# Eiropas Savienības L 207/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 207 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 10. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 207

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 10. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1444 (2017. gada 9. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1445 (2017. gada 8. augusts) par ražojumu grupu, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērvenēs (Vaccinium macrocarpon) esošajiem proantocianidīniem (PAC) ir novērst vai ārstēt cistītu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5341) | 28 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 103 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu apstiprināšanu [2017/1446] | 30 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1444 (2017. gada 9. augusts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1445 (2017. gada 8. augusts) par ražojumu grupu, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērvenēs (Vaccinium macrocarpon) esošajiem proantocianidīniem (PAC) ir novērst vai ārstēt cistītu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5341)

Vaccinium macrocarpon

PAC

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5341)

28

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 103 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu apstiprināšanu [2017/1446]

30

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 10.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2017/1444

(2017. gada 9. augusts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz 5. pantu Regulā (ES) Nr. 2016/1036 (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 9. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes korozijizturīgu tēraudu (“KIT”) importu Savienībā. Komisija publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz 5. pantu Regulā (ES) Nr. 2016/1036 (“pamatregula”), Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 9. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes korozijizturīgu tēraudu (“KIT”) importu Savienībā. Komisija publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 25. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 53 % no KIT ražošanas kopapjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju apvienība (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2016. gada 25. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 53 % no KIT ražošanas kopapjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Eurofer

1.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja 2017. gada 24. maija pieprasījuma, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2017. gada 8. jūlijā publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2017/1238 (3), ar ko uz konkrētu ĶTR izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu attiecina reģistrāciju no 2017. gada 9. jūlija. |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja 2017. gada 24. maija pieprasījuma, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2017. gada 8. jūlijā publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2017/1238 (3), ar ko uz konkrētu ĶTR izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu attiecina reģistrāciju no 2017. gada 9. jūlija.

3

| (4) | Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu, kas pamatoja vajadzību reģistrēt importu, jo importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa pēc izmkelēšanas sākšanas strauji palielinājās, un Komisija secināja, ka pamatregulas 14. panta 5. punkta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu, kas pamatoja vajadzību reģistrēt importu, jo importa apjoms no attiecīgās valsts un tā tirgus daļa pēc izmkelēšanas sākšanas strauji palielinājās, un Komisija secināja, ka pamatregulas 14. panta 5. punkta nosacījumi ir izpildīti.

prima facie

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties, lai piedalītos izmeklēšanā. Komisija turklāt konkrēti informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un ĶTR iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.4.   Analogās valsts ražotāji

Analogās valsts ražotāji

| (7) | Lai izvēlētos analogo valsti, Komisija sazinājās ar ražotājiem ASV, Brazīlijā, Dienvidkorejā, Indijā, Japānā, Kanādā, Taivānā, Turcijā un Ukrainā un informēja tos par izmeklēšanas sākšanu un aicināja piedalīties. |
| --- | --- |

(7)

Lai izvēlētos analogo valsti, Komisija sazinājās ar ražotājiem ASV, Brazīlijā, Dienvidkorejā, Indijā, Japānā, Kanādā, Taivānā, Turcijā un Ukrainā un informēja tos par izmeklēšanas sākšanu un aicināja piedalīties.

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlējusies Kanādu. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlējusies Kanādu.

1.5.   Atlase

Atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Šajā pagaidu izlasē bija četri Savienības ražotāji no četrām dažādām dalībvalstīm, un tie ražoja vairāk nekā 30 % no korozijizturīgu tēraudu ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Šajā pagaidu izlasē bija četri Savienības ražotāji no četrām dažādām dalībvalstīm, un tie ražoja vairāk nekā 30 % no korozijizturīgu tēraudu ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par pagaidu izlasi.

| (11) | Divi uzņēmumi atbildēja, paskaidrojot, ka tie nevarēja aizpildīt vajadzīgo anketu. Saglabājot to atbalstu sūdzībai, tie atteicās no dalības provizoriskajā izlasē. |
| --- | --- |

(11)

Divi uzņēmumi atbildēja, paskaidrojot, ka tie nevarēja aizpildīt vajadzīgo anketu. Saglabājot to atbalstu sūdzībai, tie atteicās no dalības provizoriskajā izlasē.

| (12) | Komisijas dienesti izvērtēja, kāda būs šo divu uzņēmumu izslēgšanas no izlases ietekme, un secināja, ka, iekļaujot divus citus uzņēmumus, izlase joprojām ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozares stāvoklim. |
| --- | --- |

(12)

Komisijas dienesti izvērtēja, kāda būs šo divu uzņēmumu izslēgšanas no izlases ietekme, un secināja, ka, iekļaujot divus citus uzņēmumus, izlase joprojām ir reprezentatīva Savienības ražošanas nozares stāvoklim.

| (13) | Lielākais no abiem uzņēmumiem, kas lūdza, lai to neiekļauj izlasē, savā lūgumā pauda, ka tas ir valdības kontrolē un pārdošanā publiskā piedāvājumā saskaņā ar iepirkuma procedūru. Ņemot vērā šos faktus, Komisija secināja, ka uzņēmuma iekļaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt izlases finanšu mikroekonomiskos rādītājus, it īpaši, ņemot vērā ievērojamo ražošanas un pārdošanas daudzumu. |
| --- | --- |

(13)

Lielākais no abiem uzņēmumiem, kas lūdza, lai to neiekļauj izlasē, savā lūgumā pauda, ka tas ir valdības kontrolē un pārdošanā publiskā piedāvājumā saskaņā ar iepirkuma procedūru. Ņemot vērā šos faktus, Komisija secināja, ka uzņēmuma iekļaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt izlases finanšu mikroekonomiskos rādītājus, it īpaši, ņemot vērā ievērojamo ražošanas un pārdošanas daudzumu.

| (14) | Otrs uzņēmums paskaidroja, ka tas aktīvi sadarbojas citās antidempinga procedūrās, tāpēc tam trūkst resursu, lai pārvaldītu pašreizējo lietu. Ņemot vērā faktu, ka uzņēmumu var aizstāt, neskarot izlases reprezentativitāti, Komisija secināja, ka tas ir pamatoti un samērīgi pieņemt uzņēmuma lūgumu netikt iekļautam izlasē. |
| --- | --- |

(14)

Otrs uzņēmums paskaidroja, ka tas aktīvi sadarbojas citās antidempinga procedūrās, tāpēc tam trūkst resursu, lai pārvaldītu pašreizējo lietu. Ņemot vērā faktu, ka uzņēmumu var aizstāt, neskarot izlases reprezentativitāti, Komisija secināja, ka tas ir pamatoti un samērīgi pieņemt uzņēmuma lūgumu netikt iekļautam izlasē.

| (15) | Tāpēc Komisija paziņoja personām, ka izlasē iekļauti divi citi uzņēmumi, un vēlreiz lūdza ieinteresētās personas sniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc Komisija paziņoja personām, ka izlasē iekļauti divi citi uzņēmumi, un vēlreiz lūdza ieinteresētās personas sniegt piezīmes.

| (16) | Eurofer iesniedza piezīmes un ierosināja pievienot piekto uzņēmumu, lai uzlabotu izlases ģeogrāfisko pārstāvību. Tomēr pēc šo piezīmju analīzes Komisija secināja, ka pārskatītā izlase bija pietiekami reprezentatīva, jo to veido uzņēmumi, kuri kopā saražo 29 % no Savienības korozijizturīgu tēraudu ražošanas apjoma un kuri atrodas četrās dažādās dalībvalstīs. Turklāt ierosinātais uzņēmums neatšķīrās no izlasē iekļauto uzņēmumu grupām. Papildus tam piektais uzņēmums, ko ierosināja iekļaut, būtiski nepalielinātu ražošanas un pārdošanas apjoma proporciju, lai pamatotu tā iekļaušanu. Tāpēc Komisija apstiprināja pārskatīto četru uzņēmumu izlasi. Tomēr uzņēmums tika apmeklēts nolūkā iegūt lielāku izpratni par Itālijas tirgu, kurā valda sīva konkurence un situācija ir mainīga saistībā ar pārējo Savienības ražotāju radīto konkurenci un importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(16)

Eurofer iesniedza piezīmes un ierosināja pievienot piekto uzņēmumu, lai uzlabotu izlases ģeogrāfisko pārstāvību. Tomēr pēc šo piezīmju analīzes Komisija secināja, ka pārskatītā izlase bija pietiekami reprezentatīva, jo to veido uzņēmumi, kuri kopā saražo 29 % no Savienības korozijizturīgu tēraudu ražošanas apjoma un kuri atrodas četrās dažādās dalībvalstīs. Turklāt ierosinātais uzņēmums neatšķīrās no izlasē iekļauto uzņēmumu grupām. Papildus tam piektais uzņēmums, ko ierosināja iekļaut, būtiski nepalielinātu ražošanas un pārdošanas apjoma proporciju, lai pamatotu tā iekļaušanu. Tāpēc Komisija apstiprināja pārskatīto četru uzņēmumu izlasi. Tomēr uzņēmums tika apmeklēts nolūkā iegūt lielāku izpratni par Itālijas tirgu, kurā valda sīva konkurence un situācija ir mainīga saistībā ar pārējo Savienības ražotāju radīto konkurenci un importu no Ķīnas.

Eurofer

1.5.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (17) | Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. |
| --- | --- |

(17)

Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

| (18) | Tikai divi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc tika nolemts atteikties no atlases un abiem uzņēmumiem tika nosūtītas importētāju anketas. Tikai viens uzņēmums iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(18)

Tikai divi importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc tika nolemts atteikties no atlases un abiem uzņēmumiem tika nosūtītas importētāju anketas. Tikai viens uzņēmums iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

1.5.3.   Ražotāju eksportētāju atlase

Ražotāju eksportētāju atlase

| (19) | Lai lemtu, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā (ja tādi ir), un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(19)

Lai lemtu, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā izveidotu izlasi, Komisija lūdza visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā (ja tādi ir), un/vai ar tiem sazināties.

| (20) | Sešpadsmit ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētaju grupas) attiecīgajā valstī paredzētajā termiņā sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā bija iespējams pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(20)

Sešpadsmit ražotāji eksportētāji (ražotāju eksportētaju grupas) attiecīgajā valstī paredzētajā termiņā sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no trim grupām, pamatojoties uz lielākajiem reprezentatīvajiem eksporta apjomiem uz Savienību, kurus atvēlētajā laikā bija iespējams pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un attiecīgās valsts iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Piezīmes netika saņemtas.

1.6.   Individuālais režīms

Individuālais režīms

| (21) | Trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas, kuras veido atsevišķi uzņēmumi, norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(21)

Trīs ĶTR ražotāju eksportētāju grupas, kuras veido atsevišķi uzņēmumi, norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu režīmu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.

| (22) | Pagaidu izmeklēšanas posmā nebija iespējams nodrošināt šo pieprasījumu atsevišķu pārbaudi, ņemot vērā lielo pārbaudāmo uzņēmumu skaitu, apmeklējamo vietu skaitu, izmeklēšanas grafiku un Komisijai pieejamos resursus. Faktiski, kā norādīts turpmāk 1.9. sadaļā, Komisija jau ir pārbaudījusi pavisam 17 atsevišķus uzņēmumus, kas veido daļu no trim izlasē iekļautajām grupām. Ņemot vērā izrietošo darba apjomu, pagaidu posmā nebija arī iespējas pārbaudīt svarīgu importētāju, kuri bija saistīti ar vienu no izlasē iekļautajām personām, atbildes uz anketas jautājumiem, un šādas pārbaudes būtu jāveic vēlākā posmā. Veikt šajā posmā trīs papildu uzņēmumu grupu novērtēšanu būtu lieks apgrūtinājums un kavētu izmeklēšanas pabeigšanu stingri noteiktajos termiņos, kas noteikti pamatregulā. |
| --- | --- |

(22)

Pagaidu izmeklēšanas posmā nebija iespējams nodrošināt šo pieprasījumu atsevišķu pārbaudi, ņemot vērā lielo pārbaudāmo uzņēmumu skaitu, apmeklējamo vietu skaitu, izmeklēšanas grafiku un Komisijai pieejamos resursus. Faktiski, kā norādīts turpmāk 1.9. sadaļā, Komisija jau ir pārbaudījusi pavisam 17 atsevišķus uzņēmumus, kas veido daļu no trim izlasē iekļautajām grupām. Ņemot vērā izrietošo darba apjomu, pagaidu posmā nebija arī iespējas pārbaudīt svarīgu importētāju, kuri bija saistīti ar vienu no izlasē iekļautajām personām, atbildes uz anketas jautājumiem, un šādas pārbaudes būtu jāveic vēlākā posmā. Veikt šajā posmā trīs papildu uzņēmumu grupu novērtēšanu būtu lieks apgrūtinājums un kavētu izmeklēšanas pabeigšanu stingri noteiktajos termiņos, kas noteikti pamatregulā.

| (23) | Vienas grupas uzņēmumi, pieprasot atsevišķu režīmu, apgalvoja, ka to ražojumu klāsts nav atspoguļots Komisijas izveidotajā izlasē. Tomēr jānorāda, ka izlasē iekļauto ražojumu klāsts ir reprezentatīvs attiecīgajam importam. |
| --- | --- |

(23)

Vienas grupas uzņēmumi, pieprasot atsevišķu režīmu, apgalvoja, ka to ražojumu klāsts nav atspoguļots Komisijas izveidotajā izlasē. Tomēr jānorāda, ka izlasē iekļauto ražojumu klāsts ir reprezentatīvs attiecīgajam importam.

| (24) | Komisija lēmumu par to, vai piešķirt atsevišķu režīmu, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(24)

Komisija lēmumu par to, vai piešķirt atsevišķu režīmu, pieņems izmeklēšanas galīgajā posmā.

1.7.   Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas

Tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapas

| (25) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta vajadzībām Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojāsun vēlējās pieprasīt individuālo dempinga starpību. Neviena no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām neatgrieza TER pieprasījuma veidlapas. Lai gan pagaidu posmā individuālās pārbaudes pieprasījumi tika noraidīti, Komisija izvērtēs TER pieprasījuma veidlapas, kuras iesniegušas divas grupas, ko veido ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, ja Komisija nolemj, ka viņu pieprasījumus veikt individuālu pārbaudi var pieņemt noslēguma posmā. |
| --- | --- |

(25)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta vajadzībām Komisija nosūtīja TER pieprasījuma veidlapas visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojāsun vēlējās pieprasīt individuālo dempinga starpību. Neviena no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām neatgrieza TER pieprasījuma veidlapas. Lai gan pagaidu posmā individuālās pārbaudes pieprasījumi tika noraidīti, Komisija izvērtēs TER pieprasījuma veidlapas, kuras iesniegušas divas grupas, ko veido ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, ja Komisija nolemj, ka viņu pieprasījumus veikt individuālu pārbaudi var pieņemt noslēguma posmā.

1.8.   Atbildes uz anketas jautājumiem

Atbildes uz anketas jautājumiem

| (26) | Komisija nosūtīja anketas sūdzības iesniedzējam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un importētājiem/lietotājiem, kas pieteicās, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, kā arī iespējamās analogās valsts ražotājiem. |
| --- | --- |

(26)

Komisija nosūtīja anketas sūdzības iesniedzējam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un importētājiem/lietotājiem, kas pieteicās, izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, kā arī iespējamās analogās valsts ražotājiem.

| (27) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Eurofer, četriem Savienības ražotājiem, viena importētāja/lietotāja, trim ražotāju eksportētāju grupām ĶTR, trīm izlasē neiekļautām ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un pieprasīja individuālu pārbaudi, un vienas ražotāju grupas analogā valstī. |
| --- | --- |

(27)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Eurofer, četriem Savienības ražotājiem, viena importētāja/lietotāja, trim ražotāju eksportētāju grupām ĶTR, trīm izlasē neiekļautām ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un pieprasīja individuālu pārbaudi, un vienas ražotāju grupas analogā valstī.

Eurofer

1.9.   Pārbaudes apmeklējumi

Pārbaudes apmeklējumi

| (28) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu/apvienība telpās: | Apvienība:






  — | Eurofer, Brisele, Beļģija; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi saskaņā ar pamatregulas 16. pantu tika veikti šādu uzņēmumu/apvienība telpās:

Apvienība:

—

Eurofer, Brisele, Beļģija;

Eurofer

| | Ražotāji Savienībā:






  — | Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Nīderlande |
| --- | --- | --- |

Ražotāji Savienībā:

—

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Nīderlande

Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden

| — | ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Beļģija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Beļģija

ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent

| — | ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkirk, Francija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkirk, Francija

ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS, Dunkirk

| — | ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Polija

ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itālija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itālija

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino

| | Nesaistīts importētājs/lietotājs Savienībā:






  — | Joris Ide N.V., Zwevezele, Beļģija (daļa no Kingspan Group, Kingscourt, Īrija) |
| --- | --- | --- |

Nesaistīts importētājs/lietotājs Savienībā:

—

Joris Ide N.V., Zwevezele, Beļģija (daļa no Kingspan Group, Kingscourt, Īrija)

Joris Ide N.V., Zwevezele

Kingspan Group, Kingscourt

| | ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji/importētāji: | Hebei Iron and Steel Group (“HBIS”):







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- | --- | --- |

ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie tirgotāji/importētāji:

Hebei Iron and Steel Group (“HBIS”):

Hebei Iron and Steel Group (“HBIS”):

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei, ĶTR,

Hesteel Co., Ltd Handan Branch, Handan, Hebei

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR,

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan, Hebei

| — | Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR,

Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd, Handan, Hebei

| — | Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, ĶTR,

Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei

| — | Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, ĶTR,

Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei

| — | Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei, ĶTR,

Hesteel (Singapore) Pte. Ltd, Handan, Hebei

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, ĶTR,

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch, Tangshan, Hebei

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, ĶTR,

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei

| — | Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei, ĶTR,

Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd, Tangshan, Hebei

| — | Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, ĶTR. |
| --- | --- |

—

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, ĶTR.

Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei

| | Shagang grupa:







  — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR, |
| --- | --- | --- |

Shagang grupa:

Shagang grupa:

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR,

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR,

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu

| — | Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu, ĶTR.

Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd, Zhangjiagang, Jiangsu

| | Shougang grupa:







  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, ĶTR, |
| --- | --- | --- |

Shougang grupa:

Shougang grupa:

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing, ĶTR,

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd, Beijing

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, ĶTR, |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing, ĶTR,

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd, Beijing

| — | China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, ĶTR, |
| --- | --- |

—

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing, ĶTR,

China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd, Beijing

| — | Shougang International (Austria) GmbH, Vienna, Austrija. |
| --- | --- |

—

Shougang International (Austria) GmbH, Vienna, Austrija.

Shougang International (Austria) GmbH, Vienna

| | Ražotāji analogajā valstī:






  — | ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazīlija. |
| --- | --- | --- |

Ražotāji analogajā valstī:

—

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazīlija.

ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina

| — | ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazīlija. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brazīlija.

ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina

| (29) | Komisija neapmeklēja triju saistīto Ķīnas eksportētāju, kuri sadarbojās, telpas Honkongā un Singapūrā, proti Xinsha International PTE, Ltd un Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (Shagang Group saistītais eksportētājs) un Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (Shougang Group saistītais eksportētājs). Tomēr to dokumentācija un konti Komisijai vajadzīgajā apmērā bija pieejami pārbaužu veikšanai laikā, kad tika veikti apmeklējumi uz vietas to attiecīgo ĶTR saistīto ražotāju telpās. |
| --- | --- |

(29)

Komisija neapmeklēja triju saistīto Ķīnas eksportētāju, kuri sadarbojās, telpas Honkongā un Singapūrā, proti Xinsha International PTE, Ltd un Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd (Shagang Group saistītais eksportētājs) un Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd (Shougang Group saistītais eksportētājs). Tomēr to dokumentācija un konti Komisijai vajadzīgajā apmērā bija pieejami pārbaužu veikšanai laikā, kad tika veikti apmeklējumi uz vietas to attiecīgo ĶTR saistīto ražotāju telpās.

Xinsha International PTE, Ltd

Shagang South-Asia (Hong Kong) Trading Co., Ltd

Shagang Group

Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd

Shougang Group

1.10.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (30) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(30)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2015. gada 1. oktobra līdz 2016. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (31) | Attiecīgais ražojums ir konkrēti korozijizturīgi tēraudi. Tie ir plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; dezoksidēti ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai ar alumīniju, un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivēti; kuros pēc masas ir: 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.
  Nav iekļauti šādi ražojumi:






  — | no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda, |
| --- | --- | --- |

(31)

Attiecīgais ražojums ir konkrēti korozijizturīgi tēraudi. Tie ir plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; dezoksidēti ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai ar alumīniju, un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivēti; kuros pēc masas ir: 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.

Nav iekļauti šādi ražojumi:

—

no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

| — | pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti. |
| --- | --- |

—

pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti.

Patlaban attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 un ex 7226 99 70 (TARIC kodi: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) un kuru izcelsme ir ĶTR.

| (32) | KIT ražo, pārklājot auksti velmētus plakanus tērauda ruļļus, loksnes un sloksnes, iegremdējot izkausēta metāla vai metāla un cinka sakausējuma vannā. Virsmas pārklājuma metāls savienojas ar tērauda substrātu metalurģiskā reakcijā, radot sakausējumu vairākslāņu struktūru, tādējādi veidojot pārklājumu, kas metalurģiski savienots ar tēraudu. Izstrādājuma virsma ir tālāk apstrādāta ar ķīmisko pasivēšanu, lai aizsargātu virsmu pret mitrumu un lai samazinātu korozijas veidošanās risku uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā. |
| --- | --- |

(32)

KIT ražo, pārklājot auksti velmētus plakanus tērauda ruļļus, loksnes un sloksnes, iegremdējot izkausēta metāla vai metāla un cinka sakausējuma vannā. Virsmas pārklājuma metāls savienojas ar tērauda substrātu metalurģiskā reakcijā, radot sakausējumu vairākslāņu struktūru, tādējādi veidojot pārklājumu, kas metalurģiski savienots ar tēraudu. Izstrādājuma virsma ir tālāk apstrādāta ar ķīmisko pasivēšanu, lai aizsargātu virsmu pret mitrumu un lai samazinātu korozijas veidošanās risku uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā.

| (33) | KIT galvenokārt izmanto būvniecības nozarē dažādiem apšuvuma materiāliem, ko izmanto celtniecībā, taču to izmanto arī mājsaimniecības ierīču ražošanā, izliekšanas un iespiešanas procesos un nelielu metinātu cauruļu ražošanā. |
| --- | --- |

(33)

KIT galvenokārt izmanto būvniecības nozarē dažādiem apšuvuma materiāliem, ko izmanto celtniecībā, taču to izmanto arī mājsaimniecības ierīču ražošanā, izliekšanas un iespiešanas procesos un nelielu metinātu cauruļu ražošanā.

| (34) | Tika saņemti vairāki papildu jautājumi par raksturojumā iekļauto informāciju, ka attiecīgais ražojums ir ķīmiski pasivēts; galvenais apsvērums ir bijis, ka uz KIT, kuru virsma ir tikai ieeļļota aizsardzības nolūkos, izmeklēšana neattiecas, un līdz ar to attiecībā uz šādiem izstrādājumiem pasākumi nevar tikt attiecināti. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka tas ir uzskatāms par uzaicinājumu pasākumu “apiešanai”. |
| --- | --- |

(34)

Tika saņemti vairāki papildu jautājumi par raksturojumā iekļauto informāciju, ka attiecīgais ražojums ir ķīmiski pasivēts; galvenais apsvērums ir bijis, ka uz KIT, kuru virsma ir tikai ieeļļota aizsardzības nolūkos, izmeklēšana neattiecas, un līdz ar to attiecībā uz šādiem izstrādājumiem pasākumi nevar tikt attiecināti. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka tas ir uzskatāms par uzaicinājumu pasākumu “apiešanai”.

| (35) | Komisija apstiprina, ka izmeklēšana neattiecas uz ieeļļotiem KIT, ja tie ir tikai ieeļļoti (un nav ķīmiski pasvēti un ieeļļoti vienlaicīgi). |
| --- | --- |

(35)

Komisija apstiprina, ka izmeklēšana neattiecas uz ieeļļotiem KIT, ja tie ir tikai ieeļļoti (un nav ķīmiski pasvēti un ieeļļoti vienlaicīgi).

| (36) | Izmeklēšanā netika secināts, ka apgalvojums par potenciālu apiešanas risku, ko radītu ieeļļoto KIT izslēgšana, būtu pamatots. Dažas ieinteresētās personas apgalvo, ka lietotājiem KIT ruļļus ir jāatrullē un jānoņem eļļainais pārklājums, pirms ražojumu iespējams izmantot; šim procesam ir nepieciešamas īpašas iekārtas, un, ja Ķīnas ražotāji eksportētāji šo uzdevumu uztic ārpakalpojumu sniedzējiem, process kļūst vēl sarežģītāks, jo līgumslēdzējam attīrītais KIT būs atkal jāsarullē, lai to transportētu lietotājam. Citas ieinteresētās personas norāda, ka lietotāji var viegli noņemt eļļu griešanas procesā, izmantojot īpašu absorbējošo materiālu. |
| --- | --- |

(36)

Izmeklēšanā netika secināts, ka apgalvojums par potenciālu apiešanas risku, ko radītu ieeļļoto KIT izslēgšana, būtu pamatots. Dažas ieinteresētās personas apgalvo, ka lietotājiem KIT ruļļus ir jāatrullē un jānoņem eļļainais pārklājums, pirms ražojumu iespējams izmantot; šim procesam ir nepieciešamas īpašas iekārtas, un, ja Ķīnas ražotāji eksportētāji šo uzdevumu uztic ārpakalpojumu sniedzējiem, process kļūst vēl sarežģītāks, jo līgumslēdzējam attīrītais KIT būs atkal jāsarullē, lai to transportētu lietotājam. Citas ieinteresētās personas norāda, ka lietotāji var viegli noņemt eļļu griešanas procesā, izmantojot īpašu absorbējošo materiālu.

| (37) | Šajā izmeklēšanas posmā Komisija secināja, ka, ņemot vērā papildu loģistiku un saistītās izmaksas, nepastāv risks, ka ražotāji apies antidempinga maksājumus, neveicot KIT ruļļu ķīmisko pasivēšanu, tā vietā tos eļļojot. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Šajā izmeklēšanas posmā Komisija secināja, ka, ņemot vērā papildu loģistiku un saistītās izmaksas, nepastāv risks, ka ražotāji apies antidempinga maksājumus, neveicot KIT ruļļu ķīmisko pasivēšanu, tā vietā tos eļļojot. Tāpēc šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (38) | Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši lietojumi:






  a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(38)

Izmeklēšanā konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un vieni un tie paši lietojumi:

a)

attiecīgajam ražojumam;

| b) | Austrālijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; kā arī |
| --- | --- |

b)

Austrālijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; kā arī

| c) | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (39) | Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(39)

Tāpēc šajā posmā Komisija ir nolēmusi, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (40) | Tā kā neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nepieteicās tirgus ekonomikas režīmam, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nepieteicās tirgus ekonomikas režīmam, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām vai salikto normālo vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

| (41) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Kanādu. Divas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas izvēli, jo līdzīgo ražojumu cenas atšķiras, un starp potenciālo Kanādas ražotāju, ar kuru plānota sadarbība, un vienu no sūdzības iesniedzējiem pastāv saikne. |
| --- | --- |

(41)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija ieinteresētās personas informēja, ka tā plāno par tirgus ekonomikas trešo valsti pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē izvēlēties Kanādu. Divas ieinteresētās personas apstrīdēja Komisijas izvēli, jo līdzīgo ražojumu cenas atšķiras, un starp potenciālo Kanādas ražotāju, ar kuru plānota sadarbība, un vienu no sūdzības iesniedzējiem pastāv saikne.

| (42) | Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem valstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, un uz citām valstīm, par kurām bija norādes, ka tur tiek ražots un pārdots līdzīgais ražojums. Turklāt Komisija sazinājās ar šo valstu attiecīgajām iestādēm. No 25 ražotājiem un četrām apvienībām Kanādā, Austrālijā, Brazīlijā, Indijā, Korejas Republikā, Norvēģijā, Turcijā un Taivānā, kuri tika uzrunāti, trīs ražotāji no trim dažādām valstīm (Austrālijas, Brazīlijas un Kanādas) izteica vēlmi sadarboties. |
| --- | --- |

(42)

Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem valstīs, kas minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, un uz citām valstīm, par kurām bija norādes, ka tur tiek ražots un pārdots līdzīgais ražojums. Turklāt Komisija sazinājās ar šo valstu attiecīgajām iestādēm. No 25 ražotājiem un četrām apvienībām Kanādā, Austrālijā, Brazīlijā, Indijā, Korejas Republikā, Norvēģijā, Turcijā un Taivānā, kuri tika uzrunāti, trīs ražotāji no trim dažādām valstīm (Austrālijas, Brazīlijas un Kanādas) izteica vēlmi sadarboties.

| (43) | Ņemot vērā konkurences situāciju un trīs attiecīgo tirgu lielumu, kā arī no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes, Komisija pagaidām nolēmusi izvēlēties Brazīliju kā analogo valsti. Brazīlija ir valsts ar atvērtu tirgu, kurā ir trīs ražotāji un ievērojams importa apjoms, ievedmuitas maksājumi ir no 12 % līdz 14 % un KIT importam IP laikā netika piemēroti antidempinga vai kompensācijas maksājumi. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā konkurences situāciju un trīs attiecīgo tirgu lielumu, kā arī no ieinteresētajām personām saņemtās piezīmes, Komisija pagaidām nolēmusi izvēlēties Brazīliju kā analogo valsti. Brazīlija ir valsts ar atvērtu tirgu, kurā ir trīs ražotāji un ievērojams importa apjoms, ievedmuitas maksājumi ir no 12 % līdz 14 % un KIT importam IP laikā netika piemēroti antidempinga vai kompensācijas maksājumi.

| (44) | 2017. gada 14. martā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski izraudzījās Brazīliju kā analogo valsti. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja, ka Brazīlija bija piemērotākā izvēle starp trīs valstīm, ar kurām bija iespējams panākt sadarbību, tomēr ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda nozares apvienība (CISA) izteica dažas piezīmes. Tie abi norādīja, ka starp Brazīlijas ražotāju, kurš sadarbojās, un vienu no sūdzības iesniedzējiem pastāv saikne, un CISA arī atsaucās uz apgalvojumu, ko cita persona 2008. gada 23. jūnijā izdarīja saistībā ar līdzīgu izmeklēšanu (4), saskaņā ar kuru Brazīlijas ražotāji, kas ražo karsti cinkotas loksnes, bija rīkojušies konkurenci ierobežojošā veidā. Attiecībā uz šiem jautājumiem nav pierādījumu, ka Brazīlijas KIT ražotāji IP laikā būtu rīkojušies konkurenci ierobežojošā veidā (piemēram, KIT importa apjomi ir ievērojami). Par attiecībām starp analogās valsts ražotāju un Savienības ražotāju – personas nav paskaidrojušas, kā šī saikne varētu ietekmēt minēto datu uzticamību. Komisija uzskata, ka minētā saikne nepadara nederīgu normālo vērtību un neietekmē tās noteikšanu pēc pienācīgi pārbaudītiem datiem. |
| --- | --- |

(44)

2017. gada 14. martā Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski izraudzījās Brazīliju kā analogo valsti. Ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par šo izvēli. Neviena ieinteresētā persona neapstrīdēja, ka Brazīlija bija piemērotākā izvēle starp trīs valstīm, ar kurām bija iespējams panākt sadarbību, tomēr ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda nozares apvienība (CISA) izteica dažas piezīmes. Tie abi norādīja, ka starp Brazīlijas ražotāju, kurš sadarbojās, un vienu no sūdzības iesniedzējiem pastāv saikne, un CISA arī atsaucās uz apgalvojumu, ko cita persona 2008. gada 23. jūnijā izdarīja saistībā ar līdzīgu izmeklēšanu (4), saskaņā ar kuru Brazīlijas ražotāji, kas ražo karsti cinkotas loksnes, bija rīkojušies konkurenci ierobežojošā veidā. Attiecībā uz šiem jautājumiem nav pierādījumu, ka Brazīlijas KIT ražotāji IP laikā būtu rīkojušies konkurenci ierobežojošā veidā (piemēram, KIT importa apjomi ir ievērojami). Par attiecībām starp analogās valsts ražotāju un Savienības ražotāju – personas nav paskaidrojušas, kā šī saikne varētu ietekmēt minēto datu uzticamību. Komisija uzskata, ka minētā saikne nepadara nederīgu normālo vērtību un neietekmē tās noteikšanu pēc pienācīgi pārbaudītiem datiem.

CISA

CISA

4

| (45) | Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, savlaicīgi nosūtīja atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(45)

Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, savlaicīgi nosūtīja atbildes uz anketas jautājumiem.

| (46) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību. |
| --- | --- |

(46)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.

| (47) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumi tika uzskatīti par rentabliem, ja vienības cena izmeklēšanas periodā bija vienāda ar Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

(47)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Pārdošanas darījumi tika uzskatīti par rentabliem, ja vienības cena izmeklēšanas periodā bija vienāda ar Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (48) | Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla. |
| --- | --- |

(48)

Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visa attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai šī pārdošana bijusi rentabla.

| (49) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas tika aprēķināta kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(49)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika noteikta, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kas tika aprēķināta kā attiecīgā ražojuma veida rentablās pārdošanas cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (50) | Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuri nebija rentabli vai kuri nebija netika pārdoti ar peļņu vai nav pietiekamā daudzumā iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (10 %–20 %) un peļņa (10 %–20 %) tiem Brazīlijas ražotāja ražojuma veidiem, kuri ir rentabli. Saliktā normālā vērtība tika piemērota, lai aprēķinātu 77 %–99,6 % no pārdošanas apjoma uz Savienību apjoma ziņā, atkarībā no Ķīnas ražotāja eksportētāja. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuri nebija rentabli vai kuri nebija netika pārdoti ar peļņu vai nav pietiekamā daudzumā iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, izmantojot Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (10 %–20 %) un peļņa (10 %–20 %) tiem Brazīlijas ražotāja ražojuma veidiem, kuri ir rentabli. Saliktā normālā vērtība tika piemērota, lai aprēķinātu 77 %–99,6 % no pārdošanas apjoma uz Savienību apjoma ziņā, atkarībā no Ķīnas ražotāja eksportētāja.

| (51) | Daži ražojuma veidi, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, nebija savietojami ar ražojuma veidiem, ko analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, pārdod Brazīlijas iekšzemes tirgū. Tāpēc normālā vērtība neatbilstošajiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām. Pēc tam Komisija pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas samērīgā apmērā (10 %–20 %), balstoties uz faktiskajiem datiem par ražošanu un pārdošanu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punktā. Visbeidzot tā pieskaitīja peļņu samērīgā apmērā (10 %–20 %), izmantojot rentablo ražojumu pārdošanas vidējo peļņas normu. |
| --- | --- |

(51)

Daži ražojuma veidi, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, nebija savietojami ar ražojuma veidiem, ko analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, pārdod Brazīlijas iekšzemes tirgū. Tāpēc normālā vērtība neatbilstošajiem ražojuma veidiem bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja ražošanas izmaksām. Pēc tam Komisija pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas samērīgā apmērā (10 %–20 %), balstoties uz faktiskajiem datiem par ražošanu un pārdošanu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 6. punktā. Visbeidzot tā pieskaitīja peļņu samērīgā apmērā (10 %–20 %), izmantojot rentablo ražojumu pārdošanas vidējo peļņas normu.

3.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (52) | Darījumiem, kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz saistīto importētāju faktiskajām ES transportēšanas izmaksām, banku maksājumiem, apstrādes un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām, kā arī PVA izmaksām un saistīto importētāju peļņu. Korekciju līmenis bija no 5 % līdz 10 %. Katrs no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas veic tirdzniecību ar saistīto importētāju starpniecību ES valstīs, saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas izpaušanā. |
| --- | --- |

(52)

Darījumiem, kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šajā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu. Tika veiktas korekcijas attiecībā uz saistīto importētāju faktiskajām ES transportēšanas izmaksām, banku maksājumiem, apstrādes un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām, kā arī PVA izmaksām un saistīto importētāju peļņu. Korekciju līmenis bija no 5 % līdz 10 %. Katrs no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas veic tirdzniecību ar saistīto importētāju starpniecību ES valstīs, saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas izpaušanā.

| (53) | Attiecībā uz pārējiem darījumiem eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz pārējiem darījumiem eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.

3.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (54) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(54)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju EXW cenas ar analogās valsts ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.

EXW

EXW

| (55) | Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un tirdzniecības līmeni. Iekšzemes cenu korekcijas līmeni analogajā valstī bija robežās no 10 % līdz 15 %. Eksporta cenu gadījumā – no 8,5 % līdz 20 % atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja un izplatīšanas kanāla. Katrs no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas izpaušanā. |
| --- | --- |

(55)

Gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksām, kredīta izmaksām, komisijas maksām un tirdzniecības līmeni. Iekšzemes cenu korekcijas līmeni analogajā valstī bija robežās no 10 % līdz 15 %. Eksporta cenu gadījumā – no 8,5 % līdz 20 % atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja un izplatīšanas kanāla. Katrs no izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saņēma sīkus aprēķinus par korekcijām īpašajā informācijas izpaušanā.

| (56) | Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas, un šajā gadījumā 4 % PVN netiek atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tajā pašā nodokļu līmenī, kurā eksporta cena, normālā vērtība tika koriģēta uz augšu ar to PVN daļu, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam un kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika atmaksāta (5). |
| --- | --- |

(56)

Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta veikšanas, un šajā gadījumā 4 % PVN netiek atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka normālā vērtība tiek izteikta tajā pašā nodokļu līmenī, kurā eksporta cena, normālā vērtība tika koriģēta uz augšu ar to PVN daļu, ko piemēro attiecīgā ražojuma eksportam un kas Ķīnas ražotājiem eksportētājiem netika atmaksāta (5).

5

3.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (57) | Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību analogajā valstī ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (58) | Attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība, balstoties uz starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz neatlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Šī starpība tika aprēķināta kā vidējā svērtā vērtība, balstoties uz starpībām, kas noteiktas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (59) | Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Tas tika mērīts, novērtējot eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālo daļu no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību, kā norādīts Eurostat importa statistikā. |
| --- | --- |

(59)

Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Šajā nolūkā Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Tas tika mērīts, novērtējot eksporta apjoma, ko uz Savienību veikuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, proporcionālo daļu no visa attiecīgās valsts eksporta kopapjoma uz Savienību, kā norādīts Eurostat importa statistikā.

Eurostat

| (60) | Sadarbības līmenis ir augsts, jo IP laikā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izcelsmes importa apjoms bija apmēram 76 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(60)

Sadarbības līmenis ir augsts, jo IP laikā ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izcelsmes importa apjoms bija apmēram 76 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (61) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Grupas un uzņēmumi | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(61)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

CIF

Grupas un uzņēmumi

Pagaidu dempinga starpība (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

62,9

Shougang grupa:

Shougang grupa:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

Shagang grupa:

Shagang grupa:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

58,5

Visi pārējie uzņēmumi

62,9

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma noteikšana

| (62) | Savienībā 16 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražojuši līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā ir vismaz 5 citi līdzīgā ražojuma Savienības ražotāji. 21 ražotājs veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē. |
| --- | --- |

(62)

Savienībā 16 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražojuši līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā ir vismaz 5 citi līdzīgā ražojuma Savienības ražotāji. 21 ražotājs veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē.

| (63) | Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 9,9 milj. tonnu. Komisija noteica šo apjomu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares un pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(63)

Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 9,9 milj. tonnu. Komisija noteica šo apjomu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares un pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju.

| (64) | Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, ražo 64 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(64)

Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, ražo 64 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (65) | Kā minēts (29). apsvērumā, korozijizturīga tērauda ražojumus klasificē ar vairākiem KN kodiem, tostarp konkrētiem ex kodiem. Aprēķinot Savienības patēriņu, lai nenovērtētu to par zemu, tika pilnībā ņemti vērā importa apjomi ar KN ex kodiem. |
| --- | --- |

(65)

Kā minēts (29). apsvērumā, korozijizturīga tērauda ražojumus klasificē ar vairākiem KN kodiem, tostarp konkrētiem ex kodiem. Aprēķinot Savienības patēriņu, lai nenovērtētu to par zemu, tika pilnībā ņemti vērā importa apjomi ar KN ex kodiem.

| (66) | Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un KIT tiek uzskatīti par sākotnējo materiālu dažādu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu ražošanā, tāpēc pašpatēriņu un patēriņu brīvajā tirgū analizēja atsevišķi. |
| --- | --- |

(66)

Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un KIT tiek uzskatīti par sākotnējo materiālu dažādu ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu ražošanā, tāpēc pašpatēriņu un patēriņu brīvajā tirgū analizēja atsevišķi.

| (67) | Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņa tirgu no brīvā tirgus, jo ražojumiem, ko paredzēts izmantot pašpatēriņam, nav tieši jākonkurē ar importu, un grupu iekšienē saskaņā ar atšķirīgu cenu politiku tiek noteiktas transfertcenas. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas. |
| --- | --- |

(67)

Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņa tirgu no brīvā tirgus, jo ražojumiem, ko paredzēts izmantot pašpatēriņam, nav tieši jākonkurē ar importu, un grupu iekšienē saskaņā ar atšķirīgu cenu politiku tiek noteiktas transfertcenas. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

| (68) | Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu KIT darbību un noteica, vai ražošana bija paredzēta pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 32 % no Savienības ražotāju kopējā saražotā apjoma bija paredzēts izmantot pašpatēriņa tirgum Savienībā. |
| --- | --- |

(68)

Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu KIT darbību un noteica, vai ražošana bija paredzēta pašpatēriņam vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 32 % no Savienības ražotāju kopējā saražotā apjoma bija paredzēts izmantot pašpatēriņa tirgum Savienībā.

4.2.1.   Pašpatēriņš

Pašpatēriņš

| (69) | Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, attiecībā uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā pamatojoties uz datiem par izmantošanu pašpatēriņam un pārdošanu pašpatēriņam. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda.

  1. tabula


  Pašpatēriņš brīvajā tirgū (tonnās) | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņš | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(69)

Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, attiecībā uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā pamatojoties uz datiem par izmantošanu pašpatēriņam un pārdošanu pašpatēriņam. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda.

1. tabula

1. tabula

Pašpatēriņš brīvajā tirgū (tonnās)

Pašpatēriņš brīvajā tirgū (tonnās)

2013

2014

2015

IP

Pašpatēriņš

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (70) | Attiecīgajā periodā pašpatēriņš Savienībā palielinājās aptuveni par 5 %. Pieprasījuma pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, piemēram, tirgus, kurā pārdeva loksnes ar organisku pārklājumu, izaugsme. |
| --- | --- |

(70)

Attiecīgajā periodā pašpatēriņš Savienībā palielinājās aptuveni par 5 %. Pieprasījuma pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, piemēram, tirgus, kurā pārdeva loksnes ar organisku pārklājumu, izaugsme.

4.2.2.   Patēriņš brīvajā tirgū

Patēriņš brīvajā tirgū

| (71) | Komisija noteica patēriņu Savienības brīvajā tirgū, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) Eurostat datiem par importu Savienībā no visām trešām valstīm. Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa dinamika Savienības brīvajā tirgū bija šāda.

  2. tabula


  Patēriņš brīvajā tirgū (tonnās) | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš brīvajā tirgū | 7 563 927 | 7 685 742 | 8 458 122 | 9 630 630 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 102 | 112 | 127 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(71)

Komisija noteica patēriņu Savienības brīvajā tirgū, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) Eurostat datiem par importu Savienībā no visām trešām valstīm. Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņa dinamika Savienības brīvajā tirgū bija šāda.

Eurostat

2. tabula

2. tabula

Patēriņš brīvajā tirgū (tonnās)

Patēriņš brīvajā tirgū (tonnās)

2013

2014

2015

IP

Patēriņš brīvajā tirgū

7 563 927

7 685 742

8 458 122

9 630 630

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

102

102

112

112

127

127

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (72) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 27 %. Pieaugumu galvenokārt radīja pieprasījuma pieaugums galvenajās lejupējās nozarēs. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienības brīvajā tirgū palielinājās par 27 %. Pieaugumu galvenokārt radīja pieprasījuma pieaugums galvenajās lejupējās nozarēs.

4.3.   Imports no attiecīgās valsts

Imports no attiecīgās valsts

4.3.1.   ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

ĶTR importa apjoms un tirgus daļa

| (73) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu brīvā tirgū, kā minēts 2. tabulā. |
| --- | --- |

(73)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu brīvā tirgū, kā minēts 2. tabulā.

Eurostat

| (74) | Viena ieinteresētā persona paziņoja, ka Eurostat datos iekļauts tādu ĶTR autorūpniecības ražojumu imports, kas nav attiecīgais ražojums. Atbildes uz Ķīnas ražotāju eksportētāju anketas jautājumiem liecināja, ka neliela daļa no autorūpniecības ražojumiem tika eksportēti uz Savienības tirgu un, lai gan šie importa apjomi tiešām bija iekļauti importa datos par ĶTR, kā minēts 57. apsvērumā, tiem bija nenozīmīga ietekme un tādējādi netiek uzskatīts, ka Eurostat dati nav ticami. |
| --- | --- |

(74)

Viena ieinteresētā persona paziņoja, ka Eurostat datos iekļauts tādu ĶTR autorūpniecības ražojumu imports, kas nav attiecīgais ražojums. Atbildes uz Ķīnas ražotāju eksportētāju anketas jautājumiem liecināja, ka neliela daļa no autorūpniecības ražojumiem tika eksportēti uz Savienības tirgu un, lai gan šie importa apjomi tiešām bija iekļauti importa datos par ĶTR, kā minēts 57. apsvērumā, tiem bija nenozīmīga ietekme un tādējādi netiek uzskatīts, ka Eurostat dati nav ticami.

Eurostat

Eurostat

| (75) | Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | 888 515 | 1 067 435 | 1 383 614 | 2 185 283 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 120 | 156 | 246 |
| ĶTR tirgus daļa (%) | 11,7 | 13,9 | 16,4 | 22,7 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 118 | 139 | 193 |
| Avots: Eurostat. |

(75)

Importam no ĶTR Savienībā bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2013

2014

2015

IP

Importa apjoms no ĶTR

888 515

1 067 435

1 383 614

2 185 283

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

120

120

156

156

246

246

ĶTR tirgus daļa (%)

11,7

13,9

16,4

22,7

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

118

118

139

139

193

193

Avots: Eurostat.

Avots

| (76) | Iepriekšējā tabulā norādīts, ka absolūtos skaitļos imports no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 146 %. Vienlaikus importa Savienībā par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 11 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(76)

Iepriekšējā tabulā norādīts, ka absolūtos skaitļos imports no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 146 %. Vienlaikus importa Savienībā par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 11 procentpunktiem.

4.3.2.   Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

Importa no ĶTR cenas un cenu samazinājums

| (77) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Šīs cenas tika atzītas par pareizām, salīdzinot ar datiem, kuri saņemti no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cenas no ĶTR | 595 | 574 | 548 | 465 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 96 | 92 | 78 |
| Avots: Eurostat. |

(77)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Šīs cenas tika atzītas par pareizām, salīdzinot ar datiem, kuri saņemti no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgās valsts bija šāda.

Eurostat

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2013

2014

2015

IP

Importa cenas no ĶTR

595

574

548

465

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

96

96

92

92

78

78

Avots: Eurostat.

Avots

Eurostat

| (78) | Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 595 EUR/t 2013. gadā līdz 465 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka par 22 %. |
| --- | --- |

(78)

Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 595 EUR/t 2013. gadā līdz 465 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka par 22 %.

| (79) | Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), kā arī |
| --- | --- | --- |

(79)

Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem Savienības tirgū maksājuši nesaistīti klienti (koriģētas EXW līmenī), kā arī

EXW

| b) | attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai katram ražojuma veidam, ko importējuši trīs atlasītie attiecīgās valsts ražotāji pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai katram ražojuma veidam, ko importējuši trīs atlasītie attiecīgās valsts ražotāji pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū ar attiecīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (80) | Šāds cenu salīdzinājums pa ražojuma veidiem tika veikts darījumiem, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(80)

Šāds cenu salīdzinājums pa ražojuma veidiem tika veikts darījumiem, vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

| (81) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR importa dempinga cenas bija attiecīgi par 9 %–15 % (atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(81)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR importa dempinga cenas bija attiecīgi par 9 %–15 % (atkarībā no attiecīgā ražotāja eksportētāja) zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (82) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(82)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomiskos rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (83) | Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, krājumi, izaugsme, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, kas tika pārbaudīta salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat). |
| --- | --- |

(83)

Makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, krājumi, izaugsme, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpību lielums) tika novērtēti visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, kas tika pārbaudīta salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat).

Eurostat

| (84) | Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju, ienākuma no investīcijām, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīze tika veikta izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējuma pamatā bija pienācīgi pārbaudīta to sniegtā informācija. |
| --- | --- |

(84)

Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju, ienākuma no investīcijām, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīze tika veikta izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējuma pamatā bija pienācīgi pārbaudīta to sniegtā informācija.

| (85) | Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Šie faktori ir šādi: pārdošana un tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas un rentabilitāte. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi var pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, tostarp pašpatēriņu Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visām darbībām gan tad, ja ražojumus paredzēts izmantot pašpatēriņam, gan tad, ja tos pārdod brīvajā tirgū. Šie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un pārdošanu brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(85)

Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo tirgu un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Šie faktori ir šādi: pārdošana un tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas un rentabilitāte. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi var pārbaudīt, tikai ietverot visas darbības, tostarp pašpatēriņu Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visām darbībām gan tad, ja ražojumus paredzēts izmantot pašpatēriņam, gan tad, ja tos pārdod brīvajā tirgū. Šie faktori ir šādi: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu pašpatēriņa tirgū un pārdošanu brīvajā tirgū.

| (86) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisijas secinājumi par kaitējumu tai būtu jābalsta uz datiem, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Šī ieinteresētā persona uzskatīja, ka šis jautājums ir būtisks, jo Savienības ražošanas nozare ražo arī citus korozijizturīgus ražojumus, piemēram, autorūpniecības ražojumus. Komisija apstiprina, ka Savienības ražošanas nozares sniegtajos datos nebija iekļauti autorūpniecības ražojumi, bet tikai ražojumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Kā paskaidrots 57. apsvērumā, aprēķinot patēriņu, Komisija attiecībā uz dažiem KN ex kodiem, uz ko attiecas izmeklēšana, ņēma vērā datus par pilniem KN kodiem. Tam bija neliela ietekme uz patēriņa aplēsi un tas neietekmēja nevienu citu kaitējuma faktoru. |
| --- | --- |

(86)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisijas secinājumi par kaitējumu tai būtu jābalsta uz datiem, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Šī ieinteresētā persona uzskatīja, ka šis jautājums ir būtisks, jo Savienības ražošanas nozare ražo arī citus korozijizturīgus ražojumus, piemēram, autorūpniecības ražojumus. Komisija apstiprina, ka Savienības ražošanas nozares sniegtajos datos nebija iekļauti autorūpniecības ražojumi, bet tikai ražojumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana. Kā paskaidrots 57. apsvērumā, aprēķinot patēriņu, Komisija attiecībā uz dažiem KN ex kodiem, uz ko attiecas izmeklēšana, ņēma vērā datus par pilniem KN kodiem. Tam bija neliela ietekme uz patēriņa aplēsi un tas neietekmēja nevienu citu kaitējuma faktoru.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (87) | Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 9 493 827 | 9 835 336 | 9 958 374 | 9 907 672 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 104 | 105 | 104 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 12 775 103 | 12 777 027 | 12 540 479 | 12 592 017 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 99 |
| Jaudas izmantojums (%) | 74 | 77 | 79 | 79 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(87)

Kopējam ražošanas apjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2013

2014

2015

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

9 493 827

9 835 336

9 958 374

9 907 672

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

104

104

105

105

104

104

Ražošanas jauda (tonnas)

12 775 103

12 777 027

12 540 479

12 592 017

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

98

98

99

99

Jaudas izmantojums (%)

74

77

79

79

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (88) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 4 %. Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, un tas nozīmē, ka ir ņemtas vērā korekcijas par uzstādīšanas laiku, tehnisko apkopi, utt. Iepriekš norādītajos jaudas rādītājos ņemts vērā fakts, ka iesaistītās tērauda ražotnes, izmantojot tās pašas ražošanas līnijas, ražo arī citus karsti cinkotu lokšņu ražojumus, bet analīze attiecās tikai uz attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, jauda attiecīgajā periodā saruka par 1 %. |
| --- | --- |

(88)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 4 %. Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, un tas nozīmē, ka ir ņemtas vērā korekcijas par uzstādīšanas laiku, tehnisko apkopi, utt. Iepriekš norādītajos jaudas rādītājos ņemts vērā fakts, ka iesaistītās tērauda ražotnes, izmantojot tās pašas ražošanas līnijas, ražo arī citus karsti cinkotu lokšņu ražojumus, bet analīze attiecās tikai uz attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, jauda attiecīgajā periodā saruka par 1 %.

| (89) | Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja patēriņa pieaugums un neliels jaudas samazinājums. |
| --- | --- |

(89)

Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja patēriņa pieaugums un neliels jaudas samazinājums.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (90) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus) | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) | 5 958 718 | 5 933 646 | 6 164 527 | 6 283 967 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 103 | 105 |
| Tirgus daļa (%) | 78,8 | 77,2 | 72,9 | 65,2 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 98 | 93 | 83 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(90)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

2013

2014

2015

IP

Pārdošanas apjoms (tonnas)

5 958 718

5 933 646

6 164 527

6 283 967

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

103

103

105

105

Tirgus daļa (%)

78,8

77,2

72,9

65,2

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

98

98

93

93

83

83

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots

Eurofer

Eurostat

| (91) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū palielinājās par 5 % – no aptuveni 6 milj. tonnu 2013. gadā līdz aptuveni 6,3 milj. tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(91)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū palielinājās par 5 % – no aptuveni 6 milj. tonnu 2013. gadā līdz aptuveni 6,3 milj. tonnu izmeklēšanas periodā.

| (92) | Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nebija pietiekams, lai saglabātu savu brīvā tirgus daļu. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 78,8 % līdz 65,2 %, kas veido 17 % samazinājumu. |
| --- | --- |

(92)

Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nebija pietiekams, lai saglabātu savu brīvā tirgus daļu. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 78,8 % līdz 65,2 %, kas veido 17 % samazinājumu.

| (93) | Pārdošanas pašpatēriņam/transfertu un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  7. tabula


  Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņa apjoms | 3 016 047 | 3 210 425 | 3 351 638 | 3 160 454 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 106 | 111 | 105 |
| Tirgus daļa (no pašpatēriņa un brīvā tirgus kopā) (%) | 28,5 | 29,5 | 28,4 | 24,7 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 103 | 100 | 87 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(93)

Pārdošanas pašpatēriņam/transfertu un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

7. tabula

7. tabula

Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa

Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa

2013

2014

2015

IP

Pašpatēriņa apjoms

3 016 047

3 210 425

3 351 638

3 160 454

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

106

106

111

111

105

105

Tirgus daļa (no pašpatēriņa un brīvā tirgus kopā) (%)

28,5

29,5

28,4

24,7

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

103

103

100

100

87

87

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots

Eurofer

Eurostat

| (94) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (izmantošana pašpatēriņam un pārdošana pašpatēriņam) Savienības tirgū palielinājās par 5 % – no 3,0 milj. tonnu 2013. gadā līdz 3,2 milj. tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(94)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (izmantošana pašpatēriņam un pārdošana pašpatēriņam) Savienības tirgū palielinājās par 5 % – no 3,0 milj. tonnu 2013. gadā līdz 3,2 milj. tonnu izmeklēšanas periodā.

| (95) | Tomēr Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa, izteikta procentos no kopējā patēriņa (pašpatēriņa un brīvajā tirgū), attiecīgajā periodā samazinājās līdz 13 %. |
| --- | --- |

(95)

Tomēr Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa, izteikta procentos no kopējā patēriņa (pašpatēriņa un brīvajā tirgū), attiecīgajā periodā samazinājās līdz 13 %.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

| (96) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  8. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents) | 8 569 | 7 949 | 8 027 | 8 358 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 93 | 94 | 98 |
| Ražīgums: produkcija/nodarbinātais | 1 108 | 1 237 | 1 241 | 1 185 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 112 | 112 | 107 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(96)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

8. tabula

8. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2013

2014

2015

IP

Nodarbināto skaits (pilnslodzes ekvivalents)

8 569

7 949

8 027

8 358

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

93

93

94

94

98

98

Ražīgums: produkcija/nodarbinātais

1 108

1 237

1 241

1 185

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

112

112

112

112

107

107

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (97) | Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā nodarbinātība samazinājās par 2 %. 2014. un 2015. gadā pilnslodzes ekvivalenta nodarbināto skaits bija stipri mazāks, galvenokārt tāpēc, ka nodarbinātajiem netiek piedāvāti beztermiņa līgumi, lai samazinātu ražošanas izmaksas un palielinātu efektivitāti, ņemot vērā arvien pieaugošo konkurenci, ko tirgū rada imports par dempinga cenām. Tāpēc un ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu (+ 4 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts kā ražošanas apjoms uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās par 7 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare, lai saglabātu konkurētspēju, vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(97)

Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā nodarbinātība samazinājās par 2 %. 2014. un 2015. gadā pilnslodzes ekvivalenta nodarbināto skaits bija stipri mazāks, galvenokārt tāpēc, ka nodarbinātajiem netiek piedāvāti beztermiņa līgumi, lai samazinātu ražošanas izmaksas un palielinātu efektivitāti, ņemot vērā arvien pieaugošo konkurenci, ko tirgū rada imports par dempinga cenām. Tāpēc un ņemot vērā ražošanas apjoma pieaugumu (+ 4 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, mērīts kā ražošanas apjoms uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās par 7 %. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare, lai saglabātu konkurētspēju, vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem.

4.4.2.4.   Krājumi

| (98) | Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  9. tabula


  Krājumi | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tonnas) | 665 107 | 754 930 | 683 649 | 607 556 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 114 | 103 | 91 |
| Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%) | 7,0 | 7,7 | 6,9 | 6,1 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 110 | 98 | 88 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(98)

Savienības ražotāja krājumu apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

9. tabula

9. tabula

Krājumi

Krājumi

2013

2014

2015

IP

Krājumi perioda beigās (tonnas)

665 107

754 930

683 649

607 556

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

114

114

103

103

91

91

Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma (%)

7,0

7,7

6,9

6,1

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

110

110

98

98

88

88

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (99) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 9 %. Vairums līdzīgā ražojuma veidu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumi netika uzskatīti par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma rādītāju. Tas apstiprinājās arī, analizējot izmaiņas krājumos perioda beigās, izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 6–8 % no ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(99)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 9 %. Vairums līdzīgā ražojuma veidu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti pēc konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumi netika uzskatīti par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma rādītāju. Tas apstiprinājās arī, analizējot izmaiņas krājumos perioda beigās, izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 6–8 % no ražošanas apjoma.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums

| (100) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā ĶTR nozīmīgo importa apjomu un zemās cenas, radot ievērojamu lejupvērstu cenu spiedienu, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska. |
| --- | --- |

(100)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā ĶTR nozīmīgo importa apjomu un zemās cenas, radot ievērojamu lejupvērstu cenu spiedienu, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

de minimis

4.4.2.6.   Izaugsme

Izaugsme

| (101) | Attiecīgajā periodā Savienības brīvā tirgus patēriņš palielinājās aptuveni par 27 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu 17 % apmērā pretstatā importa no ĶTR tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā pieauga par 93 %. |
| --- | --- |

(101)

Attiecīgajā periodā Savienības brīvā tirgus patēriņš palielinājās aptuveni par 27 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 5 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu 17 % apmērā pretstatā importa no ĶTR tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā pieauga par 93 %.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Konfidencialitātes piemērošana

| (102) | Savienības ražošanas nozares izlasē ir četri uzņēmumi divās grupās. Tādēļ, lai ievērotu konfidencialitātes prasības, mikroekonomiskie rādītāji turpmāk atspoguļoti indeksa formā. Indeksu pamatā ir 2013. gads, kas vienāds ar 100. Tomēr, ja 2013. gada rādītājs ir negatīvs skaitlis, tad tas ir vienāds ar – 100. |
| --- | --- |

(102)

Savienības ražošanas nozares izlasē ir četri uzņēmumi divās grupās. Tādēļ, lai ievērotu konfidencialitātes prasības, mikroekonomiskie rādītāji turpmāk atspoguļoti indeksa formā. Indeksu pamatā ir 2013. gads, kas vienāds ar 100. Tomēr, ja 2013. gada rādītājs ir negatīvs skaitlis, tad tas ir vienāds ar – 100.

4.4.3.2.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (103) | Savienības ražotāju vidējām svērtām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  10. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/t)

  Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 95 | 88 | 82 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

  Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 93 | 86 | 80 |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Savienības ražotāju vidējām svērtām vienības pārdošanas cenām nesaistītiem klientiem Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

10. tabula

10. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2013

2014

2015

IP

Pārdošanas cena (EUR/t)

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

95

95

88

88

82

82

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

93

93

86

86

80

80

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (104) | Iepriekšējā tabulā ir parādītas vienības pārdošanas izmaksu izmaiņas Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas samazinājās par 18 %. Turklāt visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(104)

Iepriekšējā tabulā ir parādītas vienības pārdošanas izmaksu izmaiņas Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas samazinājās par 18 %. Turklāt visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas.

| (105) | Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami pazemināt savas pārdošanas cenas. No otras puses, ražošanas izmaksu sarukumu galvenokārt var skaidrot ar izejmateriālu cenu sarukumu. Ja nebūtu lejupvērsta spiediena uz pārdošanas cenām, ko radīja Ķīnas imports par dempinga cenām, izejvielu izmaksu sarukums būtu ļāvis Savienības ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(105)

Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami pazemināt savas pārdošanas cenas. No otras puses, ražošanas izmaksu sarukumu galvenokārt var skaidrot ar izejmateriālu cenu sarukumu. Ja nebūtu lejupvērsta spiediena uz pārdošanas cenām, ko radīja Ķīnas imports par dempinga cenām, izejvielu izmaksu sarukums būtu ļāvis Savienības ražošanas nozarei atjaunot rentabilitāti.

| (106) | Starp izlasē iekļautajiem ražotājiem lielākā daļa KIT ražojumu pašpatēriņam tika nodoti tajā pašā ekonomiskajā vienībā un tādējādi netika izsniegti rēķini. Citi tika pārdoti par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas. Tāpēc nevarēja izdarīt jēgpilnus secinājumus no pašpatēriņa cenu dinamikas. |
| --- | --- |

(106)

Starp izlasē iekļautajiem ražotājiem lielākā daļa KIT ražojumu pašpatēriņam tika nodoti tajā pašā ekonomiskajā vienībā un tādējādi netika izsniegti rēķini. Citi tika pārdoti par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas. Tāpēc nevarēja izdarīt jēgpilnus secinājumus no pašpatēriņa cenu dinamikas.

| (107) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka karsti cinkotu lokšņu pārdošanas cenas no 2016. gada februāra līdz 2017. gada martam gandrīz divkāršojās, tādējādi norādot uz kaitējuma neesību. Tomēr augšupvērstā cenu kustība šķietami nozīmēja automātisku Savienības ražošanas nozares peļņas normu pieaugumu, pārvēršoties pozitīvos skaitļos. |
| --- | --- |

(107)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka karsti cinkotu lokšņu pārdošanas cenas no 2016. gada februāra līdz 2017. gada martam gandrīz divkāršojās, tādējādi norādot uz kaitējuma neesību. Tomēr augšupvērstā cenu kustība šķietami nozīmēja automātisku Savienības ražošanas nozares peļņas normu pieaugumu, pārvēršoties pozitīvos skaitļos.

| (108) | Izmeklēšanā nevarēja apstiprināt šā apgalvojuma pamatotību, jo tas aptver plašu ražojumu klāstu, kas lielākoties nav attiecīgais ražojums. Turklāt sniegtie pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, ietvēra 6 mēnešu laikposmu, kas nav daļa no izmeklēšanas perioda, un iesniegtais cenu salīdzinājums atzīts par nepiemērotu izmeklēšanai, jo tajā trūka svarīgu aspektu, piemēram, atsauču uz izejvielu izmaksām un ietekmes uz rentabilitāti. |
| --- | --- |

(108)

Izmeklēšanā nevarēja apstiprināt šā apgalvojuma pamatotību, jo tas aptver plašu ražojumu klāstu, kas lielākoties nav attiecīgais ražojums. Turklāt sniegtie pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, ietvēra 6 mēnešu laikposmu, kas nav daļa no izmeklēšanas perioda, un iesniegtais cenu salīdzinājums atzīts par nepiemērotu izmeklēšanai, jo tajā trūka svarīgu aspektu, piemēram, atsauču uz izejvielu izmaksām un ietekmes uz rentabilitāti.

4.4.3.3.   Darbaspēka izmaksas

| (109) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  11. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu pilnslodzes ekvivalenta darbinieku | 2013 | 2014 | 2015 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu pilnslodzes ekvivalenta darbinieku (EUR)

  Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 107 | 116 | 102 |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(109)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

11. tabula

11. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu pilnslodzes ekvivalenta darbinieku

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu pilnslodzes ekvivalenta darbinieku

2013

2014

2015

PIP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu pilnslodzes ekvivalenta darbinieku (EUR)

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

107

107

116

116

102

102

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (110) | Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu darbinieku paaugstinājās par 2 %. Nodarbinātības līmenis nedaudz samazinājās, kā parādīts 8. tabulā. Minētā dinamika skaidri liecina, ka ražošanas nozare saglabāja kontroli pār tās nodarbinātības izmaksām pēc pieredzētajam grūtībām 2014. un jo īpaši 2015. gadā. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu darbinieku paaugstinājās par 2 %. Nodarbinātības līmenis nedaudz samazinājās, kā parādīts 8. tabulā. Minētā dinamika skaidri liecina, ka ražošanas nozare saglabāja kontroli pār tās nodarbinātības izmaksām pēc pieredzētajam grūtībām 2014. un jo īpaši 2015. gadā.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (111) | Savienības ražotāja rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

  12. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

  Indekss (2013. gads = – 100) | – 100 | – 78 | – 60 | – 21 |
| Naudas plūsma (EUR)

  Indekss (2013. gads = – 100) | – 100 | – 101 | – 4 | – 15 |
| Ieguldījumi (EUR)

  Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 136 | 280 | 210 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%)

  Indekss (2013. gads = – 100) | – 100 | – 68 | – 45 | – 36 |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(111)

Savienības ražotāja rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā mainījās šādi.

12. tabula

12. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem

2013

2014

2015

IP

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

Indekss (2013. gads = – 100)

Indekss (2013. gads = – 100)

– 100

– 100

– 78

– 78

– 60

– 60

– 21

– 21

Naudas plūsma (EUR)

Indekss (2013. gads = – 100)

Indekss (2013. gads = – 100)

– 100

– 100

– 101

– 101

– 4

– 4

– 15

– 15

Ieguldījumi (EUR)

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

136

136

280

280

210

210

Ienākums no ieguldījumiem (%)

Indekss (2013. gads = – 100)

Indekss (2013. gads = – 100)

– 100

– 100

– 68

– 68

– 45

– 45

– 36

– 36

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

| (112) | Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(112)

Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (113) | Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija negatīva, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir novājinātā stāvoklī. Nedaudz labāki tirgus nosacījumi nozīmēja, ka zaudējumi mazinājās, tomēr tika secināts, ka attiecīgajā periodā novērotā rentabilitāte bija nestabila. |
| --- | --- |

(113)

Visā attiecīgajā periodā rentabilitāte bija negatīva, kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir novājinātā stāvoklī. Nedaudz labāki tirgus nosacījumi nozīmēja, ka zaudējumi mazinājās, tomēr tika secināts, ka attiecīgajā periodā novērotā rentabilitāte bija nestabila.

| (114) | Taču tirgus nosacījumi bija labvēlīgi, lai atgūtu rentabilitāti, jo izejmateriālu izmaksas ievērojami samazinājās. Tomēr Ķīnas importa lejupvērsta cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas tādā līmenī, kas zaudējumus tikai samazināja, bet nenovērsa. |
| --- | --- |

(114)

Taču tirgus nosacījumi bija labvēlīgi, lai atgūtu rentabilitāti, jo izejmateriālu izmaksas ievērojami samazinājās. Tomēr Ķīnas importa lejupvērsta cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare bija spiesta samazināt savas cenas tādā līmenī, kas zaudējumus tikai samazināja, bet nenovērsa.

| (115) | Zaudējumi 2013. gadā ir daļēji saistīti ar Eiropas parādu krīzi un ekonomisko krīzi, kas sekoja pēc tam. Tomēr ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atgriezties rentablā situācijā vai gūt labumu (nozīmīgā apmērā) no Eiropas ekonomikas lēnās atveseļošanās. |
| --- | --- |

(115)

Zaudējumi 2013. gadā ir daļēji saistīti ar Eiropas parādu krīzi un ekonomisko krīzi, kas sekoja pēc tam. Tomēr ir skaidrs, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja atgriezties rentablā situācijā vai gūt labumu (nozīmīgā apmērā) no Eiropas ekonomikas lēnās atveseļošanās.

| (116) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās atbilstoši ienākumam no apgrozījuma, proti, tā bija negatīva visā attiecīgajā periodā, taču nedaudz uzlabojās. Tas pats attiecas uz ienākumu no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(116)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās atbilstoši ienākumam no apgrozījuma, proti, tā bija negatīva visā attiecīgajā periodā, taču nedaudz uzlabojās. Tas pats attiecas uz ienākumu no ieguldījumiem.

| (117) | Tomēr Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Ieguldījumi bija paredzēti efektivitātes un produktivitātes uzturēšanai, nevis ražošanas apjoma palielināšanai. |
| --- | --- |

(117)

Tomēr Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja veikt ieguldījumus. Ieguldījumi bija paredzēti efektivitātes un produktivitātes uzturēšanai, nevis ražošanas apjoma palielināšanai.

| (118) | Lai gan izlasē iekļautie Savienības ražotāji bija daļa no lielām starptautiskām grupām, viņi apgalvoja, ka viņu spēja piesaistīt kapitālu no grupas resursiem bija samazinājusies. Tomēr attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās. |
| --- | --- |

(118)

Lai gan izlasē iekļautie Savienības ražotāji bija daļa no lielām starptautiskām grupām, viņi apgalvoja, ka viņu spēja piesaistīt kapitālu no grupas resursiem bija samazinājusies. Tomēr attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (119) | Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nespēja īstenot savu potenciālu. Šī situācija ir skaidri novērojama gan pašpatēriņa, gan brīvajā tirgū. Aptuveni 25 % no kopējā pārdošanas apjoma IP laikā nonāca pašpatēriņa tirgū. |
| --- | --- |

(119)

Visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare nespēja īstenot savu potenciālu. Šī situācija ir skaidri novērojama gan pašpatēriņa, gan brīvajā tirgū. Aptuveni 25 % no kopējā pārdošanas apjoma IP laikā nonāca pašpatēriņa tirgū.

| (120) | IP laikā Savienības ražošanas nozares stāvoklis brīvajā tirgū bija sliktāks salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai gan situācija nedaudz uzlabojās ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā, Savienības ražošanas nozare zaudēja 17 % no savas tirgus daļas. Visā attiecīgajā periodā ienākuma no apgrozījuma, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas rezultatīvie rādītāji bija negatīvi, un, lai gan tie ir uzlabojušies, šis uzlabojums nebija pietiekami spēcīgs, ņemot vērā lejupvērstu cenu spiedienu no Ķīnas importa par dempinga cenām. Šī attīstības dinamika īstenojās, neskatoties uz pasākumiem efektivitātes uzlabošanai, darbaspēka izmaksu mazināšanai un ražošanas jaudas palielināšanai un ciešu ražošanas izmaksu uzraudzību. |
| --- | --- |

(120)

IP laikā Savienības ražošanas nozares stāvoklis brīvajā tirgū bija sliktāks salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai gan situācija nedaudz uzlabojās ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā, Savienības ražošanas nozare zaudēja 17 % no savas tirgus daļas. Visā attiecīgajā periodā ienākuma no apgrozījuma, ienākuma no ieguldījumiem un naudas plūsmas rezultatīvie rādītāji bija negatīvi, un, lai gan tie ir uzlabojušies, šis uzlabojums nebija pietiekami spēcīgs, ņemot vērā lejupvērstu cenu spiedienu no Ķīnas importa par dempinga cenām. Šī attīstības dinamika īstenojās, neskatoties uz pasākumiem efektivitātes uzlabošanai, darbaspēka izmaksu mazināšanai un ražošanas jaudas palielināšanai un ciešu ražošanas izmaksu uzraudzību.

| (121) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietvertajiem datiem atsevišķi kaitējuma faktori norādīja uz kaitējuma neesību. Šo faktoru vidū bija pārdošanas apjoms, jaudas izmantojums, nodarbinātība un krājumi. Tas tika pārbaudīts izmeklēšanas gaitā, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem. Tik tiešām attiecībā uz vairākiem rādītājiem, tostarp dažiem no tiem, kas minēti iepriekš minētajā apgalvojumā, bija vērojamas pozitīvas tendences. Taču, ņemot vērā, ka brīvais tirgus pieauga par 27 %, kā paskaidrots 2. tabulā, ir skaidrs, ka daži rādītāji varētu šķietami liecināt par pozitīvu situācijas attīstību. Tomēr Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē un šajos secinājumos ir konstatēti iemesli, kādēļ šīs pozitīvās tendences ir jāaplūko, ņemot vērā negatīvās tendences, kas ir svarīgākas, piemēram, tirgus daļu un pārdošanas cenu, un, ņemot vērā negatīvos rezultātus. Kad šos faktorus izskatīja pareizajā kontekstā, t. i., kopā ar visiem citiem kaitējuma faktoriem, kļuva skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(121)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka, pamatojoties uz sūdzībā ietvertajiem datiem atsevišķi kaitējuma faktori norādīja uz kaitējuma neesību. Šo faktoru vidū bija pārdošanas apjoms, jaudas izmantojums, nodarbinātība un krājumi. Tas tika pārbaudīts izmeklēšanas gaitā, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem. Tik tiešām attiecībā uz vairākiem rādītājiem, tostarp dažiem no tiem, kas minēti iepriekš minētajā apgalvojumā, bija vērojamas pozitīvas tendences. Taču, ņemot vērā, ka brīvais tirgus pieauga par 27 %, kā paskaidrots 2. tabulā, ir skaidrs, ka daži rādītāji varētu šķietami liecināt par pozitīvu situācijas attīstību. Tomēr Savienības ražošanas nozares stāvokļa analīzē un šajos secinājumos ir konstatēti iemesli, kādēļ šīs pozitīvās tendences ir jāaplūko, ņemot vērā negatīvās tendences, kas ir svarīgākas, piemēram, tirgus daļu un pārdošanas cenu, un, ņemot vērā negatīvos rezultātus. Kad šos faktorus izskatīja pareizajā kontekstā, t. i., kopā ar visiem citiem kaitējuma faktoriem, kļuva skaidrs, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums.

| (122) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pēc divu Savienības ražošanas nozares segmentu un visas nozares analīzes kopumā var secināt, ka tai attiecīgajā periodā ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(122)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pēc divu Savienības ražošanas nozares segmentu un visas nozares analīzes kopumā var secināt, ka tai attiecīgajā periodā ir nodarīts būtisks kaitējums.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (123) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējumu, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji. |
| --- | --- |

(123)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējumu, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Šie faktori ir šādi: imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji.

5.1.   Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

Importa par dempinga cenām izraisītā ietekme

| (124) | Kā minēts iepriekš, analizētajā periodā imports no Ķīnas palielinājās par 146 %. Cenas par tonnu samazinājās par 22 %, kas pārsniedza izejvielu cenu kritumu (20 %). Turklāt šis imports ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, proti, par 17 %–28 %. Ņemot vērā, ka KIT ir ražojums, kas ir jutīgs pret cenu izmaiņām, šīm starpībām ir būtiska un ļoti kaitējoša ietekme uz Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(124)

Kā minēts iepriekš, analizētajā periodā imports no Ķīnas palielinājās par 146 %. Cenas par tonnu samazinājās par 22 %, kas pārsniedza izejvielu cenu kritumu (20 %). Turklāt šis imports ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, proti, par 17 %–28 %. Ņemot vērā, ka KIT ir ražojums, kas ir jutīgs pret cenu izmaiņām, šīm starpībām ir būtiska un ļoti kaitējoša ietekme uz Savienības ražošanas nozari.

| (125) | Rezultātā tikai Ķīna ir guvusi labumu no tirgus atlabšanas, kas analizētajā periodā palielinājās par 27 %: Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 11,7 % līdz 22,7 %, savukārt Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu vienīgi par 5 %, tirgus daļai samazinoties no 78,8 % līdz 65,2 %. |
| --- | --- |

(125)

Rezultātā tikai Ķīna ir guvusi labumu no tirgus atlabšanas, kas analizētajā periodā palielinājās par 27 %: Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no 11,7 % līdz 22,7 %, savukārt Savienības ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu vienīgi par 5 %, tirgus daļai samazinoties no 78,8 % līdz 65,2 %.

| (126) | Neraugoties uz labvēlīgiem tirgus apstākļiem analizētajā periodā – izejvielu cenu samazināšanos un patēriņa palielināšanos – Savienības ražošanas nozare turpināja ciest zaudējumus visā periodā, ņemot vērā cenu spiedienu un Ķīnas importa apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(126)

Neraugoties uz labvēlīgiem tirgus apstākļiem analizētajā periodā – izejvielu cenu samazināšanos un patēriņa palielināšanos – Savienības ražošanas nozare turpināja ciest zaudējumus visā periodā, ņemot vērā cenu spiedienu un Ķīnas importa apjoma pieaugumu.

| (127) | Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un saskaņā ar iesniegto informāciju būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. |
| --- | --- |

(127)

Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un saskaņā ar iesniegto informāciju būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis.

| (128) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām izraisīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (129) | Importa apjomam no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  13. tabula


  Imports no citām valstīm: apjoms tonnās, CIF cena par tonnu un tirgus daļa | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no trešām valstīm | 716 694 | 684 661 | 909 981 | 1 161 380 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 96 | 127 | 162 |
| CIF cena EUR par tonnu | 698 | 701 | 641 | 572 |
| Tirgus daļa (%) | 9,5 | 8,9 | 10,8 | 12,1 |
| Importa apjoms no Korejas Repulikas | 344 542 | 406 685 | 530 377 | 579 712 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 118 | 154 | 168 |
| CIF cena EUR par tonnu | 716 | 718 | 665 | 610 |
| Tirgus daļa (%) | 4,6 | 5,3 | 6,3 | 6,0 |
| Importa apjoms no Indijas | 81 489 | 42 301 | 61 739 | 157 212 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 52 | 76 | 193 |
| CIF cena EUR par tonnu | 627 | 696 | 550 | 471 |
| Tirgus daļa (%) | 1,1 | 0,6 | 0,7 | 1,6 |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm | 290 663 | 235 676 | 317 866 | 424 457 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 81 | 109 | 146 |
| CIF cena EUR par tonnu | 698 | 673 | 618 | 556 |
| Tirgus daļa (%) | 3,8 | 3,1 % | 3,8 | 4,4 |
| Avots: Eurostat. |

(129)

Importa apjomam no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

13. tabula

13. tabula

Imports no citām valstīm: apjoms tonnās, CIF cena par tonnu un tirgus daļa

Imports no citām valstīm: apjoms tonnās, CIF

2013

2014

2015

IP

Importa apjoms no trešām valstīm

716 694

684 661

909 981

1 161 380

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

96

96

127

127

162

162

CIF cena EUR par tonnu

CIF

698

701

641

572

Tirgus daļa (%)

9,5

8,9

10,8

12,1

Importa apjoms no Korejas Repulikas

344 542

406 685

530 377

579 712

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

118

118

154

154

168

168

CIF cena EUR par tonnu

CIF

716

718

665

610

Tirgus daļa (%)

4,6

5,3

6,3

6,0

Importa apjoms no Indijas

81 489

42 301

61 739

157 212

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

52

52

76

76

193

193

CIF cena EUR par tonnu

CIF

627

696

550

471

Tirgus daļa (%)

1,1

0,6

0,7

1,6

Importa apjoms no citām trešām valstīm

290 663

235 676

317 866

424 457

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

81

81

109

109

146

146

CIF cena EUR par tonnu

CIF

698

673

618

556

Tirgus daļa (%)

3,8

3,1 %

3,8

4,4

Avots: Eurostat.

Avots

Eurostat

| (130) | Imports no ĶTR veido lielāko 65 % no visa importa Savienībā. Imports no citām valstīm (kā attēlots iepriekš 13. tabulā) attiecīgajā periodā pieauga par 33 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 9,5 % 2013. gadā līdz 12,1 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(130)

Imports no ĶTR veido lielāko 65 % no visa importa Savienībā. Imports no citām valstīm (kā attēlots iepriekš 13. tabulā) attiecīgajā periodā pieauga par 33 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 9,5 % 2013. gadā līdz 12,1 % izmeklēšanas periodā.

| (131) | Imports no Korejas Republikas aplūkojamā laikposmā palielinājās par 68 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 4,6 % 2013. gadā līdz 6,0 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(131)

Imports no Korejas Republikas aplūkojamā laikposmā palielinājās par 68 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 4,6 % 2013. gadā līdz 6,0 % izmeklēšanas periodā.

| (132) | Imports no Indijas aplūkojamā laikposmā palielinājās par 93 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 1,1 % 2013. gadā līdz 1,6 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(132)

Imports no Indijas aplūkojamā laikposmā palielinājās par 93 %. Šāda importa tirgus daļa pieauga no 1,1 % 2013. gadā līdz 1,6 % izmeklēšanas periodā.

| (133) | Paturot prātā šo apjomu palielināšanos, Komisija pārbaudīja, vai imports no šīm valstīm veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr Eurostat dati 13. tabulā liecina, ka, lai gan Korejas importa tirgus daļa palielinājās, CIF cenas bija daudz augstākas par tām, kas novērojamas Ķīnas importam, vai cenām Savienības ražošanas nozarē. Arī Indijas importa cenas bija augstākas nekā Ķīnas importa cenas, un Indijas importa tirgus daļa katru gadu bija mazāka par 2 %. Imports no citām trešām valstīm arī nav radījis kaitējumu, jo importa cenas bija augstākas nekā Ķīnas importam un Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(133)

Paturot prātā šo apjomu palielināšanos, Komisija pārbaudīja, vai imports no šīm valstīm veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr Eurostat dati 13. tabulā liecina, ka, lai gan Korejas importa tirgus daļa palielinājās, CIF cenas bija daudz augstākas par tām, kas novērojamas Ķīnas importam, vai cenām Savienības ražošanas nozarē. Arī Indijas importa cenas bija augstākas nekā Ķīnas importa cenas, un Indijas importa tirgus daļa katru gadu bija mazāka par 2 %. Imports no citām trešām valstīm arī nav radījis kaitējumu, jo importa cenas bija augstākas nekā Ķīnas importam un Savienības ražošanas nozarei.

Eurostat

CIF

| (134) | Tāpēc, analizējot atsevišķi vai kopā, tiek secināts, ka importam no trešām valstīm nav bijusi būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozari un katrā ziņā šā importa ietekme nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(134)

Tāpēc, analizējot atsevišķi vai kopā, tiek secināts, ka importam no trešām valstīm nav bijusi būtiska ietekme uz Savienības ražošanas nozari un katrā ziņā šā importa ietekme nevarēja izjaukt cēloņsakarību starp importu no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

| (135) | Savienības ražotāja eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  14. tabula


  Eksporta rādītāji | 2013 | 2014 | 2015 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms | 662 224 | 770 547 | 678 823 | 570 471 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 116 | 103 | 86 |
| Vidējā cena (EUR/t) nesaistītām personām | 545 | 547 | 508 | 477 |
| Indekss (2013. gads = 100) | 100 | 100 | 93 | 88 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(135)

Savienības ražotāja eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

14. tabula

14. tabula

Eksporta rādītāji

Eksporta rādītāji

2013

2014

2015

IP

Eksporta apjoms

662 224

770 547

678 823

570 471

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

116

116

103

103

86

86

Vidējā cena (EUR/t) nesaistītām personām

545

547

508

477

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

100

100

93

93

88

88

Avots: pārbaudītās Eurofer un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots

Eurofer

| (136) | Eksporta apjoms laikposmā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 14 %. Attiecībā uz cenām – tās samazinājās par 12 %, jo samazinājās izejmateriālu cenas. |
| --- | --- |

(136)

Eksporta apjoms laikposmā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās par 14 %. Attiecībā uz cenām – tās samazinājās par 12 %, jo samazinājās izejmateriālu cenas.

| (137) | Tomēr, paturot prātā, ka eksporta apjomi veidoja tikai aptuveni 6 % no ražošanas apjoma, un ņemot vērā cenu kritumu, kas ir mazāk izteikts nekā Savienības tirgū, Komisija neuzskatīja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji būtiski ietekmēja nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(137)

Tomēr, paturot prātā, ka eksporta apjomi veidoja tikai aptuveni 6 % no ražošanas apjoma, un ņemot vērā cenu kritumu, kas ir mazāk izteikts nekā Savienības tirgū, Komisija neuzskatīja, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji būtiski ietekmēja nodarīto kaitējumu.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (138) | Provizoriski tika noteikta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgās valsts par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(138)

Provizoriski tika noteikta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgās valsts par dempinga cenām.

| (139) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Tika provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji neizjauca cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi. Importam no trešām valstīm varēja būt neliela ietekme uz kaitējumu, bet tas nav ietekmējis situāciju Savienības ražošanas nozarē tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenis un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte. |
| --- | --- |

(139)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Tika provizoriski secināts, ka pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no trešām valstīm un Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji neizjauca cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi. Importam no trešām valstīm varēja būt neliela ietekme uz kaitējumu, bet tas nav ietekmējis situāciju Savienības ražošanas nozarē tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenis un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte.

| (140) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori, – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori, – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (141) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(141)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (142) | Savienības ražošanas nozare atrodas vismaz 15 dalībvalstīs, un vairāk nekā 8 000 darbinieku tajā ir nodarbināti saistībā ar korozijizturīgu tēraudu. |
| --- | --- |

(142)

Savienības ražošanas nozare atrodas vismaz 15 dalībvalstīs, un vairāk nekā 8 000 darbinieku tajā ir nodarbināti saistībā ar korozijizturīgu tēraudu.

| (143) | Izmeklēšanā sadarbojās sešpadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā uzlabojās, bet ne tik izteikti, cik varētu gaidīt, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(143)

Izmeklēšanā sadarbojās sešpadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā uzlabojās, bet ne tik izteikti, cik varētu gaidīt, un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (144) | Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu spiedienu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas. Tādējādi palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. |
| --- | --- |

(144)

Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu spiedienu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei paaugstināt cenas. Tādējādi palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR.

| (145) | Kaut gan vairāki apjoma rādītāji izskatās pozitīvi, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, Savienības ražošanas nozares stāvoklis neuzlabojās atbilstoši patēriņa pieaugumam. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no Savienības tirgus atlabšanas, kā tas būtu bijis, ja nebūtu importa par dempinga cenām no Ķīnas. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Slikti darbības rezultāti korozijizturīga tērauda segmentā ietekmētu arī daudzu Savienības ražotāju lejasposma (organiskā pārklājuma) un augšposma (karsti velmētu ruļļu) segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu. Ietekme būtu jūtama arī citu karsti cinkotu lokšņu ražojumu līmenī, piemēram, to, ko ražo autobūves nozarei. |
| --- | --- |

(145)

Kaut gan vairāki apjoma rādītāji izskatās pozitīvi, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjoms, Savienības ražošanas nozares stāvoklis neuzlabojās atbilstoši patēriņa pieaugumam. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no Savienības tirgus atlabšanas, kā tas būtu bijis, ja nebūtu importa par dempinga cenām no Ķīnas. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Slikti darbības rezultāti korozijizturīga tērauda segmentā ietekmētu arī daudzu Savienības ražotāju lejasposma (organiskā pārklājuma) un augšposma (karsti velmētu ruļļu) segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu. Ietekme būtu jūtama arī citu karsti cinkotu lokšņu ražojumu līmenī, piemēram, to, ko ražo autobūves nozarei.

| (146) | No integrētu tērauda izstrādājumu pārdošanas apjoma 10 % parasti ir karsti cinkotas loksnes. Faktiskais rādītājs mainās atkarībā no ražotāja. Taču šie ražojumi atrodas gandrīz pievienotās vērtības ķēdes beigās. Savienības stratēģija tērauda rūpniecībai ir maksimāli palielināt tādu ražojumu pārdošanu, kuriem ir augsta pievienotā vērtība, jo tie parasti sniedz peļņu, kas ir augstāka par vidējo līmeni, tāpēc, ka pasaulē ir mazāk uzņēmumu, kas var konkurēt ražojumu ar augstu pievienoto vērtību tirgū. Tādēļ tas, ka uzņēmumam analizētajā periodā nav peļņas, liecina par nopietnu problēmu attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, proti, apdraudējumu tās stratēģijai un nākotnes izredzēm. |
| --- | --- |

(146)

No integrētu tērauda izstrādājumu pārdošanas apjoma 10 % parasti ir karsti cinkotas loksnes. Faktiskais rādītājs mainās atkarībā no ražotāja. Taču šie ražojumi atrodas gandrīz pievienotās vērtības ķēdes beigās. Savienības stratēģija tērauda rūpniecībai ir maksimāli palielināt tādu ražojumu pārdošanu, kuriem ir augsta pievienotā vērtība, jo tie parasti sniedz peļņu, kas ir augstāka par vidējo līmeni, tāpēc, ka pasaulē ir mazāk uzņēmumu, kas var konkurēt ražojumu ar augstu pievienoto vērtību tirgū. Tādēļ tas, ka uzņēmumam analizētajā periodā nav peļņas, liecina par nopietnu problēmu attiecībā uz Savienības ražošanas nozari, proti, apdraudējumu tās stratēģijai un nākotnes izredzēm.

| (147) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(147)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atgūties no konstatētā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.

6.2.   Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

Nesaistīto importētāju un lietotāju intereses

| (148) | Kā minēts iepriekš (15). apsvērumā, tikai viens importētājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis importētājs bija daļa no uzņēmumu grupas, kas izmanto attiecīgo ražojumu, lai ražotu būvniecības izstrādājumus. Citi importētāji un lietotāji pieteicās kā ieinteresētās personas. Arī importētāju apvienība sniedza piezīmes par izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(148)

Kā minēts iepriekš (15). apsvērumā, tikai viens importētājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Šis importētājs bija daļa no uzņēmumu grupas, kas izmanto attiecīgo ražojumu, lai ražotu būvniecības izstrādājumus. Citi importētāji un lietotāji pieteicās kā ieinteresētās personas. Arī importētāju apvienība sniedza piezīmes par izmeklēšanu.

| (149) | Importētāji/lietotāji, kas sadarbojās, norādīja, ka būtiska ražošanas izmaksu daļa tika izmantota attiecīgajam ražojumam, un tie bažījās par izmaksu pieaugumu, ko radītu maksājumu noteikšana. Lai gan apgalvojums attiecībā uz attiecīgā ražojuma nozīmi importētāja izmaksās izmeklēšanas ietvaros apstiprināts, jāatzīmē, ka pastāv citi piegādes avoti, ko importētājs jau faktiski izmantoja, kas nozīmē, ka pasākumu noteikšanai nevajadzētu nopietni ietekmēt tā izmaksas un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(149)

Importētāji/lietotāji, kas sadarbojās, norādīja, ka būtiska ražošanas izmaksu daļa tika izmantota attiecīgajam ražojumam, un tie bažījās par izmaksu pieaugumu, ko radītu maksājumu noteikšana. Lai gan apgalvojums attiecībā uz attiecīgā ražojuma nozīmi importētāja izmaksās izmeklēšanas ietvaros apstiprināts, jāatzīmē, ka pastāv citi piegādes avoti, ko importētājs jau faktiski izmantoja, kas nozīmē, ka pasākumu noteikšanai nevajadzētu nopietni ietekmēt tā izmaksas un konkurētspēju.

| (150) | Patiesībā nav pierādījumu tam, ka importētāji vai tērauda nozares apkalpošanas centri varētu nespēt pārcelt cenu pieaugumu uz saviem pircējiem. Turklāt tie arī var importēt no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana. |
| --- | --- |

(150)

Patiesībā nav pierādījumu tam, ka importētāji vai tērauda nozares apkalpošanas centri varētu nespēt pārcelt cenu pieaugumu uz saviem pircējiem. Turklāt tie arī var importēt no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana.

| (151) | Apvienība, kas pārstāv importētājus, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare jaudas trūkuma dēļ nevarēja saviem locekļiem nodrošināt pastāvīgu attiecīgā ražojuma piegādi. Šis apgalvojums netika pamatots. Ņemot vērā to, ka apvienība, neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu un, kā redzams 5. tabulā, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nepārsniedza 80 %, Komisija nekonstatēja nevienu argumentu šī apgalvojuma apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(151)

Apvienība, kas pārstāv importētājus, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare jaudas trūkuma dēļ nevarēja saviem locekļiem nodrošināt pastāvīgu attiecīgā ražojuma piegādi. Šis apgalvojums netika pamatots. Ņemot vērā to, ka apvienība, neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu un, kā redzams 5. tabulā, Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nepārsniedza 80 %, Komisija nekonstatēja nevienu argumentu šī apgalvojuma apstiprināšanai.

| (152) | Cita ieinteresētā persona izteica piezīmi, ka vienam no Savienības ražotājiem “samazinājuma” dēļ radās grūtības apgādāt patērētājus. Tomēr šis apgalvojums bija saistīts ar viena Savienības ražotāja speCIFisko problēmu un tādējādi tas neatspoguļoja piegādes nozares stāvokli kopumā. Pat ja toreiz šāda situācija pastāvēja, eksistēja alternatīvi piegādes avoti, un lietas materiālos nav pierādījumu, ka piegādes problēma bija kopīga importētājiem un tirgotājiem. Turklāt viens no Savienības ražotāju grūtību iemesliem ir saistīts ar tērauda ražojumu dempingu inter alia no Ķīnas, kas akcentēts šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(152)

Cita ieinteresētā persona izteica piezīmi, ka vienam no Savienības ražotājiem “samazinājuma” dēļ radās grūtības apgādāt patērētājus. Tomēr šis apgalvojums bija saistīts ar viena Savienības ražotāja speCIFisko problēmu un tādējādi tas neatspoguļoja piegādes nozares stāvokli kopumā. Pat ja toreiz šāda situācija pastāvēja, eksistēja alternatīvi piegādes avoti, un lietas materiālos nav pierādījumu, ka piegādes problēma bija kopīga importētājiem un tirgotājiem. Turklāt viens no Savienības ražotāju grūtību iemesliem ir saistīts ar tērauda ražojumu dempingu inter alia no Ķīnas, kas akcentēts šajā izmeklēšanā.

inter alia

| (153) | Korozijizturīga tērauda galvenie galalietotāji ir būvniecības nozare, to izmanto celtniecībā dažādiem apšuvuma materiāliem, taču to izmanto arī mājsaimniecības ierīču ražošanā, izliekšanas un iespiešanas procesos un nelielu metinātu cauruļu ražošanā. Kā paskaidrots iepriekš, tikai viens lietotājs sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(153)

Korozijizturīga tērauda galvenie galalietotāji ir būvniecības nozare, to izmanto celtniecībā dažādiem apšuvuma materiāliem, taču to izmanto arī mājsaimniecības ierīču ražošanā, izliekšanas un iespiešanas procesos un nelielu metinātu cauruļu ražošanā. Kā paskaidrots iepriekš, tikai viens lietotājs sadarbojās izmeklēšanā.

| (154) | Pat tad, ja piemērotie pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu dažus lietotājus augstāku iegādes cenu ziņā, lietas materiālos iekļautā informācija neliecina, ka šie pasākumi varētu nesamērīgi ietekmēt rentabilitāti un izraisīt lielāko rūpnieciskās ražošanas grupu pārvietošanos. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu. |
| --- | --- |

(154)

Pat tad, ja piemērotie pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu dažus lietotājus augstāku iegādes cenu ziņā, lietas materiālos iekļautā informācija neliecina, ka šie pasākumi varētu nesamērīgi ietekmēt rentabilitāti un izraisīt lielāko rūpnieciskās ražošanas grupu pārvietošanos. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu.

| (155) | Jāatzīmē, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību izplatītāju klientiem. Bez maksājumiem dažiem Savienības korozijizturīgu tēraudu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas korozijizturīgu tēraudu ražošanas darbības un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotākiem piegādes avotiem. Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajās valsts (par taisnīgām cenām) un no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(155)

Jāatzīmē, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību izplatītāju klientiem. Bez maksājumiem dažiem Savienības korozijizturīgu tēraudu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas korozijizturīgu tēraudu ražošanas darbības un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotākiem piegādes avotiem. Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajās valsts (par taisnīgām cenām) un no citiem avotiem.

| (156) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(156)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu, radot apstākļus cenu pieaugumam, kas ļautu nozarē kopumā atjaunoties rentablai situācijai. Šim segmentam ar augstu pievienoto vērtību ir būtiska nozīme Savienības tērauda ražošanas nozares stratēģijā, nākotnes izredzēs un labklājībā. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu, radot apstākļus cenu pieaugumam, kas ļautu nozarē kopumā atjaunoties rentablai situācijai. Šim segmentam ar augstu pievienoto vērtību ir būtiska nozīme Savienības tērauda ražošanas nozares stratēģijā, nākotnes izredzēs un labklājībā.

| (158) | Pasākumu ietekmi uz dažās citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Izmeklēšanā netika konstatēts, ka iespējamā ietekme uz citām personām (kas nepieteicās) varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir uzskatāmi par labvēlīgiem augšposma nozarēm, piemēram, izejmateriālu piegādātājiem un iekārtu ražotājiem, kuri nenodrošina (vai nodrošina ierobežotā apjomā) piegādes ražotājiem attiecīgā valstī. |
| --- | --- |

(158)

Pasākumu ietekmi uz dažās citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Izmeklēšanā netika konstatēts, ka iespējamā ietekme uz citām personām (kas nepieteicās) varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir uzskatāmi par labvēlīgiem augšposma nozarēm, piemēram, izejmateriālu piegādātājiem un iekārtu ražotājiem, kuri nenodrošina (vai nodrošina ierobežotā apjomā) piegādes ražotājiem attiecīgā valstī.

| (159) | Pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgās valsts par taisnīgām cenām. Importētāji cenu pieaugumu varēs novirzīt klientiem vai mainīt piegādes avotus. |
| --- | --- |

(159)

Pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgās valsts par taisnīgām cenām. Importētāji cenu pieaugumu varēs novirzīt klientiem vai mainīt piegādes avotus.

| (160) | Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nebija tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus korozijizturīgu tēraudu ražojumiem, kuru izcelsme ir ĶTR. |
| --- | --- |

(160)

Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nebija tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus korozijizturīgu tēraudu ražojumiem, kuru izcelsme ir ĶTR.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (161) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

Kaitējuma novēršanas līmenis (kaitējuma starpība)

| (162) | Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Lai noteiktu pasākumu apmēru, Komisija vispirms noteica maksājuma apmēru, kas nepieciešams, lai likvidētu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (163) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(163)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (164) | Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā. Turklāt visā šajā periodā Savienības tirgū bija vērā ņemams importa apjoms par zemām cenām no ĶTR. Tāpēc Komisija secināja, ka mērķa peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz attiecīgo periodu. Sūdzības iesniedzējs sūdzībā prasīja Komisijai par pieņemamu peļņas normu, kas neizraisa kaitējumu, izmantot vismaz 10 % no apgrozījuma. Izvērtējot šo apgalvojumu, Komisija analizēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju desmit gadu rentabilitāti, lai noteiktu reprezentatīvo peļņas līmeni, kas tika sasniegts bez dempinga. Tā konstatēja, ka pēdējais rentablais gads bija 2008. gads, kad peļņa sasniedza 7,4 %. Uz šā pamata Komisija secināja, ka vispiemērotākā mērķa peļņa ir peļņa, kas faktiski sasniegta 2008. gadā. |
| --- | --- |

(164)

Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā pārdošanā nesaistītiem klientiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. Komisija konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā. Turklāt visā šajā periodā Savienības tirgū bija vērā ņemams importa apjoms par zemām cenām no ĶTR. Tāpēc Komisija secināja, ka mērķa peļņu nevarēja noteikt, pamatojoties uz attiecīgo periodu. Sūdzības iesniedzējs sūdzībā prasīja Komisijai par pieņemamu peļņas normu, kas neizraisa kaitējumu, izmantot vismaz 10 % no apgrozījuma. Izvērtējot šo apgalvojumu, Komisija analizēja izlasē iekļauto Savienības ražotāju desmit gadu rentabilitāti, lai noteiktu reprezentatīvo peļņas līmeni, kas tika sasniegts bez dempinga. Tā konstatēja, ka pēdējais rentablais gads bija 2008. gads, kad peļņa sasniedza 7,4 %. Uz šā pamata Komisija secināja, ka vispiemērotākā mērķa peļņa ir peļņa, kas faktiski sasniegta 2008. gadā.

| (165) | Tādējādi Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 7,4 % peļņas normu. |
| --- | --- |

(165)

Tādējādi Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto 7,4 % peļņas normu.

| (166) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(166)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

7.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (167) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(167)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (168) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:








  Uzņēmums | Dempinga starpība (%) | Kaitējuma starpība (%) | Pagaidu antidempinga maksājums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HBIS:







  — | Hesteel Co., Ltd Handan Branch |

(168)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība (%)

Kaitējuma starpība (%)

Pagaidu antidempinga maksājums (%)

HBIS:

HBIS:

—

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

| — | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

| — | Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch |
| --- | --- |

—

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

| — | Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

61,2

23,5

23,5

Shougang grupa:

Shougang grupa:

| — | Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

| — | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

46,2

17,2

17,2

Shagang grupa:

Shagang grupa:

| — | Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

56,7

28,5

28,5

Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

57,4

23,4

23,4

Visi pārējie uzņēmumi

61,2

28,5

28,5

| (169) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(169)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Ja attiecīgo ražojumu importē kāds cits uzņēmums, kura nosaukums nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kas saistīti ar konkrēti minētajiem, tad šim importam būtu jāpiemēro maksājuma likme, kura piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tam nebūtu jāpiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (170) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(170)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas pēc tam maina nosaukumu. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (6). Pieprasījumā jāietver visa attiecīgā informācija, kas apliecina, ka nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi. Ja uzņēmuma nosaukuma maiņa neietekmē uzņēmuma tiesības izmantot tam piemērojamo maksājuma likmi, paziņojums par nosaukuma maiņu tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (171) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs faktūrrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(171)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju lielo atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs faktūrrēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (172) | Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja. |
| --- | --- |

(172)

Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumus, antidempinga maksājums, kas attiecas uz visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kas izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja.

8.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (173) | Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1238 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR un kas ir nosūtīts no ĶTR, imports ir jāreģistrē. Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(173)

Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/1238 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR un kas ir nosūtīts no ĶTR, imports ir jāreģistrē. Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (174) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(174)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (175) | Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā, |
| --- | --- |

(175)

Secinājumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas noslēguma posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šāda ražojuma importam tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums: plakani dzelzs, leģētā tērauda vai neleģētā tērauda velmējumi; dezoksidēti ar alumīniju; karstās galvanizācijas procesā pārklāti ar cinku un/vai ar alumīniju, un nevienu citu metālu; ķīmiski pasivēti; kuros pēc masas ir: 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,170 % oglekļa, 0,015 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,100 % alumīnija, ne vairāk kā 0,045 % niobija, ne vairāk kā 0,010 % titāna un ne vairāk kā 0,010 % vanādija; ruļļos, sagarumotās loksnēs vai šaurās sloksnēs.

Nav iekļauti šādi ražojumi:

| — | no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda, |
| --- | --- |

—

no nerūsējošā tērauda, elektrotehniskā silīcijtērauda un ātrgriezējtērauda,

| — | pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti. |
| --- | --- |

—

pēc karstās vai aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti.

Patlaban attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 un ex 7226 99 70 (TARIC kodi: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republika.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Uzņēmums | Pagaidu maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Hesteel Co., Ltd Handan Branch | 23,5 | C227 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd | 23,5 | C158 |
| Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch | 23,5 | C159 |
| Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd | 23,5 | C228 |
| Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd | 17,2 | C229 |
| Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd | 17,2 | C164 |
| Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd | 28,5 | C230 |
| Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd | 28,5 | C112 |
| Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās | 23,4 | C231 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 28,5 | C999 |

Uzņēmums

Pagaidu maksājuma likme (%)

TARIC papildu kods

Hesteel Co., Ltd Handan Branch

23,5

C227

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

23,5

C158

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch

23,5

C159

Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd

23,5

C228

Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd

17,2

C229

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd

17,2

C164

Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd

28,5

C230

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd

28,5

C112

Pārējie pielikumā uzskaitītie uzņēmumi, kas sadarbojās

23,4

C231

Visi pārējie uzņēmumi

28,5

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (attiecīgais ražojums) (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildu kods) [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājumu.

4.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, tad piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; kā arī |
| --- | --- |

b)

iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; kā arī

| c) | pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Personas, kas minētas Regulas (ES) 2016/1036 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2017/1238 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti brīvā apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras izbeigšanai.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2017. gada 9. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  
  OV C 459, 9.12.2016., 17. lpp.

2

(3)  Komisijas 2017. gada 7. jūlija Īstenošanas regula (ES) 2017/1238, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes korozijizturīgu tēraudu importu attiecina reģistrāciju (OV L 177, 8.7.2017., 39. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2009. gada 6. februāra Lēmums 2009/106/EK, ar ko izbeidz antidempinga procedūru par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes karsti cinkotu plakanu dzelzs vai tērauda velmējumu importu (OV L 38, 7.2.2009., 34. lpp.).

4

(5)  Šādu metodi akceptējusi Vispārējā tiesa 2011. gada 16. decembra spriedumā lietā T-423/09, Dashiqiao/Padome, ECLI:EU:T:2011:764, 34.–50. punkts.

5

Dashiqiao

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, BELGIQUE.

6

---

PIELIKUMS

RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, BET NETIKA IEKĻAUTI IZLASĒ

TARIC PAPILDU KODS C231

| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | Maanshan, Anhui |
| --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning |
| TKAS Auto Steel Company Ltd | Dalian, Liaoning |
| JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd | Jiangyin, Jiangsu |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd | Benxi, Liaoning |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | Wuhan, Hubei |
| Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd | Binzhou, Shandong |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd | Baotou, Inner Mongolia |
| Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd | Loudi, Hunan |
| Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd | Linyi, Shadong |
| Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd | Longhai, Fujian |
| Baoshan Iron & Steel Co., Ltd | Shanghai |
| Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd | Zhanjiang, Guandong |
| Yieh Phui (China) Technomaterial Co. | Changshu, Jiangsu |
| Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd | Rizhao, Shandong |
| Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd | Nantong, Jiangsu |

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

Maanshan, Anhui

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

TKAS Auto Steel Company Ltd

Dalian, Liaoning

JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd

Jiangyin, Jiangsu

Bengang Steel Plates Co., Ltd

Benxi, Liaoning

BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd

Benxi, Liaoning

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

Wuhan, Hubei

Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd

Binzhou, Shandong

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd

Baotou, Inner Mongolia

Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd

Loudi, Hunan

Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd

Linyi, Shadong

Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd

Longhai, Fujian

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

Shanghai

Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd

Zhanjiang, Guandong

Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

Changshu, Jiangsu

Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd

Rizhao, Shandong

Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd

Nantong, Jiangsu

---

LĒMUMI

| 10.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2017/1445

(2017. gada 8. augusts)

par ražojumu grupu, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērvenēs (Vaccinium macrocarpon) esošajiem proantocianidīniem (PAC) ir novērst vai ārstēt cistītu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 5341)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (1) un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,

ņemot vērā Francijas saskaņā ar minētās direktīvas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu iesniegto lūgumu,

tā kā:

| (1) | Francija saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu iesniedza Komisijai lūgumu pieņemt lēmumu par to, ka ražojumu grupa, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērveņu (Vaccinium macrocarpon) ekstraktā esošajiem proantocianidīniem (PAC) ir novērst vai ārstēt cistītu, neatbilst Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai medicīnas ierīču definīcijai. |
| --- | --- |

(1)

Francija saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 13. panta 1. punkta d) apakšpunktu iesniedza Komisijai lūgumu pieņemt lēmumu par to, ka ražojumu grupa, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērveņu (Vaccinium macrocarpon) ekstraktā esošajiem proantocianidīniem (PAC) ir novērst vai ārstēt cistītu, neatbilst Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai medicīnas ierīču definīcijai.

| (2) | Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā medicīnas ierīču definīcija cita starpā paredz, ka ierīce atbilst minētajai definīcijai, ja tā galveno paredzēto iedarbību nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā medicīnas ierīču definīcija cita starpā paredz, ka ierīce atbilst minētajai definīcijai, ja tā galveno paredzēto iedarbību nepanāk ar farmakoloģiskiem, imunoloģiskiem vai metaboliskiem līdzekļiem.

| (3) | Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) savā 2016. gada 22. jūlija atzinumā (2) secināja, ka 1. apsvērumā minētās ražojumu grupas galvenā paredzētā iedarbība, iespējams, panākta ar farmakoloģiskiem līdzekļiem, jo ļoti iespējams, ka PAC metabolīti un citas dzērveņu sastāvdaļas uzrāda farmakoloģisku aktivitāti, un ka PAC mehāniskas iedarbības veids ir maz ticams. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Zāļu aģentūra (EMA) savā 2016. gada 22. jūlija atzinumā (2) secināja, ka 1. apsvērumā minētās ražojumu grupas galvenā paredzētā iedarbība, iespējams, panākta ar farmakoloģiskiem līdzekļiem, jo ļoti iespējams, ka PAC metabolīti un citas dzērveņu sastāvdaļas uzrāda farmakoloģisku aktivitāti, un ka PAC mehāniskas iedarbības veids ir maz ticams.

| (4) | Mehāniskas iedarbības veids liecinātu, ka konkrētā ražojumu grupa atbilst medicīnas ierīču definīcijai. Tā kā šāds iedarbības veids ir maz ticams un ticamāks ir farmakoloģisks iedarbības veids, tas liecina, ka uz konkrēto ražojumu grupu nebūtu jāattiecina medicīnas ierīču definīcija. |
| --- | --- |

(4)

Mehāniskas iedarbības veids liecinātu, ka konkrētā ražojumu grupa atbilst medicīnas ierīču definīcijai. Tā kā šāds iedarbības veids ir maz ticams un ticamāks ir farmakoloģisks iedarbības veids, tas liecina, ka uz konkrēto ražojumu grupu nebūtu jāattiecina medicīnas ierīču definīcija.

| (5) | 2014. gada novembrī Medicīnas ierīču ekspertu grupas aptaujas rezultāti liecināja, ka vairums dalībvalstu, balstoties uz savu zinātnisko kompetenci, uzskata, ka uz šo ražojumu grupu nebūtu jāattiecina medicīnas ierīču definīcija. |
| --- | --- |

(5)

2014. gada novembrī Medicīnas ierīču ekspertu grupas aptaujas rezultāti liecināja, ka vairums dalībvalstu, balstoties uz savu zinātnisko kompetenci, uzskata, ka uz šo ražojumu grupu nebūtu jāattiecina medicīnas ierīču definīcija.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 7. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 93/42/EEK 7. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ražojumu grupa, kuras galvenā paredzētā iedarbība atkarībā no dzērveņu (Vaccinium macrocarpon) ekstraktā esošajiem proantocianidīniem ir novērst vai ārstēt cistītu, neatbilst Direktīvas 93/42/EEK 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajai medicīnas ierīču definīcijai.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2017. gada 8. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.

1

(2)  Cilvēkiem paredzēto zāļu pastāvīgās komitejas (CHMP) zinātniskais atzinums Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātam, GROW D.4. nodaļai. “
  Health Technology & Cosmetics
  ”
  on the principal mode of action of proanthocyanidins intended to be used for prevention and treatment of urinary tract infections, EMA/427414/2016. http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=8684&lang=en

2

CHMP

Health Technology & Cosmetics

on the principal mode of action of proanthocyanidins intended to be used for prevention and treatment of urinary tract infections

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 10.8.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 207/30

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 103 – Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu apstiprināšanu [2017/1446]

Ar visiem grozījumiem līdz:

noteikumu sākotnējās redakcijas 4. papildinājumam, kas stājas spēkā 2014. gada 10. jūnijā

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

Darbības joma

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

Definīcijas

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

Apstiprinājuma pieteikums

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

Apstiprinājums

| 5. | Prasības |
| --- | --- |

5.

Prasības

| 6. | Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa modifikācija un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

6.

Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa modifikācija un apstiprinājuma paplašināšana

| 7. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

7.

Ražošanas atbilstība

| 8. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

8.

Sankcijas par ražošanas neatbilstību

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

Pilnīga ražošanas izbeigšana

| 10. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses |
| --- | --- |

10.

Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumi un adreses

| 11. | Dokumentācija
  Papildinājums. Informācijas dokuments Nr. ... par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu tipa apstiprinājumu |
| --- | --- |

11.

Dokumentācija

Papildinājums. Informācijas dokuments Nr. ... par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu tipa apstiprinājumu

PIELIKUMI

| 1. | Paziņojums par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 103 |
| --- | --- |

1.

Paziņojums par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, anulēšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 103

| 2. | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma piemēri |
| --- | --- |

2.

Apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma piemēri

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz tipa apstiprinājumu piesārņojuma kontroles iekārtai kā atsevišķai tehniskai vienībai, kuru kā aizstājējiekārtu paredzēts uzstādīt viena vai vairāku tipu mehāniskajos transportlīdzekļos, kas pieder kategorijām, kuras ir ar Noteikumiem Nr. 83 saistīto versiju darbības jomā.

Šajos noteikumos katalītiskos neitralizatorus un cietdaļiņu filtrus uzskata par piesārņojuma kontroles iekārtām.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmanto turpmāk izklāstītās definīcijas.

| 2.1. | “Piesārņojuma kontroles oriģinālā iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, uz kuru attiecas transportlīdzeklim piešķirtais tipa apstiprinājums un kura tips minēts ar Noteikumu Nr. 83 2. pielikumu saistītajos dokumentos (1). |
| --- | --- |

2.1.

“Piesārņojuma kontroles oriģinālā iekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, uz kuru attiecas transportlīdzeklim piešķirtais tipa apstiprinājums un kura tips minēts ar Noteikumu Nr. 83 2. pielikumu saistītajos dokumentos (1).

1

| 2.2. | “Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, attiecībā uz kuru var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izņemot iekārtas, kas definētas 2.1. punktā. |
| --- | --- |

2.2.

“Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, attiecībā uz kuru var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, izņemot iekārtas, kas definētas 2.1. punktā.

| 2.3. | “Piesārņojuma kontroles oriģinālā aizstājējiekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, kuru tips ir norādīts ar Noteikumu Nr. 83 2. pielikumu saistītajos dokumentos (1), bet kuras tirgū kā atsevišķas tehniskas vienības piedāvā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma turētājs. |
| --- | --- |

2.3.

“Piesārņojuma kontroles oriģinālā aizstājējiekārta” ir piesārņojuma kontroles iekārta vai šādu iekārtu komplekts, kuru tips ir norādīts ar Noteikumu Nr. 83 2. pielikumu saistītajos dokumentos (1), bet kuras tirgū kā atsevišķas tehniskas vienības piedāvā transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma turētājs.

1

| 2.4. | “Piesārņojuma kontroles iekārtas tips” ir katalītiski neitralizatori un cietdaļiņu filtri, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:






  a) | substrātu skaits, struktūra un materiāls; |
| --- | --- | --- |

2.4.

“Piesārņojuma kontroles iekārtas tips” ir katalītiski neitralizatori un cietdaļiņu filtri, kas neatšķiras pēc tādiem būtiskiem aspektiem kā:

a)

substrātu skaits, struktūra un materiāls;

| b) | katra substrāta darbības tips; |
| --- | --- |

b)

katra substrāta darbības tips;

| c) | tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība; |
| --- | --- |

c)

tilpums, priekšdaļas laukuma un substrāta garuma attiecība;

| d) | katalītiskā materiāla saturs; |
| --- | --- |

d)

katalītiskā materiāla saturs;

| e) | katalītiskā materiāla attiecība; |
| --- | --- |

e)

katalītiskā materiāla attiecība;

| f) | šūnas blīvums; |
| --- | --- |

f)

šūnas blīvums;

| g) | izmēri un forma; |
| --- | --- |

g)

izmēri un forma;

| h) | termiskā aizsardzība. |
| --- | --- |

h)

termiskā aizsardzība.

| 2.5. | “Transportlīdzekļa tips”
  Skatīt Noteikumu Nr. 83 2.1. punktu. |
| --- | --- |

2.5.

“Transportlīdzekļa tips”

Skatīt Noteikumu Nr. 83 2.1. punktu.

| 2.6. | “Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas apstiprinājums” ir tādas piesārņojuma kontroles iekārtas apstiprinājums, ko paredzēts kā rezerves daļu uzstādīt vienam vai vairākiem konkrētiem transportlīdzekļa tipiem saistībā ar piesārņojošo vielu emisiju, trokšņa līmeņa un ietekmes uz transportlīdzekļa darbību un attiecīgā gadījumā uz iebūvēto diagnostikas sistēmu (OBD) ierobežošanu. |
| --- | --- |

2.6.

“Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas apstiprinājums” ir tādas piesārņojuma kontroles iekārtas apstiprinājums, ko paredzēts kā rezerves daļu uzstādīt vienam vai vairākiem konkrētiem transportlīdzekļa tipiem saistībā ar piesārņojošo vielu emisiju, trokšņa līmeņa un ietekmes uz transportlīdzekļa darbību un attiecīgā gadījumā uz iebūvēto diagnostikas sistēmu (OBD) ierobežošanu.

OBD

| 2.7. | “Nolietota piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārta, kas ir novecojusi vai mākslīgi nolietota līdz tādai pakāpei, ka tā atbilst prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildinājuma 1. punktā. |
| --- | --- |

2.7.

“Nolietota piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas” ir piesārņojuma kontroles iekārta, kas ir novecojusi vai mākslīgi nolietota līdz tādai pakāpei, ka tā atbilst prasībām, kas noteiktas Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildinājuma 1. punktā.

| 2.8. | “Periodiski reģenerējoša sistēma” ir katalītiski neitralizatori, cietdaļiņu filtri vai citas piesārņojuma kontroles iekārtas, kam nepieciešams periodisks reģenerācijas process pēc mazāk kā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības. |
| --- | --- |

2.8.

“Periodiski reģenerējoša sistēma” ir katalītiski neitralizatori, cietdaļiņu filtri vai citas piesārņojuma kontroles iekārtas, kam nepieciešams periodisks reģenerācijas process pēc mazāk kā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa apstiprinājuma pieteikumu iesniedz ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis.

3.2.   Katra piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno turpmāk minētos dokumentus trīs eksemplāros.

3.2.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas rasējumi, detalizēti norādot šo noteikumu 2.3. punktā minētos raksturlielumus.

3.2.2.   Tā transportlīdzekļa tipa vai tipu apraksts, kam piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir paredzēta. Norāda numurus un/vai simbolus, kas raksturo motora vai transportlīdzekļa tipu(-us).

3.2.3.   Apraksts un rasējumi, kas norāda piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas novietojumu attiecībā pret motora izplūdes kolektoru(-iem).

3.2.4.   Rasējumi, kuros norādīts paredzētais apstiprinājuma marķējuma novietojums.

3.2.5.   Norāde, vai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir savietojama ar OBD prasībām.

OBD

3.2.6.   Informācijas dokumenta paraugs ir dots papildinājumā.

3.3.   Apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs par apstiprinājumu testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam iesniedz:

| 3.3.1. | tāda tipa transportlīdzekli(-ļus), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 un aprīkots(-i) ar jaunu piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu. Šo (šos) transportlīdzekli(-ļus) izraugās pieteikuma iesniedzējs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu. Tas (tie) atbilst Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1. punktam vai 4.a pielikuma 3.2. punktam, ņemot vērā to punktu, kas bija spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.
  Testa transportlīdzeklim(-ļiem) nedrīkst būt emisijas kontroles sistēmas defektu; visas oriģinālās ar emisiju saistītās daļas, kas ir pārmērīgi nolietojušās vai darbojas nepareizi, salabo vai aizstāj. Pirms emisijas testēšanas transportlīdzekli(-ļus) noregulē un iestata atbilstoši ražotāja specifikācijām. |
| --- | --- |

3.3.1.

tāda tipa transportlīdzekli(-ļus), kas apstiprināts(-i) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 un aprīkots(-i) ar jaunu piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu. Šo (šos) transportlīdzekli(-ļus) izraugās pieteikuma iesniedzējs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu. Tas (tie) atbilst Noteikumu Nr. 83 4. pielikuma 3.1. punktam vai 4.a pielikuma 3.2. punktam, ņemot vērā to punktu, kas bija spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

Testa transportlīdzeklim(-ļiem) nedrīkst būt emisijas kontroles sistēmas defektu; visas oriģinālās ar emisiju saistītās daļas, kas ir pārmērīgi nolietojušās vai darbojas nepareizi, salabo vai aizstāj. Pirms emisijas testēšanas transportlīdzekli(-ļus) noregulē un iestata atbilstoši ražotāja specifikācijām.

| 3.3.2. | vienu piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa paraugu. Šo paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu. |
| --- | --- |

3.3.2.

vienu piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa paraugu. Šo paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu.

| 3.3.3. | piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa papildparaugu gadījumā, ja piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim, kas aprīkots ar OBD sistēmu. Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu. Tam jābūt nolietotam, kā noteikts 2.7. punktā. |
| --- | --- |

3.3.3.

piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa papildparaugu gadījumā, ja piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim, kas aprīkots ar OBD sistēmu. Paraugu skaidri un neizdzēšami marķē ar pieteikuma iesniedzēja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un komercapzīmējumu. Tam jābūt nolietotam, kā noteikts 2.7. punktā.

OBD

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja atbilstoši šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta atbilst 5. punkta prasībām, šim piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam piešķir apstiprinājumu.

4.2.   Piesārņojuma kontroles oriģinālā aizstājējiekārtas, kuras ir norādīta Noteikumu Nr. 83 2. pielikumā (2) un kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzeklim, uz kuru attiecas atbilstīgais tipa apstiprinājuma dokuments, nav jāapstiprina atbilstoši šiem noteikumiem ar nosacījumu, ka tās atbilst 4.2.1. un 4.2.2. punkta prasībām.

2

4.2.1.   Marķējums

Uz piesārņojuma kontroles oriģinālajām aizstājējiekārtām ir vismaz šādas identifikācijas zīmes:

4.2.1.1.   transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme;

4.2.1.2.   piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā norādīts 4.2.3. punktā minētajā informācijā.

4.2.2.   Dokumentācija

Piesārņojuma kontroles oriģinālajām aizstājējiekārtām pievieno šādu informāciju:

4.2.2.1.   transportlīdzekļa ražotāja nosaukums vai preču zīme;

4.2.2.2.   piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas marka un daļas identifikācijas numurs, kā norādīts 4.2.3. punktā minētajā informācijā;

4.2.2.3.   transportlīdzekļi, kuriem piesārņojuma kontroles oriģinālā aizstājējiekārta ir saņēmusi tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 2. pielikumu (3), attiecīgā gadījumā iekļaujot marķējumu, kas norāda, vai piesārņojuma kontroles oriģinālā aizstājējiekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kurš aprīkots ar iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu;

3

OBD

4.2.2.4.   vajadzības gadījumā uzstādīšanas instrukcijas;

4.2.2.5.   minēto informāciju sniedz vienā no šādiem veidiem:

| a) | kā rakstisku instrukciju, ko pievieno piesārņojuma kontroles oriģinālai aizstājējiekārtai; vai |
| --- | --- |

a)

kā rakstisku instrukciju, ko pievieno piesārņojuma kontroles oriģinālai aizstājējiekārtai; vai

| b) | uz iepakojuma, kurā piesārņojuma kontroles oriģinālo aizstājējiekārtu pārdod; vai |
| --- | --- |

b)

uz iepakojuma, kurā piesārņojuma kontroles oriģinālo aizstājējiekārtu pārdod; vai

| c) | citā piemērotā veidā. |
| --- | --- |

c)

citā piemērotā veidā.

Jebkurā gadījumā informācijai jābūt pieejamai preču katalogā, ko transportlīdzekļa ražotājs izplata pārdošanas punktiem.

4.2.3.   Transportlīdzekļa ražotājs tehniskajam dienestam un/vai apstiprinātājai iestādei iesniedz to vajadzīgo informāciju elektroniskā formātā, kas veido saikni starp būtiskajiem daļu numuriem un tipa apstiprinājuma dokumentāciju.

Šajā informācijā iekļauj šādas ziņas:

| a) | transportlīdzekļa marka(-as) un tips(-i); |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļa marka(-as) un tips(-i);

| b) | piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas marka(-as) un tips(-i); |
| --- | --- |

b)

piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas marka(-as) un tips(-i);

| c) | piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas daļas(-u) numurs(-i); |
| --- | --- |

c)

piesārņojuma kontroles oriģinālās aizstājējiekārtas daļas(-u) numurs(-i);

| d) | atbilstīgā transportlīdzekļa tipa(-u) apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

d)

atbilstīgā transportlīdzekļa tipa(-u) apstiprinājuma numurs.

4.3.   Katram apstiprinātajam piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (00 šiem noteikumiem šajā redakcijā) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas laikā. Viena un tā pati Līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu apstiprinājuma numuru citam piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam. Viens un tas pats tipa apstiprinājuma numurs var ietvert šādas piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa izmantošanu vairākos transportlīdzekļu tipos.

4.4.   Ja tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs var tipa apstiprinātājai iestādei vai tehniskajam dienestam pierādīt, ka piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta atbilst tipam, kas norādīts Noteikumu Nr. 83 05. sērijas grozījumu vai vēlākas sērijas grozījumu 2. pielikumā, tipa apstiprinājuma sertifikāta piešķiršana nav atkarīga no verifikācijas par 5. punkta prasību izpildi.

4.5.   Paziņojumu par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu vai atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem Nolīguma Līgumslēdzējām pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, dara zināmu ar veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

4.6.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas, kas atbilst piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 4.6.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4); |
| --- | --- |

4.6.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4);

4

| 4.6.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs blakus 4.6.1. punktā aprakstītajam aplim. |
| --- | --- |

4.6.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs blakus 4.6.1. punktā aprakstītajam aplim.

4.7.   Ja piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta atbilst piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam, kas apstiprināts saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kuri pievienoti Nolīgumam, tad valstī, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.6.1. punktā paredzētais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, norāda vertikālās slejās pa labi no 4.6.1. punktā aprakstītā simbola.

4.8.   Ja piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir uzstādīta zem transportlīdzekļa, apstiprinājuma marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

4.9.   Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

5.   PRASĪBAS

5.1.   Vispārīgās prasības

5.1.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu konstruē un izgatavo, un tā ir uzstādāma tā, lai transportlīdzeklis atbilstu to noteikumu prasībām, kurām tas atbilda sākotnēji, un tā, lai efektīvi ierobežotu piesārņojošo vielu emisijas transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā normālos ekspluatācijas apstākļos.

5.1.2.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu uzstāda tieši tādā novietojumā, kādā atradās piesārņojuma kontroles oriģinālā iekārta, un attiecīgā gadījumā nemaina skābekļa zondes un citu sensoru novietojumu.

5.1.3.   Ja piesārņojuma kontroles oriģinālajā iekārtā ietilpst termoaizsardzības ierīces, piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu aprīko ar līdzvērtīgām aizsargierīcēm.

5.1.4.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir ilgizturīga; tā ir konstruēta, izgatavota un uzstādāma tā, lai nodrošinātu pienācīgu pretestību korozijai un oksidācijai, ņemot vērā transportlīdzekļa ekspluatācijas apstākļus.

5.2.   Prasības attiecībā uz emisijām

Šo noteikumu 3.3.1. punktā norādītajam(-iem) transportlīdzeklim(-ļiem), kas aprīkots(-i) ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu, kurai pieprasīts tipa apstiprinājums, veic I tipa testu saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 attiecīgajos pielikumos izklāstītajiem nosacījumiem, lai salīdzinātu tā darbības rādītājus ar piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

5.2.1.   Salīdzinājuma bāzes noteikšana

Transportlīdzekli(-ļus) aprīko ar jaunu piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu (sk. 3.3.1. punktu), ko iestrādā ar 12 ārpuspilsētas cikliem (I tipa testa 2. daļa). Pēc šīs priekšsagatavošanas transportlīdzekli glabā telpā, kur temperatūra tiek uzturēta relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas, un tā turpinās, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras. Secīgi veic trīs atgāzu I tipa testus.

5.2.2.   Atgāzu tests ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu

Testa transportlīdzekļa(-u) piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu aizstāj ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu (sk. 3.3.2. punktu), kas iestrādāta 12 ārpuspilsētas ciklos (I tipa testa 2. daļa). Pēc šīs priekšsagatavošanas transportlīdzekli glabā telpā, kur temperatūra tiek uzturēta relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas, un tā turpinās, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras. Secīgi veic trīs atgāzu I tipa testus.

5.2.3.   Novērtējums par piesārņojošo vielu emisijām no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtām.

Testa transportlīdzeklis(-i) ar piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu atbilst robežvērtībām saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu, attiecīgā gadījumā ieskaitot nolietojuma koeficientus, ko piemēro transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprināšanā.

Prasības attiecībā uz emisijām no transportlīdzekļa(-iem), kas aprīkots(-i) ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu, uzskata par izpildītām, ja katrai reglamentētajai piesārņojošai vielai (CO, HC, NOx daļiņas) rezultāti atbilst šādiem nosacījumiem:

x

| 1) | M ≤ 0,85S + 0,4G; |
| --- | --- |

1)

M ≤ 0,85S + 0,4G;

| 2) | M ≤ G, |
| --- | --- |

2)

M ≤ G,

kur:

| M | : | ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju vidējā vērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trīs I tipa testos ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu; |
| --- | --- | --- |
| S | : | ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju vidējā vērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trīs I tipa testos ar piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu; |
| G | : | ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju robežvērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summas robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu:






  i) | kas attiecīgajā gadījumā dalīta ar multiplikatīvajiem nolietojuma koeficientiem, kuri noteikti saskaņā ar 5.4. punktu; vai |

M

:

ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju vidējā vērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trīs I tipa testos ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu;

x

x

S

:

ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju vidējā vērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summa, ko iegūst trīs I tipa testos ar piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu;

x

x

G

:

ir vienas piesārņojošās vielas (CO, HC, NOx daļiņas) emisiju robežvērtība vai divu piesārņojošo vielu (HC + NOx) emisiju summas robežvērtība saskaņā ar transportlīdzekļa(-u) tipa apstiprinājumu:

x

x

i)

kas attiecīgajā gadījumā dalīta ar multiplikatīvajiem nolietojuma koeficientiem, kuri noteikti saskaņā ar 5.4. punktu; vai

| ii) | no kuras attiecīgajā gadījumā atskaitīti piedevas nolietojuma koeficienti, kas noteikti saskaņā ar 5.4. punktu. |
| --- | --- |

ii)

no kuras attiecīgajā gadījumā atskaitīti piedevas nolietojuma koeficienti, kas noteikti saskaņā ar 5.4. punktu.

Ja apstiprinājumu piemēro viena ražotāja dažādiem transportlīdzekļu tipiem un šiem dažādajiem transportlīdzekļu tipiem uzstādīts tāda paša tipa piesārņojuma kontroles oriģinālā iekārta, I tipa testu var veikt vismaz diviem transportlīdzekļiem, ko izraugās, saskaņojot ar tehnisko dienestu, kurš atbild par apstiprināšanu.

5.2.4.   Piesārņojuma kontroles iekārtām, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļu tipos, kas apstiprināti saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 07. sērijas grozījumiem, par šo noteikumu 5.2.3. punktā minētajām reglamentētajām piesārņojošām vielām uzskata visas piesārņojošās vielas, kuras norādītas Noteikumu Nr. 83 07. sērijas grozījumu 5.3.1.4. punktā.

5.3.   Prasības attiecībā uz troksni un transportlīdzekļa darbības rādītājiem

Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta atbilst Noteikumu Nr. 59 tehniskajām prasībām. Kā pretspiediena mērījumu alternatīvu, kas noteikta Noteikumos Nr. 59, var veikt transportlīdzekļa darbības rādītāju verifikāciju, uz šasijas dinamometra mērot maksimālo absorbēto jaudu pie ātruma, kas atbilst motora maksimālajai jaudai. Vērtība, kas noteikta pie Noteikumos Nr. 85 paredzētajiem atmosfēras standartapstākļiem ar piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu, nedrīkst būt zemāka par vairāk kā 5 % no vērtības, kas noteikta ar piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu.

5.4.   Izturības prasības

Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta atbilst Noteikumu Nr. 83 5.3.6. punkta prasībām.

5.4.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtām, kuras paredzēts uzstādīt transpolrtīdzekļa tipā, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 07. sērijas grozījumiem, izmanto izturības prasības un ar tām saistītos nolietojuma koeficientus, kuri norādīti Noteikumu Nr. 83 07. sērijas grozījumu 5.3.6. punktā.

5.5.   Prasības attiecībā uz savietojamību ar OBD (piemēro tikai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtām, kuras paredzēts uzstādīt transportlīdzekļos, kas aprīkoti ar OBD sistēmu)

OBD

OBD

Savietojamība ar OBD ir nepieciešama vienīgi tad, ja piesārņojuma kontroles oriģinālā iekārta tika uzraudzīta tās oriģinālajā konfigurācijā.

OBD

5.5.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas savietojamību ar OBD sistēmu pierāda, izmantojot Noteikumu Nr. 83 05., 06. un 07. sērijas grozījumu (5) 11. pielikuma 1. papildinājumā izklāstītās procedūras.

OBD

5

5.5.2.   Nepiemēro tos Noteikumu Nr. 83 05., 06. un 07. sērijas grozījumu (5) 11. pielikuma 1. papildinājuma noteikumus, kas piemērojami sastāvdaļām, kuras nav piesārņojuma kontroles iekārta.

5

5.5.3.   Rezerves daļu tirgum paredzēto daļu ražotājs var izmantot tās pašas priekšsagatavošanas un testēšanas procedūras, kas izmantotas sākotnējā tipa apstiprināšanā. Šajā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde pēc pieprasījuma un nediskriminējošā veidā izsniedz tipa apstiprinājuma paziņojuma papildinājumu, kurā norādīts priekšsagatavošanas ciklu skaits un tips un testa ciklu tips, ko izmantoja piesārņojuma kontroles oriģinālās iekārta ražotājs, lai veiktu piesārņojuma kontroles ierīces OBD testēšanu.

OBD

5.5.4.   Lai verificētu, ka visas pārējās OBD sistēmas pārraudzītās sastāvdaļas ir pareizi uzstādītas un darbojas pareizi, OBD sistēma nedrīkst uzrādīt darbības traucējumu un tajā nedrīkst glabāties kļūdu kodi pirms piesārņojuma kontroles jebkādas aizstājējiekārtas uzstādīšanas. Šajā nolūkā var izmantot OBD sistēmas stāvokļa novērtējumu testa beigās, kas aprakstīts 5.2.1. punktā.

OBD

OBD

OBD

5.5.5.   Darbības traucējuma indikators (MI: skatīt atsauci Noteikumu Nr. 83 05. vai vēlākas sērijas grozījumu 11. pielikuma 2.5. punktā) nedrīkst ieslēgties transportlīdzekļa darbības laikā saskaņā ar 5.2.2. punktu.

MI

5.5.6.   Ja transportlīdzekļu ar dzirksteļaizdedzes motoriem THC un NMHC emisijas, kas izmērītas jaunu oriģinālā aprīkojuma katalītisko neitralizatoru demonstrēšanas testa laikā saskaņā ar šo noteikumu 5.2.1. punktu, pārsniedz vērtības, kas izmērītas transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas laikā, starpību pieskaita OBD robežvērtībām. OBD robežvērtības ir noteiktas Noteikumu Nr. 83 11. panta 3.3.2. punktā.

THC

NMHC

OBD

OBD

5.5.7.   Pārskatītās OBD robežvērtības piemēro OBD savienojamības testos, kā noteikts šo noteikumu 5.5.–5.5.5. punktā, jo īpaši, ja piemēro pārsniegumu, ko pieļauj Noteikumu Nr. 83 11. pielikuma 1. papildinājuma 1. punktā.

OBD

OBD

5.6.   Prasības periodiski reģenerējošām aizstājējsistēmām

5.6.1.   Prasības attiecībā uz emisijām

5.6.1.1.   Uz šo noteikumu 3.3.1. punktā norādītajiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām aizstājējsistēmām, kuru tipa apstiprināšana pieprasīta, attiecina Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punktā aprakstītos testus, lai salīdzinātu to veiktspēju ar to transportlīdzekļu veiktspēju, kuri aprīkoti ar periodiski reģenerējošu oriģinālo sistēmu.

5.6.2.   Salīdzinājuma bāzes noteikšana

5.6.2.1.   Transportlīdzekli aprīko ar jaunu periodiski reģenerējošu oriģinālo sistēmu. Šīs sistēmas emisijas nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punktā noteikto testa procedūru.

5.6.2.2.   Apstiprinātāja iestāde pēc pieprasījuma, ko izsaka persona, kas iesniedz pieteikumu par aizstājējas sastāvdaļas apstiprinājumu, nediskriminējošā veidā attiecībā uz katru testēto transportlīdzekli dara pieejamu informāciju, kas minēta Noteikumu Nr. 83 1. pielikumā ietvertā informācijas dokumenta 3.2.12.2.1.11.1. un 3.2.12.2.6.4.1. punktā.

5.6.3.   Atgāzu tests ar periodiski reģenerējošu aizstājējsistēmu

5.6.3.1.   Periodiski reģenerējošo oriģinālo sistēmu testa transportlīdzeklī(-os) aizstāj ar periodiski reģenerējošu aizstājējsistēmu. Šīs sistēmas emisijas nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punktā noteikto testa procedūru.

5.6.3.2.   Lai noteiktu periodiski reģenerējošas aizstājējsistēmas koeficientu “D”, var izmantot jebkuru Noteikumu Nr. 83 13. pielikuma 3. punktā minēto motora testa stenda metodi.

5.6.4.   Citas prasības

Periodiski reģenerējošām aizstājējsistēmām piemēro šo noteikumu 5.2.3., 5.3., 5.4. un 5.5. punktā minētās prasības. Minētajos punktos jēdzienu “katalītiskais neitralizators” saprot kā jēdzienu “periodiski reģenerējoša sistēma”.

6.   PIESĀRŅOJUMA KONTROLES AIZSTĀJĒJIEKĀRTAS TIPA MODIFIKĀCIJA UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

Par visām piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa modifikācijām ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kura apstiprināja attiecīgo piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipu.

Šī iestāde tad var vai nu:

| a) | uzskatīt, ka izdarītās modifikācijas nevar nelabvēlīgi ietekmēt darbību un ka jebkurā gadījumā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta joprojām atbilst visām prasībām; vai arī |
| --- | --- |

a)

uzskatīt, ka izdarītās modifikācijas nevar nelabvēlīgi ietekmēt darbību un ka jebkurā gadījumā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta joprojām atbilst visām prasībām; vai arī

| b) | var no tehniskā dienesta, kurš ir atbildīgs par testu veikšanu, pieprasīt papildu testa ziņojumu par dažiem vai visiem testiem, kas aprakstīti šo noteikumu 5. punktā. |
| --- | --- |

b)

var no tehniskā dienesta, kurš ir atbildīgs par testu veikšanu, pieprasīt papildu testa ziņojumu par dažiem vai visiem testiem, kas aprakstīti šo noteikumu 5. punktā.

Par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu, norādot pārveidojumu, saskaņā ar šo noteikumu 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo Nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai tipa paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot turpmāk izklāstītās prasības.

7.1.   Katra piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta, kas apstiprināta saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavota atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot šo noteikumu 2.3. punkta prasības. Tās atbilst 5. punktā noteiktajām prasībām, un attiecīgajā gadījumā arī šajos noteikumos paredzētajām testu prasībām.

7.2.   Kompetentā iestāde drīkst veikt jebkuru no šajos noteikumos paredzētajām pārbaudēm vai testiem. Jo īpaši tā var veikt šo noteikumu 5.2. punktā aprakstītos testus (prasības attiecībā uz emisijām). Šajā gadījumā apstiprinājuma turētājs kā alternatīvu var pieprasīt par salīdzinājuma pamatu izmantot nevis piesārņojuma kontroles oriģinālo iekārtu, bet piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu, kas tika izmantota tipa apstiprinājuma testos (vai citu paraugu, kuram ir pierādīta atbilstība apstiprinātajam tipam). Šādam paraugam verifikācijas laikā izmērītās emisiju vērtības vidēji nedrīkst par vairāk kā 15 % pārsniegt vidējās vērtības, kas izmērītas ar paraugu, ko izmantoja atsauces vērtību iegūšanai.

8.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

8.1.   Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipam, var anulēt, ja netiek izpildītas 7. punktā noteiktās prasības.

8.2.   Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, anulē tās iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā, nekavējoties par to informē citas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus.

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma īpašnieks pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātas piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tipa ražošanu, tas par to informē iestādi, kura piešķīrusi apstiprinājumu. Saņemot attiecīgo paziņojumu, minētā iestāde par to informē citas Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10.   PAR APSTIPRINĀJUMA TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMI UN ADRESES

Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumus un adreses, kas ir atbildīgi par apstiprinājuma testu veikšanu, kā arī tās tipa apstiprinātājas iestādes nosaukumu un adresi, kura piešķir apstiprinājumu un kurai jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdota apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu.

11.   DOKUMENTĀCIJA

11.1.   Uz katras piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas ir neizdzēšams marķējums ar ražotāja nosaukumu vai preču zīmi, un tām pievieno šādu informāciju:

| 11.1.1. | transportlīdzekļi (norādot ražošanas gadu), kuriem piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā ieskaitot marķējumu, lai noteiktu, vai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu; |
| --- | --- |

11.1.1.

transportlīdzekļi (norādot ražošanas gadu), kuriem piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir apstiprināta, attiecīgā gadījumā ieskaitot marķējumu, lai noteiktu, vai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir piemērota uzstādīšanai transportlīdzeklī, kas aprīkots ar iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu;

OBD

| 11.1.2. | vajadzības gadījumā uzstādīšanas instrukcijas. |
| --- | --- |

11.1.2.

vajadzības gadījumā uzstādīšanas instrukcijas.

11.2.   Minēto informāciju sniedz vienā no šādiem veidiem:

| a) | kā rakstisku instrukciju, ko pievieno piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtai; vai |
| --- | --- |

a)

kā rakstisku instrukciju, ko pievieno piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtai; vai

| b) | uz iepakojuma, kurā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu pārdod; vai |
| --- | --- |

b)

uz iepakojuma, kurā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu pārdod; vai

| c) | citā piemērotā veidā. |
| --- | --- |

c)

citā piemērotā veidā.

Jebkurā gadījumā šai informācijai jābūt pieejamai preču katalogā, ko piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas ražotājs izplata pārdošanas punktiem.

---

(1)  Noteikumu Nr. 83 (06. sērijas grozījumi) 2. pielikums tiks labots – Noteikumu Nr. 83 (07. sērijas grozījumi) 1. pielikuma 3.2.12.2.1. punkts.

1

(2)  Noteikumu Nr. 83 (06. sērijas grozījumi) 2. pielikums tiks labots – Noteikumu Nr. 83 (07. sērijas grozījumi) 1. pielikuma 3.2.12.2.1. punkts.

2

(3)  Noteikumu Nr. 83 (06. sērijas grozījumi) 2. pielikums tiks labots – Noteikumu Nr. 83 (07. sērijas grozījumi) 1. pielikuma 3.2.12.2.1. punkts.

3

(4)  1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments TRANS/WP.29/78/Rev.2.

4

(5)  Piemēro grozījumu sēriju, kura bija spēkā transportlīdzekļa apstiprināšanas laikā.

5

---

PAPILDINĀJUMS

Informācijas dokuments Nr. ... par piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu tipa apstiprinājumu

Visus rasējumus iesniedz izpildītus atbilstošā mērogā un pietiekami detalizēti A4 formātā vai A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēma, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

1.2.   Tips:

1.2.1.   Komercnosaukums(-i), ja ir:

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese:

1.7.   Detaļām un atsevišķām tehniskajām vienībām – EEK apstiprinājuma marķējuma stiprinājuma vieta un veids:

1.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

2.   IERĪCES APRAKSTS

2.1.   Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas marka un tips:

2.2.   Piesārņojum kontrloes aizstājējiekārtas rasējumi, norādot šā pielikuma 2.3. –2.3.2. iedaļā minētos raksturlielumus:

2.3.   Transportlīdzekļa tipa vai tipu apraksts, kuriem paredzēta piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta:

| 2.3.1. | Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo motoru un transportlīdzekļa tipu(-us): |
| --- | --- |

2.3.1.

Numurs(-i) un/vai simbols(-i), kas raksturo motoru un transportlīdzekļa tipu(-us):

| 2.3.2. | Vai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir paredzēta kā savietojama ar OBD prasībām: jā/nē (lieko svītrot).
  Apraksts un rasējumi, kas norāda piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas novietojumu attiecībā pret motora izplūdes kolektoru(-iem): |
| --- | --- |

2.3.2.

Vai piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta ir paredzēta kā savietojama ar OBD prasībām: jā/nē (lieko svītrot).

Apraksts un rasējumi, kas norāda piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas novietojumu attiecībā pret motora izplūdes kolektoru(-iem):

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par (2): apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma anulēšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtai saskaņā ar Noteikumiem Nr. 103

Apstiprinājuma Nr. Paplašinājuma Nr.

Paplašinājuma pamatojums:

1. Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese:

2. Ražotāja nosaukums un adrese:

3. Ražotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme:

4. Piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtas tips un komercapzīmējums:

5. Tipa identifikācijas līdzekļi, ja tiek marķēta:

5.1. Šī marķējuma atrašanās vieta:

6. Transportlīdzekļa tips(-i), kuram(-iem) piesārņojuma kontroles iekārtas tips kvalificējams kā piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta:

7. Transportlīdzekļa tips(-i), ar kuru(-iem) piesārņojuma kontroles aizstājējiekārta testēta:

7.1. Vai attiecībā uz piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtu pierādīta savienojamība ar OBD prasībām: jā/nē (2)

8. Apstiprinājuma marķējuma atrašanās vieta un piestiprināšanas veids:

9. Iesniegts apstiprināšanai (datums):

10. Par apstiprinājumu testiem atbildīgais tehniskais dienests:

10.1. Testa ziņojuma datums:

10.2. Testa ziņojuma numurs:

11. Apstiprinājums piešķirts/paplašināts/atteikts/anulēts (2)

12. Vieta:

13. Datums:

14. Paraksts:

15. Šim paziņojumam pievienots to dokumentu saraksts, kas iesniegti administratīvajai struktūrvienībai, kura piešķīrusi apstiprinājumu, un ko var saņemt pēc pieprasījuma.

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/anulējusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMA PIEMĒRI

A PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.6. punktu)

Image 3

Šāds piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtai piestiprināts apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 103 ar apstiprinājuma numuru 001234. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums ir piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 103 to sākotnējā redakcijā.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 4.7. punktu)

Image 4

Šāds piesārņojuma kontroles aizstājējiekārtai piestiprināts apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 103 un 59 (1).

Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka dienā, kad apstiprinājums piešķirts, Noteikumi Nr. 103 un Nr. 59 bija to sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---