase 2010. aastal oli oluliselt kõrgem kui kõnealuses määruses osutatud väärtus.

| (2) | Komisjon on hinnanud Great Wall Motor Company Limited esitatud tõendeid ja leiab, et on asjakohane kõnealune väärtus parandada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on hinnanud Great Wall Motor Company Limited esitatud tõendeid ja leiab, et on asjakohane kõnealune väärtus parandada.

| (3) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 114/2013 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 114/2013 III lisas esitatud loetelu teises veerus pealkirjaga „Heite keskmine tase [g/km]” asendatakse marki Great Wall käsitlev kanne kandega „225,00”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. märts 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 114/2013, 6. november 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 510/2011 seoses uute väikeste tarbesõidukite CO2 eriheite sihttaset käsitleva erandi kohaldamise eeskirjadega (ELT L 38, 9.2.2013, lk 1).

2

2

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/52 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 483/2014,

8. mai 2014,

milles käsitletakse kaitsemeetmeid sigade sellise diarröa suhtes, mida põhjustab deltakoroonaviirus, seoses loomatervishoiunõuetega põllumajandussigade sööda tootmiseks ette nähtud pihustuskuivatatud seavere ja seavereplasma liitu toomisel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 97/78/EÜ artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et kui kolmanda riigi territooriumil ilmneb või levib haigus või muu nähtus või asjaolu, mis võib kujutada endast tõsist ohtu loomade tervisele, või seda õigustab loomade tervisega seotud muu tõsine põhjus, võtab komisjon kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel viivitamata meetmeteid, sh sätestatakse eritingimused asjaomase kolmanda riigi kogu territooriumilt või selle osast tulevatele toodetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 97/78/EÜ artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et kui kolmanda riigi territooriumil ilmneb või levib haigus või muu nähtus või asjaolu, mis võib kujutada endast tõsist ohtu loomade tervisele, või seda õigustab loomade tervisega seotud muu tõsine põhjus, võtab komisjon kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel viivitamata meetmeteid, sh sätestatakse eritingimused asjaomase kolmanda riigi kogu territooriumilt või selle osast tulevatele toodetele.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (2) on sätestatud rahvatervise ja loomade tervise-eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, et vältida ja minimeerida kõnealustest toodetest tulenevaid inimeste ja loomade terviseriske ning eelkõige selleks, et kaitsta söödaahela ohutust. Kõnealuses määruses on need tooted liigitatud teatavatesse kategooriatesse, mis kajastavad inimeste ja loomade terviseriski taset. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (2) on sätestatud rahvatervise ja loomade tervise-eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete kohta, et vältida ja minimeerida kõnealustest toodetest tulenevaid inimeste ja loomade terviseriske ning eelkõige selleks, et kaitsta söödaahela ohutust. Kõnealuses määruses on need tooted liigitatud teatavatesse kategooriatesse, mis kajastavad inimeste ja loomade terviseriski taset.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikes 3 on sätestatud 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete impordinõuded. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 41 lõikes 3 on sätestatud 3. kategooria loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete impordinõuded.

| (4) | Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ette nähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete töötlemise või käitlemise suhtes kehtivad erinõuded. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määruses (EL) nr 142/2011 (3) on sätestatud määruse (EÜ) nr 1069/2009 rakenduseeskirjad, sealhulgas põllumajandusloomade (v.a karusloomad) söötmiseks ette nähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete töötlemise või käitlemise suhtes kehtivad erinõuded.

| (5) | Põllumajandusloomade sööda tootmiseks ette nähtud veretooted, sealhulgas pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma, peavad olema toodetud kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 2. jaoga. Nimetatud jao punkti B kohaselt peavad veretooted olema läbinud kõnealuse määruse IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodi või mõne muu meetodi, mis tagab veretoote vastavuse määruse (EL) nr 142/2011 X lisa I peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta sätestatud mikrobioloogilistele normidele. Määruses (EL) nr 142/2011, eelkõige XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 teise rea kuuendas veerus on sätestatud, et muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud veretoodetega, mida võidakse kasutada söödamaterjalina ja mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks Euroopa Liidu kaudu, peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on kooskõlas XV lisa 4. peatüki B osa esitatud näidisega. |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusloomade sööda tootmiseks ette nähtud veretooted, sealhulgas pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma, peavad olema toodetud kooskõlas määruse (EL) nr 142/2011 X lisa II peatüki 2. jaoga. Nimetatud jao punkti B kohaselt peavad veretooted olema läbinud kõnealuse määruse IV lisa III peatükis sätestatud 1., 2., 3., 4., 5. või 7. töötlemismeetodi või mõne muu meetodi, mis tagab veretoote vastavuse määruse (EL) nr 142/2011 X lisa I peatükis loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete kohta sätestatud mikrobioloogilistele normidele. Määruses (EL) nr 142/2011, eelkõige XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 teise rea kuuendas veerus on sätestatud, et muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud veretoodetega, mida võidakse kasutada söödamaterjalina ja mis on mõeldud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks Euroopa Liidu kaudu, peab kaasas olema veterinaarsertifikaat, mis on kooskõlas XV lisa 4. peatüki B osa esitatud näidisega.

| (6) | Deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade diarröa esineb Aasias ja Põhja-Ameerikas. Seda viirust ei ole liidus kunagi esinenud. Pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma on põrsaste sööda tavapärane koostisosa. Nõuetele mittevastava kuumtöötlemise või kuumtöötlemisjärgse saastumise tõttu võib see viirus levida kõnealuste toodete kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Deltakoroonaviiruse põhjustatud sigade diarröa esineb Aasias ja Põhja-Ameerikas. Seda viirust ei ole liidus kunagi esinenud. Pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma on põrsaste sööda tavapärane koostisosa. Nõuetele mittevastava kuumtöötlemise või kuumtöötlemisjärgse saastumise tõttu võib see viirus levida kõnealuste toodete kaudu.

| (7) | Seepärast on vaja läbi vaadata põllumajandussigade sööda tootmiseks ette nähtud pihustuskuivatatud seavere ja seavereplasma impordinõuded. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on vaja läbi vaadata põllumajandussigade sööda tootmiseks ette nähtud pihustuskuivatatud seavere ja seavereplasma impordinõuded.

| (8) | Teadusvaatlused näitavad, et sigade koroonaviirused inaktiveeritakse sigade väljaheites, kui seda kuumutatakse temperatuurini 71 °C ja hoitakse sellisel temperatuuril kümme minutit või jäetakse seitsmeks päevaks toatemperatuurile 20 °C. Viirus ei jäänud ellu katseliselt nakatatud kuivsöödas, mida hoiti üle kahe nädala temperatuuril 24 °C. Kolmandates riikides kasutatakse vere ja vereplasma pihustuskuivatamiseks tavaliselt läbivalt temperatuuri 80 °C. |
| --- | --- |

(8)

Teadusvaatlused näitavad, et sigade koroonaviirused inaktiveeritakse sigade väljaheites, kui seda kuumutatakse temperatuurini 71 °C ja hoitakse sellisel temperatuuril kümme minutit või jäetakse seitsmeks päevaks toatemperatuurile 20 °C. Viirus ei jäänud ellu katseliselt nakatatud kuivsöödas, mida hoiti üle kahe nädala temperatuuril 24 °C. Kolmandates riikides kasutatakse vere ja vereplasma pihustuskuivatamiseks tavaliselt läbivalt temperatuuri 80 °C.

| (9) | Selle kättesaadava teabe põhjal tundub asjakohane nõuda, et kolmandatest riikidest toodav pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma, mis on ette nähtud sigade söötmiseks, peab olema läbinud kõrgel temperatuuril töötlemise, mille järel toodet hoitakse teatava aja jooksul toatemperatuuril, et vähendada saastumise ohtu peale töötlemist. |
| --- | --- |

(9)

Selle kättesaadava teabe põhjal tundub asjakohane nõuda, et kolmandatest riikidest toodav pihustuskuivatatud seaveri ja seavereplasma, mis on ette nähtud sigade söötmiseks, peab olema läbinud kõrgel temperatuuril töötlemise, mille järel toodet hoitakse teatava aja jooksul toatemperatuuril, et vähendada saastumise ohtu peale töötlemist.

| (10) | Võttes arvesse vajadust kaitsta liidus loomade tervist ja asjaomaste veretoodetega kaasnevat tõsist ohtu, peaks komisjon vastu võtma ajutised kaitsemeetmed. Seepärast peaks liitu toomisel olema kõnealuste toodetega kaasas veterinaarsertifikaat, mis on kooskõlas käesoleva määruse lisas esitatud näidisega. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse vajadust kaitsta liidus loomade tervist ja asjaomaste veretoodetega kaasnevat tõsist ohtu, peaks komisjon vastu võtma ajutised kaitsemeetmed. Seepärast peaks liitu toomisel olema kõnealuste toodetega kaasas veterinaarsertifikaat, mis on kooskõlas käesoleva määruse lisas esitatud näidisega.

| (11) | Ajutisi kaitsemeetmeid tuleks kohaldada 12 kuud alates päevast pärast käesoleva määruse avaldamist. Neid võib muuta uuel teaduslikul teabel põhineva riskihinnangu alusel. |
| --- | --- |

(11)

Ajutisi kaitsemeetmeid tuleks kohaldada 12 kuud alates päevast pärast käesoleva määruse avaldamist. Neid võib muuta uuel teaduslikul teabel põhineva riskihinnangu alusel.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EL) nr 142/2011 XIV lisa I peatüki 1. jao tabeli 1 teise rea kuuendast veerust ja XV lisa 4. peatüki B osast peab muuks otstarbeks kui inimtoiduks ette nähtud veretoodetega, mida võidakse kasutada söödamaterjalina ja mis on ette nähtud lähetamiseks Euroopa Liitu või transiidiks Euroopa Liidu kaudu, olema kaasas veterinaarsertifikaat, mis on kooskõlas käesoleva määruse lisas esitatud näidisega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse saadetiste suhtes, mis on sertifitseeritud alates järgmisest päevast pärast määruse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. mai 2014

komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1069/2009, 21. oktoober 2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EL) nr 142/2011, 25. veebruar 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

3

---

LISA

Veterinaarsertifikaat

Image

Image

Image

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 484/2014,

12. mai 2014,

millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitaliga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 50a lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 50c lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) kohaselt esitavad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud praegu oma omavahendite nõuete järgimise kohta aruandeid kord kvartalis. Selleks et vähendada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud aruandekuupäevade ning kesksetele vastaspooltele hüpoteetilise kapitali arvutamise ja sellega seotud teabe edastamiseks kehtestatud kuupäevade vahelisi erinevusi, peaksid kesksetele vastaspooltele kehtestatud edastatava teabe kuupäevad hõlmama vähemalt aruandekuupäevi, mis on kehtestatud juba krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe sagedasem esitamine võtaks arvesse ka asjaolu, et kolmandates riikides asutatud kliirivatel liikmetel võivad olla erinevad teabe esitamise kuupäevad. Lisaks võib esineda suuri erinevusi omavahendite nõuetes ning selleks, et kliirivatel liikmetel ja nende pädevatel asutustel oleks ajakohastatud teave nende nõuete kohta, võivad nad soovida jälgida neid riskipositsioone sagedamini kui kord kvartalis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (2) kohaselt esitavad liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud praegu oma omavahendite nõuete järgimise kohta aruandeid kord kvartalis. Selleks et vähendada krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtestatud aruandekuupäevade ning kesksetele vastaspooltele hüpoteetilise kapitali arvutamise ja sellega seotud teabe edastamiseks kehtestatud kuupäevade vahelisi erinevusi, peaksid kesksetele vastaspooltele kehtestatud edastatava teabe kuupäevad hõlmama vähemalt aruandekuupäevi, mis on kehtestatud juba krediidiasutustele ja investeerimisühingutele. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe sagedasem esitamine võtaks arvesse ka asjaolu, et kolmandates riikides asutatud kliirivatel liikmetel võivad olla erinevad teabe esitamise kuupäevad. Lisaks võib esineda suuri erinevusi omavahendite nõuetes ning selleks, et kliirivatel liikmetel ja nende pädevatel asutustel oleks ajakohastatud teave nende nõuete kohta, võivad nad soovida jälgida neid riskipositsioone sagedamini kui kord kvartalis.

| (2) | Tavaolukorras ei peaks kesksete vastaspoolte teabe esitamise kuupäevad olema rohkem kui nädal pärast arvutamise kuupäeva. Nädal on piisav selleks, et kesksed vastaspooled saaksid enne nõutud andmete esitamist teha kõik sisemised kontrollid ja vajaliku heakskiitmise protsessi. Kui keskne vastaspool töötab välja täielikult automatiseeritud süsteemi, võib teabe esitamise kuupäev olla arvutamise kuupäeva lähedal. Praegu ei pruugi kesksetel vastaspooltel siiski olla suutlikust, et teha kogu protsess selle aja jooksul, ning seepärast võib neil olla vaja esmalt arendada oma sisemisi protsesse ja infrastruktuuri, et see võimalik oleks. Eelnevat arvesse võttes tuleks kehtestada üleminekusäte, et anda kesksetele vastaspooltele piisavalt aega vajalike sisemiste protsesside ja infrastruktuuride arendamiseks ning samal ajal hakata edastama hüpoteetilise kapitaliga seotud teavet nende kliirivatele liikmetele. |
| --- | --- |

(2)

Tavaolukorras ei peaks kesksete vastaspoolte teabe esitamise kuupäevad olema rohkem kui nädal pärast arvutamise kuupäeva. Nädal on piisav selleks, et kesksed vastaspooled saaksid enne nõutud andmete esitamist teha kõik sisemised kontrollid ja vajaliku heakskiitmise protsessi. Kui keskne vastaspool töötab välja täielikult automatiseeritud süsteemi, võib teabe esitamise kuupäev olla arvutamise kuupäeva lähedal. Praegu ei pruugi kesksetel vastaspooltel siiski olla suutlikust, et teha kogu protsess selle aja jooksul, ning seepärast võib neil olla vaja esmalt arendada oma sisemisi protsesse ja infrastruktuuri, et see võimalik oleks. Eelnevat arvesse võttes tuleks kehtestada üleminekusäte, et anda kesksetele vastaspooltele piisavalt aega vajalike sisemiste protsesside ja infrastruktuuride arendamiseks ning samal ajal hakata edastama hüpoteetilise kapitaliga seotud teavet nende kliirivatele liikmetele.

| (3) | Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kaetaks kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisega seotud kahjud esmalt kohustusi mittetäitva liikme enda alustamise tagatisega ja tagatisfondi osamaksuga. Kui need ei ole piisavad, kaetakse kahju eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille kesksed vastaspooled on maksnud oma vastavatesse tagatiskaskaadidesse, ning oma lepingulisi kohustusi täitvate liikmete eelrahastatud tagatisfondi osamaksudest. Kõnealusel perioodil tuleks teabe esitamise sagedust suurendada, et ülejäänud kohustusi täitvad kliirivad liikmed ja pädevad asutused saaksid hüpoteetilise kapitali kohta pidevalt ajakohastatud teavet, mida on vaja kliirivate liikmete omavahendite nõuete arvutamiseks. Kesksetel vastaspooltel peaks olema tehniline suutlikkus ja sisemised protsessid, et arvutada hüpoteetiline kapital ja esitada sellega seotud teave kõnealustes stressiolukordades. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kaetaks kliiriva liikme poolt kohustuste mittetäitmisega seotud kahjud esmalt kohustusi mittetäitva liikme enda alustamise tagatisega ja tagatisfondi osamaksuga. Kui need ei ole piisavad, kaetakse kahju eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille kesksed vastaspooled on maksnud oma vastavatesse tagatiskaskaadidesse, ning oma lepingulisi kohustusi täitvate liikmete eelrahastatud tagatisfondi osamaksudest. Kõnealusel perioodil tuleks teabe esitamise sagedust suurendada, et ülejäänud kohustusi täitvad kliirivad liikmed ja pädevad asutused saaksid hüpoteetilise kapitali kohta pidevalt ajakohastatud teavet, mida on vaja kliirivate liikmete omavahendite nõuete arvutamiseks. Kesksetel vastaspooltel peaks olema tehniline suutlikkus ja sisemised protsessid, et arvutada hüpoteetiline kapital ja esitada sellega seotud teave kõnealustes stressiolukordades.

| (4) | Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 peab keskne vastaspool taastama oma eelrahastatud enda rahalised vahendid tagatiskaskaadis ühe kuu jooksul. Seepärast peaks arvutuste ja teabe esitamise sagedus sellistes olukordades olema tavalisest suurem. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe igapäevane esitamine ei pruugi olla väga otstarbekas, sest kahju kogusumma kindlakstegemine pärast kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist võib võtta aega. Arvestades paljude eri stsenaariumide võimalikkust, peaks pädevatel asutustel olema ka võimalus nõuda stressiperioodidel sagedasemat teabe esitamist, tuginedes olukorra hinnangule, milles tuleks arvesse võtta kesksel vastaspoolel kasutada olevate eelrahastatud rahaliste vahendite (nii keskse vastaspoole enda kui ka kliirivate liikmete sisse makstud) tegelikku või prognoositavat kasutamise taset. Suuremat sagedust tuleks kohaldada seni, kuni nende vahendite tase vastab taas asjaomaste õigusaktidega nõutud tasemele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012 peab keskne vastaspool taastama oma eelrahastatud enda rahalised vahendid tagatiskaskaadis ühe kuu jooksul. Seepärast peaks arvutuste ja teabe esitamise sagedus sellistes olukordades olema tavalisest suurem. Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe igapäevane esitamine ei pruugi olla väga otstarbekas, sest kahju kogusumma kindlakstegemine pärast kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist võib võtta aega. Arvestades paljude eri stsenaariumide võimalikkust, peaks pädevatel asutustel olema ka võimalus nõuda stressiperioodidel sagedasemat teabe esitamist, tuginedes olukorra hinnangule, milles tuleks arvesse võtta kesksel vastaspoolel kasutada olevate eelrahastatud rahaliste vahendite (nii keskse vastaspoole enda kui ka kliirivate liikmete sisse makstud) tegelikku või prognoositavat kasutamise taset. Suuremat sagedust tuleks kohaldada seni, kuni nende vahendite tase vastab taas asjaomaste õigusaktidega nõutud tasemele.

| (5) | Teabe sage esitamine stressiperioodidel võib olla äsja kehtestatud teabe esitamise nõude tõttu koormav. Selle tehniline rakendamine võib tekitada vähemalt mõnele kesksele vastaspoolele probleeme. Selle leevendamiseks on asjakohane kehtestada teabe sagedasema esitamise nõude kohaldamiseks hilisem kuupäev. See võimaldab kesksetel vastaspooltel parandada oma sisemisi protsesse ning täiustada oma süsteeme. |
| --- | --- |

(5)

Teabe sage esitamine stressiperioodidel võib olla äsja kehtestatud teabe esitamise nõude tõttu koormav. Selle tehniline rakendamine võib tekitada vähemalt mõnele kesksele vastaspoolele probleeme. Selle leevendamiseks on asjakohane kehtestada teabe sagedasema esitamise nõude kohaldamiseks hilisem kuupäev. See võimaldab kesksetel vastaspooltel parandada oma sisemisi protsesse ning täiustada oma süsteeme.

| (6) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna käsitlevad keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitali arvutamist ja selle kohta teabe esitamist. Selleks et tagada kõnealuste samal ajal jõustuvate sätete omavaheline kooskõla ning anda neist tulenevaid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 648/2012 ette nähtud asjaomased rakenduslikud tehnilised standardid ühes määruses. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna käsitlevad keskse vastaspoole hüpoteetilise kapitali arvutamist ja selle kohta teabe esitamist. Selleks et tagada kõnealuste samal ajal jõustuvate sätete omavaheline kooskõla ning anda neist tulenevaid kohustusi täitvatele isikutele põhjalik ülevaade neist ja terviklik juurdepääs neile, on soovitav sätestada kõik määrusega (EL) nr 648/2012 ette nähtud asjaomased rakenduslikud tehnilised standardid ühes määruses.

| (7) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve esitas komisjonile.

| (8) | Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Pangandusjärelevalve on läbi viinud avatud avaliku konsultatsiooni käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 nõutud arvutuse sagedus ja kuupäevad

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikes 3 osutatud arvutus tehakse kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral arvutamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.

2.   Kui lõikes 1 osutatud arvutust tehakse sagedusega kord kuus, kohaldab keskne vastaspool mõlemat järgmist nõuet:

| a) | kõnealune arvutus tehakse järgmiste kuupäevade (esitatava teabe kuupäevad) seisuga:
  31. jaanuar, 28. veebruar (või liigaastal 29. veebruar), 31. märts, 30. aprill, 31. mai, 30. juuni, 31. juuli, 31. august, 30. september, 31. oktoober, 30. november, 31. detsember; |
| --- | --- |

a)

kõnealune arvutus tehakse järgmiste kuupäevade (esitatava teabe kuupäevad) seisuga:

31. jaanuar, 28. veebruar (või liigaastal 29. veebruar), 31. märts, 30. aprill, 31. mai, 30. juuni, 31. juuli, 31. august, 30. september, 31. oktoober, 30. november, 31. detsember;

| b) | päevad, mil keskne vastaspool selle arvutuse teeb (arvutamise kuupäevad), on vastavalt:
  1. veebruar, 1. märts, 1. aprill, 1. mai, 1. juuni, 1. juuli, 1. august, 1. september, 1. oktoober, 1. november, 1. detsember, 1. jaanuar. |
| --- | --- |

b)

päevad, mil keskne vastaspool selle arvutuse teeb (arvutamise kuupäevad), on vastavalt:

1. veebruar, 1. märts, 1. aprill, 1. mai, 1. juuni, 1. juuli, 1. august, 1. september, 1. oktoober, 1. november, 1. detsember, 1. jaanuar.

3.   Kui lõikes 1 osutatud sageduseks on kord nädalas või kord päevas, peab esimese arvutuse tegemise kuupäev olema päev pärast seda, mil pädev asutus esitas nõudmise. Esimene esitatava teabe kuupäev on päev, mil pädev asutus nõudmise esitas. Järgnevate arvutuste puhul on esitatava teabe kuupäev päev enne arvutamise kuupäeva. Kui arvutus tehakse kord nädalas, peab arvutamise kuupäevade vahele jääma viis tööpäeva.

4.   Kui arvutamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, tehakse arvutus sellele järgneval tööpäeval.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ja artikli 89 lõikes 5a nõutud teabe esitamise sagedus, kuupäevad ja ühtne vorm

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõikes 2 ning vajaduse korral määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmandas lõigus nõutud teabe esitamine toimub kord kuus, välja arvatud juhul, kui kasutatakse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud kaalutlusõigust, mille korral teabe esitamise sagedus on kord nädalas või kord päevas.

2.   Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord kuus, on teabe esitamise kuupäev viis tööpäeva alates artiklis 1 sätestatud arvutamise kuupäevast või võimaluse korral veelgi varasem.

3.   Kui lõike 1 kohane teabe esitamine toimub kord päevas või kord nädalas, on teabe esitamise kuupäev arvutamise kuupäevale järgnev päev.

4.   Kui teabe esitamise kuupäev on riigipüha, laupäev või pühapäev, esitatakse teave sellele järgneval tööpäeval.

5.   Keskne vastaspool kasutab lõikes 1 osutatud teabe esitamiseks I lisas esitatud vormi („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teave”), mis on täidetud vastavalt II lisas sätestatud juhistele („Hüpoteetilise kapitaliga seotud teabe esitamise juhised”).

Artikkel 3

Tingimused, mille korral võib arvutamise ja teabe esitamise sagedust suurendada vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikele 3 ja artikli 50c lõikele 2

1.   Kliiriva liikmena tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu pädevad asutused võivad nõuda mis tahes keskselt vastaspoolelt, milles asjaomane krediidiasutus või investeerimisühing tegutseb kliiriva liikmena, et ta teeks artikli 1 lõikes 1 osutatud arvutuse ja esitaks artikli 2 lõikes 1 osutatud teabe kas kord päevas või kord nädalas ühel järgmisest juhtudest:

| a) | kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama mis tahes osa eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille ta maksis tagatiskaskaadi, vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 43; |
| --- | --- |

a)

kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama mis tahes osa eelrahastatud rahalistest vahenditest, mille ta maksis tagatiskaskaadi, vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 43;

| b) | kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama kohustusi täitvate kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud makseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 42. |
| --- | --- |

b)

kui pärast ühe kliiriva liikme kohustuste mittetäitmist on keskne vastaspool kohustatud kasutama kohustusi täitvate kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud makseid vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 42.

2.   Pädevad asutused võtavad lõikes 1 sätestatud sageduste kord päevas ja kord nädalas vahel valiku tegemisel aluseks eelrahastatud rahaliste vahendite kasutamise tegeliku või prognoositava taseme.

3.   Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile a suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni eelrahastatud rahalised vahendid, mille keskne vastaspool maksis tagatiskaskaadi, on taastatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 (4) artiklis 35 sätestatud tasemel.

4.   Kui pädevad asutused nõuavad keskselt vastaspoolelt vastavalt lõike 1 punktile b suurema sagedusega arvutamist ja teabe esitamist, kohaldatakse suuremat sagedust seni, kuni kohustusi täitvate keskse vastaspoole kliirivate liikmete tagatisfondi tehtud osamaksude tase on taas saavutanud määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 42 sätestatud taseme.

Artikkel 4

Üleminekusätted

Erandina artikli 2 lõikest 2 edastavad kesksed vastaspooled käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2014 kõnealuses lõikes osutatud teabe hiljemalt viisteist tööpäeva pärast esitatava teabe kuupäeva või võimaluse korral varem.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. juunist 2014, välja arvatud artikli 1 lõige 3, artikli 2 lõige 3 ja artikkel 3, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 153/2013, 19. detsember 2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid (ELT L 52, 23.2.2013, lk 41).

4

---

I LISA

Hüpoteetilise kapitaliga seotud teave

| ID | Kirje | Viited õigussätetele | Summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | Keskne vastaspool | — | |
| 20 | Tagatisfondi tunnus | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõige 1 | |
| 30 | Arvutamise kuupäev | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 484/2014 artikli 1 lõige 2 | |
| 40 | Hüpoteetiline kapital (KCCP) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt a | |
| 50 | Eelrahastatud osamaksude summa (DFCM) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt b | |
| 60 | Nende eelrahastatud rahaliste vahendite summa, mille kasutamist temalt nõutakse enne ülejäänud kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud osamaksude kasutamist (DFCCP) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt c | |
| 70 | Kliirivate liikmete koguarv (N) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt d | |
| 80 | Kontsentratsioonitegur (β) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt e | |
| 90 | Alustamise tagatise kogusumma | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmas lõik | |

ID

Kirje

Viited õigussätetele

Summa

10

Keskne vastaspool

—

20

Tagatisfondi tunnus

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõige 1

30

Arvutamise kuupäev

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 484/2014 artikli 1 lõige 2

40

Hüpoteetiline kapital (KCCP)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt a

50

Eelrahastatud osamaksude summa (DFCM)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt b

60

Nende eelrahastatud rahaliste vahendite summa, mille kasutamist temalt nõutakse enne ülejäänud kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud osamaksude kasutamist (DFCCP)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt c

70

Kliirivate liikmete koguarv (N)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt d

80

Kontsentratsioonitegur (β)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt e

90

Alustamise tagatise kogusumma

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmas lõik

---

II LISA

HÜPOTEETILISE KAPITALIGA SEOTUD TEABE ESITAMISE JUHISED

1.   Käesolev lisa sisaldab täiendavaid juhiseid I lisas esitatud tabeli täitmiseks.

ÜLDISED JUHISED

2.   Sagedus

2.1.   Vorm esitatakse sagedusega, mis on kindlaks määratud käesoleva määruse artiklis 1.

3.   Teabe esitamise kuupäevad

3.1.   Teabe esitamise kuupäevad on sätestatud artiklis 2.

VORMIDE TÄITMISE JUHISED

4.   Märgi põhimõtted

4.1.   Kõik summad esitatakse positiivsete arvudena.

4.2.   Vormide täitmisel tuleb arvesse võtta järgmisi vorminguid ja viiteid õigussätetele.

| Vormi ID | Juhised |
| --- | --- |
| 10 | Keskse vastaspoole nimi |
| Vorming | Tekst, tähemärkide arv ei ole piiratud |
| 20 | Tagatisfondi tunnus |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõige 1 |
| Juhis | Kui vastavalt artikli 50c lõikele 1 on kesksel vastaspoolel rohkem kui üks tagatisfond, esitab ta kõnealuse lõike esimese lõigu kohase teabe iga tagatisfondi kohta eraldi. |
| Vorming | Tekst, tähemärkide arv ei ole piiratud |
| Arvutus | Puudub |
| 30 | Arvutamise kuupäev |
| Viited õigussätetele | Käesoleva määruse artikli 1 lõige 2 |
| Märkus | Arvutamise kuupäev kooskõlas käesoleva määruse artikli 1 lõikega 2, sõltuvalt nõutud sagedusest. |
| Vorming | AAAA-KK-PP
  Neljakohaline aastaarv, sidekriips, kahekohaline kuu, sidekriips, kahekohaline päev |
| Arvutus | Puudub |
| 40 | Hüpoteetiline kapital (KCCP) |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt a |
| Juhised | Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %. |
| Vorming | ISO-kood summa |
| Arvutus | Hüpoteetiline kapital arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikele 2. |
| 50 | Eelrahastatud osamaksude summa (DFCM) |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt b |
| Arvutus | Eelrahastatud osamaksud arvutatakse kliiriva liikme eelrahastatud osamaksude summana vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 308 lõikele 2. |
| Juhised | Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %. |
| Vorming | ISO-kood summa |
| 60 | Nende eelrahastatud rahaliste vahendite summa, mille kasutamist temalt nõutakse enne ülejäänud kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud osamaksude kasutamist (DFCCP) |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt c |
| Arvutus | Keskse vastaspoole kõikide kliirivate liikmete eelrahastatud osamaksude summa arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 308 lõike 3 punktile c. |
| Juhised | Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %. |
| Vorming | ISO-kood summa |
| 70 | Kliirivate liikmete koguarv (N) |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt d |
| Arvutus | Keskse vastaspoole kliirivate liikmete arv. |
| Vorming | Täisarv |
| 80 | Kontsentratsioonitegur (β) |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt e |
| Arvutus | Kontsentratsioonitegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50d punktile c. |
| Juhised | Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %. |
| Vorming | ISO-kood summa |
| 90 | Alustamise tagatise kogusumma |
| Viited õigussätetele | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmas lõik |
| Arvutus | Alustamise tagatise kogusumma, mille keskne vastaspool on saanud oma kliirivatelt liikmetelt, arvutatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 artiklitele 24–27. |
| Juhised | See teave esitatakse ainult vajaduse korral. Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %. |
| Vorming | ISO-kood summa |

Vormi ID

Juhised

10

Keskse vastaspoole nimi

Vorming

Tekst, tähemärkide arv ei ole piiratud

20

Tagatisfondi tunnus

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõige 1

Juhis

Kui vastavalt artikli 50c lõikele 1 on kesksel vastaspoolel rohkem kui üks tagatisfond, esitab ta kõnealuse lõike esimese lõigu kohase teabe iga tagatisfondi kohta eraldi.

Vorming

Tekst, tähemärkide arv ei ole piiratud

Arvutus

Puudub

30

Arvutamise kuupäev

Viited õigussätetele

Käesoleva määruse artikli 1 lõige 2

Märkus

Arvutamise kuupäev kooskõlas käesoleva määruse artikli 1 lõikega 2, sõltuvalt nõutud sagedusest.

Vorming

AAAA-KK-PP

Neljakohaline aastaarv, sidekriips, kahekohaline kuu, sidekriips, kahekohaline päev

Arvutus

Puudub

40

Hüpoteetiline kapital (KCCP)

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt a

Juhised

Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %.

Vorming

ISO-kood summa

Arvutus

Hüpoteetiline kapital arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50a lõikele 2.

50

Eelrahastatud osamaksude summa (DFCM)

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt b

Arvutus

Eelrahastatud osamaksud arvutatakse kliiriva liikme eelrahastatud osamaksude summana vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 308 lõikele 2.

Juhised

Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %.

Vorming

ISO-kood summa

60

Nende eelrahastatud rahaliste vahendite summa, mille kasutamist temalt nõutakse enne ülejäänud kliirivate liikmete poolt tagatisfondi tehtud osamaksude kasutamist (DFCCP)

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt c

Arvutus

Keskse vastaspoole kõikide kliirivate liikmete eelrahastatud osamaksude summa arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 308 lõike 3 punktile c.

Juhised

Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %.

Vorming

ISO-kood summa

70

Kliirivate liikmete koguarv (N)

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt d

Arvutus

Keskse vastaspoole kliirivate liikmete arv.

Vorming

Täisarv

80

Kontsentratsioonitegur (β)

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50c lõike 1 punkt e

Arvutus

Kontsentratsioonitegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 50d punktile c.

Juhised

Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %.

Vorming

ISO-kood summa

90

Alustamise tagatise kogusumma

Viited õigussätetele

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a kolmas lõik

Arvutus

Alustamise tagatise kogusumma, mille keskne vastaspool on saanud oma kliirivatelt liikmetelt, arvutatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 153/2013 artiklitele 24–27.

Juhised

See teave esitatakse ainult vajaduse korral. Aruandlusvaluuta märgitakse, kasutades ISO 4217 kohast valuutakoodi, millele järgneb tühik ja summa. Arve võib ümardada, kuid ümardamisviga peab olema väiksem kui 1 %.

Vorming

ISO-kood summa

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 485/2014,

12. mai 2014,

millega kiidetakse heaks toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni rakendusotsusega 2011/253/EL (3). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punktile a kohaldatakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (2) seoses heakskiitmise menetluse ja tingimustega nende toimeainete suhtes, mille kohta on enne 14. juunit 2011 vastu võetud otsus kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 6 lõikega 3. Toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 puhul on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 80 lõike 1 punkti a tingimused täidetud komisjoni rakendusotsusega 2011/253/EL (3).

| (2) | Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas AgraQuest Inc., praegu Bayer CropScience, 3. detsembril 2010 Madalmaadele taotluse toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Rakendusotsusega 2011/253/EL kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas AgraQuest Inc., praegu Bayer CropScience, 3. detsembril 2010 Madalmaadele taotluse toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Rakendusotsusega 2011/253/EL kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusalade puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 8. mail 2012. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse toimeaine mõju inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale taotleja kavandatud kasutusalade puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas esialgse hindamisaruande 8. mail 2012.

| (4) | Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused (4) toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 26. juulil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 20. märtsil 2014 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta. |
| --- | --- |

(4)

Esialgse hindamisaruande on läbi vaadanud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”). Toiduohutusamet esitas komisjonile oma järeldused (4) toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 pestitsiidina kasutamise riskihindamise kohta 26. juulil 2013. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 20. märtsil 2014 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta.

| (5) | Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et toimeainet Bacillus pumilus QST 2808 sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusalade korral. Seepärast on asjakohane Bacillus pumilus QST 2808 heaks kiita. |
| --- | --- |

(5)

Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et toimeainet Bacillus pumilus QST 2808 sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavasti üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusalade korral. Seepärast on asjakohane Bacillus pumilus QST 2808 heaks kiita.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 2 kohaselt koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks jätta piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi heakskiitmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmiseid meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud aega toimeainet Bacillus pumilus QST 2808 sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(8)

Ilma et see piiraks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine heakskiitmisega, ja võttes arvesse eriolukorda, mille põhjustas üleminek direktiivilt 91/414/EMÜ määrusele (EÜ) nr 1107/2009, tuleks siiski kohaldada järgmiseid meetmeid. Liikmesriikidele tuleks pärast toimeaine heakskiitmist anda kuus kuud aega toimeainet Bacillus pumilus QST 2808 sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral lubasid muutma, need asendama või tagasi võtma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendit ja iga selle kavandatud kasutusala käsitleva täieliku, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa kohase toimiku esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas ühtsete põhimõtetega.

| (9) | Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et andmetele juurdepääsu küsimuses võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on seega vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiivide või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid. |
| --- | --- |

(9)

Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et andmetele juurdepääsu küsimuses võib tekkida raskusi kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega. Raskuste vältimiseks tulevikus on seega vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastavale toimikule. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes kõnealuse direktiivi I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiivide või määrustega, millega kiidetakse heaks toimeaineid.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine

I lisas esitatud toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Taimekaitsevahendite ümberhindamine

1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt toimeainena Bacillus pumilus QST 2808-t sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 28. veebruariks 2015.

Liikmesriigid veenduvad nimetatud tähtpäevaks eelkõige selles, et käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud nimetatud lisa erisätete osas nimetatud tingimused, ning et müügiloa omanikul on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 62 ja direktiivi 91/414/EMÜ artikli 13 lõigetes 1–4 sätestatud tingimustele olemas kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 hindavad liikmesriigid uuesti iga lubatud taimekaitsevahendit, mis sisaldab Bacillus pumilus QST 2808-t kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. augustiks 2014 kantud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse, lähtudes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 sätestatud ühtsetest põhimõtetest, tuginedes direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastavale toimikule ja võttes arvesse käesoleva määruse I lisa erisätete veergu. Kõnealuse hindamise alusel teevad liikmesriigid kindlaks, kas toode vastab määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | kui toode sisaldab Bacillus pumilus QST 2808-t ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 29. veebruariks 2016, või |
| --- | --- |

a)

kui toode sisaldab Bacillus pumilus QST 2808-t ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 29. veebruariks 2016, või

| b) | kui toode sisaldab Bacillus pumilus QST 2808-t ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 29. veebruariks 2016 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui toode sisaldab Bacillus pumilus QST 2808-t ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 29. veebruariks 2016 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas õigusaktis või vastavates õigusaktides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse või millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on heaks kiidetud, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, mis käsitleb taimekaitsevahendite turuleviimist (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2011/253/EL, 26. aprill 2011, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatuseks seoses metobromurooni, S-abstsiishappe, Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum D747, Bacillus pumilus QST 2808 ja Streptomyces lydicus WYEC 108 võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (ELT L 106, 27.4.2011, lk 13).

3

Bacillus amyloliquefaciens subsp. plantarum

Bacillus pumilus

Streptomyces lydicus

(4)  EFSA Journal (2013) 11(8):3346. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

4

(5)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 3600/92, 11. detsember 1992, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10).

5

(6)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

6

---

I LISA

| Üldnimetus,
  tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bacillus pumilus QST 2808
  USDA Agricultural Research Service (NRRL) Patent culture collection, Peoria Illinois, USA, viitenumber B-30087 | Ei kohaldata | ≥ 1 × 1012 CFU/kg | 1. september 2014 | 31. august 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 20. märtsil 2014 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate ja töötajate kaitsele, pidades silmas seda, et Bacillus pumilus QST 2808 võib tekitada ülitundlikkust.
  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.
  Taotleja peab esitama kinnitava teabe järgmise kohta:






  a) | toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 abil toodetud aminosuhkru kindlakstegemine; |

Üldnimetus,

tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

Bacillus pumilus QST 2808

USDA Agricultural Research Service (NRRL) Patent culture collection, Peoria Illinois, USA, viitenumber B-30087

Ei kohaldata

≥ 1 × 1012 CFU/kg

1. september 2014

31. august 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 20. märtsil 2014 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate ja töötajate kaitsele, pidades silmas seda, et Bacillus pumilus QST 2808 võib tekitada ülitundlikkust.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Taotleja peab esitama kinnitava teabe järgmise kohta:

a)

toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 abil toodetud aminosuhkru kindlakstegemine;

| b) | analüüsiandmed kõnealuse aminosuhkru sisalduse kohta tootmispartiides. |
| --- | --- |

b)

analüüsiandmed kõnealuse aminosuhkru sisalduse kohta tootmispartiides.

Taotluse esitaja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. augustiks 2016.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osasse lisatakse järgmine kanne:

| Number | Üldnimetus,
  tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmine | Heakskiitmise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „75 | Bacillus pumilus QST 2808
  USDA Agricultural Research Service (NRRL) Patent culture collection, Peoria Illinois, Ameerika Ühendriigid, viitenumber B-30087 | Ei kohaldata | ≥ 1 × 1012 CFU/kg | 1. september 2014 | 31. august 2024 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 20. märtsil 2014 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate ja töötajate kaitsele, pidades silmas seda, et Bacillus pumilus QST 2808 võib tekitada ülitundlikkust.
  Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.
  Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:






  a) | toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 abil toodetud aminosuhkru kindlakstegemine; |

Number

Üldnimetus,

tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmine

Heakskiitmise aegumine

Erisätted

„75

Bacillus pumilus QST 2808

USDA Agricultural Research Service (NRRL) Patent culture collection, Peoria Illinois, Ameerika Ühendriigid, viitenumber B-30087

Ei kohaldata

≥ 1 × 1012 CFU/kg

1. september 2014

31. august 2024

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 20. märtsil 2014 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate ja töötajate kaitsele, pidades silmas seda, et Bacillus pumilus QST 2808 võib tekitada ülitundlikkust.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

a)

toimeaine Bacillus pumilus QST 2808 abil toodetud aminosuhkru kindlakstegemine;

| b) | analüüsiandmed kõnealuse aminosuhkru sisalduse kohta tootmispartiis. |
| --- | --- |

b)

analüüsiandmed kõnealuse aminosuhkru sisalduse kohta tootmispartiis.

Taotluse esitaja esitab kõnealuse teabe komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile 31. augustiks 2016.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/70 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/70

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 486/2014,

12. mai 2014,

millega tühistatakse toimeaine fenbutatiinoksiidi heakskiit kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 21 lõikes 3 teisena esitatud juhtumit ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2011/30/EL (2) kanti fenbutatiinoksiid toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et fenbutatiinoksiidi lisamist soovinud taotleja esitab 31. maiks 2013 kinnitava lisateabe lisandi SD 31723 võimaliku genotoksilise ja ökotoksilise mõju kohta ning preparaadi koosseisus oleva nimetatud lisandi spektrite, säilivuse ja analüüsimisel kasutatavate meetodite kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2011/30/EL (2) kanti fenbutatiinoksiid toimeainena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse tingimusel, et asjaomased liikmesriigid tagavad, et fenbutatiinoksiidi lisamist soovinud taotleja esitab 31. maiks 2013 kinnitava lisateabe lisandi SD 31723 võimaliku genotoksilise ja ökotoksilise mõju kohta ning preparaadi koosseisus oleva nimetatud lisandi spektrite, säilivuse ja analüüsimisel kasutatavate meetodite kohta.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuna ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Fenbutatiinoksiidi heakskiitmist soovinud taotleja ei esitanud kehtestatud tähtajaks, st 31. maiks 2013, kõnealust kinnitavat teavet. Taotleja kinnitas 27. juunil 2013 komisjonile saadetud kirjas, et ei kavatse kõnealust teavet esitada. |
| --- | --- |

(3)

Fenbutatiinoksiidi heakskiitmist soovinud taotleja ei esitanud kehtestatud tähtajaks, st 31. maiks 2013, kõnealust kinnitavat teavet. Taotleja kinnitas 27. juunil 2013 komisjonile saadetud kirjas, et ei kavatse kõnealust teavet esitada.

| (4) | Seetõttu on asjakohane fenbutatiinoksiidi heakskiit tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu on asjakohane fenbutatiinoksiidi heakskiit tühistada.

| (5) | Komisjoni direktiiv 2011/30/EL tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni direktiiv 2011/30/EL tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (7) | Liikmesriikidele tuleks anda aega fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidele tuleks anda aega fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks.

| (8) | Kui liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 ajapikendust seoses fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahenditega, peaks kõnealune ajapikendus lõppema hiljemalt kaheksateist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(8)

Kui liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 ajapikendust seoses fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahenditega, peaks kõnealune ajapikendus lõppema hiljemalt kaheksateist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Heakskiidu tühistamine

Toimeaine fenbutatiinoksiidi heakskiit on tühistatud.

Artikkel 2

Direktiivi 2011/30/EL kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2011/30/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa B osas kustutatakse fenbutatiinoksiidi käsitlev rida 331.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid tühistavad toimeainena fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite load 2. detsembriks 2014.

Artikkel 5

Ajapikendus

Ajapikendus, mille liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 2. detsembril 2015.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni direktiiv 2011/30/EL, 7. märts 2011, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ (ELT L 61, 8.3.2011, lk 14).

2

(3)  Nõukogu direktiiv 91/414/EMÜ, 15. juuli 1991, taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/72 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/72

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 487/2014,

12. mai 2014,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, metrafenooni, pirimikarbi, rimsulfurooni, spinosaadi, tiametoksaami, metüültolklofossi ja tritikonasooli heakskiitmise kehtivuse pikendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on sätestatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuna. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on sätestatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuna.

| (2) | Toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, metrafenooni, pirimikarbi, rimsulfurooni, spinosaadi, tiametoksaami, metüültolklofossi ja tritikonasooli heakskiitmine aegub 31. jaanuaril 2017. Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamiseks on esitatud taotlused. Kuna nende toimeainete suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) nõudeid, on taotluse esitajatele vaja anda piisavalt aega heakskiidu pikendamismenetluse lõpule viimiseks kõnealuse määruse kohaselt. Järelikult aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne nende pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vajalik pikendada nende toimeainete heakskiidu kehtivusaega. |
| --- | --- |

(2)

Toimeainete Bacillus subtilis'e ((Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713), klodinafopi, metrafenooni, pirimikarbi, rimsulfurooni, spinosaadi, tiametoksaami, metüültolklofossi ja tritikonasooli heakskiitmine aegub 31. jaanuaril 2017. Kõnealuste toimeainete heakskiidu pikendamiseks on esitatud taotlused. Kuna nende toimeainete suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (3) nõudeid, on taotluse esitajatele vaja anda piisavalt aega heakskiidu pikendamismenetluse lõpule viimiseks kõnealuse määruse kohaselt. Järelikult aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne nende pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist. Seepärast on vajalik pikendada nende toimeainete heakskiidu kehtivusaega.

| (3) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 vastavalt muuta.

| (4) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja lõppu ei ole esitatud rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui hiljemalt 30 kuud enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjakohast kehtivusaja lõppu ei ole esitatud rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 ettenähtud täiendavat toimikut, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kõige varasemale sellele järgnevale kuupäevale.

| (5) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki nende juhtumite puhul, kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse kohaldamist, või kuupäevale, mil jõustub määrus, milles sätestatakse, et toimeaine heakskiitmise kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | 123. reas asendatakse klodinafoppi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

1)

123. reas asendatakse klodinafoppi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 2) | 124. reas asendatakse pirimikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

2)

124. reas asendatakse pirimikarbi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 3) | 125. reas asendatakse rimsulfurooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

3)

125. reas asendatakse rimsulfurooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 4) | 126. reas asendatakse metüültolklofossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

4)

126. reas asendatakse metüültolklofossi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 5) | 127. reas asendatakse tritikonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

5)

127. reas asendatakse tritikonasooli käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 6) | 137. reas asendatakse metrafenooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

6)

137. reas asendatakse metrafenooni käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 7) | 138. reas asendatakse toimeainet Bacillus subtilis (Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713 käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

7)

138. reas asendatakse toimeainet Bacillus subtilis (Cohn 1872) tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713 käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 8) | 139. reas asendatakse spinosaadi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

8)

139. reas asendatakse spinosaadi käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

| 9) | 140. reas asendatakse tiametoksaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”. |
| --- | --- |

9)

140. reas asendatakse tiametoksaami käsitleva kande kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine”) kuupäev „31. jaanuar 2017” kuupäevaga „30. aprill 2018”.

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/75

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 488/2014,

12. mai 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud kaadmiumi piirnormid mitmesugustes toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud kaadmiumi piirnormid mitmesugustes toiduainetes.

| (2) | Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA”) teaduskomisjon (edaspidi „CONTAM-komisjon”) võttis 30. jaanuaril 2009. aastal vastu arvamuse (3) toiduainetes esineva kaadmiumi kohta. Kõnealuses arvamuses kehtestas EFSA kaadmiumi lubatud nädaladoosi 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta. EFSA võttis oma avalduses (4)„Statement on tolerable weekly intake for cadmium” („Avaldus kaadmiumi lubatud nädaladoosi kohta”) arvesse hiljutist riskihindamist, mille tegi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ühine lisaainete ekspertkomisjon (JECFA), (5) ja kinnitas lubatud nädaladoosiks 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „EFSA”) teaduskomisjon (edaspidi „CONTAM-komisjon”) võttis 30. jaanuaril 2009. aastal vastu arvamuse (3) toiduainetes esineva kaadmiumi kohta. Kõnealuses arvamuses kehtestas EFSA kaadmiumi lubatud nädaladoosi 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta. EFSA võttis oma avalduses (4)„Statement on tolerable weekly intake for cadmium” („Avaldus kaadmiumi lubatud nädaladoosi kohta”) arvesse hiljutist riskihindamist, mille tegi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ühine lisaainete ekspertkomisjon (JECFA), (5) ja kinnitas lubatud nädaladoosiks 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta.

| (3) | CONTAM-komisjon järeldas toidus esineva kaadmiumi kohta esitatud arvamuses, et Euroopa riikides saadakse toidust kaadmiumi nädalas keskmiselt ligikaudu 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta. On võimalik, et teatavates elanikkonnarühmades ületatakse lubatud nädaladoosi umbes kaks korda. CONTAM-komisjon järeldas lisaks, et kuigi tõenäoliselt ei avalda selline kaadmiumi kogus inimese neerudele kahjulikku mõju, tuleks inimeste kokkupuudet kaadmiumiga siiski vähendada. |
| --- | --- |

(3)

CONTAM-komisjon järeldas toidus esineva kaadmiumi kohta esitatud arvamuses, et Euroopa riikides saadakse toidust kaadmiumi nädalas keskmiselt ligikaudu 2,5 μg/kehamassi kilogrammi kohta. On võimalik, et teatavates elanikkonnarühmades ületatakse lubatud nädaladoosi umbes kaks korda. CONTAM-komisjon järeldas lisaks, et kuigi tõenäoliselt ei avalda selline kaadmiumi kogus inimese neerudele kahjulikku mõju, tuleks inimeste kokkupuudet kaadmiumiga siiski vähendada.

| (4) | Toidus esineva kaadmiumi kohta CONTAM-komisjoni esitatud teadusliku arvamuse kohaselt saadakse suurem osa kaadmiumist suure tarbimise tõttu järgmistest toiduainerühmadest: teraviljad ja teraviljatooted, köögiviljad, pähklid, kaunviljad, tärkliserikkad juurköögiviljad, kartulid, liha ja lihatooted. Suurim kaadmiumisisaldus on kindlaks tehtud järgmistes toiduainerühmades: merevetikad, kala ja mereannid, šokolaad ja eriotstarbeks mõeldud toit ning seened, õliseemned ja söödav rups. |
| --- | --- |

(4)

Toidus esineva kaadmiumi kohta CONTAM-komisjoni esitatud teadusliku arvamuse kohaselt saadakse suurem osa kaadmiumist suure tarbimise tõttu järgmistest toiduainerühmadest: teraviljad ja teraviljatooted, köögiviljad, pähklid, kaunviljad, tärkliserikkad juurköögiviljad, kartulid, liha ja lihatooted. Suurim kaadmiumisisaldus on kindlaks tehtud järgmistes toiduainerühmades: merevetikad, kala ja mereannid, šokolaad ja eriotstarbeks mõeldud toit ning seened, õliseemned ja söödav rups.

| (5) | EFSA tegi teadusliku aruande „Cadmium dietary exposure in the European population” (6) („Euroopa elanikkonna kokkupuude toidust saadava kaadmiumiga”) jaoks põhjalikuma kokkupuute hindamise, mille puhul kasutati uut ulatuslikku toidu tarbimise andmebaasi, mis sisaldab ajakohast teavet toiduainete tarbimise kohta liikmesriikide ja elanikkonna eri vanuserühmade kaupa; hinnangus esitas EFSA üksikasjalikuma teabe teatavate kokkupuudet suurendavate toiduainete tarbimise kohta vanuserühmade kaupa. Täiskasvanute seas on peamised kokkupuute allikad tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teraviljad ja teraviljapõhised tooted ning köögiviljad ja köögiviljatooted. Laste ja noorukite seas on peamised kokkupuute allikad tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teravili ja teraviljapõhised tooted, suhkur ja kondiitritooted ning imikute ja väikelaste seas tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teravili ja teraviljapõhised tooted, köögiviljad ja köögiviljapõhised tooted, piim ja piimatooted ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidud. Põhjalikum kokkupuute hindamine näitab, et kogukokkupuude ei tulene ainult mõnest üksikust peamisest allikast, vaid eri toiduainerühmadest. |
| --- | --- |

(5)

EFSA tegi teadusliku aruande „Cadmium dietary exposure in the European population” (6) („Euroopa elanikkonna kokkupuude toidust saadava kaadmiumiga”) jaoks põhjalikuma kokkupuute hindamise, mille puhul kasutati uut ulatuslikku toidu tarbimise andmebaasi, mis sisaldab ajakohast teavet toiduainete tarbimise kohta liikmesriikide ja elanikkonna eri vanuserühmade kaupa; hinnangus esitas EFSA üksikasjalikuma teabe teatavate kokkupuudet suurendavate toiduainete tarbimise kohta vanuserühmade kaupa. Täiskasvanute seas on peamised kokkupuute allikad tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teraviljad ja teraviljapõhised tooted ning köögiviljad ja köögiviljatooted. Laste ja noorukite seas on peamised kokkupuute allikad tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teravili ja teraviljapõhised tooted, suhkur ja kondiitritooted ning imikute ja väikelaste seas tärkliserikkad juur- ja mugulköögiviljad, teravili ja teraviljapõhised tooted, köögiviljad ja köögiviljapõhised tooted, piim ja piimatooted ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toidud. Põhjalikum kokkupuute hindamine näitab, et kogukokkupuude ei tulene ainult mõnest üksikust peamisest allikast, vaid eri toiduainerühmadest.

| (6) | Kaadmiumi piirnormid on sätestatud mitmesuguste toiduainete puhul, sealhulgas teravili, köögiviljad, liha, kala, mereannid, rups ja toidulisandid. Teatavate toiduainerühmade (šokolaad- ja kakaotooted, imikutele ja väikelastele ettenähtud toidud) puhul, mille tarbimine suurendab oluliselt kokkupuudet teatavates elanikkonnarühmades, ei ole piirnorme veel sätestatud. Seega on vaja sätestada kaadmiumi piirnormid nende toiduainerühmade jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Kaadmiumi piirnormid on sätestatud mitmesuguste toiduainete puhul, sealhulgas teravili, köögiviljad, liha, kala, mereannid, rups ja toidulisandid. Teatavate toiduainerühmade (šokolaad- ja kakaotooted, imikutele ja väikelastele ettenähtud toidud) puhul, mille tarbimine suurendab oluliselt kokkupuudet teatavates elanikkonnarühmades, ei ole piirnorme veel sätestatud. Seega on vaja sätestada kaadmiumi piirnormid nende toiduainerühmade jaoks.

| (7) | Saasteainete piirnormid kehtestatakse, järgides ALARA põhimõtet (nii madal kui mõistlike vahenditega saavutatav) nii selliste kaupade puhul, mille suhtes on kaadmiumi piirnormid juba kehtestatud (näiteks köögiviljad, liha, kala, mereannid, rups ja toidulisandid) kui ka selliste kaupade puhul, mille suhtes piirnormid alles kehtestatakse (näiteks kakao- ja šokolaaditooted), võttes aluseks andmed ainete esinemise kohta ja Euroopa Liidu kodanike tarbimisharjumused. |
| --- | --- |

(7)

Saasteainete piirnormid kehtestatakse, järgides ALARA põhimõtet (nii madal kui mõistlike vahenditega saavutatav) nii selliste kaupade puhul, mille suhtes on kaadmiumi piirnormid juba kehtestatud (näiteks köögiviljad, liha, kala, mereannid, rups ja toidulisandid) kui ka selliste kaupade puhul, mille suhtes piirnormid alles kehtestatakse (näiteks kakao- ja šokolaaditooted), võttes aluseks andmed ainete esinemise kohta ja Euroopa Liidu kodanike tarbimisharjumused.

| (8) | Lõpptarbijale müüdava šokolaadi ja kakaopulbri kaadmiumisisaldus võib olla suur ja need tooted on oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas inimeste jaoks. Neid tooteid tarbivad tihti lapsed, näiteks šokolaadina ja magustatud kakaopulbrina kakaojookides. Kaadmiumi piirnorme kehtestades tuleks arvesse võtta lõpptarbijale müüdavate eri liiki šokolaadide ja kakaopulbritega seotud andmeid kaadmiumi esinemise kohta. Kuna kakaotoodete kaadmiumisisaldus on seotud nende kakaosisaldusega, on asjakohane kehtestada erinevad kaadmiumi piirnormid toodetele, mille kakaosisalduse protsent on erinev. Nii on võimalik tagada, et ka suurema protsentuaalse kakaosisaldusega šokolaadid vastavad piirnormidele. |
| --- | --- |

(8)

Lõpptarbijale müüdava šokolaadi ja kakaopulbri kaadmiumisisaldus võib olla suur ja need tooted on oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas inimeste jaoks. Neid tooteid tarbivad tihti lapsed, näiteks šokolaadina ja magustatud kakaopulbrina kakaojookides. Kaadmiumi piirnorme kehtestades tuleks arvesse võtta lõpptarbijale müüdavate eri liiki šokolaadide ja kakaopulbritega seotud andmeid kaadmiumi esinemise kohta. Kuna kakaotoodete kaadmiumisisaldus on seotud nende kakaosisaldusega, on asjakohane kehtestada erinevad kaadmiumi piirnormid toodetele, mille kakaosisalduse protsent on erinev. Nii on võimalik tagada, et ka suurema protsentuaalse kakaosisaldusega šokolaadid vastavad piirnormidele.

| (9) | Teatavate kakaod tootvate riikide piirkondade pinnases võib olla looduslikult palju kaadmiumi. Seega tuleks kaadmiumi piirnormide kehtestamisel arvesse võtta andmeid kaadmiumi esinemise kohta kakao- ja šokolaaditoodetes, mille tootjariigi pinnases on kaadmiumisisaldus suur. |
| --- | --- |

(9)

Teatavate kakaod tootvate riikide piirkondade pinnases võib olla looduslikult palju kaadmiumi. Seega tuleks kaadmiumi piirnormide kehtestamisel arvesse võtta andmeid kaadmiumi esinemise kohta kakao- ja šokolaaditoodetes, mille tootjariigi pinnases on kaadmiumisisaldus suur.

| (10) | Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud on oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas imikutele ja väikelastele. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega, võivad sisaldada rohkem kaadmiumi kui piimapõhised tooted, kuna sojaoad omastavad looduslikult pinnasest kaadmiumi. Sojapõhised piimasegud on oluline alternatiiv imikutele, kes kannatavad laktoositalumatuse all ja seepärast tuleb tagada, et selliseid tooteid oleks turul piisavalt. Seega on asjakohane kehtestada sojapõhistele toodetele kõrgemad piirnormid. |
| --- | --- |

(10)

Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud on oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas imikutele ja väikelastele. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega, võivad sisaldada rohkem kaadmiumi kui piimapõhised tooted, kuna sojaoad omastavad looduslikult pinnasest kaadmiumi. Sojapõhised piimasegud on oluline alternatiiv imikutele, kes kannatavad laktoositalumatuse all ja seepärast tuleb tagada, et selliseid tooteid oleks turul piisavalt. Seega on asjakohane kehtestada sojapõhistele toodetele kõrgemad piirnormid.

| (11) | Teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutele ja väikelastele ette nähtud toidud on imikute ja väikelaste oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas. Seega tuleks teraviljapõhiste töödeldud imikutoitude ja muude imikutoitude suhtes kehtestada eraldi kaadmiumi piirnorm. |
| --- | --- |

(11)

Teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutele ja väikelastele ette nähtud toidud on imikute ja väikelaste oluline kaadmiumiga kokkupuute allikas. Seega tuleks teraviljapõhiste töödeldud imikutoitude ja muude imikutoitude suhtes kehtestada eraldi kaadmiumi piirnorm.

| (12) | Eriti ebasoodsas olukorras olevate tarbijarühmade kokkupuudet saaks vähendada, kehtestades piirnormid teatavatele eritoiduks ettenähtud toiduainetele (nt meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud imikutoit). Kuna puuduvad andmed, mille alusel kehtestada kõnealune piirnorm, tuleks koguda andmeid kaadmiumi esinemise kohta, mille alusel hiljem võiks kõnealuse eri piirnormi kehtestada. |
| --- | --- |

(12)

Eriti ebasoodsas olukorras olevate tarbijarühmade kokkupuudet saaks vähendada, kehtestades piirnormid teatavatele eritoiduks ettenähtud toiduainetele (nt meditsiiniliseks eriotstarbeks ettenähtud imikutoit). Kuna puuduvad andmed, mille alusel kehtestada kõnealune piirnorm, tuleks koguda andmeid kaadmiumi esinemise kohta, mille alusel hiljem võiks kõnealuse eri piirnormi kehtestada.

| (13) | Kehtivate piirnormide täitmine on teatavate köögiviljade (aed-piimjuur, pastinaak, seller, mädarõigas) puhul raske ja liikmesriikide esitatud andmed kaadmiumi esinemise kohta näitavad, et looduslikud esinemistasemed on kõrgemad ja võrreldavad juurselleriga. Kuna kõnealuseid köögivilju tarbitakse vähe ja see mõjutab kokkupuudet ebaolulisel määral, on asjakohane tõsta aed-piimjuure, pastinaagi, selleri ja mädarõika puhul kaadmiumi piirnorm juurselleriga samale tasemele. |
| --- | --- |

(13)

Kehtivate piirnormide täitmine on teatavate köögiviljade (aed-piimjuur, pastinaak, seller, mädarõigas) puhul raske ja liikmesriikide esitatud andmed kaadmiumi esinemise kohta näitavad, et looduslikud esinemistasemed on kõrgemad ja võrreldavad juurselleriga. Kuna kõnealuseid köögivilju tarbitakse vähe ja see mõjutab kokkupuudet ebaolulisel määral, on asjakohane tõsta aed-piimjuure, pastinaagi, selleri ja mädarõika puhul kaadmiumi piirnorm juurselleriga samale tasemele.

| (14) | Teatavad kalaliigid on praegu vabastatud kalade suhtes kohaldatavast standardpiirnormist 0,05 mg/kg. Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta kalaliikide Atlandi pelamiid (Sarda sarda), harilik peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), angerjas (Anguilla anguilla), kefaal (Mugil labrosus labrosus), stauriidid või sigarstauriidid (Trachurus sp.), luvar (Luvarus imperialis), sardinopsid (Sardinops sp.) ja merikeel (Dicologoglossa cuneata) puhul näitavad, et vabastus ei ole enam vajalik ja et häid kalandustavasid järgides on võimalik tagada standardpiirnormide täitmine. Kõnealuste kalaliikide puhul ei ole seega enam vaja eripiirnorme. |
| --- | --- |

(14)

Teatavad kalaliigid on praegu vabastatud kalade suhtes kohaldatavast standardpiirnormist 0,05 mg/kg. Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta kalaliikide Atlandi pelamiid (Sarda sarda), harilik peitelhammasahven (Diplodus vulgaris), angerjas (Anguilla anguilla), kefaal (Mugil labrosus labrosus), stauriidid või sigarstauriidid (Trachurus sp.), luvar (Luvarus imperialis), sardinopsid (Sardinops sp.) ja merikeel (Dicologoglossa cuneata) puhul näitavad, et vabastus ei ole enam vajalik ja et häid kalandustavasid järgides on võimalik tagada standardpiirnormide täitmine. Kõnealuste kalaliikide puhul ei ole seega enam vaja eripiirnorme.

| (15) | Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta makrelltuuni (Auxis sp.), anšooviste (Engraulis sp.) ja mõõkkala (Xiphias gladius) puhul näitavad, et häid kalandustavasid järgides on võimalik tagada madalamate piirnormide täitmine. Kõnealuste kalaliikide suhtes kohaldatavaid piirnorme tuleks seega kohandada. |
| --- | --- |

(15)

Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta makrelltuuni (Auxis sp.), anšooviste (Engraulis sp.) ja mõõkkala (Xiphias gladius) puhul näitavad, et häid kalandustavasid järgides on võimalik tagada madalamate piirnormide täitmine. Kõnealuste kalaliikide suhtes kohaldatavaid piirnorme tuleks seega kohandada.

| (16) | Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta sardiinide (Sardina pilchardus) ja lõuna-aafrika sintsüoptermudila (Sicyopterus lagocephalus) puhul näitavad, et kehtivate piirnormide täitmine on raske, kuna looduslikult võib kaadmiumi rohkem esineda. Kumbagi kalaliiki tarbitakse vähe ja see mõjutab inimeste kokkupuudet kaadmiumiga ebaolulisel määral. Seega on asjakohane kehtestada kõnealuste kalaliikide puhul kõrgemad piirnormid, et tagada turu varustamine. |
| --- | --- |

(16)

Uued andmed kaadmiumi esinemise kohta sardiinide (Sardina pilchardus) ja lõuna-aafrika sintsüoptermudila (Sicyopterus lagocephalus) puhul näitavad, et kehtivate piirnormide täitmine on raske, kuna looduslikult võib kaadmiumi rohkem esineda. Kumbagi kalaliiki tarbitakse vähe ja see mõjutab inimeste kokkupuudet kaadmiumiga ebaolulisel määral. Seega on asjakohane kehtestada kõnealuste kalaliikide puhul kõrgemad piirnormid, et tagada turu varustamine.

| (17) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta.

| (18) | Liikmesriikidele ja toidukäitlejatele tuleks anda aega kakaotoodete ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toodete uute piirnormidega kohanemiseks. Kaadmiumi piirnormide kohaldamist kõnealuste toodete suhtes tuleks seepärast edasi lükata. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikidele ja toidukäitlejatele tuleks anda aega kakaotoodete ning imikutele ja väikelastele ettenähtud toodete uute piirnormidega kohanemiseks. Kaadmiumi piirnormide kohaldamist kõnealuste toodete suhtes tuleks seepärast edasi lükata.

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

1.   Käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa punktides 3.2.19 ja 3.2.20 sätestatud kaadmiumi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. Enne 1. jaanuari 2015 seaduslikult turule lastud, kõnealustele piirnormidele mittevastavate toiduainete turustamist võib jätkata pärast nimetatud kuupäeva kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise tähtaja lõpuni.

2.   Käesoleva määrusega muudetud määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa punktis 3.2.7 sätestatud kaadmiumi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019. Enne 1. jaanuari 2019 seaduslikult turule lastud, kõnealustele piirnormidele mittevastavate toiduainete turustamist võib jätkata pärast nimetatud kuupäeva kuni minimaalse säilivusaja või tarvitamise tähtaja lõpuni.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1881/2006, 19. detsember 2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

2

(3)  Scientific Opinion of the Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the European Commission on cadmium in food. The EFSA Journal (2009) 980, 1–139.

3

(4)  Toiduahelas olevate saasteainetega tegeleva Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon (CONTAM); Statement on tolerable weekly intake for cadmium. EFSA Journal (2011); 9(2):1975. [19 lk] doi:10.2903/j.efsa.2011.1975. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu/efsajournal

4

(5)  WHO Food Additives Series 64, 73rd meeting of the Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives (JECFA), World Health Organisation, Genf, 2011.

5

rd

(6)  Euroopa Toiduohutusamet; Cadmium dietary exposure in the European population. EFSA Journal (2012); 10(1):2551. [37 lk] doi:10.2903/j.efsa.2012.2551. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu/efsajournal

6

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Alajagu 3.2 („Kaadmium”) asendatakse järgmisega:







  „3.2. | Kaadmium | |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.2.1. | Köögi- ja puuviljad, välja arvatud juurviljad ja mugulköögiviljad, lehtköögiviljad, värsked ürdid, lehtkapsas, varsköögiviljad, seened ning merevetikad (27) | 0,050 |
| 3.2.2. | Juurviljad ja mugulköögiviljad, välja arvatud juurseller, pastinaak, aed-piimjuur, mädarõigas), varsköögiviljad (välja arvatud seller) (27). Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes. | 0,10 |
| 3.2.3. | Lehtköögiviljad, värsked ürdid, lehtkapsas, seller, juurseller, pastinaak, aed-piimjuur, mädarõigas ja järgmised seened: (27)
  Agaricus bisporus (šampinjonid), Pleurotus ostreatus (austerservikud), Lentinula edodes (shiitakeseened) | 0,20 |
| 3.2.4. | Seened, välja arvatud punktis 3.2.3 loetletud seened (27) | 1,0 |
| 3.2.5. | Teravili, välja arvatud nisu ja riis | 0.10 |
| 3.2.6. | — | Nisuterad, riisiterad |

1)

Alajagu 3.2 („Kaadmium”) asendatakse järgmisega:

„3.2.

Kaadmium

3.2.1.

Köögi- ja puuviljad, välja arvatud juurviljad ja mugulköögiviljad, lehtköögiviljad, värsked ürdid, lehtkapsas, varsköögiviljad, seened ning merevetikad (27)

0,050

3.2.2.

Juurviljad ja mugulköögiviljad, välja arvatud juurseller, pastinaak, aed-piimjuur, mädarõigas), varsköögiviljad (välja arvatud seller) (27). Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes.

0,10

3.2.3.

Lehtköögiviljad, värsked ürdid, lehtkapsas, seller, juurseller, pastinaak, aed-piimjuur, mädarõigas ja järgmised seened: (27)
  Agaricus bisporus (šampinjonid), Pleurotus ostreatus (austerservikud), Lentinula edodes (shiitakeseened)

0,20

3.2.4.

Seened, välja arvatud punktis 3.2.3 loetletud seened (27)

1,0

3.2.5.

Teravili, välja arvatud nisu ja riis

0.10

3.2.6.

—

Nisuterad, riisiterad

| — | Nisukliid ja nisuidud otsetarbimiseks |
| --- | --- |

—

Nisukliid ja nisuidud otsetarbimiseks

| — | Sojaoad |
| --- | --- |

—

Sojaoad

0,20

3.2.7.

Järgmised kakao- ja šokolaaditooted (49):

| — | piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 30 % |
| --- | --- |

—

piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 30 %

0,10 alates 1. jaanuarist 2019

| — | šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 % Piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 30 % |
| --- | --- |

—

šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on < 50 % Piimašokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 30 %

0,30 alates 1. jaanuarist 2019

| — | šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 50 % |
| --- | --- |

—

šokolaad, milles kakaokuivaine üldkogus on ≥ 50 %

0,80 alates 1. jaanuarist 2019

| — | lõpptarbijale müüdav kakaopulber või kakaopulber koostisosana lõpptarbijale müüdavas magustatud kakaopulbris (šokolaadijook) |
| --- | --- |

—

lõpptarbijale müüdav kakaopulber või kakaopulber koostisosana lõpptarbijale müüdavas magustatud kakaopulbris (šokolaadijook)

0,60 alates 1. jaanuarist 2019

3.2.8.

Veise-, lamba-, sea- ja linnuliha (välja arvatud rups) (6)

0,050

3.2.9.

Hobuseliha, välja arvatud rups (6)

0,20

3.2.10.

Veise-, lamba-, sea-, linnu- ja hobusemaks (6)

0,50

3.2.11.

Veise-, lamba-, sea-, linnu- ja hobuseneer (6)

1,0

3.2.12.

Kala lihaskude (24) (25), välja arvatud punktides 3.2.13, 3.2.14 ja 3.2.15 loetletud liigid

0,050

3.2.13.

Järgmiste kalade lihaskude (24) (25):

makrell (Scomber sp.), tuun (Thunnus sp., Katsuwonus pelamis, Euthynnus sp.), lõuna-aafrika sintsüoptermudil (Sicyopterus lagocephalus)

0,10

3.2.14.

Järgmiste kalade lihaskude (24) (25):

makrelltuunid (Auxis sp.)

0,15

3.2.15.

Järgmiste kalade lihaskude (24) (25):

| | anšoovised (Engraulis sp.) |
| --- | --- |

anšoovised (Engraulis sp.)

| | mõõkkala (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

mõõkkala (Xiphias gladius)

| | sardiin (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

sardiin (Sardina pilchardus)

0,25

3.2.16.

Koorikloomad (26): jäsemete ja tagakeha lihaskude (44). Krabi ja krabilaadsete koorikloomade (Brachyura ja Anomura) puhul jäsemete lihaskude

0,50

3.2.17.

Kahepoolmelised molluskid (26)

1,0

3.2.18.

Peajalgsed (sisikonnata)) (26)

1,0

3.2.19.

Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud (8) (29):

| — | lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud pulberpiimasegud |
| --- | --- |

—

lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud pulberpiimasegud

0,010 alates 1. jaanuarist 2015

| — | lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud vedelpiimasegud |
| --- | --- |

—

lehmapiimavalkudest või valgu hüdrolüsaatidest valmistatud vedelpiimasegud

0,005 alates 1. jaanuarist 2015

| — | sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega valmistatud pulberpiimasegud |
| --- | --- |

—

sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega valmistatud pulberpiimasegud

0,020 alates 1. jaanuarist 2015

| — | sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega valmistatud vedelpiimasegud |
| --- | --- |

—

sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega valmistatud vedelpiimasegud

0,010 alates 1. jaanuarist 2015

3.2.20.

Imikutele ja väikelastele ette nähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud (3) (29)

0,040 alates 1. jaanuarist 2015

3.2.21.

Toidulisandid, (39) välja arvatud punktis 3.2.22 loetletud toidulisandid

1,0

3.2.22.

Toidulisandid, (39) mis koosnevad üksnes või peamiselt kuivatatud merevetikatest, merevetikatest valmistatud toodetest või kuivatatud kahepoolmelistest molluskitest

3,0”

| 2) | Joonealusesse märkusse 26 lisatakse järgmine lause: „Pecten maximus'e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.” |
| --- | --- |

2)

Joonealusesse märkusse 26 lisatakse järgmine lause: „Pecten maximus'e puhul kohaldatakse piirnormi ainult lähendajalihase ja sugunäärmete suhtes.”

| 3) | Lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(49) | Teatavate kakao- ja šokolaaditoodete puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/36/EÜ (toiduks ettenähtud kakao- ja šokolaaditoodete kohta) (EÜT L 197, 3.8.2000, lk 19) I lisa A osa punktides 2, 3 ja 4 esitatud määratlusi.” |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(49)

Teatavate kakao- ja šokolaaditoodete puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/36/EÜ (toiduks ettenähtud kakao- ja šokolaaditoodete kohta) (EÜT L 197, 3.8.2000, lk 19) I lisa A osa punktides 2, 3 ja 4 esitatud määratlusi.”

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/80

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 489/2014,

12. mai 2014,

millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 13 lõiget 4,

pärast liikmesriikidele teatamist

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. Kõnealused meetmed jäeti jõusse nõukogu määrustega (EÜ) nr 1601/2001 (3) ja (EÜ) nr 1858/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. Kõnealused meetmed jäeti jõusse nõukogu määrustega (EÜ) nr 1601/2001 (3) ja (EÜ) nr 1858/2005 (4).

| (2) | Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (5) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte. Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest teatavad Korea eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(2)

Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (5) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud sama toote impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte. Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest teatavad Korea eksportivad tootjad.

| (3) | Praegu kohaldatav meede on dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (6) (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 558/2012) (7) pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendati muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riigist pärineva impordina või mitte (edaspidi „kehtivad meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Praegu kohaldatav meede on dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (6) (mida on muudetud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 558/2012) (7) pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendati muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riigist pärineva impordina või mitte (edaspidi „kehtivad meetmed”).

B.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (4) | Komisjon sai algmääruse artikli 13 lõike 4 kohase kehtivatest meetmetest vabastamise taotluse. Taotluse esitas Korea Vabariigi tootja Line Metal Co. Ltd (edaspidi „Line Metal”) ja selles käsitleti võimalust vabastada äriühing Line Metal kehtivatest meetmetest. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai algmääruse artikli 13 lõike 4 kohase kehtivatest meetmetest vabastamise taotluse. Taotluse esitas Korea Vabariigi tootja Line Metal Co. Ltd (edaspidi „Line Metal”) ja selles käsitleti võimalust vabastada äriühing Line Metal kehtivatest meetmetest.

| (5) | Olles läbi vaadanud äriühingu Line Metal esitatud tõendid ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning pärast seda, kui liidu tootmisharule oli antud võimalus esitada märkusi, algatas komisjon 28. augustil 2013 määrusega (EL) nr 806/2013 (8) (edaspidi „algatamismäärus”) meetmete läbivaatamise. |
| --- | --- |

(5)

Olles läbi vaadanud äriühingu Line Metal esitatud tõendid ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning pärast seda, kui liidu tootmisharule oli antud võimalus esitada märkusi, algatas komisjon 28. augustil 2013 määrusega (EL) nr 806/2013 (8) (edaspidi „algatamismäärus”) meetmete läbivaatamise.

| (6) | Algatamismäärusega tunnistas komisjon kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud ja äriühingu Line Metal valmistatud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Lisaks suunati algatamismääruse artikliga 3 tolliasutusi võtma asjakohaseid meetmeid sellise impordi registreerimiseks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(6)

Algatamismäärusega tunnistas komisjon kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud ja äriühingu Line Metal valmistatud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Lisaks suunati algatamismääruse artikliga 3 tolliasutusi võtma asjakohaseid meetmeid sellise impordi registreerimiseks vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5.

2.   Vaatlusalune toode

| (7) | Läbivaatamise käigus uuritav toode on Hiina Rahvavabariigist pärit või Korea Vabariigist lähetatud terastrossid ja -kaablid, sh mittehargnevad trossid (v.a roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 and 7312109813) (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(7)

Läbivaatamise käigus uuritav toode on Hiina Rahvavabariigist pärit või Korea Vabariigist lähetatud terastrossid ja -kaablid, sh mittehargnevad trossid (v.a roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 and 7312109813) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

3.   Aruandlusperiood

| (8) | Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. juuli 2012 kuni 30. juuni 2013. Andmeid koguti 2008. aastast kuni aruandlusperioodi lõpuni, et uurida kõiki kaubandusstruktuuri muutusi. |
| --- | --- |

(8)

Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. juuli 2012 kuni 30. juuni 2013. Andmeid koguti 2008. aastast kuni aruandlusperioodi lõpuni, et uurida kõiki kaubandusstruktuuri muutusi.

4.   Uurimine

| (9) | Komisjon teatas ametlikult äriühingule Line Metal ja Korea Vabariigi esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud ühtegi ärakuulamise taotlust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas ametlikult äriühingule Line Metal ja Korea Vabariigi esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud ühtegi ärakuulamise taotlust.

| (10) | Komisjon saatis äriühingule Line Metal küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid. Kontrollkäigud tehti äriühingu Line Metal valdustesse. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis äriühingule Line Metal küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid. Kontrollkäigud tehti äriühingu Line Metal valdustesse.

C.   JÄRELDUSED

| (11) | Uurimise tulemused kinnitasid, et Line Metal ei olnud seotud ühegi Hiina eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ega eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu laiendatud meetmeteni viinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodil, st 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009. Line Metal eksportis vaatlusalust toodet esimest korda pärast meetmete laiendamist Korea Vabariigile. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise tulemused kinnitasid, et Line Metal ei olnud seotud ühegi Hiina eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldati kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, ega eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu laiendatud meetmeteni viinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodil, st 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009. Line Metal eksportis vaatlusalust toodet esimest korda pärast meetmete laiendamist Korea Vabariigile.

| (12) | Äriühingu Line Metal tegevust saab käsitada kokkupanemise ja valmistamisena algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Line Metal ostab kodumaist terasest valtstraati, kuid impordib ka Hiina Rahvavabariigist terasest valtstraati, mida seejärel tõmmatakse, punutakse ja millest valmistatakse toode äriühingu Korea Vabariigis asuvas tehases. Valmistoodet müüakse kodumaisel turul ning eksporditakse ELi. |
| --- | --- |

(12)

Äriühingu Line Metal tegevust saab käsitada kokkupanemise ja valmistamisena algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Line Metal ostab kodumaist terasest valtstraati, kuid impordib ka Hiina Rahvavabariigist terasest valtstraati, mida seejärel tõmmatakse, punutakse ja millest valmistatakse toode äriühingu Korea Vabariigis asuvas tehases. Valmistoodet müüakse kodumaisel turul ning eksporditakse ELi.

| (13) | Aruandlusperioodil moodustasid Hiina päritolu toormaterjalid üle 60 % valmistoodete osade koguväärtusest. Sel põhjusel tuli läbi viia algmääruse artikli 13 lõike 2 kohane lisaväärtuse test. Kõnealune test näitas, et Hiina Rahvavabariigist sissetoodud osadele kokkupanemise ja valmistamise käigus lisandunud väärtus moodustas rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Nii leiti, et äriühingu Line Metal tootmistegevusega ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(13)

Aruandlusperioodil moodustasid Hiina päritolu toormaterjalid üle 60 % valmistoodete osade koguväärtusest. Sel põhjusel tuli läbi viia algmääruse artikli 13 lõike 2 kohane lisaväärtuse test. Kõnealune test näitas, et Hiina Rahvavabariigist sissetoodud osadele kokkupanemise ja valmistamise käigus lisandunud väärtus moodustas rohkem kui 25 % tootmiskuludest. Nii leiti, et äriühingu Line Metal tootmistegevusega ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses.

| (14) | Uurimine kinnitas, et Line Metal ei ostnud vaatlusalust valmistoodet Hiina Rahvavabariigist selleks, et seda ELi edasi müüa või lähetada ning et äriühing suudab põhjendada kogu oma aruandlusperioodiaegset eksporti. |
| --- | --- |

(14)

Uurimine kinnitas, et Line Metal ei ostnud vaatlusalust valmistoodet Hiina Rahvavabariigist selleks, et seda ELi edasi müüa või lähetada ning et äriühing suudab põhjendada kogu oma aruandlusperioodiaegset eksporti.

| (15) | Võttes arvesse põhjendustes 11–14 esitatud asjaolusid, järeldab komisjon, et Line Metal ei riku kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida on laiendatud muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse põhjendustes 11–14 esitatud asjaolusid, järeldab komisjon, et Line Metal ei riku kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida on laiendatud muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte.

| (16) | Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks äriühingule Line Metal ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Esitatud märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased. |
| --- | --- |

(16)

Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks äriühingule Line Metal ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Esitatud märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

D.   KEHTIVATEST MEETMETEST VABASTATUD ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

| (17) | Vastavalt eespool esitatud järeldustele tuleks äriühing Line Metal lisada nende ettevõtjate nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt eespool esitatud järeldustele tuleks äriühing Line Metal lisada nende ettevõtjate nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.

| (18) | Rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(18)

Rakendusmääruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu.

| (19) | Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse äriühingu Line Metal poolt toodetud terastrosside ja -kaablite import laiendatud meetmetest. Vabastus kehtib seega ainult Korea Vabariigist lähetatud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud terastrosside ja -kaablite impordile. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate terastrosside ja -kaablite suhtes, mille tootjaks on mis tahes äriühing, mida ei ole muudetud rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse äriühingu Line Metal poolt toodetud terastrosside ja -kaablite import laiendatud meetmetest. Vabastus kehtib seega ainult Korea Vabariigist lähetatud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud terastrosside ja -kaablite impordile. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate terastrosside ja -kaablite suhtes, mille tootjaks on mis tahes äriühing, mida ei ole muudetud rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu.

| (20) | Uue ettevõtjaga seonduv läbivaatamine tuleks lõpetada ning muudetud rakendusmäärust (EL) nr 102/2012 tuleks muuta, et lisada selle artikli 1 lõikes 4 esitatud tabelisse äriühing Line Metal, |
| --- | --- |

(20)

Uue ettevõtjaga seonduv läbivaatamine tuleks lõpetada ning muudetud rakendusmäärust (EL) nr 102/2012 tuleks muuta, et lisada selle artikli 1 lõikes 4 esitatud tabelisse äriühing Line Metal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 (mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 558/2012) artikli 1 lõikes 4 esitatud tabel asendatakse järgmise tabeliga:

| „Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim — Ri, Daesan-Myun, Haman — Gun, Gyungnam | A969 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969” |

„Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Korea Vabariik

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim — Ri, Daesan-Myun, Haman — Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969”

Artikkel 2

Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada määruse (EL) nr 806/2013 artikli 3 kohane impordi registreerimine. Selle sätte kohaselt juba registreeritud impordilt ei nõuta dumpinguvastast tollimaksu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1796/1999, 12. august 1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1601/2001, 2. august 2001, millega kehtestatakse teatavate Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1).

3

(4)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1858/2005, 8. november 2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 299, 16.11.2005, lk 1).

4

(5)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, 26. aprill 2010, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes (ELT L 117, 11.5.2010, lk 1).

5

(6)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, 27. jaanuar 2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

6

(7)  Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 558/2012, 26. juuni 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte (ELT L 168, 28.6.2012, lk 3).

7

(8)  Komisjoni määrus (EL) nr 806/2013, 26. august 2013, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 (millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte) läbivaatamine, et selgitada välja, kas kõnealuste meetmete kohaldamisel on võimalik teha erand ühele Korea eksportijale, ning millega tunnistatakse kehtetuks kõnealuse eksportija impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks ja kehtestatakse sellelt eksportijalt pärit impordi registreerimise nõue (ELT L 228, 27.8.2013, lk 1).

8

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/84

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 490/2014,

12. mai 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 48,3 |
| MK | 88,4 |
| TN | 49,2 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 62,7 |
| 0707 00 05 | MK | 59,9 |
| TR | 124,2 |
| ZZ | 92,1 |
| 0709 93 10 | TR | 108,9 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,3 |
| IL | 74,6 |
| MA | 45,2 |
| TN | 68,6 |
| TR | 51,4 |
| ZZ | 56,8 |
| 0805 50 10 | TR | 96,6 |
| ZZ | 96,6 |
| 0808 10 80 | AR | 131,2 |
| BR | 101,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 98,4 |
| MK | 27,7 |
| NZ | 140,1 |
| US | 191,6 |
| ZA | 101,4 |
| ZZ | 111,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

48,3

MK

88,4

TN

49,2

TR

65,0

ZZ

62,7

0707 00 05

MK

59,9

TR

124,2

ZZ

92,1

0709 93 10

TR

108,9

ZZ

108,9

0805 10 20

EG

44,3

IL

74,6

MA

45,2

TN

68,6

TR

51,4

ZZ

56,8

0805 50 10

TR

96,6

ZZ

96,6

0808 10 80

AR

131,2

BR

101,5

CL

101,7

CN

98,4

MK

27,7

NZ

140,1

US

191,6

ZA

101,4

ZZ

111,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/86

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. mai 2014,

22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli nr 3 kohandamise küsimuses seoses Horvaatia ühinemisega Euroopa Liiduga

(2014/266/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | „Päritolustaatusega toodete” ja halduskoostöö meetodite kontseptsioon on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud kokkuleppele lisatud protokollis nr 3 (1) („leping”). |
| --- | --- |

(1)

„Päritolustaatusega toodete” ja halduskoostöö meetodite kontseptsioon on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud kokkuleppele lisatud protokollis nr 3 (1) („leping”).

| (2) | Pärast Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 kohaldatakse kaubavahetuse suhtes Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepingut ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine tuleks katkestada alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 kohaldatakse kaubavahetuse suhtes Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepingut ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine tuleks katkestada alates nimetatud kuupäevast.

| (3) | Lepingu nõuetekohaseks toimimiseks ning majandusettevõtjate ja tolliametite töö hõlbustamiseks on seetõttu asjakohane protokolli nr 3 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu nõuetekohaseks toimimiseks ning majandusettevõtjate ja tolliametite töö hõlbustamiseks on seetõttu asjakohane protokolli nr 3 vastavalt muuta.

| (4) | Vastavalt protokolli nr 3 artiklile 39 võib ühiskomitee otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt protokolli nr 3 artiklile 39 võib ühiskomitee otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (5) | Liidu seisukoht ELi ja Šveitsi ühiskomitees peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoht ELi ja Šveitsi ühiskomitees peaks seetõttu põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

22. juulil 1972. aastal Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepinguga asutatud ühiskomitees liidu nimel vastu võetav seisukoht protokolli nr 3 kohandamise küsimuses põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Ühiskomitee otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 6. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. STOURNARAS

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

---

EELNÕU

EL–ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2014,

... 2014,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus sisalduvat, mõiste „päritolustaatusega tooted” määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat protokolli nr 3

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 Brüsselis allkirjastatud lepingut, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 mõiste „päritolustaatusega tooted” määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle artiklit 39,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia”) ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(1)

Horvaatia Vabariik (edaspidi „Horvaatia”) ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013.

| (2) | Pärast Horvaatia ühinemist reguleeritakse kaubavahetust Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepinguga ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine katkestatakse alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Horvaatia ühinemist reguleeritakse kaubavahetust Horvaatia ja Šveitsi Konföderatsiooni (edaspidi „Šveits”) vahel lepinguga ning Horvaatia ja Šveitsi vahel sõlmitud kaubanduslepingute kohaldamine katkestatakse alates nimetatud kuupäevast.

| (3) | Alates Horvaatia ühinemisest tuleb Horvaatiast pärinevaid kaupu, mida lepingu raames imporditakse Šveitsi, käsitleda liidust pärinevatena. |
| --- | --- |

(3)

Alates Horvaatia ühinemisest tuleb Horvaatiast pärinevaid kaupu, mida lepingu raames imporditakse Šveitsi, käsitleda liidust pärinevatena.

| (4) | Seepärast peaks alates 1. juulist 2013 Horvaatia kaubavahetust Šveitsiga reguleerima käesoleva õigusaktiga muudetud lepingu alusel. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast peaks alates 1. juulist 2013 Horvaatia kaubavahetust Šveitsiga reguleerima käesoleva õigusaktiga muudetud lepingu alusel.

| (5) | Et tagada sujuv üleminek ja õiguskindlus, on vaja teha lepingu protokollis nr 3 mõned tehnilised muudatused ning võtta teatavad üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(5)

Et tagada sujuv üleminek ja õiguskindlus, on vaja teha lepingu protokollis nr 3 mõned tehnilised muudatused ning võtta teatavad üleminekumeetmed.

| (6) | Samalaadsed üleminekumeetmed ja -menetlused nähakse ette 2012. aasta ühinemisakti IV lisa punktis 5. |
| --- | --- |

(6)

Samalaadsed üleminekumeetmed ja -menetlused nähakse ette 2012. aasta ühinemisakti IV lisa punktis 5.

| (7) | Protokoll nr 3 peaks seepärast kehtima koos järgmiste üleminekusätetega alates 1. juulist 2013, |
| --- | --- |

(7)

Protokoll nr 3 peaks seepärast kehtima koos järgmiste üleminekusätetega alates 1. juulist 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I OSA

TEHNILISED MUUDATUSED LISAPROTOKOLLI TEKSTIS

Artikkel 1

Päritolureeglid

Protokolli nr 3 muudetakse järgmiselt.

| a) | IVa lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

a)

IVa lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisas esitatud tekstiga;

| b) | IVb lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

b)

IVb lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisas esitatud tekstiga.

II OSA

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 2

Kauba päritolu tõendamine ja halduskoostöö

1.   Horvaatia ja Šveits aktsepteerivad teineteise poolt välja antud või sooduslepingute raames nõuetekohaselt koostatud päritolutõendeid järgmistel tingimustel:

| a) | kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt lepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele; |
| --- | --- |

a)

kõnealune päritolu tagab tariifse sooduskohtlemise vastavalt lepingus sisalduvatele tariifsetele soodusmeetmetele;

| b) | päritolutõend ja veodokumendid anti välja või vormistati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning |
| --- | --- |

b)

päritolutõend ja veodokumendid anti välja või vormistati hiljemalt päev enne ühinemiskuupäeva ning

| c) | päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

päritolutõend esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemise kuupäeva.

Kui kaup on impordiks deklareeritud kas Horvaatias või Šveitsis enne ühinemiskuupäeva vastavalt Horvaatia ja Šveitsi vahel kõnealusel ajal kohaldatud sooduslepingule, võib aktsepteerida ka selle lepingu raames tagantjärele välja antud päritolutõendit tingimusel, et see esitatakse tolliasutustele nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast.

2.   Horvaatial on õigus jätta kehtivaks load, millega on Horvaatia ja Šveitsi vahel enne ühinemist kohaldatud sooduslepingu alusel antud „heakskiidetud eksportija” staatus, tingimusel et:

| a) | samasugune säte sisaldub ka Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning |
| --- | --- |

a)

samasugune säte sisaldub ka Šveitsi ja Euroopa Ühenduse vahel enne ühinemiskuupäeva sõlmitud lepingus ning

| b) | heakskiidetud eksportijad täidavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid. |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud eksportijad täidavad kõnealuse lepingu alusel kehtivaid päritolureegleid.

Need load asendatakse hiljemalt aasta pärast ühinemiskuupäeva uute lubadega, mis on välja antud vastavalt lepingu tingimustele.

3.   Šveitsi või Horvaatia pädevad tolliasutused võtavad vastu edaspidised lõigetes 1 ja 2 osutatud sooduslepingu alusel välja antud päritolutõendite järelkontrolli taotlused kolme aasta jooksul pärast asjaomase päritolutõendi väljaandmist ja kõnealused asutused võivad selliseid taotlusi esitada kolme aasta jooksul pärast seda, kui nad on koos impordideklaratsiooniga esitatud päritolutõendi heaks kiitnud.

Artikkel 3

Transiitkaup

1.   Lepingu sätteid võib kohaldada kas Horvaatiast Šveitsi või Šveitsist Horvaatiasse eksporditava kauba suhtes, mis vastab protokolli nr 3 sätetele ning mis on ühinemise kuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud Horvaatias või Šveitsis asuvas tollilaos või vabatsoonis.

2.   Sellistel juhtudel võidakse rakendada sooduskohtlemist tingimusel, et eksportiva riigi tolliasutuse poolt tagantjärele välja antud päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele nelja kuu jooksul pärast ühinemiskuupäeva.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013.

...

Ühiskomitee nimel

eesistuja

---

I LISA

„IVa LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ — митническо разрешение No ... (1), декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (2)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudi- jimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) oświadcza, że — jeśli wyraźnie nie określono inaczej — produkty te mają ... (2) pochodzenie preferencyjne.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne tekst

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2)

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2)

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyn- dighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2)

(3)

(Koht ja kuupäev)

(4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb siia kanda heakskiidetud eksportija loa number. Kui liikumissertifikaati ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui liikumissertifikaat käsitleb täielikult või osaliselt kaupu, mis pärinevad Ceutast või Melillast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega CM dokumendis, mille alusel sertifikaat koostatakse.

2

(3)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need näitajad välja jätta.

3

(4)  Juhtudel, kus eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka dokumendile allakirjutanud isiku nime väljajätmise kohta.”

4

---

II LISA

„IVb LISA

EUR-MED ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

EUR-MED arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ — митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera n o ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliamenti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière n o ... (1)] déclare que, sauf indication

claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br ... (1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla;

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo

indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi

skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2):

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta,

tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hiányában az

áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Portugalikeelne tekst

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n. o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, tieto výrobky majú preferenčný pôvod v ... (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

| — | cumulation applied with (name of the country/countries) |
| --- | --- |

—

cumulation applied with (name of the country/countries)

| — | no cumulation applied (3) |
| --- | --- |

—

no cumulation applied (3)

(4)

(Koht ja kuupäev)

(5)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb kirjutada loetavalt allakirjutaja nimi)

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka märkida heakskiidetud eksportija loa number. Kui liikumissertifikaati ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui liikumissertifikaat käsitleb täielikult või osaliselt kaupu, mis pärinevad Ceutast või Melillast, peab eksportija need selgelt tähistama märkega CM dokumendis, mille alusel sertifikaat koostatakse.

2

(3)  Täita või kustutada vastavalt vajadusele.

3

(4)  Kui samad andmed sisalduvad dokumendis endas, võib need näitajad välja jätta.

4

(5)  Kui eksportija allkirja ei nõuta, jäetakse koos allkirjaga märkimata ka allakirjutaja nimi.”

5

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/98 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/98

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. mai 2014,

EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetava seisukoha kohta, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muudatust

(2014/267/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

| (3) | EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid ja korda koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingu protokoll nr 31 sisaldab sätteid ja korda koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

| (4) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1291/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1291/2013 (3).

| (5) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1292/2013 (4). |
| --- | --- |

(5)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1292/2013 (4).

| (6) | Seepärast tuleks vastavalt muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks vastavalt muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014.

| (7) | Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(7)

Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) kavandatava muutmise kohta EMP ühiskomitees Euroopa Liidu nimel vastu võetav seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 6. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. STOURNARAS

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2014,

...,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 86 ja 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (1). |
| --- | --- |

(1)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (1).

| (2) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (2). |
| --- | --- |

(2)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1292/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (2).

| (3) | Seepärast tuleks vastavalt muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks vastavalt muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:






  „— | 32013 R 1291: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).
  Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.” |
| --- | --- | --- |

1.

Lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:

„—

32013 R 1291: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

Liechtenstein ei osale kõnealuses programmis ega selle rahastamises.”

| 2. | Lõike 11 punkti a lisatakse järgmine tekst:
  „, muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32013 R 1292: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1292/2013, 11. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).” |
| --- | --- | --- |

2.

Lõike 11 punkti a lisatakse järgmine tekst:

„, muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32013 R 1292: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1292/2013, 11. detsember 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).”

| 3. | Lõike 11 punkt b jäetakse välja. |
| --- | --- |

3.

Lõike 11 punkt b jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud viimane EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohane teade (3).

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee

sekretärid

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 104.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 174.

2

(3)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

3

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/102 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/102

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. mai 2014,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees vastu võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmisega

(2014/268/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 165 lõiget 4, artikli 166 lõiget 4 ja artikli 218 lõiget 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu protokolli nr 31.

| (3) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) protokoll nr 31 sisaldab sätteid ja korda koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) protokoll nr 31 sisaldab sätteid ja korda koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

| (4) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1288/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1288/2013 (3).

| (5) | Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014.

| (6) | Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille liit võtab vastu EMP ühiskomitees EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmise ettepaneku suhtes, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 6. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. STOURNARAS

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).

3

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2014,

...,

millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 86 ja 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1). |
| --- | --- |

(1)

Asjakohane on laiendada EMP lepingu osaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (1).

| (2) | Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et kõnealune laiendatud koostöö saaks alata 1. jaanuarist 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu protokolli nr 31 artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lõike 2m järele lisatakse järgmine lõige:






  „2n. | EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2014 järgmises programmis:






  — | 32013 R 1288: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lõike 2m järele lisatakse järgmine lõige:

„2n.

EFTA riigid osalevad alates 1. jaanuarist 2014 järgmises programmis:

—

32013 R 1288: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1288/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse „Erasmus+”: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 50).”

| 2. | Lõike 3 tekst asendatakse järgmisega:
  „EFTA riigid osalevad lõigetes 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m ja 2n osutatud programmide ja meetmete rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a.” |
| --- | --- |

2.

Lõike 3 tekst asendatakse järgmisega:

„EFTA riigid osalevad lõigetes 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m ja 2n osutatud programmide ja meetmete rahastamises vastavalt lepingu artikli 82 lõike 1 punktile a.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast seda, kui on esitatud viimane EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohane teade (2).

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, ...

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 50.

1

(2)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

2

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/104 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/104

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

6. mai 2014,

millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped

(2014/269/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), (1) ning eelkõige selle artikli 26 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JSK, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist, (2) ning eelkõige selle artikleid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. novembril 2009. aastal vastu otsuse 2009/935/JSK (3) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. novembril 2009. aastal vastu otsuse 2009/935/JSK (3)

| (2) | Kuna loetelu kolmandatest riikidest ja organisatsioonidest, kellega Europol sõlmib kokkulepped, s.o otsuse 2009/371/JSK artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud loetelu (edaspidi „loetelu”) koostamine on seotud liidu ja selle liikmesriikide välissuhetega, annab see punkt nõukogule rakendamisvolitused loetelu koostamiseks. Otsuste 2009/371/JSK ja 2009/935/JSK kohaselt esitatakse kõnealune loetelu otsuse 2009/935/JSK lisas. |
| --- | --- |

(2)

Kuna loetelu kolmandatest riikidest ja organisatsioonidest, kellega Europol sõlmib kokkulepped, s.o otsuse 2009/371/JSK artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud loetelu (edaspidi „loetelu”) koostamine on seotud liidu ja selle liikmesriikide välissuhetega, annab see punkt nõukogule rakendamisvolitused loetelu koostamiseks. Otsuste 2009/371/JSK ja 2009/935/JSK kohaselt esitatakse kõnealune loetelu otsuse 2009/935/JSK lisas.

| (3) | Europoli haldusnõukogu ülesandeks on loetelu vajaduse korral läbi vaadata ja otsustada, kas esitada nõukogule selle muutmise ettepanek. |
| --- | --- |

(3)

Europoli haldusnõukogu ülesandeks on loetelu vajaduse korral läbi vaadata ja otsustada, kas esitada nõukogule selle muutmise ettepanek.

| (4) | Europoli haldusnõukogu otsustas oma 3.–4. oktoobri 2012. aasta koosolekul soovitada nõukogul lisada teatavad kolmandad riigid loetellu ning esitas otsuse aluseks oleva operatiivse vajaduse sõlmida nimetatud kolmandate riikidega koostöölepingud. |
| --- | --- |

(4)

Europoli haldusnõukogu otsustas oma 3.–4. oktoobri 2012. aasta koosolekul soovitada nõukogul lisada teatavad kolmandad riigid loetellu ning esitas otsuse aluseks oleva operatiivse vajaduse sõlmida nimetatud kolmandate riikidega koostöölepingud.

| (5) | On väga oluline, et koostöökokkulepete sõlmimise menetluse alustamisel seaks Europol esikohale Gruusia, võttes arvesse 2009. aastal loodud idapartnerluse raames võetud kohustusi, Euroopa Liidu ja Gruusia vaheline assotsieerimislepingu parafeerimist 2013. aasta novembris ning ELi–Gruusia assotsieerimiskava, samuti ELi–Gruusia viisanõude kaotamise tegevuskava. |
| --- | --- |

(5)

On väga oluline, et koostöökokkulepete sõlmimise menetluse alustamisel seaks Europol esikohale Gruusia, võttes arvesse 2009. aastal loodud idapartnerluse raames võetud kohustusi, Euroopa Liidu ja Gruusia vaheline assotsieerimislepingu parafeerimist 2013. aasta novembris ning ELi–Gruusia assotsieerimiskava, samuti ELi–Gruusia viisanõude kaotamise tegevuskava.

| (6) | Otsust 2009/935/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2009/935/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Nõukogu otsustas 19. detsembril 2012 konsulteerida Euroopa Parlamendiga ning Euroopa Parlament esitas pärast seda konsulteerimist arvamuse (4), |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu otsustas 19. detsembril 2012 konsulteerida Euroopa Parlamendiga ning Euroopa Parlament esitas pärast seda konsulteerimist arvamuse (4),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/935/JSK lisa punkti 1 lisatakse järgmised kanded:

| — | Brasiilia |
| --- | --- |

—

Brasiilia

| — | Gruusia |
| --- | --- |

—

Gruusia

| — | Mehhiko |
| --- | --- |

—

Mehhiko

| — | Araabia Ühendemiraadid. |
| --- | --- |

—

Araabia Ühendemiraadid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. STOURNARAS

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

2

(3)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (ELT L 325, 11.12.2009, lk 12).

3

(4)  20. november 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/106

---

NÕUKOGU OTSUS 2014/270/ÜVJP,

12. mai 2014,

millega muudetakse nõukogu otsust 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. aprillil 2010 vastu otsuse 2010/231/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. aprillil 2010 vastu otsuse 2010/231/ÜVJP (1).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) olukorra kohta Somaalias, milles kinnitas veel kord Somaalia suhtes kehtestatud relvaembargo kehtivust ja pikendas 25. oktoobrini 2014 oma otsust, mille kohaselt ei kohaldata relvaembargot relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud teatud esemete tarned, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas ning mille osas on nõutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) alusel loodud sanktsioonide komitee eelnev nõusolek. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 5. märtsil 2014 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) olukorra kohta Somaalias, milles kinnitas veel kord Somaalia suhtes kehtestatud relvaembargo kehtivust ja pikendas 25. oktoobrini 2014 oma otsust, mille kohaselt ei kohaldata relvaembargot relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud teatud esemete tarned, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas ning mille osas on nõutav ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 751 (1992) alusel loodud sanktsioonide komitee eelnev nõusolek.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014) muudetakse teavitamisnõudeid, mida kohaldatakse Somaalia julgeolekujõududele relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamise suhtes, ning muudetakse ka erandi tegemise menetlust, mida kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas sätestatud esemete tarnete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2142 (2014) muudetakse teavitamisnõudeid, mida kohaldatakse Somaalia julgeolekujõududele relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamise suhtes, ning muudetakse ka erandi tegemise menetlust, mida kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2111 (2013) lisas sätestatud esemete tarnete suhtes.

| (4) | Seepärast tuleks otsust 2010/231/ÜVJP vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks otsust 2010/231/ÜVJP vastavalt muuta.

| (5) | Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(5)

Teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/231/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikes 3 asendatakse punktid f ja g järgmisega:






  „f) | relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes ning sõjalise tegevusega seotud tehnilise nõustamise, rahalise ja muu toetuse ja väljaõppe otsese või kaudse pakkumise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud seoses II lisas loetletud esemete tarnimisega, kui sanktsioonide komiteed on teavitatud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikes 3 asendatakse punktid f ja g järgmisega:

„f)

relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes ning sõjalise tegevusega seotud tehnilise nõustamise, rahalise ja muu toetuse ja väljaõppe otsese või kaudse pakkumise suhtes, mis on ette nähtud üksnes Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõudude arendamiseks, et tagada Somaalia elanike julgeolek, välja arvatud seoses II lisas loetletud esemete tarnimisega, kui sanktsioonide komiteed on teavitatud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4;

| g) | II lisas sätestatud relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes Somaalia föderaalvalitsusele, mille sanktsioonide komitee on eelnevalt ja üksikjuhtumipõhiselt heaks kiitnud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4a;”. |
| --- | --- |

g)

II lisas sätestatud relvade ja igasuguste nendega seotud materjalide tarnimise, müügi või üleandmise suhtes Somaalia föderaalvalitsusele, mille sanktsioonide komitee on eelnevalt ja üksikjuhtumipõhiselt heaks kiitnud, nagu see on sätestatud käesoleva artikli lõikes 4a;”.

| 2) | Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4)   Somaalia föderaalvalitsus kannab põhivastutust sanktsioonide komitee eelneva teavitamise eest, kui tegemist on relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamisega Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõududele, nagu see on sätestatud lõike 3 punktis f. Alternatiivse võimalusena võivad abi andvad liikmesriigid teavitada sanktsioonide komiteed vähemalt viis päeva ette, konsulteerides seejuures Somaalia föderaalvalitsusega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punktide 3 ja 4 kohaselt. Kui liikmesriik otsustab sanktsioonide komiteed teavitada, peab selline teade sisaldama järgmist: relvade ja laskemoona tootja ja tarnija andmed, relvade ja laskemoona kirjeldus, sealhulgas nende liik, kaliiber ja kogus, kavandatav tarnekuupäev ja -koht ning kogu asjakohane teave kavandatavaks sihtpunktiks oleva Somaalia julgeolekujõudude üksuse või kavandatava ladustamiskoha kohta. Relvi või laskemoona tarniv liikmesriik võib koostöös Somaalia föderaalvalitsusega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast kõnealuste esemete tarnimist esitada sanktsioonide komiteele kirjaliku kinnituse tarne lõpuleviimise kohta, mis sisaldab ka tarnitud relvade ja laskemoona seerianumbreid, teavet transpordi kohta, veokirja, lastimanifesti või pakkelehti ning teavet ladustamiskoha kohta.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 1 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4)   Somaalia föderaalvalitsus kannab põhivastutust sanktsioonide komitee eelneva teavitamise eest, kui tegemist on relvade, laskemoona või sõjalise varustuse tarnimise või nõustamise, abi või väljaõppe osutamisega Somaalia föderaalvalitsuse julgeolekujõududele, nagu see on sätestatud lõike 3 punktis f. Alternatiivse võimalusena võivad abi andvad liikmesriigid teavitada sanktsioonide komiteed vähemalt viis päeva ette, konsulteerides seejuures Somaalia föderaalvalitsusega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punktide 3 ja 4 kohaselt. Kui liikmesriik otsustab sanktsioonide komiteed teavitada, peab selline teade sisaldama järgmist: relvade ja laskemoona tootja ja tarnija andmed, relvade ja laskemoona kirjeldus, sealhulgas nende liik, kaliiber ja kogus, kavandatav tarnekuupäev ja -koht ning kogu asjakohane teave kavandatavaks sihtpunktiks oleva Somaalia julgeolekujõudude üksuse või kavandatava ladustamiskoha kohta. Relvi või laskemoona tarniv liikmesriik võib koostöös Somaalia föderaalvalitsusega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast kõnealuste esemete tarnimist esitada sanktsioonide komiteele kirjaliku kinnituse tarne lõpuleviimise kohta, mis sisaldab ka tarnitud relvade ja laskemoona seerianumbreid, teavet transpordi kohta, veokirja, lastimanifesti või pakkelehti ning teavet ladustamiskoha kohta.”

| 3) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:
  „4a)   Somaalia föderaalvalitsus kannab põhivastutust sanktsioonide komiteelt eelneva heakskiidu taotlemise eest seoses II lisas sätestatud mis tahes esemete tarnetega, nagu see on sätestatud lõike 3 punktis g. Alternatiivse võimalusena võivad liikmesriigid taotleda sanktsioonide komitee eelnevat heakskiitu, konsulteerides seejuures Somaalia föderaalvalitsusega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punkti 3 kohaselt.” |
| --- | --- |

3)

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:

„4a)   Somaalia föderaalvalitsus kannab põhivastutust sanktsioonide komiteelt eelneva heakskiidu taotlemise eest seoses II lisas sätestatud mis tahes esemete tarnetega, nagu see on sätestatud lõike 3 punktis g. Alternatiivse võimalusena võivad liikmesriigid taotleda sanktsioonide komitee eelnevat heakskiitu, konsulteerides seejuures Somaalia föderaalvalitsusega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2142 (2014) punkti 3 kohaselt.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Brüssel, 12. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsus 2010/231/ÜVJP, mis käsitleb Somaalia vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2009/138/ÜVJP (ELT L 105, 27.4.2010, lk 17).

1

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/108 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/108

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2014/271/ÜVJP,

12. mai 2014,

millega rakendatakse otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/656/ÜVJP, millega uuendatakse Côte d'Ivoire'i vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 29. oktoobril 2010 vastu otsuse 2010/656/ÜVJP.

| (2) | Nõukogu vaatas kooskõlas otsuse 2010/656/ÜVJP artikli 10 lõikega 3 läbi nimetatud otsuse artikli 4 lõike 1 punktis b ja artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu vaatas kooskõlas otsuse 2010/656/ÜVJP artikli 10 lõikega 3 läbi nimetatud otsuse artikli 4 lõike 1 punktis b ja artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud meetmed.

| (3) | Nõukogu on teinud kindlaks, et ühe isiku jätmiseks otsuse 2010/656/ÜVJP II lisas sätestatud loetellu ei ole enam alust. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on teinud kindlaks, et ühe isiku jätmiseks otsuse 2010/656/ÜVJP II lisas sätestatud loetellu ei ole enam alust.

| (4) | Samuti tuleks otsuse 2010/656/ÜVJP II lisas sätestatud loetelus ajakohastada kahe isikuga seotud teavet. |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleks otsuse 2010/656/ÜVJP II lisas sätestatud loetelus ajakohastada kahe isikuga seotud teavet.

| (5) | Otsust 2010/656/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2010/656/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/656/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Brüssel, 12. mai 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 28.

1

---

LISA

Otsuse 2010/656/ÜVJP II lisa muudetakse järgmiselt.

| I. | Järgmist isikut käsitlev kanne asendatakse järgmisega: | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseerimisandmed | Loetellu kandmise põhjused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. | Marcel Gossio | Sündinud 18. veebruaril 1951 Adjamés. Passi number: 08AA14345 (kaotas eeldatavasti kehtivuse 6. oktoobril 2013) | Tema suhtes kehtib rahvusvaheline vahistamiskäsk. On osalenud riigi raha omastamises ning relvastatud rühmitustele raha ja relvade hankimises.
  Võtmeisik Gbagbo klanni ja relvastatud rühmituste rahastamises. Keskse tähtsusega isik ka ebaseaduslikus relvakaubanduses.
  Märkimisväärsed rahasummad, mis ta on omastanud, ja ebaseadusliku relvakaubanduse võrgustike tundmine teevad ta jätkuvalt ohtlikuks Côte d'Ivoire'i stabiilsusele ja julgeolekule. |

I.

Järgmist isikut käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseerimisandmed

Loetellu kandmise põhjused

4.

Marcel Gossio

Sündinud 18. veebruaril 1951 Adjamés. Passi number: 08AA14345 (kaotas eeldatavasti kehtivuse 6. oktoobril 2013)

Tema suhtes kehtib rahvusvaheline vahistamiskäsk. On osalenud riigi raha omastamises ning relvastatud rühmitustele raha ja relvade hankimises.

Võtmeisik Gbagbo klanni ja relvastatud rühmituste rahastamises. Keskse tähtsusega isik ka ebaseaduslikus relvakaubanduses.

Märkimisväärsed rahasummad, mis ta on omastanud, ja ebaseadusliku relvakaubanduse võrgustike tundmine teevad ta jätkuvalt ohtlikuks Côte d'Ivoire'i stabiilsusele ja julgeolekule.

| II. | Järgmise isiku nimi teda käsitlevas kandes asendatakse järgmisega:
  „Justin Koné Katina” asemele kantakse „Justin Koné Katinan”. |
| --- | --- |

II.

Järgmise isiku nimi teda käsitlevas kandes asendatakse järgmisega:

„Justin Koné Katina” asemele kantakse „Justin Koné Katinan”.

| III. | Järgmist isikut käsitlev kanne jäetakse välja:
  Oulaï Delafosse. |
| --- | --- |

III.

Järgmist isikut käsitlev kanne jäetakse välja:

Oulaï Delafosse.

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/110 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/110

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

12. mai 2014,

millega lõpetatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit aglomeerkivide importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

(2014/272/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

ALGATAMINE

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algatas juunis 2013 dumpinguvastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist pärit aglomeerkivide impordiga liitu ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) algatas juunis 2013 dumpinguvastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist pärit aglomeerkivide impordiga liitu ning avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 14. mail 2013 A.St.A Europe (edaspidi „kaebuse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu aglomeerkivide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 14. mail 2013 A.St.A Europe (edaspidi „kaebuse esitaja”) liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu aglomeerkivide kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

| (4) | Komisjon teavitas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, liidu tootjate ühendusi, Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „HRV”) teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV esindajaid, teadaolevaid importijaid, aglomeerkivide valmistamiseks kasutatava tooraine ja asjaomaste tootmisseadmete teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevad kasutajaid, tooraine tootjate ühendusi ning kasutajate ja tarbijate ühendusi ning saatis neile küsimustikud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, liidu tootjate ühendusi, Hiina Rahvavabariigi (edaspidi „HRV”) teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV esindajaid, teadaolevaid importijaid, aglomeerkivide valmistamiseks kasutatava tooraine ja asjaomaste tootmisseadmete teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevad kasutajaid, tooraine tootjate ühendusi ning kasutajate ja tarbijate ühendusi ning saatis neile küsimustikud. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (5) | Kaebuse esitaja, teised liidu tootjad, HRV eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Kaebuse esitaja, teised liidu tootjad, HRV eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

B.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (6) | 18. veebruaril 2014 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. |
| --- | --- |

(6)

18. veebruaril 2014 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi.

| (7) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(7)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (8) | Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(8)

Uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. Seega leidis komisjon, et see menetlus tuleks lõpetada. Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (9) | Seega otsustas komisjon, et HRVst pärit aglomeerkivide liitu importimist käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(9)

Seega otsustas komisjon, et HRVst pärit aglomeerkivide liitu importimist käsitlev dumpinguvastane menetlus tuleks lõpetada.

| (10) | Käesolev otsus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus on kooskõlas algmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodide ex 6810 11 90, ex 6810 19 00, ex 6810 91 00, ex 6810 99 00, ex 7016 10 00, ex 7016 90 40, ex 7016 90 70 ja ex 7020 00 80 alla kuuluvate plaatide ja muude tasase pinnaga toodete, vaiguga seotud tehiskivi plokkide ja tahvlite või vaiguga seotud kivi ja/või klaasi ja/või peegli aglomeratsioonide liitu suunatud importi käsitlev dumpinguvastane menetlus.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. mai 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 183, 28.6.2013, lk 21.

2

---

Parandused

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/112 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/112

---

Nõukogu 22. aprilli 2014. aasta määruse (EL) nr 432/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 seoses teatavate kalapüügivõimalustega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 126, 29. aprill 2014
  )

Leheküljel 24 I lisa punkti 40 tabelis

asendatakse

| „40) | Kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 liidu veed
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 768 (1) | | |
| Taani | 26 530 (1) | | |
| Saksamaa | 800 (1) | | |
| Prantsusmaa | 2 417 (1) | | |
| Madalmaad | 2 434 (1) | | |
| Rootsi | 7 101 (2)
   (1) | | |
| Ühendkuningriik | 2 254 (1) | | |
| Liit | 42 304 (2)
   (1) | | |
| Norra | 256 936 (3) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

„40)

Kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes asendatakse järgmisega:

„Liik:

Harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 liidu veed

(MAC/2A34.)

Belgia

768 (1)

Taani

26 530 (1)

Saksamaa

800 (1)

Prantsusmaa

2 417 (1)

Madalmaad

2 434 (1)

Rootsi

7 101 (2)
   (1)

Ühendkuningriik

2 254 (1)

Liit

42 304 (2)
   (1)

Norra

256 936 (3)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

järgmisega:

| „40) | Kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes asendatakse järgmisega:










  „Liik: | Harilik makrell

  Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 liidu veed
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 768 (5) | | |
| Taani | 26 530 (5) | | |
| Saksamaa | 800 (5) | | |
| Prantsusmaa | 2 417 (5) | | |
| Madalmaad | 2 434 (5) | | |
| Rootsi | 7 101 (4)
   (5) | | |
| Ühendkuningriik | 2 254 (5) | | |
| Liit | 42 304 (4)
   (5) | | |
| Norra | 256 936 (6) | | |
| TAC | Ei kohaldata | | Analüütiline TAC |

„40)

Kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas, IIa, IIIb ja IIIc püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu vetes asendatakse järgmisega:

„Liik:

Harilik makrell

Scomber scombrus

Püügipiirkond:

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 liidu veed

(MAC/2A34.)

Belgia

768 (5)

Taani

26 530 (5)

Saksamaa

800 (5)

Prantsusmaa

2 417 (5)

Madalmaad

2 434 (5)

Rootsi

7 101 (4)
   (5)

Ühendkuningriik

2 254 (5)

Liit

42 304 (4)
   (5)

Norra

256 936 (6)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC

---

(1)  Eritingimus: kaasa arvatud järgmine kogus tonnides, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-).

1

247.

Käesoleva eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(2)  Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.).

2

(3)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab järgmist Norra osa Põhjamere TACis:

3

74 500.

Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmine kogus tonnides, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.):

3 000.”

(4)  Eritingimus: kaasa arvatud järgmine kogus tonnides, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-).

4

247.

Käesoleva eritingimuse kohase kalapüügi korral arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(5)  Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.).

5

(6)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab järgmist Norra osa Põhjamere TACis:

6

74 500.

Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud järgmine kogus tonnides, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.):

3 000.”

---

| 13.5.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/114 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/114

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL (kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 127, 29. aprill 2014
  )

Leheküljel 50 artiklis 12

asendatakse:

„Artikkel 12

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. oktoobriks 2015. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti.”

järgmisega:

„Artikkel 12

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. oktoobriks 2016. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti.”

Leheküljel 50 artiklis 13

asendatakse:

„Artikkel 13

Aruandlus

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. oktoobriks 2018 aruande, milles ta hindab konfiskeerimist ja vara tagasivõitmist käsitleva kehtiva siseriikliku õiguse mõju, ning lisab aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Kõnealuses aruandes hindab komisjon ka seda, kas on vaja muuta artikli 5 lõikes 2 esitatud kuritegude loetelu.”

järgmisega:

„Artikkel 13

Aruandlus

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 4. oktoobriks 2019 aruande, milles ta hindab konfiskeerimist ja vara tagasivõitmist käsitleva kehtiva siseriikliku õiguse mõju, ning lisab aruandele vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Kõnealuses aruandes hindab komisjon ka seda, kas on vaja muuta artikli 5 lõikes 2 esitatud kuritegude loetelu.”

---