# Den Europæiske Unions L 166/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 166 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang29. juni 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 166

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang29. juni 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1145 af 8. juni 2017 om tilbagetrækning fra markedet af visse fodertilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF og 82/471/EØF, og om ophævelse af forældede bestemmelser om godkendelse af disse fodertilsætningsstoffer (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1146 af 28. juni 2017 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina, fremstillet af Jinan Meide Castings Co., Ltd. | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1147 af 28. juni 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 om fastlæggelse af en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 (
  1
  ) | 32 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1148 af 28. juni 2017 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine | 35 |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2017/1149 af 27. september 2016 om Rumæniens statsstøtte SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) til fordel for regionale rumænske lufthavne
  (meddelt under nummer C(2016) 6031)

   (
  1
  ) | 36 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1145 af 8. juni 2017 om tilbagetrækning fra markedet af visse fodertilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF og 82/471/EØF, og om ophævelse af forældede bestemmelser om godkendelse af disse fodertilsætningsstoffer (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1146 af 28. juni 2017 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina, fremstillet af Jinan Meide Castings Co., Ltd.

23

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1147 af 28. juni 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 om fastlæggelse af en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 (
  1
  )

1

32

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (FUSP) 2017/1148 af 28. juni 2017 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

35

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2017/1149 af 27. september 2016 om Rumæniens statsstøtte SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) til fordel for regionale rumænske lufthavne
  (meddelt under nummer C(2016) 6031)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2016) 6031)

1

36

| | | III   Andre retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 469/15/COL af 4. november 2015 om afslutning af den formelle undersøgelse af den påståede statsstøtte til Innovasjon Norge vedrørende dets aktiviteter på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester samt eventuel støtte til fordel for regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (Norge) [2017/1150] | 58 |

III   Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 469/15/COL af 4. november 2015 om afslutning af den formelle undersøgelse af den påståede statsstøtte til Innovasjon Norge vedrørende dets aktiviteter på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester samt eventuel støtte til fordel for regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (Norge) [2017/1150]

58

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/799 af 18. marts 2016 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 om fastsættelse af forskrifter for konstruktion, afprøvning, installering, brug og reparation af takografer og deres komponenter ( EUT L 139 af 26.5.2016 ) | 82 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/799 af 18. marts 2016 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 om fastsættelse af forskrifter for konstruktion, afprøvning, installering, brug og reparation af takografer og deres komponenter ( EUT L 139 af 26.5.2016 )

( EUT L 139 af 26.5.2016 )

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1145

af 8. juni 2017

om tilbagetrækning fra markedet af visse fodertilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF og 82/471/EØF, og om ophævelse af forældede bestemmelser om godkendelse af disse fodertilsætningsstoffer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Især forordningens artikel 10, stk. 2, sammenholdt med artikel 10, stk. 7, foreskriver særlige procedurer for revurdering af tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2) og 82/471/EØF (3). |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Især forordningens artikel 10, stk. 2, sammenholdt med artikel 10, stk. 7, foreskriver særlige procedurer for revurdering af tilsætningsstoffer, der er tilladt i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2) og 82/471/EØF (3).

| (2) | Det følger af artikel 10, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1831/2003, at Kommissionen skal vedtage en forordning om tilbagetrækning fra markedet af fodertilsætningsstoffer opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, for hvilke der ikke er indgivet en ansøgning i henhold til artikel 10, stk. 2 og 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 inden for den frist, der er fastsat i nævnte bestemmelser, eller for hvilke der er indgivet en ansøgning, som efterfølgende er trukket tilbage. Sådanne fodertilsætningsstoffer bør derfor trækkes tilbage fra markedet. Da der i artikel 10, stk. 5, ikke sondres mellem henholdsvis tidsbegrænsede godkendelser og godkendelser uden tidsbegrænsning, bør der af hensyn til klarheden fastsættes bestemmelser om tilbagetrækning fra markedet af fodertilsætningsstoffer, for hvilke godkendelsesperioden i henhold til direktiv 70/524/EØF allerede er udløbet. |
| --- | --- |

(2)

Det følger af artikel 10, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1831/2003, at Kommissionen skal vedtage en forordning om tilbagetrækning fra markedet af fodertilsætningsstoffer opført i fællesskabsregistret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, for hvilke der ikke er indgivet en ansøgning i henhold til artikel 10, stk. 2 og 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 inden for den frist, der er fastsat i nævnte bestemmelser, eller for hvilke der er indgivet en ansøgning, som efterfølgende er trukket tilbage. Sådanne fodertilsætningsstoffer bør derfor trækkes tilbage fra markedet. Da der i artikel 10, stk. 5, ikke sondres mellem henholdsvis tidsbegrænsede godkendelser og godkendelser uden tidsbegrænsning, bør der af hensyn til klarheden fastsættes bestemmelser om tilbagetrækning fra markedet af fodertilsætningsstoffer, for hvilke godkendelsesperioden i henhold til direktiv 70/524/EØF allerede er udløbet.

| (3) | Som en konsekvens af tilbagetrækningen af fodertilsætningsstofferne fra markedet bør de bestemmelser, hvorved de er godkendt, ophæves. Kommissionens forordning (EF) nr. 2316/98 (4), (EF) nr. 1353/2000 (5), (EF) nr. 2188/2002 (6), (EF) nr. 261/2003 (7), (EF) nr. 1334/2003 (8), (EF) nr. 1259/2004 (9), (EF) nr. 1288/2004 (10), (EF) nr. 1453/2004 (11), (EF) nr. 2148/2004 (12), (EF) nr. 255/2005 (13), (EF) nr. 358/2005 (14), (EF) nr. 521/2005 (15), (EF) nr. 600/2005 (16), (EF) nr. 833/2005 (17), (EF) nr. 943/2005 (18), (EF) nr. 1206/2005 (19), (EF) nr. 1458/2005 (20), (EF) nr. 1810/2005 (21), (EF) nr. 1811/2005 (22), (EF) nr. 2036/2005 (23), (EF) nr. 252/2006 (24), (EF) nr. 773/2006 (25), (EF) nr. 1284/2006 (26) og (EU) nr. 1270/2009 (27) bør således ændres, og Kommissionens forordning (EF) nr. 937/2001 (28), (EF) nr. 871/2003 (29), (EF) nr. 277/2004 (30), (EF) nr. 278/2004 (31), (EF) nr. 1332/2004 (32), (EF) nr. 1463/2004 (33), (EF) nr. 1465/2004 (34), (EF) nr. 833/2005, (EF) nr. 492/2006 (35), (EF) nr. 1443/2006 (36), (EF) nr. 1743/2006 (37), (EF) nr. 757/2007 (38) og (EF) nr. 828/2007 (39) bør ophæves. |
| --- | --- |

(3)

Som en konsekvens af tilbagetrækningen af fodertilsætningsstofferne fra markedet bør de bestemmelser, hvorved de er godkendt, ophæves. Kommissionens forordning (EF) nr. 2316/98 (4), (EF) nr. 1353/2000 (5), (EF) nr. 2188/2002 (6), (EF) nr. 261/2003 (7), (EF) nr. 1334/2003 (8), (EF) nr. 1259/2004 (9), (EF) nr. 1288/2004 (10), (EF) nr. 1453/2004 (11), (EF) nr. 2148/2004 (12), (EF) nr. 255/2005 (13), (EF) nr. 358/2005 (14), (EF) nr. 521/2005 (15), (EF) nr. 600/2005 (16), (EF) nr. 833/2005 (17), (EF) nr. 943/2005 (18), (EF) nr. 1206/2005 (19), (EF) nr. 1458/2005 (20), (EF) nr. 1810/2005 (21), (EF) nr. 1811/2005 (22), (EF) nr. 2036/2005 (23), (EF) nr. 252/2006 (24), (EF) nr. 773/2006 (25), (EF) nr. 1284/2006 (26) og (EU) nr. 1270/2009 (27) bør således ændres, og Kommissionens forordning (EF) nr. 937/2001 (28), (EF) nr. 871/2003 (29), (EF) nr. 277/2004 (30), (EF) nr. 278/2004 (31), (EF) nr. 1332/2004 (32), (EF) nr. 1463/2004 (33), (EF) nr. 1465/2004 (34), (EF) nr. 833/2005, (EF) nr. 492/2006 (35), (EF) nr. 1443/2006 (36), (EF) nr. 1743/2006 (37), (EF) nr. 757/2007 (38) og (EF) nr. 828/2007 (39) bør ophæves.

| (4) | For så vidt angår fodertilsætningsstoffer, for hvilke der kun er indgivet ansøgninger for visse bestemte dyrearter eller kategorier af dyr, eller for hvilke ansøgningen kun er trukket tilbage for visse dyrearter eller -kategorier, bør tilbagetrækningen fra markedet kun vedrøre de dyrearter/-kategorier, for hvilke der ikke er indgivet en ansøgning, eller for hvilke ansøgningen er trukket tilbage. |
| --- | --- |

(4)

For så vidt angår fodertilsætningsstoffer, for hvilke der kun er indgivet ansøgninger for visse bestemte dyrearter eller kategorier af dyr, eller for hvilke ansøgningen kun er trukket tilbage for visse dyrearter eller -kategorier, bør tilbagetrækningen fra markedet kun vedrøre de dyrearter/-kategorier, for hvilke der ikke er indgivet en ansøgning, eller for hvilke ansøgningen er trukket tilbage.

| (5) | For så vidt angår fodertilsætningsstoffer, for hvilke godkendelsen ikke er udløbet før datoen for denne forordnings ikrafttræden, bør der indrømmes en overgangsperiode for interesserede parter, inden for hvilken eksisterende lagre af de pågældende tilsætningsstoffer samt forblandinger, foderblandinger og fodermidler, der er fremstillet med disse tilsætningsstoffer, kan afvikles, under hensyntagen til holdbarheden af visse foderstoffer indeholdende de pågældende tilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(5)

For så vidt angår fodertilsætningsstoffer, for hvilke godkendelsen ikke er udløbet før datoen for denne forordnings ikrafttræden, bør der indrømmes en overgangsperiode for interesserede parter, inden for hvilken eksisterende lagre af de pågældende tilsætningsstoffer samt forblandinger, foderblandinger og fodermidler, der er fremstillet med disse tilsætningsstoffer, kan afvikles, under hensyntagen til holdbarheden af visse foderstoffer indeholdende de pågældende tilsætningsstoffer.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Tilbagetrækning

1.   De i bilag I opførte fodertilsætningsstoffer trækkes tilbage fra markedet for så vidt angår de dyrearter eller kategorier af dyr, der er nævnt i samme bilag.

2.   De i bilag II opførte fodertilsætningsstoffer trækkes tilbage fra markedet for så vidt angår de dyrearter eller kategorier af dyr, der er nævnt i samme bilag.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

1.   Eksisterende lagerbeholdninger af de i bilag I opførte tilsætningsstoffer kan fortsat markedsføres og anvendes indtil den 19. juli 2018.

2.   Forblandinger fremstillet med tilsætningsstoffer som omhandlet i stk. 1 kan fortsat markedsføres og anvendes indtil den 19. oktober 2018.

3.   Foderblandinger og fodermidler fremstillet med fodertilsætningsstoffer som omhandlet i stk. 1 eller med forblandinger som omhandlet i stk. 2 kan fortsat markedsføres og anvendes indtil den 19. juli 2019.

Artikel 3

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 937/2001, (EF) nr. 871/2003, (EF) nr. 277/2004, (EF) nr. 278/2004, (EF) nr. 1332/2004, (EF) nr. 1463/2004, (EF) nr. 1465/2004, (EF) nr. 833/2005, (EF) nr. 492/2006, (EF) nr. 1443/2006, (EF) nr. 1743/2006, (EF) nr. 757/2007 og (EF) nr. 828/2007 ophæves.

Artikel 4

Ændring af forordning (EF) nr. 2316/98

I bilag II til forordning (EF) nr. 2316/98 foretages følgende ændringer:

| 1) | I række E 4, Kobber — Cu, udgår ordet »Kobber-(II)-menthionat« og alle angivelser, der kun vedrører kobber-(II)-methionat. |
| --- | --- |

1)

I række E 4, Kobber — Cu, udgår ordet »Kobber-(II)-menthionat« og alle angivelser, der kun vedrører kobber-(II)-methionat.

| 2) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(III)-oxid« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(III)-oxid. |
| --- | --- |

2)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(III)-oxid« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(III)-oxid.

| 3) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(II)-carbonat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-carbonat. |
| --- | --- |

3)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(II)-carbonat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-carbonat.

| 4) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat. |
| --- | --- |

4)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat.

| 5) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat. |
| --- | --- |

5)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat.

| 6) | I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordet »Zinkcarbonat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkcarbonat. |
| --- | --- |

6)

I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordet »Zinkcarbonat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkcarbonat.

| 7) | I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinklaktat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinklaktat, trihydrat. |
| --- | --- |

7)

I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinklaktat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinklaktat, trihydrat.

| 8) | I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinkklorid, monohydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkklorid, monohydrat. |
| --- | --- |

8)

I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinkklorid, monohydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkklorid, monohydrat.

Artikel 5

Ændring af forordning (EF) nr. 1353/2000

I forordning (EF) nr. 1353/2000 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 udgår.

| 2) | Bilag I udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I udgår.

Artikel 6

Ændring af forordning (EF) nr. 2188/2002

I bilag I til forordning (EF) nr. 2188/2002, række nr. 11, »Endo-1,4-beta-glucanase EC 3.2.1.4 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår ordene »Æglæggende høner« og alle angivelser, der kun vedrører æglæggende høner.

Artikel 7

Ændring af forordning (EF) nr. 261/2003

I forordning (EF) nr. 261/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1
  Det i bilag I opførte præparat, der tilhører gruppen »enzymer«, tillades anvendt som tilsætningsstof til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Det i bilag I opførte præparat, der tilhører gruppen »enzymer«, tillades anvendt som tilsætningsstof til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.«

| 2) | Bilag II udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag II udgår.

Artikel 8

Ændring af forordning (EF) nr. 1334/2003

I bilaget til forordning (EF) nr. 1334/2003 foretages følgende ændringer:

| 1) | I række E 4, Kobber — Cu, udgår ordet »Kobber-(II)-methionat« og alle angivelser, der kun vedrører kobber-(II)-methionat. |
| --- | --- |

1)

I række E 4, Kobber — Cu, udgår ordet »Kobber-(II)-methionat« og alle angivelser, der kun vedrører kobber-(II)-methionat.

| 2) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(III)-oxid« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(III)-oxid. |
| --- | --- |

2)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(III)-oxid« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(III)-oxid.

| 3) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Manganomanganoxid« og alle angivelser, der kun vedrører manganomanganoxid. |
| --- | --- |

3)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Manganomanganoxid« og alle angivelser, der kun vedrører manganomanganoxid.

| 4) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(II)-carbonat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-carbonat. |
| --- | --- |

4)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordet »Mangan-(II)-carbonat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-carbonat.

| 5) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat. |
| --- | --- |

5)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-hydrogenfosfat, trihydrat.

| 6) | I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat. |
| --- | --- |

6)

I række E 5, Mangan — Mn, udgår ordene »Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat« og alle angivelser, der kun vedrører mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat.

| 7) | I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordet »Zinkcarbonat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkcarbonat. |
| --- | --- |

7)

I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordet »Zinkcarbonat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkcarbonat.

| 8) | I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinklaktat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinklaktat, trihydrat. |
| --- | --- |

8)

I række E 6, Zinc — Zn, udgår ordene »Zinklaktat, trihydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinklaktat, trihydrat.

| 9) | I række E 6, Zink — Zn, udgår ordene »Zinkchlorid, monohydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkchlorid, monohydrat. |
| --- | --- |

9)

I række E 6, Zink — Zn, udgår ordene »Zinkchlorid, monohydrat« og alle angivelser, der kun vedrører zinkchlorid, monohydrat.

Artikel 9

Ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004

I forordning (EF) nr. 1259/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 affattes således:

  »Artikel 2
  Præparaterne tilhørende gruppen »enzymer«, som er opført i bilag III og VI, tillades anvendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstof til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 affattes således:

»Artikel 2

Præparaterne tilhørende gruppen »enzymer«, som er opført i bilag III og VI, tillades anvendt uden tidsbegrænsning som tilsætningsstof til foderstoffer på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.«

| 2) | Bilag V udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag V udgår.

Artikel 10

Ændring af forordning (EF) nr. 1288/2004

I bilag I til forordning (EF) nr. 1288/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Række E 161(z), »Astaxanthin-rig Phaffia rhodozyma (ATCC 74219)«, udgår. |
| --- | --- |

1)

Række E 161(z), »Astaxanthin-rig Phaffia rhodozyma (ATCC 74219)«, udgår.

| 2) | Række E 1704, »Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94« til kalve, udgår. |
| --- | --- |

2)

Række E 1704, »Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94« til kalve, udgår.

Saccharomyces cerevisiae

Artikel 11

Ændring af forordning (EF) nr. 1453/2004

I bilag II til forordning (EF) nr. 1453/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Række E 1609, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glucanase EC 3.2.1.4«, udgår. |
| --- | --- |

1)

Række E 1609, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,4-beta-glucanase EC 3.2.1.4«, udgår.

| 2) | Række E 1610, »Endo-1,4-beta-glucanase EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår. |
| --- | --- |

2)

Række E 1610, »Endo-1,4-beta-glucanase EC 3.2.1.4 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår.

| 3) | Række E 1611, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Polygalacturonase EC 3.2.1.15«, udgår. |
| --- | --- |

3)

Række E 1611, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Polygalacturonase EC 3.2.1.15«, udgår.

Artikel 12

Ændring af forordning (EF) nr. 2148/2004

I forordning (EF) nr. 2148/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3, 4 og 5 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 3, 4 og 5 udgår.

| 2) | I bilag I, række E 567, »Clinoptilolit af vulkansk oprindelse«, udgår ordet »Kaniner« og alle angivelser, der kun vedrører kaniner. |
| --- | --- |

2)

I bilag I, række E 567, »Clinoptilolit af vulkansk oprindelse«, udgår ordet »Kaniner« og alle angivelser, der kun vedrører kaniner.

| 3) | I bilag II udgår række E 1706, »Enterococcus faecium DSM 7134 Lactobacillus rhamnosus DSM 7133«. |
| --- | --- |

3)

I bilag II udgår række E 1706, »Enterococcus faecium DSM 7134 Lactobacillus rhamnosus DSM 7133«.

Enterococcus faecium

Lactobacillus rhamnosus

| 4) | Bilag III, IV og V udgår. |
| --- | --- |

4)

Bilag III, IV og V udgår.

Artikel 13

Ændring af forordning (EF) nr. 255/2005

I bilag II til forordning (EF) nr. 255/2005 udgår række E 1618, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«.

Artikel 14

Ændring af forordning (EF) nr. 358/2005

I bilag I til forordning (EF) nr. 358/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Række E 1619, »Alpha-amylase EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«, udgår. |
| --- | --- |

1)

Række E 1619, »Alpha-amylase EC 3.2.1.1 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«, udgår.

| 2) | Række E 1622, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår. |
| --- | --- |

2)

Række E 1622, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår.

Artikel 15

Ændring af forordning (EF) nr. 521/2005

I forordning (EF) nr. 521/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 udgår.

| 2) | Bilag I udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I udgår.

Artikel 16

Ændring af forordning (EF) nr. 600/2005

I forordning (EF) nr. 600/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 og 2 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 og 2 udgår.

| 2) | Bilag I og II udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I og II udgår.

| 3) | I bilag III udgår række E 1709, »Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (i forholdet 1/1)«. |
| --- | --- |

3)

I bilag III udgår række E 1709, »Enterococcus faecium ATCC 53519 Enterococcus faecium ATCC 55593 (i forholdet 1/1)«.

Enterococcus faecium

Enterococcus faecium

Artikel 17

Ændring af forordning (EF) nr. 943/2005

I bilag II til forordning (EF) nr. 943/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Række E 1630, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Subtilisin EC 3.4.21.62«, udgår. |
| --- | --- |

1)

Række E 1630, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Subtilisin EC 3.4.21.62«, udgår.

| 2) | Række E 1631, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår. |
| --- | --- |

2)

Række E 1631, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8«, udgår.

| 3) | Række E 1632, »3-fytase EC 3.1.3.8«, udgår. |
| --- | --- |

3)

Række E 1632, »3-fytase EC 3.1.3.8«, udgår.

Artikel 18

Ændring af forordning (EF) nr. 1206/2005

I bilaget til forordning (EF) nr. 1206/2005 udgår række E 1633, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Subtilisin EC 3.4.21.62«.

Artikel 19

Ændring af forordning (EF) nr. 1458/2005

I forordning (EF) nr. 1458/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 udgår.

| 2) | Bilag I udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I udgår.

| 3) | I bilag II til forordningen udgår række nr. 60, »Endo-1,4-betaxylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«. |
| --- | --- |

3)

I bilag II til forordningen udgår række nr. 60, »Endo-1,4-betaxylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«.

Artikel 20

Ændring af forordning (EF) nr. 1810/2005

I bilag IV til forordning (EF) nr. 1810/2005 udgår række nr. 15, »Enterococcus faecium NCIMB 11181«.

Enterococcus faecium

Artikel 21

Ændring af forordning (EF) nr. 1811/2005

| 1) | I bilag I til forordning (EF) nr. 1811/2005 udgår række E 1635, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«. |
| --- | --- |

1)

I bilag I til forordning (EF) nr. 1811/2005 udgår række E 1635, »Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«.

| 2) | I bilag II til forordning (EF) nr. 1811/2005 udgår række nr. 63, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«. |
| --- | --- |

2)

I bilag II til forordning (EF) nr. 1811/2005 udgår række nr. 63, »Endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 Endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6«.

Artikel 22

Ændring af forordning (EF) nr. 2036/2005

I forordning (EF) nr. 2036/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 udgår.

| 2) | Bilag II udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag II udgår.

Artikel 23

Ændring af forordning (EF) nr. 252/2006

I forordning (EF) nr. 252/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 2 udgår.

| 2) | Bilag II udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag II udgår.

| 3) | I bilag III, udgår række nr. 28, »3-fytase EC 3.1.3.8«. |
| --- | --- |

3)

I bilag III, udgår række nr. 28, »3-fytase EC 3.1.3.8«.

Artikel 24

Ændring af forordning (EF) nr. 773/2006

I forordning (EF) nr. 773/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 3 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 3 udgår.

| 2) | Bilag III udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag III udgår.

Artikel 25

Ændring af forordning (EF) nr. 1284/2006

I forordning (EF) nr. 1284/2006 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 og 3 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 og 3 udgår.

| 2) | Bilag I og III udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I og III udgår.

Artikel 26

Ændring af forordning (EU) nr. 1270/2009

I forordning (EU) nr. 1270/2009 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 udgår. |
| --- | --- |

1)

Artikel 1 udgår.

| 2) | Bilag I udgår. |
| --- | --- |

2)

Bilag I udgår.

Artikel 27

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EFT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Rådets direktiv 82/471/EØF af 30. juni 1982 om visse produkter, der anvendes i foderstoffer (EFT L 213 af 21.7.1982, s. 8).

3

(4)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2316/98 af 26. oktober 1998 om godkendelse af nye tilsætningsstoffer og om ændring af godkendelsesbetingelserne for flere allerede tilladte tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 289 af 28.10.1998, s. 4).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1353/2000 af 26. juni 2000 om permanent godkendelse af et tilsætningsstof og midlertidig godkendelse af nye tilsætningsstoffer, nye anvendelser af tilsætningsstoffer og nye præparater i foderstoffer (EFT L 155 af 28.6.2000, s. 15).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2188/2002 af 9. december 2002 om foreløbig tilladelse til nye anvendelser af tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 333 af 10.12.2002, s. 5).

6

(7)  Kommissionens forordning (EF) nr. 261/2003 af 12. februar 2003 om foreløbig tilladelse til nye anvendelser af tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 37 af 13.2.2003, s. 12).

7

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1334/2003 af 25. juli 2003 om ændring af godkendelsesbetingelserne for en række tilsætningsstoffer til foderstoffer, der tilhører gruppen »mikromineraler« (EFT L 187 af 26.7.2003, s. 11).

8

(9)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1259/2004 af 8. juli 2004 om permanent tilladelse til visse allerede tilladte tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 239 af 9.7.2004, s. 8).

9

(10)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1288/2004 af 14. juli 2004 om permanent tilladelse til visse tilsætningsstoffer og foreløbig tilladelse til en ny anvendelse af et tilsætningsstof, der allerede er tilladt i foderstoffer (EFT L 243 af 15.7.2004, s. 10).

10

(11)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1453/2004 af 16. august 2004 om permanent tilladelse til visse tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 269 af 17.8.2004, s. 3).

11

(12)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2148/2004 af 16. december 2004 om henholdsvis permanent og foreløbig godkendelse af visse tilsætningsstoffer og tilladelse til nye anvendelser af et allerede godkendt tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 370 af 17.12.2004, s. 24).

12

(13)  Kommissionens forordning (EF) nr. 255/2005 af 15. februar 2005 om permanent tilladelse til anvendelse af visse tilsætningsstoffer i foderstoffer (EFT L 45 af 16.2.2005, s. 3).

13

(14)  Kommissionens forordning (EF) nr. 358/2005 af 2. marts 2005 om godkendelse uden tidsbegrænsning af visse tilsætningsstoffer og tilladelse til nye anvendelser af allerede godkendte tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 57 af 3.3.2005, s. 3).

14

(15)  Kommissionens forordning (EF) nr. 521/2005 af 1. april 2005 om permanent godkendelse af et tilsætningsstof og foreløbig tilladelse til nye anvendelser af visse tilsætningsstoffer, der allerede er tilladt i foderstoffer (EFT L 84 af 2.4.2005, s. 3).

15

(16)  Kommissionens forordning (EF) nr. 600/2005 af 18. april 2005 om henholdsvis ny godkendelse for en tiårig periode af et coccidiostatikum som tilsætningsstof til foderstoffer, foreløbig godkendelse af et tilsætningsstof og permanent godkendelse af visse tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 99 af 19.4.2005, s. 5).

16

(17)  Kommissionens forordning (EF) nr. 833/2005 af 31. maj 2005 om permanent godkendelse af tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 138 af 1.6.2005, s. 5).

17

(18)  Kommissionens forordning (EF) nr. 943/2005 af 21. juni 2005 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 159 af 22.6.2005, s. 6).

18

(19)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1206/2005 af 27. juli 2005 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 197 af 28.7.2005, s. 12).

19

(20)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2005 af 8. september 2005 om permanent og foreløbig godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af nye anvendelser af visse allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (EFT L 233 af 9.9.2005, s. 3).

20

(21)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1810/2005 af 4. november 2005 om ny godkendelse for en tiårig periode af et fodertilsætningsstof, permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af nye anvendelser af visse allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (EFT L 291 af 5.11.2005, s. 5).

21

(22)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1811/2005 af 4. november 2005 om foreløbig og permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af en ny anvendelse af et allerede godkendt fodertilsætningsstof (EUT L 291 af 5.11.2005, s. 12).

22

(23)  Kommissionens forordning (EF) nr. 2036/2005 af 14. december 2005 om permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af en ny anvendelse af visse allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (EUT L 328 af 15.12.2005, s. 13).

23

(24)  Kommissionens forordning (EF) nr. 252/2006 af 14. februar 2006 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af nye anvendelser af allerede godkendte fodertilsætningsstoffer (EFT L 44 af 15.2.2006, s. 3).

24

(25)  Kommissionens forordning (EF) nr. 773/2006 af 22. maj 2006 om foreløbig og permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer og foreløbig godkendelse af en ny anvendelse af et allerede godkendt fodertilsætningsstof (EFT L 135 af 23.5.2006, s. 3).

25

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1284/2006 af 29. august 2006 om permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 235 af 30.8.2006, s. 3).

26

(27)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1270/2009 af 21. december 2009 om permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 339 af 22.12.2009, s. 28).

27

(28)  Kommissionens forordning (EF) nr. 937/2001 af 11. maj 2001 om godkendelse af nye anvendelser af tilsætningsstoffer, nye tilsætningsstoffer og forlængelse af foreløbige tilladelser samt om en 10-årig godkendelse af et tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 130 af 12.5.2001, s. 25).

28

(29)  Kommissionens forordning (EF) nr. 871/2003 af 20. maj 2003 om permanent tilladelse af manganomanganoxid som et nyt tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 125 af 21.5.2003, s. 3).

29

(30)  Kommissionens forordning (EF) nr. 277/2004 af 17. februar 2004 om tilladelse uden tidsbegrænsning til et tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 47 af 18.2.2004, s. 20).

30

(31)  Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2004 af 17. februar 2004 om foreløbig tilladelse til en ny anvendelse af et allerede tilladt tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 47 af 18.2.2004, s. 22).

31

(32)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1332/2004 af 20. juli 2004 om permanent tilladelse af visse tilsætningsstoffer til foderstoffer (EFT L 247 af 21.7.2004, s. 8).

32

(33)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1463/2004 af 17. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Sacox 120 microGranulate«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EFT L 270 af 18.8.2004, s. 5).

33

(34)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1465/2004 af 17. august 2004 om permanent tilladelse til et tilsætningsstof til foderstoffer (EFT L 270 af 18.8.2004, s. 11).

34

(35)  Kommissionens forordning (EF) nr. 492/2006 af 27. marts 2006 om midlertidige og permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 89 af 28.3.2006, s. 6).

35

(36)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1443/2006 af 29. september 2006 om permanente godkendelser af visse fodertilsætningsstoffer og godkendelse for en tiårig periode af et coccidiostatikum (EFT L 271 af 30.9.2006, s. 12).

36

(37)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1743/2006 af 24. november 2006 om permanent godkendelse af et fodertilsætningsstof (EFT L 329 af 25.11.2006, s. 16).

37

(38)  Kommissionens forordning (EF) nr. 757/2007 af 29. juni 2007 om permanent godkendelse af visse fodertilsætningsstoffer (EFT L 172 af 30.6.2007, s. 43).

38

(39)  Kommissionens forordning (EF) nr. 282/2007 af 16. marts 2007 om fastsættelse af maksimumsstøtten for fløde, smør og koncentreret smør med henblik på den 27. særlige licitation, der afholdes i forbindelse med den løbende licitation, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1898/2005 (EFT L 78 af 17.3.2007, s. 5).

39

---

BILAG I

Tilsætningsstoffer omhandlet i artikel 1, stk. 1

DEL A

Fodertilsætningsstoffer, der skal trækkes tilbage fra markedet for alle arter og kategorier af dyr

| Identifikationsnr. | Tilsætningsstof | Dyreart eller -kategori |
| --- | --- | --- |
| Konserveringsmidler |
| E 201 | Natriumsorbat | Alle arter |
| E 203 | Calciumsorbat | Alle arter |
| E 261 | Kaliumacetat | Alle arter |
| E 283 | Kaliumpropionat | Alle arter |
| E 333 | Calciumcitrater | Alle arter |
| E 334 | L-Vinsyre | Alle arter |
| E 335 | Natrium-L-tartrater | Alle arter |
| E 336 | Kalium-L-tartrater | Alle arter |
| E 337 | Kaliumnatrium-L-tartrat | Alle arter |
| E 507 | Saltsyre | Alle arter |
| E 513 | Svovlsyre | Alle arter |
| Antioxidanter |
| E 308 | Syntetisk gamma-tocopherol | Alle arter |
| E 309 | Syntetisk delta-tocopherol | Alle arter |
| E 311 | Octylgallat | Alle arter |
| E 312 | Dodecylgallat | Alle arter |
| Bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler |
| E 330 | Citronsyre | Alle arter |
| Farvestoffer, herunder pigmenter |
| Andre farvestoffer |
| Relevant E-nummer | Farvestoffer, som i henhold til fællesskabsbestemmelserne er godkendt til farvning af fødevarer, undtagen Allura Red (E 129); Brilliant Black PN (E 151); Brilliant Blue FCF (E 133); karamelfarverne E150b, E150c og E150d; chlorophyllin-kobber-kompleks (E 141); erythrosin (E 127): indigotin (E 132); jernoxid, rød, sort og gul (E 172); ponceau 4R (E 124); titandioxid (anatas & rutil) (E 171); vegetabilsk kul (E 153); tartrazin (E 102); Sunset Yellow FCF (E 110); | Alle arter |
| E 142 | Green S (lissamingrøn) | Alle arter |
| Emulgatorer og stabilisatorer samt fortyknings- og geleringsmidler |
| E 322 | Lecithiner (kun som stabilisatorer samt fortyknings- og geleringsmidler) | Alle arter |
| E 400 | Alginsyre | Alle arter |
| E 402 | Kaliumalginat | Alle arter |
| E 404 | Calciumalginat | Alle arter |
| E 405 | Propylenglycolalginat | Alle arter |
| E 432 | Polyoxyethylen(20)sorbitanmonolaurat | Alle arter |
| E 434 | Polyoxyethylen(20)sorbitanmonopalmitat | Alle arter |
| E 435 | Polyoxyethylen(20)sorbitanmonostearat | Alle arter |
| E 436 | Polyoxyethylen(20)sorbitantristearat | Alle arter |
| E 465 | Ethylmethylcellulose | Alle arter |
| E 473 | Saccharoseestere af fedtsyrer (estere af saccharose og spisefedtsyrer) | Alle arter |
| E 474 | Saccharoseglycerider (blanding af estere af saccharose og mono- og diglycerider af spisefedtsyrer) | Alle arter |
| E 475 | Polyglycerolestere af ikke-polymeriserede spisefedtsyrer | Alle arter |
| E 477 | Monoestere af propylenglycol (1,2-propandiol) og spisefedtsyrer, alene eller blandet med diestere | Alle arter |
| E 480 | Stearoyl-2-lactylsyre | Alle arter |
| E 481 | Natriumstearoyl-2-lactylat | Alle arter |
| E 482 | Calciumstearoyllactylat | Alle arter |
| E 483 | Stearyltartrat | Alle arter |
| E 486 | Dextraner | Alle arter |
| E 491 | Sorbitanmonostearat | Alle arter |
| E 492 | Sorbitantristearat | Alle arter |
| E 494 | Sorbitanmonooleat | Alle arter |
| E 495 | Sorbitanmonopalmitat | Alle arter |
| E 496 | Polyethylenglycol 6000 | Alle arter |
| E 497 | Polymerer af polyoxypropylenpolyoxyethylen (M.W. 6 800 -9 000 ) | Alle arter |
| Sporstoffer |
| E 1 | Jern — Fe, Jern-(II)-chlorid, tetrahydrat | Alle arter |
| E 1 | Jern — Fe, Jern-(II)-citrat, hexahydrat | Alle arter |
| E 1 | Jern — Fe, Jern-(III)-lactat, trihydrat | Alle arter |
| E 2 | Jod — I, Calciumiodat, hexahydrat | Alle arter |
| E 2 | Jod — I, Natriumiodid | Alle arter |
| E 4 | Kobber — Cu, Kobber-(II)-methionat | Alle arter |
| E 5 | Mangan — Mn, Mangan-(II)-oxid | Alle arter |
| E 5 | Mangan — Mn, Manganomanganoxid | Alle arter |
| E 5 | Mangan — Mn, Mangan-(II)-carbonat | Alle arter |
| E 5 | Mangan — Mn, Mangan-(II)-hydrogenphosphat, trihydrat | Alle arter |
| E 5 | Mangan — Mn, Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat | Alle arter |
| E 6 | Zink — Zn, Zinkcarbonat | Alle arter |
| E 6 | Zink — Zn, Zinkchlorid, monohydrat | Alle arter |
| E 6 | Zink — Zn, Zinklactat, trihydrat | Alle arter |
| E 7 | Molybdæn — Mo, Ammoniummolybdat | Alle arter |
| E 8 | Selen — Se, Natriumselenat | Alle arter |
| Vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning |
| | Betain. Alle former undtagen vandfrit betain og betainhydrochlorid | Alle arter |
| | Biotin. Alle former undtagen D-(+)-biotin | Alle arter |
| | Carnitin. Alle former undtagen L-carnitin og L-carnitin-L-tartrat | Alle arter |
| | Cholin Alle former undtagen cholinchlorid | Alle arter |
| | Folat. Alle former for folat undtagen folsyre | Alle arter |
| | Niacin. Alle former for niacin undtagen niacin 99 % og niacinamid | Alle arter |
| | Essentielle umættede Omega 3-fedtsyrer | Alle arter |
| | Essentielle umættede Omega 6-fedtsyrer (alle undtagen octadecadiensyre) | Alle arter |
| | Pantothensyre. Alle former undtagen calcium-D-pantothenat og D-panthenol | Alle arter |
| | Paraaminobenzoesyre (PABA) | Alle arter |
| | Thiamin. Alle former undtagen thiaminhydrochlorid og thiaminmononitrat | Alle arter |
| | Vitamin A. Alle former undtagen retinylacetat, retinylpalmitat og retinylpropionat | Alle arter |
| | Vitamin B6. Alle former undtagen pyridoxinhydrochlorid | Alle arter |
| | Vitamin C. Alle former undtagen ascorbinsyre, natriumascorbylphosphat og natriumcalciumascorbylphosphat | Alle arter |
| | Vitamin E. Alle former undtagen all-rac-alpha-tocopherylacetat, RRR-alpha-tocopherylacetat og RRR-alpha-tocopherol | Alle arter |
| | Vitamin K. Alle former for vitamin K undtagen vitamin K3 som menadionnicotinamidbisulfit og som L-menadionnatriumbisulfit | Alle dyrearter |
| Aminosyrer, deres salte og analoger |
| 3.1.3. | Methionin/zinkmethionin, teknisk rent | Alle arter |
| 3.2.1. | Lysin/L-lysin, teknisk rent | Alle arter |
| 3.4.2. | DL-tryptophan, teknisk rent | Alle arter |
| Tilsætningsstoffer til ensilage |
| Enzymer |
| | Xylanase EC 3.2.1.8 fra Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185 | Alle arter |
| Mikroorganismer |
| | Enterococcus faecium BIO 34 | Alle arter |
| | Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741 | Alle arter |
| | Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089 | Alle arter |
| Stoffer |
| | Formaldehyd | Alle arter |
| | Natriumbisulfat | Alle arter |
| | | |
| Aromastoffer og appetitvækkende stoffer |
| Naturlige produkter — botanisk definerede |
| | Birketinktur CoE 88 | Alle arter |
| Naturlige produkter og tilsvarende syntetiske produkter |
| | CAS-nr. 16630-52-7/3-(Methylthio)butanal/FLAVIS-nr. 12.056 | Alle arter |
| | CAS-nr. 2179-60-4/Methylpropyldisulfid/FLAVIS-nr. 12.019 | Alle arter |
| | CAS-nr. 36431-72-8/Theaspriran/FLAVIS-nr. 13.098 | Alle arter |
| | CAS-nr. 3738-00-9/1,5,5,9-Tetramethyl-13-oxatricyclo [8.3.0.0.(4.9)]tridecan/FLAVIS-nr.13.072 | Alle arter |
| | CAS-nr. 40789-98-8/3-Mercaptobutan-2-on/FLAVIS-nr. 12.047 | Alle arter |
| | CAS-nr. 43040-01-3/3-Methyl-1,2,4,-trithian/FLAVIS-nr. 15.036 | Alle arter |
| | CAS-nr. 495-62-5/1,4(8),12-Bisabolatrien/FLAVIS-nr. 01.016 | Alle arter |
| | CAS-nr. 516-06-3/D,L-Valin/FLAVIS-nr. 17.023 | Alle arter |
| | CAS-nr. 5756-24-1/Dimethyltetrasulfid/FLAVIS-nr. 12.116 | Alle arter |
| | CAS-nr. 6028-61-1/Dipropyltrisulfid/FLAVIS-nr. 12.023 | Alle arter |
| | CAS-nr. 689-67-8/6,10-Dimethyl-5,9-undecadien-2-on/FLAVIS-nr. 07.216 | Alle arter |
| | CAS-nr. 78-98-8/2-Oxopropanal/FLAVIS-nr. 7.001 | Alle arter |

Identifikationsnr.

Tilsætningsstof

Dyreart eller -kategori

Konserveringsmidler

E 201

Natriumsorbat

Alle arter

E 203

Calciumsorbat

Alle arter

E 261

Kaliumacetat

Alle arter

E 283

Kaliumpropionat

Alle arter

E 333

Calciumcitrater

Alle arter

E 334

L-Vinsyre

Alle arter

E 335

Natrium-L-tartrater

Alle arter

E 336

Kalium-L-tartrater

Alle arter

E 337

Kaliumnatrium-L-tartrat

Alle arter

E 507

Saltsyre

Alle arter

E 513

Svovlsyre

Alle arter

Antioxidanter

E 308

Syntetisk gamma-tocopherol

Alle arter

E 309

Syntetisk delta-tocopherol

Alle arter

E 311

Octylgallat

Alle arter

E 312

Dodecylgallat

Alle arter

Bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler

E 330

Citronsyre

Alle arter

Farvestoffer, herunder pigmenter

Andre farvestoffer

Relevant E-nummer

Farvestoffer, som i henhold til fællesskabsbestemmelserne er godkendt til farvning af fødevarer, undtagen Allura Red (E 129); Brilliant Black PN (E 151); Brilliant Blue FCF (E 133); karamelfarverne E150b, E150c og E150d; chlorophyllin-kobber-kompleks (E 141); erythrosin (E 127): indigotin (E 132); jernoxid, rød, sort og gul (E 172); ponceau 4R (E 124); titandioxid (anatas & rutil) (E 171); vegetabilsk kul (E 153); tartrazin (E 102); Sunset Yellow FCF (E 110);

Alle arter

E 142

Green S (lissamingrøn)

Alle arter

Emulgatorer og stabilisatorer samt fortyknings- og geleringsmidler

E 322

Lecithiner (kun som stabilisatorer samt fortyknings- og geleringsmidler)

Alle arter

E 400

Alginsyre

Alle arter

E 402

Kaliumalginat

Alle arter

E 404

Calciumalginat

Alle arter

E 405

Propylenglycolalginat

Alle arter

E 432

Polyoxyethylen(20)sorbitanmonolaurat

Alle arter

E 434

Polyoxyethylen(20)sorbitanmonopalmitat

Alle arter

E 435

Polyoxyethylen(20)sorbitanmonostearat

Alle arter

E 436

Polyoxyethylen(20)sorbitantristearat

Alle arter

E 465

Ethylmethylcellulose

Alle arter

E 473

Saccharoseestere af fedtsyrer (estere af saccharose og spisefedtsyrer)

Alle arter

E 474

Saccharoseglycerider (blanding af estere af saccharose og mono- og diglycerider af spisefedtsyrer)

Alle arter

E 475

Polyglycerolestere af ikke-polymeriserede spisefedtsyrer

Alle arter

E 477

Monoestere af propylenglycol (1,2-propandiol) og spisefedtsyrer, alene eller blandet med diestere

Alle arter

E 480

Stearoyl-2-lactylsyre

Alle arter

E 481

Natriumstearoyl-2-lactylat

Alle arter

E 482

Calciumstearoyllactylat

Alle arter

E 483

Stearyltartrat

Alle arter

E 486

Dextraner

Alle arter

E 491

Sorbitanmonostearat

Alle arter

E 492

Sorbitantristearat

Alle arter

E 494

Sorbitanmonooleat

Alle arter

E 495

Sorbitanmonopalmitat

Alle arter

E 496

Polyethylenglycol 6000

Alle arter

E 497

Polymerer af polyoxypropylenpolyoxyethylen (M.W. 6 800 -9 000 )

Alle arter

Sporstoffer

E 1

Jern — Fe, Jern-(II)-chlorid, tetrahydrat

Alle arter

E 1

Jern — Fe, Jern-(II)-citrat, hexahydrat

Alle arter

E 1

Jern — Fe, Jern-(III)-lactat, trihydrat

Alle arter

E 2

Jod — I, Calciumiodat, hexahydrat

Alle arter

E 2

Jod — I, Natriumiodid

Alle arter

E 4

Kobber — Cu, Kobber-(II)-methionat

Alle arter

E 5

Mangan — Mn, Mangan-(II)-oxid

Alle arter

E 5

Mangan — Mn, Manganomanganoxid

Alle arter

E 5

Mangan — Mn, Mangan-(II)-carbonat

Alle arter

E 5

Mangan — Mn, Mangan-(II)-hydrogenphosphat, trihydrat

Alle arter

E 5

Mangan — Mn, Mangan-(II)-sulfat, tetrahydrat

Alle arter

E 6

Zink — Zn, Zinkcarbonat

Alle arter

E 6

Zink — Zn, Zinkchlorid, monohydrat

Alle arter

E 6

Zink — Zn, Zinklactat, trihydrat

Alle arter

E 7

Molybdæn — Mo, Ammoniummolybdat

Alle arter

E 8

Selen — Se, Natriumselenat

Alle arter

Vitaminer, provitaminer og kemisk veldefinerede stoffer med tilsvarende virkning

Betain. Alle former undtagen vandfrit betain og betainhydrochlorid

Alle arter

Biotin. Alle former undtagen D-(+)-biotin

Alle arter

Carnitin. Alle former undtagen L-carnitin og L-carnitin-L-tartrat

Alle arter

Cholin Alle former undtagen cholinchlorid

Alle arter

Folat. Alle former for folat undtagen folsyre

Alle arter

Niacin. Alle former for niacin undtagen niacin 99 % og niacinamid

Alle arter

Essentielle umættede Omega 3-fedtsyrer

Alle arter

Essentielle umættede Omega 6-fedtsyrer (alle undtagen octadecadiensyre)

Alle arter

Pantothensyre. Alle former undtagen calcium-D-pantothenat og D-panthenol

Alle arter

Paraaminobenzoesyre (PABA)

Alle arter

Thiamin. Alle former undtagen thiaminhydrochlorid og thiaminmononitrat

Alle arter

Vitamin A. Alle former undtagen retinylacetat, retinylpalmitat og retinylpropionat

Alle arter

Vitamin B6. Alle former undtagen pyridoxinhydrochlorid

Alle arter

Vitamin C. Alle former undtagen ascorbinsyre, natriumascorbylphosphat og natriumcalciumascorbylphosphat

Alle arter

Vitamin E. Alle former undtagen all-rac-alpha-tocopherylacetat, RRR-alpha-tocopherylacetat og RRR-alpha-tocopherol

Alle arter

Vitamin K. Alle former for vitamin K undtagen vitamin K3 som menadionnicotinamidbisulfit og som L-menadionnatriumbisulfit

Alle dyrearter

Aminosyrer, deres salte og analoger

3.1.3.

Methionin/zinkmethionin, teknisk rent

Alle arter

3.2.1.

Lysin/L-lysin, teknisk rent

Alle arter

3.4.2.

DL-tryptophan, teknisk rent

Alle arter

Tilsætningsstoffer til ensilage

Enzymer

Xylanase EC 3.2.1.8 fra Trichoderma longibrachiatum rifar IMI SD185

Alle arter

Mikroorganismer

Enterococcus faecium BIO 34

Alle arter

Lactobacillus salivarius CNCM I-3238/ATCC 11741

Alle arter

Pediococcus pentosaceus NCIMB 30089

Alle arter

Stoffer

Formaldehyd

Alle arter

Natriumbisulfat

Alle arter

Aromastoffer og appetitvækkende stoffer

Naturlige produkter — botanisk definerede

Birketinktur CoE 88

Alle arter

Naturlige produkter og tilsvarende syntetiske produkter

CAS-nr. 16630-52-7/3-(Methylthio)butanal/FLAVIS-nr. 12.056

Alle arter

CAS-nr. 2179-60-4/Methylpropyldisulfid/FLAVIS-nr. 12.019

Alle arter

CAS-nr. 36431-72-8/Theaspriran/FLAVIS-nr. 13.098

Alle arter

CAS-nr. 3738-00-9/1,5,5,9-Tetramethyl-13-oxatricyclo [8.3.0.0.(4.9)]tridecan/FLAVIS-nr.13.072

Alle arter

CAS-nr. 40789-98-8/3-Mercaptobutan-2-on/FLAVIS-nr. 12.047

Alle arter

CAS-nr. 43040-01-3/3-Methyl-1,2,4,-trithian/FLAVIS-nr. 15.036

Alle arter

CAS-nr. 495-62-5/1,4(8),12-Bisabolatrien/FLAVIS-nr. 01.016

Alle arter

CAS-nr. 516-06-3/D,L-Valin/FLAVIS-nr. 17.023

Alle arter

CAS-nr. 5756-24-1/Dimethyltetrasulfid/FLAVIS-nr. 12.116

Alle arter

CAS-nr. 6028-61-1/Dipropyltrisulfid/FLAVIS-nr. 12.023

Alle arter

CAS-nr. 689-67-8/6,10-Dimethyl-5,9-undecadien-2-on/FLAVIS-nr. 07.216

Alle arter

CAS-nr. 78-98-8/2-Oxopropanal/FLAVIS-nr. 7.001

Alle arter

DEL B

Fodertilsætningsstoffer, der skal trækkes tilbage fra markedet for visse arter eller kategorier af dyr

| Identifikationsnr. | Tilsætningsstof | Dyreart eller -kategori |
| --- | --- | --- |
| Konserveringsmidler |
| E 214 | Ethyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 215 | Natriumethyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 216 | Propyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 217 | Natriumpropyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 218 | Methyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 219 | Natriummethyl-4-hydroxybenzoat | Selskabsdyr |
| E 222 | Natriumbisulfit | Hunde, katte |
| E 223 | Natriummetabisulfit | Hunde, katte |
| E 285 | Methylpropionsyre | Drøvtyggere, ved drøvtygningens begyndelse |
| Surhedsregulerende midler |
| E 210 | Benzoesyre | Slagtesvin |
| E 340(iii) | Trikaliumorthophosphat | Katte, hunde |
| E 350(i) | Natriummalat (salt af DL-æblesyre eller L-æblesyre) | Katte, hunde |
| E 507 | Saltsyre | Katte, hunde |
| E 513 | Svovlsyre | Katte, hunde |
| Bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler |
| E 567 | Clinoptilolit af vulkansk oprindelse | Kaniner |
| E 598 | Calciumaluminat, syntetisk | Malkekøer, slagtekvæg, kalve, lam, gedekid, fjerkræ, kaniner, svin |
| Farvestoffer, herunder pigmenter |
| Carotenoider og xanthophyler |
| E 161b | Lutein | Katte og hunde |
| E 160c | Capsanthin | Kalkuner |
| E 161c | Cryptoxanthin | Fjerkræ |
| E 160e | Beta-apo-8′-carotenal | Fjerkræ |
| E 161g | Canthaxanthin | Alle arter og anvendelser undtagen:






  — | Slagtekyllinger og mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. ii) |

Identifikationsnr.

Tilsætningsstof

Dyreart eller -kategori

Konserveringsmidler

E 214

Ethyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 215

Natriumethyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 216

Propyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 217

Natriumpropyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 218

Methyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 219

Natriummethyl-4-hydroxybenzoat

Selskabsdyr

E 222

Natriumbisulfit

Hunde, katte

E 223

Natriummetabisulfit

Hunde, katte

E 285

Methylpropionsyre

Drøvtyggere, ved drøvtygningens begyndelse

Surhedsregulerende midler

E 210

Benzoesyre

Slagtesvin

E 340(iii)

Trikaliumorthophosphat

Katte, hunde

E 350(i)

Natriummalat (salt af DL-æblesyre eller L-æblesyre)

Katte, hunde

E 507

Saltsyre

Katte, hunde

E 513

Svovlsyre

Katte, hunde

Bindemidler, antiklumpningsmidler og koaguleringsmidler

E 567

Clinoptilolit af vulkansk oprindelse

Kaniner

E 598

Calciumaluminat, syntetisk

Malkekøer, slagtekvæg, kalve, lam, gedekid, fjerkræ, kaniner, svin

Farvestoffer, herunder pigmenter

Carotenoider og xanthophyler

E 161b

Lutein

Katte og hunde

E 160c

Capsanthin

Kalkuner

E 161c

Cryptoxanthin

Fjerkræ

E 160e

Beta-apo-8′-carotenal

Fjerkræ

E 161g

Canthaxanthin

Alle arter og anvendelser undtagen:

—

Slagtekyllinger og mindre udbredte fjerkræarter bestemt til slagtning, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. ii)

| — | Æglæggende fjerkræ og fjerkræ opdrættet til æglægning, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. ii) |
| --- | --- |

—

Æglæggende fjerkræ og fjerkræ opdrættet til æglægning, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. ii)

| — | Prydfugle og prydfisk, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. iii) |
| --- | --- |

—

Prydfugle og prydfisk, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. iii)

E 161j

Astaxanthin

Alle arter undtagen:

| — | Laks og ørreder, til anvendelser i de funktionelle grupper punkt 2, litra a), nr. i), og punkt 2, litra a), nr. iii) |
| --- | --- |

—

Laks og ørreder, til anvendelser i de funktionelle grupper punkt 2, litra a), nr. i), og punkt 2, litra a), nr. iii)

| — | Prydfisk, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. i) |
| --- | --- |

—

Prydfisk, til anvendelser i den funktionelle gruppe punkt 2, litra a), nr. i)

E 161z

Astaxanthin-rig Phaffia rhodozyma (ATCC 74219)

Laks, ørred

Andre farvestoffer

E 155

Brown HT

Katte, hunde

E 104

Quinolingult

Dyr bestemt til fødevareproduktion

E 122

Azorubin (carmoisin)

Alle arter undtagen katte og hunde

E 160b

Bixin

Alle arter undtagen hunde og katte

Emulgatorer og stabilisatorer samt fortyknings- og geleringsmidler

E 401

Natriumalginat

Alle arter undtagen fisk, selskabsdyr og andre dyr, der ikke er bestemt til fødevareproduktion (pelsdyr, der ikke anvendes til fødevarefremstilling)

E 403

Ammoniumalginat

Alle dyrearter eller dyrekategorier undtagen akvariefisk

E 406

Agar

Alle arter undtagen selskabsdyr og andre dyr, der ikke er bestemt til fødevareproduktion (pelsdyr, der ikke anvendes til fødevarefremstilling)

E 407

Carrageenan

Alle arter undtagen selskabsdyr og andre dyr, der ikke er bestemt til fødevareproduktion (pelsdyr, der ikke anvendes til fødevarefremstilling)

E 418

Gellangummi

Hunde, katte

E 488

Glycerinpolyethylenglycolestere af talgfedtsyre

Kalve

E 489

Ether af polyglycerol og af alkohol fremstillet ved reduktion af oliesyre og palmitinsyre

Kalve

E 498

Delvise polyglycerolestere af polykondenserede ricinusoliefedtsyrer

Hunde

Enzymer

E 1600

3-Fytase/EC 3.1.3.8 produceret af Aspergillus niger (CBS 114.94)

Smågrise, slagtesvin, søer, slagtekyllinger, æglæggende høner

E 1600

3-Fytase/EC 3.1.3.8 produceret af Aspergillus niger (CBS 114.94)

Slagtekalkuner

E 1605

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Aspergillus niger (CBS 520.94)

Slagtekyllinger

E 1608

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4 produceret af Humicola insolens (DSM 10442)

Slagtekyllinger

E 1609

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4 produceret af Aspergillus niger (CBS 600.94) (coatet, fast og flydende form)

Slagtekyllinger, slagtekalkuner, smågrise (fravænnede)

E 1609

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8/Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4 produceret af Aspergillus niger (CBS 600.94) (granulat)

Slagtekyllinger, slagtekalkuner, smågrise (fravænnede)

E 1610

Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4/Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Aspergillus niger (CBS 600.94)

Slagtekyllinger

E 1611

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)/Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)/Polygalacturonase/EC 3.2.1.15 produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Slagtesvin

E 1614

6-Fytase/EC 3.1.3.26 produceret af Aspergillus oryzae (DSM 11857)

Slagtekyllinger, æglæggende høner, slagtekalkuner, smågrise, slagtesvin, søer

E 1615

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (CNCM MA 6-10 W)

Slagtekyllinger

E 1618

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Aspergillus niger (CBS 270.95)

Slagtekyllinger, slagtekalkuner

E 1619

Alfa-amylase/EC 3.2.1.1/Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Slagtekyllinger

E 1622

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (CBS 357.94)

Slagtekyllinger

E 1623

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Slagtekyllinger

E 1624

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135) og alfa-amylase/EC 3.2.1.1 produceret af Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Smågrise (fravænnede)

E 1625

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135), alfa-amylase/EC 3.2.1.1 produceret af Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) og polygalacturonase/EC 3.2.1.15 produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)

Smågrise (fravænnede)

E 1626

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Smågrise (fravænnede)

E 1627

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Slagtesvin

E 1628

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)

Smågrise (fravænnede), slagtesvin, slagtekyllinger

E 1629

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Slagtekyllinger

E 1630

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Slagtekyllinger

E 1631

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (IMI SD 135)

Slagtekyllinger

E 1632

3-Fytase/EC 3.1.3.8 produceret af Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Slagtekyllinger, smågrise (fravænnede), slagtesvin

E 1633

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Slagtekyllinger

E 1634

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Aspergillus niger (MUCL 39199)

Slagtekyllinger

E 1635

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Slagtekyllinger

E 1636

Endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Trichoderma reesei (CBS 526.94/EC 3.2.1.6)

Smågrise (fravænnede), slagtekyllinger

E 1637

Endo-1,4-beta-xylanase produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105)/EC 3.2.1.8, endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 og alfa-amylase produceret af Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)/EC 3.2.1.1; subtilisin produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)/EC 3.4.21.62) og polygalacturonase produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94)/EC 3.2.1.15

Slagtekyllinger

E 1638

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106), endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og alfa-amylase/EC 3.2.1.1 produceret af Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553)

Smågrise (fravænnede)

E 1639

3-Fytase produceret af Hansenula polymorpha (DSM 15087)

Slagtekyllinger, slagtekalkuner, æglæggende høner, smågrise, slagtesvin, søer

E 1640

6-Fytase produceret af Schizosaccharomyces pombe (ATCC 5233)/EC 3.1.3.26

Slagtekyllinger

E 1641

Endo-1,4-beta-xylanase produceret af Trichoderma longibrachiatum (MUCL 39203)/EC 3.2.1.8

Slagtekyllinger

Mikroorganismer

E 1704

Saccharomyces cerevisiae CBS 493.94

Kalve

E 1706

Enterococcus faecium DSM 7134, Lactobacillus rhamnosus DSM 7133

Smågrise (fravænnede)

E 1709

Enterococcus faecium ATCC 53519, Enterococcus faecium ATCC 55593 (i forholdet 1/1)

Slagtekyllinger

E 1714

Lactobacillus farciminis CNCM MA 67/AR

Smågrise (fravænnede)

Kemisk veldefinerede stoffer med en biologisk virkning svarende til vitaminers

3a900

Inositol

Alle arter undtagen fisk og krebsdyr

—

Essentielle umættede Omega 6-fedtsyrer (alle undtagen octadecadiensyre)

Alle arter undtagen slagtesvin, avlssøer, søer — med henblik på nyttevirkning i smågrise, avlskøer, malkekøer til mælkeproduktion

3a370

Taurin

Alle arter undtagen arter af Canidae, Felidae, Mustelidae og kødædende fisk

E 670

Vitamin D2

Svin, smågrise, kvæg; får, kalve, dyr af hestefamilien, øvrige dyrearter eller -kategorier undtagen fjerkræ og fisk

Urinstof og derivater heraf

2.1.2.

Biuret, teknisk rent

Drøvtyggere, fra drøvtygningens begyndelse

2.1.3.

Urinstofphosphat, teknisk rent

Drøvtyggere, fra drøvtygningens begyndelse

2.1.4.

Diureidoisobutan, teknisk rent

Drøvtyggere, fra drøvtygningens begyndelse

Aromastoffer og appetitvækkende stoffer

Naturlige produkter og tilsvarende syntetiske produkter

CAS-nr. 134-20-3/Methylanthranilat/FLAVIS-nr. 09.715

Fuglearter

CAS-nr. 85-91-6/Methyl-N-methylanthranilat/FLAVIS-nr. 09.781

Fuglearter

CAS-nr. 93-28-7/Eugenylacetat/FLAVIS-nr. 09.020

Fjerkræ og fisk

CAS-nr. 97-53-0/Eugenol/FLAVIS-nr. 04.003

Fisk

CAS-nr. 107-85-7/3-Methylbutylamin/FLAVIS-nr. 11.001

Æglæggende høner

CAS-nr. 75-50-3/Trimethylamin/FLAVIS-nr. 11.009

Æglæggende høner

CAS-nr. 6627-88-9/4-Allyl-2,6-dimethoxyphenol/FLAVIS-nr. 04.051

Fisk og fjerkræ

CAS-nr. 593-81-7/Trimethylaminhydrochlorid/FLAVIS-nr. 11.024

Æglæggende høner

---

BILAG II

Fodertilsætningsstoffer omhandlet i artikel 1, stk. 2

| Identifikationsnr. | Tilsætningsstof | Dyreart eller -kategori |
| --- | --- | --- |
| Enzymer |
| 11 | Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4/Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 ) | Æglæggende høner |
| 28 | 3-Fytase/EC 3.1.3.8 produceret af Trichoderma reesei (CBS 528.94) | Æglæggende høner |
| 30 | Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Penicillium funiculosum (IMI SD 101) | Smågrise (fravænnede), slagteænder |
| 37 | Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107) | Æglæggende høner |
| 51 | Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Bacillus subtilis (LMG S-15136) | Slagtesvin |
| 60 | Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106) | Slagtekalkuner |
| 63 | Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma reesei (CBS 529.94) og endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma reesei (CBS 526.94) | Slagtekalkuner, slagtekyllinger |
| 64 | Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Aspergillus oryzae (DSM 10287) | Slagtekyllinger, smågrise (fravænnede) |
| Mikroorganismer |
| 15 | Enterococcus faecium NCIMB 11181 | Slagtekyllinger |
| 24 | Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434 | Malkekøer |
| 25 | Lactobacillus acidophilus DSM 13241 | Katte, hunde |
| Coccidiostatika og andre lægemidler |
| E 764 | Halofuginonhydrobromid 6 g/kg (Stenorol) | Hønniker |
| E 766 | Salinomycinnatrium 120 g/kg (Sacox 120) (indehaver af godkendelsen er Huvepharma NV) | Slagtekaniner |
| E 766 | Salinomycinnatrium 120 g/kg (Salinomax 120G) (indehaver af godkendelsen er Zoetis Belgium SA) | Slagtekyllinger |

Identifikationsnr.

Tilsætningsstof

Dyreart eller -kategori

Enzymer

11

Endo-1,4-beta-glucanase/EC 3.2.1.4/Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 74 252 )

Æglæggende høner

28

3-Fytase/EC 3.1.3.8 produceret af Trichoderma reesei (CBS 528.94)

Æglæggende høner

30

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6/Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Penicillium funiculosum (IMI SD 101)

Smågrise (fravænnede), slagteænder

37

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og subtilisin/EC 3.4.21.62 produceret af Bacillus subtilis (ATCC 2107)

Æglæggende høner

51

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Bacillus subtilis (LMG S-15136)

Slagtesvin

60

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2105) og endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma longibrachiatum (ATCC 2106)

Slagtekalkuner

63

Endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Trichoderma reesei (CBS 529.94) og endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Trichoderma reesei (CBS 526.94)

Slagtekalkuner, slagtekyllinger

64

Endo-1,3(4)-beta-glucanase/EC 3.2.1.6 produceret af Aspergillus aculeatus (CBS 589.94) og endo-1,4-beta-xylanase/EC 3.2.1.8 produceret af Aspergillus oryzae (DSM 10287)

Slagtekyllinger, smågrise (fravænnede)

Mikroorganismer

15

Enterococcus faecium NCIMB 11181

Slagtekyllinger

24

Kluyveromyces marxianus var. lactis K1 BCCM/MUCL 39434

Malkekøer

25

Lactobacillus acidophilus DSM 13241

Katte, hunde

Coccidiostatika og andre lægemidler

E 764

Halofuginonhydrobromid 6 g/kg (Stenorol)

Hønniker

E 766

Salinomycinnatrium 120 g/kg (Sacox 120) (indehaver af godkendelsen er Huvepharma NV)

Slagtekaniner

E 766

Salinomycinnatrium 120 g/kg (Salinomax 120G) (indehaver af godkendelsen er Zoetis Belgium SA)

Slagtekyllinger

---

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1146

af 28. juni 2017

om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina, fremstillet af Jinan Meide Castings Co., Ltd.

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 430/2013 (2) (»den anfægtede forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 14,9 % og 57,8 % på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand. Samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern er ikke omfattet af tolden. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 430/2013 (2) (»den anfægtede forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 14,9 % og 57,8 % på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand. Samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern er ikke omfattet af tolden.

2

Den Europæiske Unions Rets dom

Den Europæiske Unions Rets dom

| (2) | Den 12. juni 2013 anlagde en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent, Jinan Meide Casting Co., Ltd. (»Jinan Meide« eller »ansøgeren«) en sag ved Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) om annullering af den anfægtede forordning, for så vidt som den vedrører ansøgeren (3). |
| --- | --- |

(2)

Den 12. juni 2013 anlagde en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent, Jinan Meide Casting Co., Ltd. (»Jinan Meide« eller »ansøgeren«) en sag ved Den Europæiske Unions Ret (»Retten«) om annullering af den anfægtede forordning, for så vidt som den vedrører ansøgeren (3).

3

| (3) | Den 30. juni 2016 fastslog Retten i sin dom, at retten til forsvar for Jinan Meide var blevet krænket ved afvisningen af dennes forespørgsel om fremlæggelse af beregningen af den normale værdi, hvortil der anvendtes fortrolige data fra en referencelandsproducent. Jinan Meide havde fået en særlig tilladelse fra referencelandsproducenten, idet denne havde givet afkald på retten til fortrolighed vedrørende dens oplysninger. Navnlig fandt Retten, at Kommissionen handlede fejlagtigt ved at påberåbe sig nødvendigheden af at overholde ligebehandlingsprincippet for at afvise denne forespørgsel om fremlæggelse. Retten fandt, at det ikke kunne udelukkes, at var forespørgslen blevet imødekommet, kunne udfaldet af undersøgelsen have været anderledes. Retten annullerede derfor den anfægtede forordning, for så vidt som den havde indført en antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, der var fremstillet af Jinan Meide. |
| --- | --- |

(3)

Den 30. juni 2016 fastslog Retten i sin dom, at retten til forsvar for Jinan Meide var blevet krænket ved afvisningen af dennes forespørgsel om fremlæggelse af beregningen af den normale værdi, hvortil der anvendtes fortrolige data fra en referencelandsproducent. Jinan Meide havde fået en særlig tilladelse fra referencelandsproducenten, idet denne havde givet afkald på retten til fortrolighed vedrørende dens oplysninger. Navnlig fandt Retten, at Kommissionen handlede fejlagtigt ved at påberåbe sig nødvendigheden af at overholde ligebehandlingsprincippet for at afvise denne forespørgsel om fremlæggelse. Retten fandt, at det ikke kunne udelukkes, at var forespørgslen blevet imødekommet, kunne udfaldet af undersøgelsen have været anderledes. Retten annullerede derfor den anfægtede forordning, for så vidt som den havde indført en antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, der var fremstillet af Jinan Meide.

2.   GENNEMFØRELSE AF RETTENS DOM

GENNEMFØRELSE AF RETTENS DOM

| (4) | I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er EU-institutionerne forpligtet til at efterkomme Rettens dom af 30. juni 2016. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er EU-institutionerne forpligtet til at efterkomme Rettens dom af 30. juni 2016.

| (5) | I sin dom i sag T-2/95 (4) (»IPS-sagen«) anerkendte Retten, at i tilfælde, hvor en procedure omfatter flere administrative faser, indebærer annullering af en af disse faser ikke nødvendigvis annullering af hele proceduren. Antidumpingproceduren er et eksempel på en sådan procedure, som omfatter flere faser. Følgelig indebærer annulleringen af den anfægtede forordning, for så vidt angår en af parterne, ikke annullering af hele den procedure, der gik forud for vedtagelsen af nævnte forordning. EU-institutionerne har mulighed for at afhjælpe de aspekter af den anfægtede forordning, som førte til dens annullering, og lade de dele, som ikke anfægtes, og som ikke berøres af Rettens dom, forblive uændrede — som det blev fastslået af Domstolen i sag C-458/98 P (5). |
| --- | --- |

(5)

I sin dom i sag T-2/95 (4) (»IPS-sagen«) anerkendte Retten, at i tilfælde, hvor en procedure omfatter flere administrative faser, indebærer annullering af en af disse faser ikke nødvendigvis annullering af hele proceduren. Antidumpingproceduren er et eksempel på en sådan procedure, som omfatter flere faser. Følgelig indebærer annulleringen af den anfægtede forordning, for så vidt angår en af parterne, ikke annullering af hele den procedure, der gik forud for vedtagelsen af nævnte forordning. EU-institutionerne har mulighed for at afhjælpe de aspekter af den anfægtede forordning, som førte til dens annullering, og lade de dele, som ikke anfægtes, og som ikke berøres af Rettens dom, forblive uændrede — som det blev fastslået af Domstolen i sag C-458/98 P (5).

4

5

| (6) | Det bør bemærkes, at ud over konklusionen om, at Kommissionen handlede fejlagtigt ved at påberåbe sig nødvendigheden af at overholde ligebehandlingsprincippet for at afvise Jinan Meides forespørgsel om fremlæggelse, forbliver alle andre konklusioner i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet inden for de fastsatte tidsfrister, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten, eller som ikke blev undersøgt af Retten og derfor ikke førte til en annullering af den anfægtede forordning, stadig gyldige. |
| --- | --- |

(6)

Det bør bemærkes, at ud over konklusionen om, at Kommissionen handlede fejlagtigt ved at påberåbe sig nødvendigheden af at overholde ligebehandlingsprincippet for at afvise Jinan Meides forespørgsel om fremlæggelse, forbliver alle andre konklusioner i den anfægtede forordning, som ikke blev anfægtet inden for de fastsatte tidsfrister, eller som blev anfægtet, men afvist af Retten, eller som ikke blev undersøgt af Retten og derfor ikke førte til en annullering af den anfægtede forordning, stadig gyldige.

| (7) | Som følge af Rettens dom af 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (6) om den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Genoptagelsen var begrænset til implementeringen af Rettens dom i forbindelse med Jinan Meide. |
| --- | --- |

(7)

Som følge af Rettens dom af 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (6) om den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Genoptagelsen var begrænset til implementeringen af Rettens dom i forbindelse med Jinan Meide.

6

| (8) | Kommissionen underrettede officielt Jinan Meide, eksportlandets repræsentanter og EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrettede officielt Jinan Meide, eksportlandets repræsentanter og EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Efter at have modtaget de indledende bemærkninger blev alle andre interesserede parter, som Kommissionen vidste var berørt af den oprindelige undersøgelse, kontaktet og fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. |
| --- | --- |

(9)

Efter at have modtaget de indledende bemærkninger blev alle andre interesserede parter, som Kommissionen vidste var berørt af den oprindelige undersøgelse, kontaktet og fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

| (10) | Alle interesserede parter, der anmodede herom, fik mulighed for at blive hørt af Kommissionens tjenestegrene og/eller høringskonsulenten. |
| --- | --- |

(10)

Alle interesserede parter, der anmodede herom, fik mulighed for at blive hørt af Kommissionens tjenestegrene og/eller høringskonsulenten.

2.1.   Bemærkninger fra interesserede parter

Bemærkninger fra interesserede parter

| (11) | Kommissionen modtog bemærkninger til forskellige aspekter af undersøgelsen fra Jinan Meide, andre kinesiske eksporterende producenter, én thailandsk eksporterende producent, fem EU-producenter og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen modtog bemærkninger til forskellige aspekter af undersøgelsen fra Jinan Meide, andre kinesiske eksporterende producenter, én thailandsk eksporterende producent, fem EU-producenter og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

2.1.1.   Bemærkninger til genoptagelsen

Bemærkninger til genoptagelsen

| (12) | Jinan Meide fremførte, at den ulovlighed, der er begået af EU's institutioner, som har ført til annullering af den anfægtede forordning ikke kan afhjælpes, og proceduren bør derfor afsluttes uden genindførelse af en antidumpingtold på Jinan Meide. |
| --- | --- |

(12)

Jinan Meide fremførte, at den ulovlighed, der er begået af EU's institutioner, som har ført til annullering af den anfægtede forordning ikke kan afhjælpes, og proceduren bør derfor afsluttes uden genindførelse af en antidumpingtold på Jinan Meide.

| (13) | Som anført i betragtning 4, anerkendte Retten i IPS-sagen, at i tilfælde, hvor en procedure omfatter flere administrative faser, såsom en antidumpingprocedure, indebærer annullering af en af disse faser ikke annullering af hele proceduren. Eftersom EU-institutionerne er forpligtet til at efterkomme Rettens dom, indebærer dette muligheden for at afhjælpe de aspekter af den anfægtede forordning, som førte til dens annullering, og lade de dele, der ikke blev anfægtet, forblive uændrede. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(13)

Som anført i betragtning 4, anerkendte Retten i IPS-sagen, at i tilfælde, hvor en procedure omfatter flere administrative faser, såsom en antidumpingprocedure, indebærer annullering af en af disse faser ikke annullering af hele proceduren. Eftersom EU-institutionerne er forpligtet til at efterkomme Rettens dom, indebærer dette muligheden for at afhjælpe de aspekter af den anfægtede forordning, som førte til dens annullering, og lade de dele, der ikke blev anfægtet, forblive uændrede. Påstanden blev derfor afvist.

| (14) | Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at det ikke er muligt proceduremæssigt at genoptage en undersøgelse, der tidligere er blevet afsluttet, eftersom der ville opstå væsentlige fejl, såsom godkendelse af nye oplysninger efter afslutningen af en sag, hvilket udgør forskelsbehandling af alle de andre parter i undersøgelsen, hvis dumpingmargener ville blive påvirket, hvis Jinan Meides dumpingmargen blev ændret, og det ville være i strid med EU's og WTO's regler i den forstand, at antidumpingforanstaltninger ikke kan anvendes med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(14)

Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at det ikke er muligt proceduremæssigt at genoptage en undersøgelse, der tidligere er blevet afsluttet, eftersom der ville opstå væsentlige fejl, såsom godkendelse af nye oplysninger efter afslutningen af en sag, hvilket udgør forskelsbehandling af alle de andre parter i undersøgelsen, hvis dumpingmargener ville blive påvirket, hvis Jinan Meides dumpingmargen blev ændret, og det ville være i strid med EU's og WTO's regler i den forstand, at antidumpingforanstaltninger ikke kan anvendes med tilbagevirkende kraft.

| (15) | Denne importør hævdede også, at en genoptagelse ikke synes at være tilladt i henhold til grundforordningen. |
| --- | --- |

(15)

Denne importør hævdede også, at en genoptagelse ikke synes at være tilladt i henhold til grundforordningen.

| (16) | Den samme part fremførte også, at Kommissionen ikke har ret til at træffe foranstaltninger med henblik på at gennemføre Rettens dom for så vidt angår Rådets forordning, eftersom Kommissionen ikke var den sagsøgte i sag T-424/13. Parten hævdede, at Kommissionen først skal modtage formelle instrukser fra Rådet, før den kan indlede en genoptagelse. |
| --- | --- |

(16)

Den samme part fremførte også, at Kommissionen ikke har ret til at træffe foranstaltninger med henblik på at gennemføre Rettens dom for så vidt angår Rådets forordning, eftersom Kommissionen ikke var den sagsøgte i sag T-424/13. Parten hævdede, at Kommissionen først skal modtage formelle instrukser fra Rådet, før den kan indlede en genoptagelse.

| (17) | Som det fremgår af dommen i de forenede sager C-283/14 og C-284/14 (7), kan EU-institutionerne genoptage en antidumpingundersøgelse for at ændre de uregelmæssigheder, der er konstateret af de europæiske domstole, selv om dette ikke udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen. EU-institutionerne er faktisk forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe ulovligheder. I dette tilfælde genoptog Kommissionen undersøgelsen (i kraft af at være den myndighed, der foretager den) for at gennemføre Rettens dom. Genoptagelsen af denne undersøgelse sker i henhold til de retslige procedurer, der kræves i henhold til grundforordningen, som omhandler Kommissionens vedtagelse efter høring af medlemsstaterne i henhold til den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i grundforordningens artikel 15, stk. 3. Påstandene blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(17)

Som det fremgår af dommen i de forenede sager C-283/14 og C-284/14 (7), kan EU-institutionerne genoptage en antidumpingundersøgelse for at ændre de uregelmæssigheder, der er konstateret af de europæiske domstole, selv om dette ikke udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen. EU-institutionerne er faktisk forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe ulovligheder. I dette tilfælde genoptog Kommissionen undersøgelsen (i kraft af at være den myndighed, der foretager den) for at gennemføre Rettens dom. Genoptagelsen af denne undersøgelse sker i henhold til de retslige procedurer, der kræves i henhold til grundforordningen, som omhandler Kommissionens vedtagelse efter høring af medlemsstaterne i henhold til den undersøgelsesprocedure, der er omhandlet i grundforordningens artikel 15, stk. 3. Påstandene blev derfor afvist.

7

| (18) | En importør fremførte, at det ikke var klart, i hvilket omfang en genoptagelse kan foregå i henhold til den nuværende grundforordning, eftersom det er tydeligt at Kommissionen har til hensigt at gennemføre undersøgelsen, som om den foregik dengang Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (8) stadig var gældende. |
| --- | --- |

(18)

En importør fremførte, at det ikke var klart, i hvilket omfang en genoptagelse kan foregå i henhold til den nuværende grundforordning, eftersom det er tydeligt at Kommissionen har til hensigt at gennemføre undersøgelsen, som om den foregik dengang Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (8) stadig var gældende.

8

| (19) | Den lov, der finder anvendelse på denne fornyede undersøgelse er forordning (EF) nr. 1225/2009, som var den materielle ret på tidspunktet for vedtagelsen af den gennemførelsesforordning, der blev annulleret af Retten. Under alle omstændigheder er forordning (EU) 2016/1036 en kodifikation af forordning (EF) nr. 1225/2009 og ændringerne hertil. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(19)

Den lov, der finder anvendelse på denne fornyede undersøgelse er forordning (EF) nr. 1225/2009, som var den materielle ret på tidspunktet for vedtagelsen af den gennemførelsesforordning, der blev annulleret af Retten. Under alle omstændigheder er forordning (EU) 2016/1036 en kodifikation af forordning (EF) nr. 1225/2009 og ændringerne hertil. Påstanden blev derfor afvist.

| (20) | En eksporterende producent fra Thailand fremførte, at Kommissionen er nødt til at genindføre tolden på 40,8 % på Jinan Meide uden ændringer, eftersom Retten ikke kritiserede nogen af de væsentlige konklusioner, men kun en proceduremæssig uregelmæssighed. Producenten hævdede også, at enhver indholdsmæssig genovervejelse kun kan omhandle beregningen af den normale værdi for Jinan Meide, og at alle andre konklusioner i den anfægtede forordning bør forblive gyldige, da der ikke i Rettens dom var nogen indikation på, at afhjælpningen af procedurefejlen bør føre til indholdsmæssige ændringer i beregningen af den normale værdi for Jinan Meide. |
| --- | --- |

(20)

En eksporterende producent fra Thailand fremførte, at Kommissionen er nødt til at genindføre tolden på 40,8 % på Jinan Meide uden ændringer, eftersom Retten ikke kritiserede nogen af de væsentlige konklusioner, men kun en proceduremæssig uregelmæssighed. Producenten hævdede også, at enhver indholdsmæssig genovervejelse kun kan omhandle beregningen af den normale værdi for Jinan Meide, og at alle andre konklusioner i den anfægtede forordning bør forblive gyldige, da der ikke i Rettens dom var nogen indikation på, at afhjælpningen af procedurefejlen bør føre til indholdsmæssige ændringer i beregningen af den normale værdi for Jinan Meide.

| (21) | I den dom, der førte til denne genoptagelse, fastslog Retten, at det ikke kunne udelukkes, at hvis anmodningen om fremlæggelse af referencelandsproducentens fortrolige data var blevet imødekommet, kunne udfaldet af undersøgelsen have været anderledes. Det er derfor nødvendigt, at der ved genoptagelsen undersøges den mulige indvirkning på undersøgelsens indhold. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(21)

I den dom, der førte til denne genoptagelse, fastslog Retten, at det ikke kunne udelukkes, at hvis anmodningen om fremlæggelse af referencelandsproducentens fortrolige data var blevet imødekommet, kunne udfaldet af undersøgelsen have været anderledes. Det er derfor nødvendigt, at der ved genoptagelsen undersøges den mulige indvirkning på undersøgelsens indhold. Påstanden blev derfor afvist.

| (22) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør fremførte, at EU-erhvervsgrenen fremsatte ingen bemærkninger om genoptagelse, som angiveligt indebar, at det ikke er i Unionens interesse at gennemføre denne genoptagede undersøgelse. |
| --- | --- |

(22)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør fremførte, at EU-erhvervsgrenen fremsatte ingen bemærkninger om genoptagelse, som angiveligt indebar, at det ikke er i Unionens interesse at gennemføre denne genoptagede undersøgelse.

| (23) | Manglende indlæg fra en bestemt slags operatør kan ikke i sig selv føre til en konklusion om en undersøgelses indhold. Under alle omstændigheder anmodede fem EU-producenter Kommissionen om at genindføre antidumpingtolden på Jinan Meide hurtigst muligt og endda også at registrere importen med henblik på en eventuel indførelse af told med tilbagevirkende kraft for at begrænse den skade, som den nuværende situation skaber for EU-producenterne. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(23)

Manglende indlæg fra en bestemt slags operatør kan ikke i sig selv føre til en konklusion om en undersøgelses indhold. Under alle omstændigheder anmodede fem EU-producenter Kommissionen om at genindføre antidumpingtolden på Jinan Meide hurtigst muligt og endda også at registrere importen med henblik på en eventuel indførelse af told med tilbagevirkende kraft for at begrænse den skade, som den nuværende situation skaber for EU-producenterne. Påstanden blev derfor afvist.

2.1.2.   Bemærkninger til beregningen af den normale værdi

Bemærkninger til beregningen af den normale værdi

| (24) | Jinan Meide hævdede, at den burde have fået en omfattende adgang til alle oplysninger fra referencelandsproducenten samt tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger herefter. Jinan Meide fik adgang til alle disse oplysninger og fik længere tid til at indsende bemærkninger end den tidsfrist, der er fastsat i grundforordningen, samt adskillige høringer med sagsbehandlerne og med høringskonsulenten. Efter fremlæggelsen af de fortrolige oplysninger og dumpingberegningerne, indsendte Jinan Meide også bemærkninger efter de fastsatte tidsfrister, og disse blev ikke desto mindre taget i betragtning. |
| --- | --- |

(24)

Jinan Meide hævdede, at den burde have fået en omfattende adgang til alle oplysninger fra referencelandsproducenten samt tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger herefter. Jinan Meide fik adgang til alle disse oplysninger og fik længere tid til at indsende bemærkninger end den tidsfrist, der er fastsat i grundforordningen, samt adskillige høringer med sagsbehandlerne og med høringskonsulenten. Efter fremlæggelsen af de fortrolige oplysninger og dumpingberegningerne, indsendte Jinan Meide også bemærkninger efter de fastsatte tidsfrister, og disse blev ikke desto mindre taget i betragtning.

| (25) | Jinan Meide hævdede, at der ikke burde foretages en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel, eftersom referencelandets producent ikke var i stand til at levere pålidelige oplysninger om produktionsomkostninger pr. varetype af samme vare. Én importør underbyggede dette argument, idet en omkostningsfordeling baseret på omsætningen forudsætter, at den samme fortjenstmargen genereres for alle varetyper, hvilket angiveligt ikke er pålideligt. |
| --- | --- |

(25)

Jinan Meide hævdede, at der ikke burde foretages en undersøgelse af, om salget havde fundet sted i normal handel, eftersom referencelandets producent ikke var i stand til at levere pålidelige oplysninger om produktionsomkostninger pr. varetype af samme vare. Én importør underbyggede dette argument, idet en omkostningsfordeling baseret på omsætningen forudsætter, at den samme fortjenstmargen genereres for alle varetyper, hvilket angiveligt ikke er pålideligt.

| (26) | Kommissionen foretager imidlertid konsekvent undersøgelser af, om salg har fundet sted i normal handel i sine undersøgelser. Grundforordningens artikel 2, stk. 5, omhandler specifikt sådanne situationer, som Jinan Meide henviser til, og det fastsættes her, at i mangel af en mere hensigtsmæssig metode, skal der gives fortrinsret til en omkostningsfordeling baseret på omsætningen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at omkostningerne blev fordelt på grundlag af omsætningen, og at ingen interesserede parter foreslog en mere hensigtsmæssig metode. Beslutningen om at fordele omkostninger på grundlag af omsætningen og foretage en undersøgelse af om salget havde fundet sted i normal handel blev derfor opretholdt. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen foretager imidlertid konsekvent undersøgelser af, om salg har fundet sted i normal handel i sine undersøgelser. Grundforordningens artikel 2, stk. 5, omhandler specifikt sådanne situationer, som Jinan Meide henviser til, og det fastsættes her, at i mangel af en mere hensigtsmæssig metode, skal der gives fortrinsret til en omkostningsfordeling baseret på omsætningen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at omkostningerne blev fordelt på grundlag af omsætningen, og at ingen interesserede parter foreslog en mere hensigtsmæssig metode. Beslutningen om at fordele omkostninger på grundlag af omsætningen og foretage en undersøgelse af om salget havde fundet sted i normal handel blev derfor opretholdt.

| (27) | Jinan Meide anmodede om, at der ses bort fra de varetyper, der sælges af referencelandsproducenten i mængder på under 200 kg, ved beregningen af den normale værdi, eftersom priserne for sådanne varetyper angiveligt er upålidelige. Det skal bemærkes, at Jinan Meide i den oprindelige undersøgelse hævdede, at testen vedrørende repræsentativiteten på 5 % ikke burde finde sted, når den normale værdi er fastsat i et referenceland, og denne påstand blev godtaget af Kommissionen på det pågældende tidspunkt. Påstanden om at der burde ses bort fra de varetyper, der sælges i mængder på under 200 kg afvises, idet salgspriserne for typer af samme vare, der sælges i mængder på under 200 kg, ikke kan anses for upålidelige, fordi de blev kontrolleret og vurderet som værende lige så pålidelige som andre salgspriser. |
| --- | --- |

(27)

Jinan Meide anmodede om, at der ses bort fra de varetyper, der sælges af referencelandsproducenten i mængder på under 200 kg, ved beregningen af den normale værdi, eftersom priserne for sådanne varetyper angiveligt er upålidelige. Det skal bemærkes, at Jinan Meide i den oprindelige undersøgelse hævdede, at testen vedrørende repræsentativiteten på 5 % ikke burde finde sted, når den normale værdi er fastsat i et referenceland, og denne påstand blev godtaget af Kommissionen på det pågældende tidspunkt. Påstanden om at der burde ses bort fra de varetyper, der sælges i mængder på under 200 kg afvises, idet salgspriserne for typer af samme vare, der sælges i mængder på under 200 kg, ikke kan anses for upålidelige, fordi de blev kontrolleret og vurderet som værende lige så pålidelige som andre salgspriser.

| (28) | Én importør støttede Jinan Meides argument, eftersom prisudsvingene på langsomt omsættelige varetyper angiveligt ville være store. Det ville betyde, at varetyper kan have stort set samme kvalitet og omkostningsstruktur, og ikke desto mindre blive solgt til meget forskellige priser. Kommissionen har imidlertid fastslået, at hvad angår referencelandsproducenten er prisudsvingene store for alle varetyper, selv for de mest solgte produkter. Derfor kan det angiveligt store prisudsving ikke anvendes som et argument for at se bort fra de langsomt omsættelige varetyper i dumpingberegningen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(28)

Én importør støttede Jinan Meides argument, eftersom prisudsvingene på langsomt omsættelige varetyper angiveligt ville være store. Det ville betyde, at varetyper kan have stort set samme kvalitet og omkostningsstruktur, og ikke desto mindre blive solgt til meget forskellige priser. Kommissionen har imidlertid fastslået, at hvad angår referencelandsproducenten er prisudsvingene store for alle varetyper, selv for de mest solgte produkter. Derfor kan det angiveligt store prisudsving ikke anvendes som et argument for at se bort fra de langsomt omsættelige varetyper i dumpingberegningen. Påstanden blev derfor afvist.

| (29) | Jinan Meide hævdede også, at eftersom Kommissionen havde fordelt referencelandsproducentens omkostninger på grundlag af omsætningen, burde den normale værdi ikke beregnes, hvis sammenlignelige typer af samme vare i referencelandet blev solgt i mængder på under 200 kg, men at den normale værdi i disse tilfælde burde fastsættes på grundlag af priserne på andre lignende typer, der sælges i større mængder. Denne påstand blev ligeledes afvist, eftersom fordelingen af de samlede omkostninger på grundlag af omsætningen er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, og Jinan Meides argumenter var ikke tilstrækkelige til at begrunde en anden metode i denne sag. |
| --- | --- |

(29)

Jinan Meide hævdede også, at eftersom Kommissionen havde fordelt referencelandsproducentens omkostninger på grundlag af omsætningen, burde den normale værdi ikke beregnes, hvis sammenlignelige typer af samme vare i referencelandet blev solgt i mængder på under 200 kg, men at den normale værdi i disse tilfælde burde fastsættes på grundlag af priserne på andre lignende typer, der sælges i større mængder. Denne påstand blev ligeledes afvist, eftersom fordelingen af de samlede omkostninger på grundlag af omsætningen er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, og Jinan Meides argumenter var ikke tilstrækkelige til at begrunde en anden metode i denne sag.

2.1.3.   Bemærkninger til sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen

Bemærkninger til sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen

| (30) | Jinan Meide fremførte påstande vedrørende justeringer i referencelandsproducentens data om kredit, emballeringsomkostninger, handelsled, bankgebyrer, indenlandsk transport, kreditnotaer, indirekte afgifter, teknisk støtte, anvendelse af forskellige råmaterialer og forskellig arbejdskraftproduktivitet. |
| --- | --- |

(30)

Jinan Meide fremførte påstande vedrørende justeringer i referencelandsproducentens data om kredit, emballeringsomkostninger, handelsled, bankgebyrer, indenlandsk transport, kreditnotaer, indirekte afgifter, teknisk støtte, anvendelse af forskellige råmaterialer og forskellig arbejdskraftproduktivitet.

| (31) | Kommissionen godtog påstanden vedrørende indenlandsk transport og kreditomkostningerne i forbindelse med en enkelt af referencelandsproducentens kunder, og der blev foretaget justeringer i dumpingberegningen for Jinan Meide. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen godtog påstanden vedrørende indenlandsk transport og kreditomkostningerne i forbindelse med en enkelt af referencelandsproducentens kunder, og der blev foretaget justeringer i dumpingberegningen for Jinan Meide.

| (32) | Hvad angår påstandene vedrørende forskellen i arbejdskraftproduktivitet og anvendelsen af forskellige råmaterialer, hævdede Jinan Meide, at den lavere produktivitet pr. ansat og anvendelsen af forskellige råmaterialer, førte til en svag stigning i omkostningerne for referencelandsproducenten sammenlignet med Jinan Meide. I den forbindelse bør det bemærkes, at selv om der måske kan findes nogle forskelle i effektivitet eller produktivitet mellem virksomheder, er det vejledende princip i antidumpingberegninger at sikre sammenlignelighed mellem eksportpriserne og den normale værdi, hvilket ikke kræver, at de nærmere omstændigheder for en referencelandsproducent og en eksportør i et land uden markedsøkonomi er helt ens. Faktisk er det kun forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden mellem en referencelandsproducent og en eksportør i et land uden markedsøkonomi, der berettiger til at foretage en justering. |
| --- | --- |

(32)

Hvad angår påstandene vedrørende forskellen i arbejdskraftproduktivitet og anvendelsen af forskellige råmaterialer, hævdede Jinan Meide, at den lavere produktivitet pr. ansat og anvendelsen af forskellige råmaterialer, førte til en svag stigning i omkostningerne for referencelandsproducenten sammenlignet med Jinan Meide. I den forbindelse bør det bemærkes, at selv om der måske kan findes nogle forskelle i effektivitet eller produktivitet mellem virksomheder, er det vejledende princip i antidumpingberegninger at sikre sammenlignelighed mellem eksportpriserne og den normale værdi, hvilket ikke kræver, at de nærmere omstændigheder for en referencelandsproducent og en eksportør i et land uden markedsøkonomi er helt ens. Faktisk er det kun forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden mellem en referencelandsproducent og en eksportør i et land uden markedsøkonomi, der berettiger til at foretage en justering.

| (33) | De øvrige påstande blev ikke anset for at være underbygget af de beviser, der blev indsamlet under kontrolbesøget, og som kunne findes i sagsakterne, og de blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(33)

De øvrige påstande blev ikke anset for at være underbygget af de beviser, der blev indsamlet under kontrolbesøget, og som kunne findes i sagsakterne, og de blev derfor afvist.

2.2.   Andre relevante aspekter

Andre relevante aspekter

| (34) | Under udarbejdelsen af den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide opdagede Kommissionen en regnefejl vedrørende justeringen for indirekte skatter i dumpingberegningen for Jinan Meide. I modsætning til, hvad Kommissionen anførte i både forordningen om midlertidig (9) og endelig (10) told, blev justeringen for indirekte skatter som følge af en administrativ fejl ikke foretaget i forbindelse med den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide, selv om den var foretaget på det foreløbige stadium. Af hensyn til en forsvarlig forvaltning blev denne fejl rettet. |
| --- | --- |

(34)

Under udarbejdelsen af den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide opdagede Kommissionen en regnefejl vedrørende justeringen for indirekte skatter i dumpingberegningen for Jinan Meide. I modsætning til, hvad Kommissionen anførte i både forordningen om midlertidig (9) og endelig (10) told, blev justeringen for indirekte skatter som følge af en administrativ fejl ikke foretaget i forbindelse med den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide, selv om den var foretaget på det foreløbige stadium. Af hensyn til en forsvarlig forvaltning blev denne fejl rettet.

9

10

2.3.   Fremlæggelse af oplysninger

Fremlæggelse af oplysninger

| (35) | Den 12. april 2017 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om ovennævnte konklusioner på grundlag af hvilke den havde til hensigt at foreslå en genindførelse af antidumpingtolden på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern fra Jinan Meide på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet og indsendt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(35)

Den 12. april 2017 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om ovennævnte konklusioner på grundlag af hvilke den havde til hensigt at foreslå en genindførelse af antidumpingtolden på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern fra Jinan Meide på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet og indsendt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.

| (36) | Jinan Meide og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at Kommissionen ikke kunne rette den administrative fejl (vedrørende justeringen for indirekte skatter i sin beregning af dumpingmargenen) inden for rammerne af denne genoptagelse, fordi den administrative fejl ikke var forbundet med gennemførelsen af Rettens dom. Jinan Meide anmodede også om og blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. To ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at Kommissionen ikke har lov til at bringe den eksporterende producent i en situation, der er værre end oprindeligt. |
| --- | --- |

(36)

Jinan Meide og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at Kommissionen ikke kunne rette den administrative fejl (vedrørende justeringen for indirekte skatter i sin beregning af dumpingmargenen) inden for rammerne af denne genoptagelse, fordi den administrative fejl ikke var forbundet med gennemførelsen af Rettens dom. Jinan Meide anmodede også om og blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. To ikke forretningsmæssigt forbundne importører hævdede, at Kommissionen ikke har lov til at bringe den eksporterende producent i en situation, der er værre end oprindeligt.

| (37) | Jinan Meide gentog sin påstand om, at Kommissionen bør betragte de varetyper, som referencelandsproducenten solgte i mængder på under 200 kg som varetyper, der enten kun er delvist sammenlignelige eller ikke-sammenlignelige, og at Kommissionen ikke kan anvende upålidelige omkostninger til at udelukke salg fra fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(37)

Jinan Meide gentog sin påstand om, at Kommissionen bør betragte de varetyper, som referencelandsproducenten solgte i mængder på under 200 kg som varetyper, der enten kun er delvist sammenlignelige eller ikke-sammenlignelige, og at Kommissionen ikke kan anvende upålidelige omkostninger til at udelukke salg fra fastsættelsen af den normale værdi.

| (38) | Jinan Meide gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at afvise dens anmodninger om justeringer hvad angår handelsled, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, indenlandske forsikringsomkostninger samt forskelle i råmaterialer og produktivitet. |
| --- | --- |

(38)

Jinan Meide gjorde indsigelse mod Kommissionens beslutning om at afvise dens anmodninger om justeringer hvad angår handelsled, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, indenlandske forsikringsomkostninger samt forskelle i råmaterialer og produktivitet.

| (39) | Jinan Meide hævdede, at der ikke burde indføres en told på virksomheden på grund af påståede procedurefejl og andre tilfælde af uregelmæssigheder i denne sag. I denne forbindelse hævdede virksomheden, at en fejl i fremlæggelsen den 23. december 2016 satte spørgsmålstegn ved, om Kommissionen fremlagde den fortrolige udgave af den beregning, der blev foretaget på det endelige stadium af den oprindelige undersøgelse, og at fremlæggelsen ikke kunne forklare de påståede forskelle i forhold til den beregning, der blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Virksomheden hævdede desuden, at Kommissionen afslog at fremlægge visse elementer, til trods for Jinan Meides gentagne anmodninger herom. Den hævdede endvidere, at de påstande, der blev fremført i sag T-424/13, og som Retten ikke behandlede, fortsat var gyldige og ville blive ved at være hindrende for foranstaltningerne, hvis de skulle blive genindført. |
| --- | --- |

(39)

Jinan Meide hævdede, at der ikke burde indføres en told på virksomheden på grund af påståede procedurefejl og andre tilfælde af uregelmæssigheder i denne sag. I denne forbindelse hævdede virksomheden, at en fejl i fremlæggelsen den 23. december 2016 satte spørgsmålstegn ved, om Kommissionen fremlagde den fortrolige udgave af den beregning, der blev foretaget på det endelige stadium af den oprindelige undersøgelse, og at fremlæggelsen ikke kunne forklare de påståede forskelle i forhold til den beregning, der blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Virksomheden hævdede desuden, at Kommissionen afslog at fremlægge visse elementer, til trods for Jinan Meides gentagne anmodninger herom. Den hævdede endvidere, at de påstande, der blev fremført i sag T-424/13, og som Retten ikke behandlede, fortsat var gyldige og ville blive ved at være hindrende for foranstaltningerne, hvis de skulle blive genindført.

| (40) | Kommissionen minder om, at under udarbejdelsen af den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide opdagede Kommissionen en regnefejl vedrørende justeringen for indirekte skatter i dumpingberegningen for Jinan Meide. Af hensyn til en forsvarlig forvaltning foreslog Kommissionen at rette fejlen på dette stadium og fremlagde behørigt dette for alle interesserede parter. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen minder om, at under udarbejdelsen af den endelige fremlæggelse af oplysninger for Jinan Meide opdagede Kommissionen en regnefejl vedrørende justeringen for indirekte skatter i dumpingberegningen for Jinan Meide. Af hensyn til en forsvarlig forvaltning foreslog Kommissionen at rette fejlen på dette stadium og fremlagde behørigt dette for alle interesserede parter.

| (41) | Efter at have gennemgået alle de indsendte argumenter besluttede Kommissionen at godtage Jinan Meides anmodning og undlade at rette den administrative fejl. I tråd med udtalelsen fra høringskonsulenten mener Kommissionen ikke, at der er noget generelt forbud mod reformatio in pejus i genoptagelse af handelsbeskyttelsessager, hvilket vil sige, at en interesseret part, der er berørt af en genoptagelse i handelsbeskyttelsessager kan stilles i en mindre fordelagtig situation end, hvad der var tilfældet før genoptagelsen. Kommissionen konkluderede imidlertid, at i dette særlige tilfælde burde genoptagelsens anvendelsesområde begrænses til fremlæggelsen af oplysninger fra referencelandet, modtagelse af bemærkninger fra interesserede parter og, om nødvendigt, en revision af tolden i overensstemmelse hermed. Eftersom fejlen i beregningen hvad angår refusion af moms ved eksportsalg, herunder især satsen for momsrefusionen, ikke vedrører oplysninger fra referencelandsproducenten, anses en sådan korrektion for at ligge uden for anvendelsesområdet for den genoptagne undersøgelse. |
| --- | --- |

(41)

Efter at have gennemgået alle de indsendte argumenter besluttede Kommissionen at godtage Jinan Meides anmodning og undlade at rette den administrative fejl. I tråd med udtalelsen fra høringskonsulenten mener Kommissionen ikke, at der er noget generelt forbud mod reformatio in pejus i genoptagelse af handelsbeskyttelsessager, hvilket vil sige, at en interesseret part, der er berørt af en genoptagelse i handelsbeskyttelsessager kan stilles i en mindre fordelagtig situation end, hvad der var tilfældet før genoptagelsen. Kommissionen konkluderede imidlertid, at i dette særlige tilfælde burde genoptagelsens anvendelsesområde begrænses til fremlæggelsen af oplysninger fra referencelandet, modtagelse af bemærkninger fra interesserede parter og, om nødvendigt, en revision af tolden i overensstemmelse hermed. Eftersom fejlen i beregningen hvad angår refusion af moms ved eksportsalg, herunder især satsen for momsrefusionen, ikke vedrører oplysninger fra referencelandsproducenten, anses en sådan korrektion for at ligge uden for anvendelsesområdet for den genoptagne undersøgelse.

| (42) | Den 29. maj 2017 fremsendte Kommissionen den supplerende fremlæggelse af oplysninger, hvori den meddelte de interesserede parter sin beslutning om ikke at rette den administrative fejl, der er henvist til i betragtning 34. Kommissionen modtog kun bemærkninger fra én importør, som igen fremførte, at på grund af den begrænsede fremlæggelse for importører, var denne ikke i stand til at kommentere på justeringer. I mangel af argumenter for det modsatte bekræftes konklusionerne vedrørende justeringer i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(42)

Den 29. maj 2017 fremsendte Kommissionen den supplerende fremlæggelse af oplysninger, hvori den meddelte de interesserede parter sin beslutning om ikke at rette den administrative fejl, der er henvist til i betragtning 34. Kommissionen modtog kun bemærkninger fra én importør, som igen fremførte, at på grund af den begrænsede fremlæggelse for importører, var denne ikke i stand til at kommentere på justeringer. I mangel af argumenter for det modsatte bekræftes konklusionerne vedrørende justeringer i overensstemmelse hermed.

| (43) | Hvad angår varetyper, der blev solgt i mængder på under 200 kg, henviste Jinan Meide til generaladvokatens forslag til afgørelse i Goldstar-sagen (11): »Det i sig selv rigtige argument, at der af hensyn til hjemmemarkedsprisers sammenlignelighed skal foreligge et i absolutte tal tilstrækkeligt salg på hjemmemarkedet, er fremkommet, fordi det er blevet fastslået, at hjemmemarkedspriserne kan være forskellige fra salgssted til salgssted. Desuden kan der i samme referenceperiode forekomme prisudsving«, og »For at være repræsentativt skal det vejede gennemsnit derfor baseres på et vist mindsteantal salg.« |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår varetyper, der blev solgt i mængder på under 200 kg, henviste Jinan Meide til generaladvokatens forslag til afgørelse i Goldstar-sagen (11): »Det i sig selv rigtige argument, at der af hensyn til hjemmemarkedsprisers sammenlignelighed skal foreligge et i absolutte tal tilstrækkeligt salg på hjemmemarkedet, er fremkommet, fordi det er blevet fastslået, at hjemmemarkedspriserne kan være forskellige fra salgssted til salgssted. Desuden kan der i samme referenceperiode forekomme prisudsving«, og »For at være repræsentativt skal det vejede gennemsnit derfor baseres på et vist mindsteantal salg.«

11

| (44) | Det skal i denne forbindelse bemærkes, at generaladvokaten i sit forslag til afgørelse tilføjede i det følgende afsnit, at »ovenstående betyder dog ikke, at fællesskabsinstitutionerne, foruden den ovenfor nævnte og i dette tilfælde pr. model beregnede relative »ubetydelighedstærskel« på 5 %, også skulle være nødt til at anvende en absolut »ubetydelighedstærskel. Der er jo ikke megen mening i at fastsætte en absolut minimumsgrænse generelt, fordi værdien af et absolut tal i for høj grad er afhængig af produktets art.« Generaladvokatens forslag til afgørelse bekræfter derfor, at det netop ikke er nødvendigt at anvende en absolut minimumsgrænse, såsom den absolutte ubetydelighedstærskel på 200 kg, som Jinan Meide argumenterer for. |
| --- | --- |

(44)

Det skal i denne forbindelse bemærkes, at generaladvokaten i sit forslag til afgørelse tilføjede i det følgende afsnit, at »ovenstående betyder dog ikke, at fællesskabsinstitutionerne, foruden den ovenfor nævnte og i dette tilfælde pr. model beregnede relative »ubetydelighedstærskel« på 5 %, også skulle være nødt til at anvende en absolut »ubetydelighedstærskel. Der er jo ikke megen mening i at fastsætte en absolut minimumsgrænse generelt, fordi værdien af et absolut tal i for høj grad er afhængig af produktets art.« Generaladvokatens forslag til afgørelse bekræfter derfor, at det netop ikke er nødvendigt at anvende en absolut minimumsgrænse, såsom den absolutte ubetydelighedstærskel på 200 kg, som Jinan Meide argumenterer for.

| (45) | Hvad angår spørgsmålet om prisudsving, påvirkede dette, som anført i betragtning 28, alle varetyper og ikke kun varetyper, der sælges i mængder under 200 kg. |
| --- | --- |

(45)

Hvad angår spørgsmålet om prisudsving, påvirkede dette, som anført i betragtning 28, alle varetyper og ikke kun varetyper, der sælges i mængder under 200 kg.

| (46) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør støttede Jinan Meides påstand vedrørende repræsentativiteten for langsomt omsættelige varetyper og gentog sine bemærkninger i denne henseende. Importøren fremsendte en generel erklæring om, at Kommissionens holdning er i modstrid med almindelig markedserfaring. Kommissionens erklæring er baseret på oplysninger fra referencelandsproducenten. Idet denne påstand ikke er blevet yderligere underbygget og i lyset af betragtning 28 og 42 ff. afvises påstanden derfor. |
| --- | --- |

(46)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør støttede Jinan Meides påstand vedrørende repræsentativiteten for langsomt omsættelige varetyper og gentog sine bemærkninger i denne henseende. Importøren fremsendte en generel erklæring om, at Kommissionens holdning er i modstrid med almindelig markedserfaring. Kommissionens erklæring er baseret på oplysninger fra referencelandsproducenten. Idet denne påstand ikke er blevet yderligere underbygget og i lyset af betragtning 28 og 42 ff. afvises påstanden derfor.

| (47) | Hvad angår påstanden om upålidelige omkostninger, hævdede Jinan Meide, at Kommissionen var endt med at anvende de oprindeligt indsendte oplysninger vedrørende omkostningerne, selv om Kommissionen i første omgang ikke havde anset disse data for at leve op til standarderne. Dette argument blev ikke understøttet af kendsgerninger fra undersøgelsen. Kommissionen har faktisk aldrig anset de oprindeligt indsendte oplysninger vedrørende omkostninger for ikke at leve op til standarderne. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt helt at se bort fra de oplysninger vedrørende omkostninger, som referencelandsproducenten indsendte, sådan som Jinan Meide hævdede. |
| --- | --- |

(47)

Hvad angår påstanden om upålidelige omkostninger, hævdede Jinan Meide, at Kommissionen var endt med at anvende de oprindeligt indsendte oplysninger vedrørende omkostningerne, selv om Kommissionen i første omgang ikke havde anset disse data for at leve op til standarderne. Dette argument blev ikke understøttet af kendsgerninger fra undersøgelsen. Kommissionen har faktisk aldrig anset de oprindeligt indsendte oplysninger vedrørende omkostninger for ikke at leve op til standarderne. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt helt at se bort fra de oplysninger vedrørende omkostninger, som referencelandsproducenten indsendte, sådan som Jinan Meide hævdede.

| (48) | Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør gentog sine bemærkninger om, at en omkostningsfordeling baseret på omsætningen forudsætter, at den samme fortjenstmargen genereres for alle varetyper, hvilket angiveligt er i modstrid med almindelig markedserfaring. Påstanden blev ikke uddybet yderligere. Som nævnt i betragtning 26 og i overensstemmelse med grundforordningen skal der i mangel af en mere hensigtsmæssig metode gives fortrinsret til en omkostningsfordeling baseret på omsætningen. Omkostningerne blev fordelt baseret på omsætningen, og ingen interesserede parter foreslog en mere hensigtsmæssig metode. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(48)

Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør gentog sine bemærkninger om, at en omkostningsfordeling baseret på omsætningen forudsætter, at den samme fortjenstmargen genereres for alle varetyper, hvilket angiveligt er i modstrid med almindelig markedserfaring. Påstanden blev ikke uddybet yderligere. Som nævnt i betragtning 26 og i overensstemmelse med grundforordningen skal der i mangel af en mere hensigtsmæssig metode gives fortrinsret til en omkostningsfordeling baseret på omsætningen. Omkostningerne blev fordelt baseret på omsætningen, og ingen interesserede parter foreslog en mere hensigtsmæssig metode. Påstanden afvises derfor.

| (49) | Hvad angår justeringen for handelsled gentog Jinan Meide sin påstand om, at ved fastsættelsen af, om det er berettiget at foretage en justering for handelsled, er det tilstrækkeligt at fastslå en forskel i de gennemsnitlige priser for de forskellige kategorier af kunder. I grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), fastsættes det imidlertid, at der er »konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes priser i de forskellige handelsled«. Til at fastsætte en sådan konsekvent og tydelig forskel i priserne anses det derfor ikke for tilstrækkeligt med en simpel sammenligning af gennemsnitlige priser. Tværtimod viser en analyse af de foreliggende oplysninger, at alle kundetyper kan findes i alle segmenter af prisintervallet. |
| --- | --- |

(49)

Hvad angår justeringen for handelsled gentog Jinan Meide sin påstand om, at ved fastsættelsen af, om det er berettiget at foretage en justering for handelsled, er det tilstrækkeligt at fastslå en forskel i de gennemsnitlige priser for de forskellige kategorier af kunder. I grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), fastsættes det imidlertid, at der er »konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes priser i de forskellige handelsled«. Til at fastsætte en sådan konsekvent og tydelig forskel i priserne anses det derfor ikke for tilstrækkeligt med en simpel sammenligning af gennemsnitlige priser. Tværtimod viser en analyse af de foreliggende oplysninger, at alle kundetyper kan findes i alle segmenter af prisintervallet.

| (50) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at Kommissionen burde foretage en justering for handelsled, men at denne på grund af manglende adgang til oplysninger ikke kunne kommentere yderligere på dette. Importøren hævdede også, at den ikke kunne kommentere yderligere på grund af manglende adgang til beregningen af dumpingmargenen. I denne forbindelse skal det erindres, at Kommissionen er forpligtet til at beskytte de fortrolige oplysninger, den har modtaget fra de interesserede parter. Alle ikkefortrolige indlæg er dog tilgængelige for de interesserede parter, der opfordres til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen bemærker dog, at — som anført i betragtning 49 — viser de foreliggende oplysninger, at der i dette tilfælde ikke var nogen konsekvente og tydelige forskelle i priserne ved salg til forskellige kundetyper. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt med en justering for handelsled. |
| --- | --- |

(50)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at Kommissionen burde foretage en justering for handelsled, men at denne på grund af manglende adgang til oplysninger ikke kunne kommentere yderligere på dette. Importøren hævdede også, at den ikke kunne kommentere yderligere på grund af manglende adgang til beregningen af dumpingmargenen. I denne forbindelse skal det erindres, at Kommissionen er forpligtet til at beskytte de fortrolige oplysninger, den har modtaget fra de interesserede parter. Alle ikkefortrolige indlæg er dog tilgængelige for de interesserede parter, der opfordres til at fremsætte bemærkninger. Kommissionen bemærker dog, at — som anført i betragtning 49 — viser de foreliggende oplysninger, at der i dette tilfælde ikke var nogen konsekvente og tydelige forskelle i priserne ved salg til forskellige kundetyper. Det ville derfor ikke være hensigtsmæssigt med en justering for handelsled.

| (51) | Hvad angår justeringen for kreditomkostninger, blev der foretaget en justering på grundlag af oplysninger i salgsdokumenterne af både eksportprisen og den normale værdi. Jinan Meide fremførte, at justeringen for kreditomkostninger i forbindelse med den normale værdi burde ske på grundlag af det faktiske antal af dage mellem fakturaen og betalingen, da Kommissionen angiveligt havde fratrukket en justering for kreditomkostninger af eksportsalget, selv om der ikke var anført nogen betalingsbetingelser i salgsdokumenterne. Denne påstand blev ikke underbygget af de foreliggende beviser i undersøgelsen. Ej heller var Jinan Meide i stand til at fremlægge beviser til støtte for sin påstand. Det blev desuden fastslået, at både hvad angår den normale værdi og eksportprisen, foregik den faktiske betaling ofte efter betalingsbetingelserne i salgsdokumenterne. Det ville derfor ikke resultere i en rimelig sammenligning at beregne justeringen for kreditomkostninger på grundlag af den faktiske betalingsdato i forbindelse med den normale værdi og på grundlag af oplysningerne i salgsdokumenterne i forbindelse med eksportprisen. Kommissionen fastholdt derfor sin tilgang med at fastsætte justeringen for kreditomkostninger på grundlag af oplysningerne i salgsdokumenterne både i forbindelse med den normale værdi og eksportprisen. |
| --- | --- |

(51)

Hvad angår justeringen for kreditomkostninger, blev der foretaget en justering på grundlag af oplysninger i salgsdokumenterne af både eksportprisen og den normale værdi. Jinan Meide fremførte, at justeringen for kreditomkostninger i forbindelse med den normale værdi burde ske på grundlag af det faktiske antal af dage mellem fakturaen og betalingen, da Kommissionen angiveligt havde fratrukket en justering for kreditomkostninger af eksportsalget, selv om der ikke var anført nogen betalingsbetingelser i salgsdokumenterne. Denne påstand blev ikke underbygget af de foreliggende beviser i undersøgelsen. Ej heller var Jinan Meide i stand til at fremlægge beviser til støtte for sin påstand. Det blev desuden fastslået, at både hvad angår den normale værdi og eksportprisen, foregik den faktiske betaling ofte efter betalingsbetingelserne i salgsdokumenterne. Det ville derfor ikke resultere i en rimelig sammenligning at beregne justeringen for kreditomkostninger på grundlag af den faktiske betalingsdato i forbindelse med den normale værdi og på grundlag af oplysningerne i salgsdokumenterne i forbindelse med eksportprisen. Kommissionen fastholdt derfor sin tilgang med at fastsætte justeringen for kreditomkostninger på grundlag af oplysningerne i salgsdokumenterne både i forbindelse med den normale værdi og eksportprisen.

| (52) | For så vidt angår justeringen for emballeringsomkostninger gentog Jinan Meide sine påstande om, at fordelingen af emballeringsomkostninger var forkert, og den deraf følgende justering for emballeringsomkostninger var meget lav og urimelig. Den underbyggede dog ikke sin påstand yderligere, særligt ikke hvad angår årsagen til, at den deraf følgende justering var urimeligt lav. Kommissionen fastholdt derfor sin metode vedrørende justeringen for emballeringsomkostninger. |
| --- | --- |

(52)

For så vidt angår justeringen for emballeringsomkostninger gentog Jinan Meide sine påstande om, at fordelingen af emballeringsomkostninger var forkert, og den deraf følgende justering for emballeringsomkostninger var meget lav og urimelig. Den underbyggede dog ikke sin påstand yderligere, særligt ikke hvad angår årsagen til, at den deraf følgende justering var urimeligt lav. Kommissionen fastholdt derfor sin metode vedrørende justeringen for emballeringsomkostninger.

| (53) | Endeligt afviste Kommissionen Jinan Meides påstande om procedurefejl samt andre tilfælde af uregelmæssigheder i denne sag. Kommissionen har overholdt samtlige principper og proceduremæssige skridt. Kommissionen genoptog undersøgelsen, fremlagde oplysningerne fra referencelandsproducenten, som krævet med henblik på at gennemføre Rettens dom, og reviderede Jinan Meides toldsats i overensstemmelse hermed. I alle undersøgelsens stadier fik de interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger og til at blive hørt ved en høring. Under hele proceduren udviste Kommissionen gennemsigtighed og lydhørhed og efterkom Jinan Meides anmodning om møder med henblik på præciseringer og høringer. Kommissionen præciserede det tekniske problem i forbindelse med en fejlbehæftet Excel-fil, der indeholdt de beregninger, der førte til de uoverensstemmelser, som Jinan Meide påpegede. Denne fejl havde under alle omstændigheder ingen indflydelse på dumpingmargenen og blev hurtigt rettet. Kommissionen fremlagde alle fortrolige oplysninger for Jinan Meide, herunder det fortrolige dossier med de tal, der blev anvendt til dumpingmargenen i 2013. Med hensyn til de påstande, der blev fremsat for Retten, men som ikke er omhandlet i dommen, anfægter Kommissionen alle de påståede ulovligheder, som Jinan Meide peger på. Kommissionen har opfyldt sin forpligtelse til at gennemføre dommen ved at afhjælpe de ulovligheder, som Retten konstaterede. Ud fra dette anerkender Kommissionen ikke de påståede proceduremæssige overtrædelser, som Jinan Meide peger på, og gentager, at Kommissionen har overholdt alle principper og proceduremæssige krav, hvilket sikrede, at Jinan Meide (og andre interesserede parter) kunne udøve deres proceduremæssige rettigheder under hele undersøgelsen. |
| --- | --- |

(53)

Endeligt afviste Kommissionen Jinan Meides påstande om procedurefejl samt andre tilfælde af uregelmæssigheder i denne sag. Kommissionen har overholdt samtlige principper og proceduremæssige skridt. Kommissionen genoptog undersøgelsen, fremlagde oplysningerne fra referencelandsproducenten, som krævet med henblik på at gennemføre Rettens dom, og reviderede Jinan Meides toldsats i overensstemmelse hermed. I alle undersøgelsens stadier fik de interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger og til at blive hørt ved en høring. Under hele proceduren udviste Kommissionen gennemsigtighed og lydhørhed og efterkom Jinan Meides anmodning om møder med henblik på præciseringer og høringer. Kommissionen præciserede det tekniske problem i forbindelse med en fejlbehæftet Excel-fil, der indeholdt de beregninger, der førte til de uoverensstemmelser, som Jinan Meide påpegede. Denne fejl havde under alle omstændigheder ingen indflydelse på dumpingmargenen og blev hurtigt rettet. Kommissionen fremlagde alle fortrolige oplysninger for Jinan Meide, herunder det fortrolige dossier med de tal, der blev anvendt til dumpingmargenen i 2013. Med hensyn til de påstande, der blev fremsat for Retten, men som ikke er omhandlet i dommen, anfægter Kommissionen alle de påståede ulovligheder, som Jinan Meide peger på. Kommissionen har opfyldt sin forpligtelse til at gennemføre dommen ved at afhjælpe de ulovligheder, som Retten konstaterede. Ud fra dette anerkender Kommissionen ikke de påståede proceduremæssige overtrædelser, som Jinan Meide peger på, og gentager, at Kommissionen har overholdt alle principper og proceduremæssige krav, hvilket sikrede, at Jinan Meide (og andre interesserede parter) kunne udøve deres proceduremæssige rettigheder under hele undersøgelsen.

| (54) | Jinan Meide gentog også deres argumenter om forskellen i arbejdskraftproduktivitet og anvendelsen af forskellige råmaterialer, uden at fremlægge yderligere argumenter eller beviser herfor. Denne holdning blev støttet af en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Disse argumenter er besvaret i betragtning 32. |
| --- | --- |

(54)

Jinan Meide gentog også deres argumenter om forskellen i arbejdskraftproduktivitet og anvendelsen af forskellige råmaterialer, uden at fremlægge yderligere argumenter eller beviser herfor. Denne holdning blev støttet af en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Disse argumenter er besvaret i betragtning 32.

| (55) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør gentog sin påstand om, at genoptagelsen som sådan ikke var i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen. Som anført i betragtning 17, fremgår det af dommen i de forenede sager C-283/14 og C-284/14 (12), at EU-institutionerne kan genoptage en antidumpingundersøgelse for at ændre de uregelmæssigheder, der er konstateret af de europæiske domstole, selv om dette ikke udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen. EU-institutionerne er faktisk forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe ulovligheder. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(55)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør gentog sin påstand om, at genoptagelsen som sådan ikke var i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen. Som anført i betragtning 17, fremgår det af dommen i de forenede sager C-283/14 og C-284/14 (12), at EU-institutionerne kan genoptage en antidumpingundersøgelse for at ændre de uregelmæssigheder, der er konstateret af de europæiske domstole, selv om dette ikke udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen. EU-institutionerne er faktisk forpligtede til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe ulovligheder. Påstanden blev derfor afvist.

12

| (56) | En anden ikke forretningsmæssigt forbundet importør påpegede negative virkninger af antidumpingtolden (på grund af indvirkningen på rentabiliteten og omsætningen samt de nye markedsvilkår, dvs. nye priser, nye kilder). Som anført i betragtning 41 var anvendelsesområdet for den nuværende genoptagelse begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide, navnlig med henblik på at fremlægge for Jinan Meide de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(56)

En anden ikke forretningsmæssigt forbundet importør påpegede negative virkninger af antidumpingtolden (på grund af indvirkningen på rentabiliteten og omsætningen samt de nye markedsvilkår, dvs. nye priser, nye kilder). Som anført i betragtning 41 var anvendelsesområdet for den nuværende genoptagelse begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide, navnlig med henblik på at fremlægge for Jinan Meide de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten. Påstanden blev derfor afvist.

| (57) | En ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at ændringen (en påstået stigning) af toldsatsen nødvendiggjorde en fornyet vurdering af toldens indvirkning på importører og brugere. Men som nævnt i betragtning 41 tog Kommissionen ikke skridt til at korrigere den administrative fejl vedrørende momsrefusionen, eftersom det blev anset for at være uden for den genoptagede undersøgelses anvendelsesområde. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(57)

En ikke forretningsmæssigt forbundet importør hævdede, at ændringen (en påstået stigning) af toldsatsen nødvendiggjorde en fornyet vurdering af toldens indvirkning på importører og brugere. Men som nævnt i betragtning 41 tog Kommissionen ikke skridt til at korrigere den administrative fejl vedrørende momsrefusionen, eftersom det blev anset for at være uden for den genoptagede undersøgelses anvendelsesområde. Påstanden blev derfor afvist.

| (58) | Den samme part hævdede også, at Kommissionen burde gennemføre en interimsundersøgelse, idet den oprindelige undersøgelsesperiode ligger mere end fem år tilbage. Den genoptagede undersøgelses anvendelsesområde er blevet tydeligt defineret i meddelelsen om genoptagelsen af undersøgelsen (13). En genoptagelse af en undersøgelse og en interimsundersøgelse har forskellige formål. Formålet med denne genoptagelse var at gennemføre Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide. En interimsundersøgelse er derimod et instrument med klart definerede retlige betingelser, hvilket især er at undersøge de gældende foranstaltninger på grund af ændrede omstændigheder af varig karakter. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(58)

Den samme part hævdede også, at Kommissionen burde gennemføre en interimsundersøgelse, idet den oprindelige undersøgelsesperiode ligger mere end fem år tilbage. Den genoptagede undersøgelses anvendelsesområde er blevet tydeligt defineret i meddelelsen om genoptagelsen af undersøgelsen (13). En genoptagelse af en undersøgelse og en interimsundersøgelse har forskellige formål. Formålet med denne genoptagelse var at gennemføre Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide. En interimsundersøgelse er derimod et instrument med klart definerede retlige betingelser, hvilket især er at undersøge de gældende foranstaltninger på grund af ændrede omstændigheder af varig karakter. Påstanden blev derfor afvist.

13

| (59) | Endeligt hævdede en part, at Kommissionen burde have undersøgt de påstande, der blev omtalt undervejs i retssagen, selv om Retten ikke behandlede dem, for at undgå yderligere retssager. Kommissionen bemærker, at anvendelsesområdet for den nuværende genoptagelse er begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide, navnlig med henblik på at fremlægge de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten for Jinan Meide. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(59)

Endeligt hævdede en part, at Kommissionen burde have undersøgt de påstande, der blev omtalt undervejs i retssagen, selv om Retten ikke behandlede dem, for at undgå yderligere retssager. Kommissionen bemærker, at anvendelsesområdet for den nuværende genoptagelse er begrænset til gennemførelsen af Rettens dom for så vidt angår Jinan Meide, navnlig med henblik på at fremlægge de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten for Jinan Meide. Påstanden blev derfor afvist.

2.4.   Konklusion

Konklusion

| (60) | Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den genberegnede vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype ab fabrik viste, at der forekom dumping. Den fastsatte dumpingmargen udgør 39,2 % af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet. |
| --- | --- |

(60)

Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den genberegnede vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype ab fabrik viste, at der forekom dumping. Den fastsatte dumpingmargen udgør 39,2 % af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet.

| (61) | Kommissionen overvejede parternes bemærkninger og konkluderede, at gennemførelsen af Rettens dom burde ske i form af genfremlæggelse for Jinan Meide af den endelige fremlæggelse af oplysninger af 15. marts 2013 inklusive de supplerende oplysninger om beregningerne af den normale værdi ved anvendelse af de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten. Efter genfremlæggelsen modtog Kommissionen bemærkninger fra Jinan Meide og andre interesserede parter, som den tog med i overvejelserne. På grundlag af denne vurdering og de overvejelser, der er nævnt i betragtning 40-58, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at genindføre antidumpingtolden på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, der er fremstillet af Jinan Meide. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen overvejede parternes bemærkninger og konkluderede, at gennemførelsen af Rettens dom burde ske i form af genfremlæggelse for Jinan Meide af den endelige fremlæggelse af oplysninger af 15. marts 2013 inklusive de supplerende oplysninger om beregningerne af den normale værdi ved anvendelse af de fortrolige oplysninger fra referencelandsproducenten. Efter genfremlæggelsen modtog Kommissionen bemærkninger fra Jinan Meide og andre interesserede parter, som den tog med i overvejelserne. På grundlag af denne vurdering og de overvejelser, der er nævnt i betragtning 40-58, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at genindføre antidumpingtolden på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, der er fremstillet af Jinan Meide.

3.   ANMODNING OM REGISTRERING

ANMODNING OM REGISTRERING

| (62) | De fem EU-producenter, der stadig er aktive, og som repræsenterer EU-erhvervsgrenen, fremførte, at den situation, som annulleringen af antidumpingtolden for Jinan Meide har medført, nødvendiggør en registrering af importen. Anmodningen blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(62)

De fem EU-producenter, der stadig er aktive, og som repræsenterer EU-erhvervsgrenen, fremførte, at den situation, som annulleringen af antidumpingtolden for Jinan Meide har medført, nødvendiggør en registrering af importen. Anmodningen blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger.

| (63) | I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, er det eneste formål med en sådan registrering dog den eventuelle opkrævning af told med tilbagevirkende kraft. Betingelserne for opkrævning af told med tilbagevirkende kraft er imidlertid ikke opfyldt i den foreliggende sag. En registrering af importen er derfor ikke berettiget. |
| --- | --- |

(63)

I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, er det eneste formål med en sådan registrering dog den eventuelle opkrævning af told med tilbagevirkende kraft. Betingelserne for opkrævning af told med tilbagevirkende kraft er imidlertid ikke opfyldt i den foreliggende sag. En registrering af importen er derfor ikke berettiget.

4.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (64) | På grundlag af ovenstående finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at genindføre en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, for øjeblikket henhørende under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der er fremstillet af Jinan Meide, på 39,2 %. |
| --- | --- |

(64)

På grundlag af ovenstående finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at genindføre en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, for øjeblikket henhørende under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der er fremstillet af Jinan Meide, på 39,2 %.

Foranstaltningernes varighed

Foranstaltningernes varighed

| (65) | Denne procedure påvirker ikke udløbsdatoen for de foranstaltninger, der blev indført ved den anfægtede forordning, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(65)

Denne procedure påvirker ikke udløbsdatoen for de foranstaltninger, der blev indført ved den anfægtede forordning, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (66) | Det ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 nedsatte udvalg afgav ikke udtalelse — |
| --- | --- |

(66)

Det ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 nedsatte udvalg afgav ikke udtalelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, for øjeblikket henhørende under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der er fremstillet af Jinan Meide (Taric-tillægskode B336).

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til 39,2 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 430/2013 af 13. maj 2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren for Indonesien (EUT L 129 af 13.5.2013, s. 1).

2

(3)  Sag T-424/13 Jinan Meide Casting Co., Ltd. mod Rådet.

3

(4)  Sag T-2/95, Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet, Sml. 1998 II, s. 3939.

4

(5)  Sag C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques (IPS) mod Rådet, Sml. 2000 I, s 8147.

5

(6)  
  EUT C 398 af 28.10.2016, s. 57.

6

(7)  Dom af 28. januar 2016 i de forenede sager C-283/14 og C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, præmis 52.

7

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51).

8

(9)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1071/2012 af 14. november 2012 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand (EUT L 318 af 15.11.2012, s. 10, betragtning 67).

9

(10)  Se betragtning 19, der bekræfter betragtning 67 i forordningen om midlertidig told.

10

(11)  Generaladvokatens forslag til afgørelse i sag C-105/90, Goldstar Co. Ltd mod De Europæiske Fællesskaber, s. 704, præmis 11.

11

(12)  Dom af 28. januar 2016 i de forenede sager C-283/14 og C-284/14, Grünwald Logistik Service GmbH, ECLI:EU:C:2016:57, præmis 52.

12

(13)  
  EUT C 398 af 28.10.2016, s. 57.

13

---

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/32

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1147

af 28. juni 2017

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 om fastlæggelse af en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 20, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Benchmarks spiller en væsentlig rolle i forbindelse med prisfastsættelsen for mange finansielle instrumenter og finansielle kontrakter og målingen af mange investeringsfondes økonomiske resultater. Bidrag til og administration af benchmarks er i mange tilfælde sårbare over for manipulation, og de involverede personer står ofte over for interessekonflikter. |
| --- | --- |

(1)

Benchmarks spiller en væsentlig rolle i forbindelse med prisfastsættelsen for mange finansielle instrumenter og finansielle kontrakter og målingen af mange investeringsfondes økonomiske resultater. Bidrag til og administration af benchmarks er i mange tilfælde sårbare over for manipulation, og de involverede personer står ofte over for interessekonflikter.

| (2) | For at benchmarks kan udfylde deres økonomiske rolle, kræves det, at de er repræsentative for den underliggende markedsmæssige eller økonomiske realitet, som de afspejler. Såfremt et benchmark ikke længere er repræsentativt for et underliggende marked, eksempelvis interbankrenter, er der risiko for negative virkninger for bl.a. markedets integritet og finansieringen af husholdninger (lån, herunder realkreditlån) og virksomheder i Unionen. |
| --- | --- |

(2)

For at benchmarks kan udfylde deres økonomiske rolle, kræves det, at de er repræsentative for den underliggende markedsmæssige eller økonomiske realitet, som de afspejler. Såfremt et benchmark ikke længere er repræsentativt for et underliggende marked, eksempelvis interbankrenter, er der risiko for negative virkninger for bl.a. markedets integritet og finansieringen af husholdninger (lån, herunder realkreditlån) og virksomheder i Unionen.

| (3) | Risikoen for brugere, markeder og økonomien i Unionen er generelt højere, hvis den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter et bestemt benchmark som reference, er høj. Ved forordning (EU) 2016/1011 fastlægges der derfor forskellige kategorier af benchmarks samt supplerende krav, som sikrer integriteten og robustheden af visse benchmarks, som anses for at være kritiske, herunder de kompetente myndigheders beføjelser til på visse betingelser at pålægge bidrag til eller administration af et kritisk benchmark. |
| --- | --- |

(3)

Risikoen for brugere, markeder og økonomien i Unionen er generelt højere, hvis den samlede værdi af de finansielle instrumenter, finansielle kontrakter og investeringsfonde, som benytter et bestemt benchmark som reference, er høj. Ved forordning (EU) 2016/1011 fastlægges der derfor forskellige kategorier af benchmarks samt supplerende krav, som sikrer integriteten og robustheden af visse benchmarks, som anses for at være kritiske, herunder de kompetente myndigheders beføjelser til på visse betingelser at pålægge bidrag til eller administration af et kritisk benchmark.

| (4) | De supplerende forpligtelser og beføjelser for kompetente myndigheder for administratorer af kritiske benchmarks nødvendiggør en formel procedure i forbindelse med fastlæggelsen af kritiske benchmarks. I overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011 anses et benchmark for at være et kritisk benchmark, hvis det anvendes direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks som reference for finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller til måling af resultaterne i investeringsfonde, som har en samlet værdi på mindst 500 mia. EUR, på grundlag af de forskellige løbetider for alle benchmarks, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

(4)

De supplerende forpligtelser og beføjelser for kompetente myndigheder for administratorer af kritiske benchmarks nødvendiggør en formel procedure i forbindelse med fastlæggelsen af kritiske benchmarks. I overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011 anses et benchmark for at være et kritisk benchmark, hvis det anvendes direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks som reference for finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller til måling af resultaterne i investeringsfonde, som har en samlet værdi på mindst 500 mia. EUR, på grundlag af de forskellige løbetider for alle benchmarks, hvor det er relevant.

| (5) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 (2) blev der fastlagt en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til forordning (EU) 2016/1011. Dataanalyse og bidrag fra Den Europæiske Centralbank har vist, at værdien af de finansielle instrumenter og finansielle kontrakter, der anvender EONIA (Euro OverNight Index Average) i Unionen, overstiger tærsklen på 500 mia. EUR, der er fastsat i artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011. |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 (2) blev der fastlagt en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til forordning (EU) 2016/1011. Dataanalyse og bidrag fra Den Europæiske Centralbank har vist, at værdien af de finansielle instrumenter og finansielle kontrakter, der anvender EONIA (Euro OverNight Index Average) i Unionen, overstiger tærsklen på 500 mia. EUR, der er fastsat i artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011.

| (6) | EONIA er et gennemsnit af det usikrede dag-til-dagudlån fra et panel af banker på interbankmarkedet i Unionen og i EFTA. Det er referencerenten for renteswaps i euro. Det er derfor af afgørende betydning for swapmarkedet i euro og den finansielle stabilitet i Unionen. |
| --- | --- |

(6)

EONIA er et gennemsnit af det usikrede dag-til-dagudlån fra et panel af banker på interbankmarkedet i Unionen og i EFTA. Det er referencerenten for renteswaps i euro. Det er derfor af afgørende betydning for swapmarkedet i euro og den finansielle stabilitet i Unionen.

| (7) | Baseret på Den Europæiske Centralbanks beregninger, der stammer fra de daglige rapporter fra de 52 største europæiske banker, der er omfattet af statistisk rapportering vedrørende pengemarkedet, kan de udestående beløb for de omfattede pengemarkedsinstrumenter på de usikrede og sikrede markeder, som anvender EONIA, anslås til ca. 450 mia. EUR og 400 mia. EUR alene for dette udsnit af banker. Derudover anslås det, at langt størstedelen af transaktionerne i euro på OIS-markedet (Overnight Index Swap) med nominel værdi på ca. 5,2 bio. EUR er knyttet til EONIA. EONIA anvendes derfor direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks som reference for finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller til måling af resultaterne i investeringsfonde, som har en samlet værdi på mindst 500 mia. EUR, på grundlag af alle de forskellige løbetider. |
| --- | --- |

(7)

Baseret på Den Europæiske Centralbanks beregninger, der stammer fra de daglige rapporter fra de 52 største europæiske banker, der er omfattet af statistisk rapportering vedrørende pengemarkedet, kan de udestående beløb for de omfattede pengemarkedsinstrumenter på de usikrede og sikrede markeder, som anvender EONIA, anslås til ca. 450 mia. EUR og 400 mia. EUR alene for dette udsnit af banker. Derudover anslås det, at langt størstedelen af transaktionerne i euro på OIS-markedet (Overnight Index Swap) med nominel værdi på ca. 5,2 bio. EUR er knyttet til EONIA. EONIA anvendes derfor direkte eller indirekte i en kombination af benchmarks som reference for finansielle instrumenter eller finansielle kontrakter eller til måling af resultaterne i investeringsfonde, som har en samlet værdi på mindst 500 mia. EUR, på grundlag af alle de forskellige løbetider.

| (8) | EONIA fastlægges af den samme benchmarkadministrator som EURIBOR og panelet af banker, der bidrager med inputdata til EURIBOR, er reelt en undergruppe af det panel af banker, der bidrager med inputdata til EONIA. Mens EURIBOR afspejler långivning med længere løbetid, dækker EONIA dag-til-dagudlån. Det er derfor af afgørende betydning for stabiliteten på de finansielle markeder, at EONIA også udpeges som et kritisk benchmark. |
| --- | --- |

(8)

EONIA fastlægges af den samme benchmarkadministrator som EURIBOR og panelet af banker, der bidrager med inputdata til EURIBOR, er reelt en undergruppe af det panel af banker, der bidrager med inputdata til EONIA. Mens EURIBOR afspejler långivning med længere løbetid, dækker EONIA dag-til-dagudlån. Det er derfor af afgørende betydning for stabiliteten på de finansielle markeder, at EONIA også udpeges som et kritisk benchmark.

| (9) | Listen over kritiske benchmarks, der er fastlagt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368, bør derfor ændres ved at tilføje EONIA. |
| --- | --- |

(9)

Listen over kritiske benchmarks, der er fastlagt ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368, bør derfor ændres ved at tilføje EONIA.

| (10) | Som følge af EONIA's helt afgørende betydning for interbankmarkedet, herunder det høje antal af derivater i Unionen, som anvender det, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(10)

Som følge af EONIA's helt afgørende betydning for interbankmarkedet, herunder det høje antal af derivater i Unionen, som anvender det, bør denne forordning træde i kraft hurtigst muligt.

| (11) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske Værdipapirudvalg — |
| --- | --- |

(11)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske Værdipapirudvalg —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1368 af 11. august 2016 om fastlæggelse af en liste over kritiske benchmarks, der bruges på de finansielle markeder i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 (EUT L 217 af 12.8.2016, s. 1).

2

---

BILAG

»BILAG

Liste over kritiske benchmarks i henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011

| Nr. | Benchmark | Administrator | Sted |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR ®) | European Money Markets Institute (EMMI) | Bruxelles, Belgien |
| 2 | Euro OverNight Index Average (EONIA®) | European Money Markets Institute (EMMI) | Bruxelles, Belgien |

Nr.

Benchmark

Administrator

Sted

1

Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR ®)

European Money Markets Institute (EMMI)

Bruxelles, Belgien

2

Euro OverNight Index Average (EONIA®)

European Money Markets Institute (EMMI)

Bruxelles, Belgien

---

AFGØRELSER

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/35

---

RÅDETS AFGØRELSE (FUSP) 2017/1148

af 28. juni 2017

om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29,

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 31. juli 2014 vedtog Rådet afgørelse 2014/512/FUSP (1).

| (2) | Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Det Europæiske Råd blev den 19. marts 2015 enigt om, at de fornødne foranstaltninger ville blive truffet for klart at kæde varigheden af de restriktive foranstaltninger sammen med den fuldstændige gennemførelse af Minskaftalerne, idet der blev taget hensyn til, at den fuldstændige gennemførelse forventedes at være sket senest den 31. december 2015.

| (3) | Den 19. december 2016 forlængede Rådet afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2017, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere. |
| --- | --- |

(3)

Den 19. december 2016 forlængede Rådet afgørelse 2014/512/FUSP indtil den 31. juli 2017, så Rådet kunne vurdere gennemførelsen af Minskaftalerne yderligere.

| (4) | På baggrund af Rådets vurdering af gennemførelsen af Minskaftalerne bør afgørelse 2014/512/FUSP forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere gennemførelsen yderligere. |
| --- | --- |

(4)

På baggrund af Rådets vurdering af gennemførelsen af Minskaftalerne bør afgørelse 2014/512/FUSP forlænges med yderligere seks måneder, så Rådet kan vurdere gennemførelsen yderligere.

| (5) | Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(5)

Afgørelse 2014/512/FUSP bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 9, stk. 1, første afsnit, i afgørelse 2014/512/FUSP affattes således:

»1.   Denne afgørelse anvendes indtil den 31. januar 2018.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2017.

På Rådets vegne

H. DALLI

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 2014/512/FUSP af 31. juli 2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 229 af 31.7.2014, s. 13).

1

---

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/36

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2017/1149

af 27. september 2016

om Rumæniens statsstøtte SA.30931 (11/C) (ex N 185/10) til fordel for regionale rumænske lufthavne

(meddelt under nummer C(2016) 6031)

(Kun den rumænske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med de nævnte bestemmelser (1) og under hensyntagen til disse bemærkninger og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved elektronisk anmeldelse af 17. maj 2010 underrettede Rumænien i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) Kommissionen om en støtteordning, hvorefter der skulle ydes offentlig støtte til små (2) regionale lufthavne. Anmeldelsen blev registreret under sagsnummer N 185/10. |
| --- | --- |

(1)

Ved elektronisk anmeldelse af 17. maj 2010 underrettede Rumænien i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) Kommissionen om en støtteordning, hvorefter der skulle ydes offentlig støtte til små (2) regionale lufthavne. Anmeldelsen blev registreret under sagsnummer N 185/10.

2

| (2) | Den 23. juni 2010, 7. oktober 2010, 3. december 2010 og 17. marts 2011 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om den anmeldte foranstaltning. De rumænske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger den 22. juli 2010, 27. oktober 2010, 20. januar 2011 og 5. april 2011. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. juni 2010, 7. oktober 2010, 3. december 2010 og 17. marts 2011 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om den anmeldte foranstaltning. De rumænske myndigheder fremsendte de ønskede oplysninger den 22. juli 2010, 27. oktober 2010, 20. januar 2011 og 5. april 2011.

| (3) | Den 15. september 2010 oplyste de rumænske myndigheder Kommissionen om visse ændringer i den anmeldte ordning, især med hensyn til antallet af støttemodtagere. |
| --- | --- |

(3)

Den 15. september 2010 oplyste de rumænske myndigheder Kommissionen om visse ændringer i den anmeldte ordning, især med hensyn til antallet af støttemodtagere.

| (4) | Ved brev af 24. maj 2011 underrettede Kommissionen Rumænien om, at den havde besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den anmeldte støtte og andre foranstaltninger til fordel for lufthavne, som ikke var omfattet af anmeldelsen, men som Rumænien havde gjort Kommissionen opmærksom på i den indledende undersøgelsesfase (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) (3). I den indledende undersøgelsesfase underrettede de rumænske myndigheder bl.a. Kommissionen om, at der i perioden 2007-2009 var ydet offentlig finansiering til regionale lufthavne til dækning af driftsunderskud. |
| --- | --- |

(4)

Ved brev af 24. maj 2011 underrettede Kommissionen Rumænien om, at den havde besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den anmeldte støtte og andre foranstaltninger til fordel for lufthavne, som ikke var omfattet af anmeldelsen, men som Rumænien havde gjort Kommissionen opmærksom på i den indledende undersøgelsesfase (i det følgende benævnt »åbningsafgørelsen«) (3). I den indledende undersøgelsesfase underrettede de rumænske myndigheder bl.a. Kommissionen om, at der i perioden 2007-2009 var ydet offentlig finansiering til regionale lufthavne til dækning af driftsunderskud.

3

| (5) | Kommissionen vedtog en berigtigelse af åbningsafgørelsen den 23. juni 2011. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen vedtog en berigtigelse af åbningsafgørelsen den 23. juni 2011.

| (6) | Åbningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. |
| --- | --- |

(6)

Åbningsafgørelsen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

Den Europæiske Unions Tidende

4

| (7) | Ved brev af 27. juni 2011, 5. juli 2011 og 19. august 2011 fremsatte Rumænien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 27. juni 2011, 5. juli 2011 og 19. august 2011 fremsatte Rumænien sine bemærkninger til åbningsafgørelsen.

| (8) | Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig luftfartsselskabet Carpatair, lufthavnen i Cluj-Napoca og den rumænske lufthavnssammenslutning (i det følgende benævnt »RAA«). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig luftfartsselskabet Carpatair, lufthavnen i Cluj-Napoca og den rumænske lufthavnssammenslutning (i det følgende benævnt »RAA«).

| (9) | Ved brev af 16. september 2011 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til Rumænien. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 16. september 2011 videresendte Kommissionen de interesserede parters bemærkninger til Rumænien.

| (10) | Ved brev af 25. juli 2011 trak Rumænien anmeldelsen af den påtænkte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer i Rumæniens små regionale lufthavne tilbage. Rumænien påtog sig at finansiere disse lufthavne i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/842/EF (i det følgende benævnt »SGEI-beslutningen fra 2005«) (5). Den 31. oktober 2011 indstillede Kommissionen derfor sin undersøgelse vedrørende denne foranstaltning. Den formelle undersøgelsesprocedure fortsatte hvad angik den offentlige finansiering, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009. |
| --- | --- |

(10)

Ved brev af 25. juli 2011 trak Rumænien anmeldelsen af den påtænkte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer i Rumæniens små regionale lufthavne tilbage. Rumænien påtog sig at finansiere disse lufthavne i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/842/EF (i det følgende benævnt »SGEI-beslutningen fra 2005«) (5). Den 31. oktober 2011 indstillede Kommissionen derfor sin undersøgelse vedrørende denne foranstaltning. Den formelle undersøgelsesprocedure fortsatte hvad angik den offentlige finansiering, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009.

5

| (11) | Kommissionens retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (i det følgende benævnt »luftfartsretningslinjerne fra 2014«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 4. april 2014 (6). De trådte i stedet for retningslinjerne fra 2005 for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (i det følgende benævnt »luftfartsretningslinjerne fra 2005«). |
| --- | --- |

(11)

Kommissionens retningslinjer for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (i det følgende benævnt »luftfartsretningslinjerne fra 2014«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 4. april 2014 (6). De trådte i stedet for retningslinjerne fra 2005 for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (i det følgende benævnt »luftfartsretningslinjerne fra 2005«).

Den Europæiske Unions Tidende

6

| (12) | Den 15. april 2014 blev der offentliggjort en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvori medlemsstaterne og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger om anvendelsen af luftfartsretningslinjerne fra 2014 i denne sag senest en måned efter offentliggørelsesdatoen. Kommissionen modtog ingen svar på denne opfordring. |
| --- | --- |

(12)

Den 15. april 2014 blev der offentliggjort en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende, hvori medlemsstaterne og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger om anvendelsen af luftfartsretningslinjerne fra 2014 i denne sag senest en måned efter offentliggørelsesdatoen. Kommissionen modtog ingen svar på denne opfordring.

Den Europæiske Unions Tidende

2.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN/STØTTEN

2.1.   DE OMTVISTEDE FORANSTALTNINGER

DE OMTVISTEDE FORANSTALTNINGER

| (13) | I forbindelse med anmeldelsen af infrastrukturinvesteringer i små regionale lufthavne oplyste Rumænien som ovenfor nævnt Kommissionen om, at de fleste regionale lufthavne i Rumænien var tabsgivende, og at deres driftsunderskud hvert år blev dækket ved hjælp af offentlige midler. |
| --- | --- |

(13)

I forbindelse med anmeldelsen af infrastrukturinvesteringer i små regionale lufthavne oplyste Rumænien som ovenfor nævnt Kommissionen om, at de fleste regionale lufthavne i Rumænien var tabsgivende, og at deres driftsunderskud hvert år blev dækket ved hjælp af offentlige midler.

| (14) | Tabel 1 viser listen over den offentlige finansiering, der blev stillet til rådighed for kategori D-lufthavne (7) i perioden 2007-2009, og som Rumænien har meddelt.

  Tabel 1


  Offentlig finansiering af 13 regionale lufthavne (1 000 RON)










  Lufthavn | 2007 | 2008 | 2009 | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 2 900 | 3 400 | 4 041 | 10 341 |
| Bacău | 3 730,99 | 1 765,52 | 394,14 | 5 890,65 |
| Baia Mare | 2 620 | 6 977 | 6 135 | 15 732 |
| Cluj-Napoca | 34 927 | 43 500 | 44 500 | 122 927 |
| Craiova | 6 505,33 | 8 377,08 | 25 099 | 39 981,38 |
| Iaşi | 19 843,12 | 12 314,89 | 7 812,15 | 39 970,16 |
| Oradea | 3 160 | 6 021 | 5 450 | 14 631 |
| Satu Mare | 3 890 | 3 460 | 2 676 | 10 026 |
| Sibiu | 13 889 | 66 818 | 13 545 | 94 252 |
| Suceava | 5 812,43 | 5 464,52 | 4 614,07 | 15 918,02 |
| Targu Mureş | 4 083,30 | 18 175,60 | 15 573,65 | 37 832,55 |
| Tulcea | 11 651 | 16 921 | 2 069 | 30 641 |
| Constanţa | 25 054,85 | 17 042,27 | 10 161,42 | 52 258,54 |
| I ALT | 138 067,02 | 210 236,88 | 142 070,43 | 490 401,3 |

(14)

Tabel 1 viser listen over den offentlige finansiering, der blev stillet til rådighed for kategori D-lufthavne (7) i perioden 2007-2009, og som Rumænien har meddelt.

7

Tabel 1

Tabel 1

Offentlig finansiering af 13 regionale lufthavne (1 000 RON)

Offentlig finansiering af 13 regionale lufthavne (1 000 RON)

Lufthavn

2007

2008

2009

I alt

Arad

2 900

3 400

4 041

10 341

10 341

Bacău

3 730,99

1 765,52

394,14

5 890,65

5 890,65

Baia Mare

2 620

6 977

6 135

15 732

15 732

Cluj-Napoca

34 927

43 500

44 500

122 927

122 927

Craiova

6 505,33

8 377,08

25 099

39 981,38

39 981,38

Iaşi

19 843,12

12 314,89

7 812,15

39 970,16

39 970,16

Oradea

3 160

6 021

5 450

14 631

14 631

Satu Mare

3 890

3 460

2 676

10 026

10 026

Sibiu

13 889

66 818

13 545

94 252

94 252

Suceava

5 812,43

5 464,52

4 614,07

15 918,02

15 918,02

Targu Mureş

4 083,30

18 175,60

15 573,65

37 832,55

37 832,55

Tulcea

11 651

16 921

2 069

30 641

30 641

Constanţa

25 054,85

17 042,27

10 161,42

52 258,54

52 258,54

I ALT

I ALT

138 067,02

138 067,02

210 236,88

210 236,88

142 070,43

142 070,43

490 401,3

490 401,3

| (15) | I den indledende undersøgelsesfase oplyste Rumænien, at denne finansiering hovedsageligt ville bestå af støtte, der var fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005. Den eneste undtagelse ville være den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn. Denne finansiering undersøges af Kommissionen under sagsnummer SA.31662 (8). |
| --- | --- |

(15)

I den indledende undersøgelsesfase oplyste Rumænien, at denne finansiering hovedsageligt ville bestå af støtte, der var fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005. Den eneste undtagelse ville være den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn. Denne finansiering undersøges af Kommissionen under sagsnummer SA.31662 (8).

8

| (16) | Rumænien gjorde navnlig gældende, at de offentlige midler, der blev tildelt de regionale lufthavne hvert år, udgjorde en kompensation for levering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. I den henseende opfyldte foranstaltningen samtlige betingelser i SGEI-beslutningen fra 2005, eftersom:






  a) | lufthavnsoperatørerne blev pålagt at udføre den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ved regeringens beslutning 398/1997, hvori der bl.a. var fastsat forpligtelser til offentlig tjeneste, kriterier for beregning af kompensationen og foranstaltninger til undgåelse af overkompensation |
| --- | --- | --- |

(16)

Rumænien gjorde navnlig gældende, at de offentlige midler, der blev tildelt de regionale lufthavne hvert år, udgjorde en kompensation for levering af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. I den henseende opfyldte foranstaltningen samtlige betingelser i SGEI-beslutningen fra 2005, eftersom:

a)

lufthavnsoperatørerne blev pålagt at udføre den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ved regeringens beslutning 398/1997, hvori der bl.a. var fastsat forpligtelser til offentlig tjeneste, kriterier for beregning af kompensationen og foranstaltninger til undgåelse af overkompensation

| b) | lufthavnenes årlige trafik ikke oversteg 1 000 000 passagerer. |
| --- | --- |

b)

lufthavnenes årlige trafik ikke oversteg 1 000 000 passagerer.

| (17) | Der henvises i regeringens beslutning 398/1997 til overførslen af ejerskabet af de regionale lufthavne fra transportministeriet til de lokale amtsråd, hvorved de ændrer status fra »regii autonome« med særlige karakteristika af national interesse til »regii autonome« med særlige karakteristika af lokal interesse. Denne beslutning indeholder bl.a. bestemmelser om lufthavnenes aktiver, budgetter og personale. Bilagene til beslutningen indeholder bestemmelser om lufthavnenes organisationsstruktur og finansiering. Bilagene indeholder også en liste over lufthavnsoperatørernes aktiviteter (f.eks. forvaltning af lufthavnsinfrastrukturen, tilrettelæggelse og levering af handlingstjenester, varetagelse af sikkerheden for bl.a. luftfartøjer, passagerer og lufthavnsaktiviteter samt udvikling, vedligeholdelse og modernisering af start- og landingsbaner, forpladser, rulleveje mv.), men disse aktiviteter betegnes ikke som forpligtelser til offentlig tjeneste, der påhviler lufthavnsoperatørerne. Listen over aktiviteter omfatter alle de pågældende lufthavne over en bred kam. Der findes altså ingen særskilt liste for hver lufthavn. Rumænien gjorde gældende, at disse aktiviteter, dvs. den overordnede forvaltning af de pågældende lufthavne, skulle betragtes som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, og at foranstaltningens forenelighed skulle vurderes i henhold til traktatens artikel 106. |
| --- | --- |

(17)

Der henvises i regeringens beslutning 398/1997 til overførslen af ejerskabet af de regionale lufthavne fra transportministeriet til de lokale amtsråd, hvorved de ændrer status fra »regii autonome« med særlige karakteristika af national interesse til »regii autonome« med særlige karakteristika af lokal interesse. Denne beslutning indeholder bl.a. bestemmelser om lufthavnenes aktiver, budgetter og personale. Bilagene til beslutningen indeholder bestemmelser om lufthavnenes organisationsstruktur og finansiering. Bilagene indeholder også en liste over lufthavnsoperatørernes aktiviteter (f.eks. forvaltning af lufthavnsinfrastrukturen, tilrettelæggelse og levering af handlingstjenester, varetagelse af sikkerheden for bl.a. luftfartøjer, passagerer og lufthavnsaktiviteter samt udvikling, vedligeholdelse og modernisering af start- og landingsbaner, forpladser, rulleveje mv.), men disse aktiviteter betegnes ikke som forpligtelser til offentlig tjeneste, der påhviler lufthavnsoperatørerne. Listen over aktiviteter omfatter alle de pågældende lufthavne over en bred kam. Der findes altså ingen særskilt liste for hver lufthavn. Rumænien gjorde gældende, at disse aktiviteter, dvs. den overordnede forvaltning af de pågældende lufthavne, skulle betragtes som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, og at foranstaltningens forenelighed skulle vurderes i henhold til traktatens artikel 106.

| (18) | Med hensyn til lufthavnenes finansiering fremgår det af regeringens beslutning 398/1997, at de pågældende lufthavnes drifts- og kapitalomkostninger dækkes med egne midler suppleret med offentlig finansiering. De rumænske myndigheder hævder, at denne ordning forhindrer overkompensation, eftersom lufthavnene kun kan modtage det beløb, der kræves for at dække samtlige omkostninger, og dermed undgår overkompensation. |
| --- | --- |

(18)

Med hensyn til lufthavnenes finansiering fremgår det af regeringens beslutning 398/1997, at de pågældende lufthavnes drifts- og kapitalomkostninger dækkes med egne midler suppleret med offentlig finansiering. De rumænske myndigheder hævder, at denne ordning forhindrer overkompensation, eftersom lufthavnene kun kan modtage det beløb, der kræves for at dække samtlige omkostninger, og dermed undgår overkompensation.

| (19) | De rumænske myndigheder påpegede desuden, at der ikke ydes tilskud til aktiviteter, som ikke er direkte forbundet med lufthavnenes grundlæggende aktiviteter, jf. punkt 34 og punkt 53, nr. iv), i luftfartsretningslinjerne fra 2005. |
| --- | --- |

(19)

De rumænske myndigheder påpegede desuden, at der ikke ydes tilskud til aktiviteter, som ikke er direkte forbundet med lufthavnenes grundlæggende aktiviteter, jf. punkt 34 og punkt 53, nr. iv), i luftfartsretningslinjerne fra 2005.

| (20) | En af de lufthavne, der er anført i tabel 1, Constanța lufthavn, er ikke omfattet af regeringens beslutning 398/1997. De rumænske myndigheder præciserede, at den offentlige finansiering af denne lufthavn kompenserer for opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste i henhold til regeringens beslutning 523/1998. Det fremgår af denne beslutning, at Societatea Națională »Aeroportul Internațional Constanța« er et statsejet aktieselskab, og at den tidligere retlige enhed (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța — Mihail Kogalniceanu) er blevet opløst. Beslutningen og bilagene hertil indeholder bestemmelser om aktiver, organisationsstruktur og finansiering samt en liste over de aktiviteter, som lufthavnsoperatøren skal udføre (f.eks. drift af lufthavnsinfrastrukturen, tilrettelæggelse og levering af handlingstjenester, varetagelse af sikkerheden for bl.a. passagerer og luftfartøjer samt vedligeholdelse af start- og landingsbaner, rulleveje, forpladser mv.). Disse aktiviteter betegnes ikke som forpligtelser til offentlig tjenester, der påhviler lufthavnsoperatøren. Med hensyn til finansieringen bestemmes det i regeringens beslutning 523/1998, at omkostningerne afhængig af, hvilken type aktiver og omkostninger der skulle finansieres, ville blive finansieret med egne midler og lån, med egne midler suppleret med offentlig finansiering eller kun ved offentlig finansiering (9). De rumænske myndigheder gjorde det også klart, at denne lufthavn er en rumænsk-amerikansk militærbase, og at dens fortsatte drift anses for strategisk vigtig for den nationale sikkerhed. |
| --- | --- |

(20)

En af de lufthavne, der er anført i tabel 1, Constanța lufthavn, er ikke omfattet af regeringens beslutning 398/1997. De rumænske myndigheder præciserede, at den offentlige finansiering af denne lufthavn kompenserer for opfyldelse af forpligtelser til offentlig tjeneste i henhold til regeringens beslutning 523/1998. Det fremgår af denne beslutning, at Societatea Națională »Aeroportul Internațional Constanța« er et statsejet aktieselskab, og at den tidligere retlige enhed (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța — Mihail Kogalniceanu) er blevet opløst. Beslutningen og bilagene hertil indeholder bestemmelser om aktiver, organisationsstruktur og finansiering samt en liste over de aktiviteter, som lufthavnsoperatøren skal udføre (f.eks. drift af lufthavnsinfrastrukturen, tilrettelæggelse og levering af handlingstjenester, varetagelse af sikkerheden for bl.a. passagerer og luftfartøjer samt vedligeholdelse af start- og landingsbaner, rulleveje, forpladser mv.). Disse aktiviteter betegnes ikke som forpligtelser til offentlig tjenester, der påhviler lufthavnsoperatøren. Med hensyn til finansieringen bestemmes det i regeringens beslutning 523/1998, at omkostningerne afhængig af, hvilken type aktiver og omkostninger der skulle finansieres, ville blive finansieret med egne midler og lån, med egne midler suppleret med offentlig finansiering eller kun ved offentlig finansiering (9). De rumænske myndigheder gjorde det også klart, at denne lufthavn er en rumænsk-amerikansk militærbase, og at dens fortsatte drift anses for strategisk vigtig for den nationale sikkerhed.

9

2.2.   STØTTETILDELENDE MYNDIGHEDER

STØTTETILDELENDE MYNDIGHEDER

| (21) | For den statsejede lufthavn (Constanța) hentes den pågældende finansiering fra statsbudgettet. For de resterende lufthavne, hvis ejerskab overgik til lokale myndigheder ved regeringens beslutning 398/1997, hentes den offentlige finansiering fra lokale ressourcer. |
| --- | --- |

(21)

For den statsejede lufthavn (Constanța) hentes den pågældende finansiering fra statsbudgettet. For de resterende lufthavne, hvis ejerskab overgik til lokale myndigheder ved regeringens beslutning 398/1997, hentes den offentlige finansiering fra lokale ressourcer.

2.3.   STØTTEMODTAGERNE

STØTTEMODTAGERNE

| (22) | Støttemodtagerne er operatørerne af de rumænske lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea og Constanța. |
| --- | --- |

(22)

Støttemodtagerne er operatørerne af de rumænske lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea og Constanța.

| (23) | Tabel 2 viser trafikken i de pågældende lufthavne i den undersøgte periode fra 2007 til 2009 og i de seneste år (2013-2015).

  Tabel 2


  Trafikken i 13 lufthavne












  Lufthavn | 2007 | 2008 | 2009 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | 67 183 | 128 835 | 88 147 | 40 855 | 28 405 | 8 623 |
| Bacău | 114 323 | 119 657 | 195 952 | 307 488 | 313 376 | 364 727 |
| Baia Mare | 15 334 | 22 468 | 24 983 | 16 568 | 21 560 | 19 228 |
| Cluj-Napoca | 390 434 | 752 181 | 834 400 | 1 035 438 | 1 179 161 | 1 485 937 |
| Craiova | 5 113 | 13 021 | 13 977 | 40 291 | 138 886 | 116 947 |
| Iaşi | 126 334 | 145 933 | 148 538 | 231 933 | 273 047 | 381 603 |
| Oradea | 35 805 | 38 913 | 39 108 | 38 805 | 36 501 | 8 118 |
| Satu Mare | 5 883 | 7 298 | 11 101 | 16 195 | 12 644 | 17 375 |
| Sibiu | 105 654 | 141 032 | 154 160 | 189 152 | 215 951 | 278 403 |
| Suceava | 20 909 | 23 591 | 32 590 | 20 054 | 219 (10) | 2 359 |
| Targu Mureş | 157 531 | 70 349 | 84 120 | 356 699 | 343 521 | 335 993 |
| Tulcea | 1 029 | 4 032 | 854 | 1 894 | 1 311 | 394 |
| Constanţa | 48 705 | 67 227 | 73 664 | 70 090 | 154 320 | 71 165 |

(23)

Tabel 2 viser trafikken i de pågældende lufthavne i den undersøgte periode fra 2007 til 2009 og i de seneste år (2013-2015).

Tabel 2

Tabel 2

Trafikken i 13 lufthavne

Trafikken i 13 lufthavne

Lufthavn

2007

2008

2009

2013

2014

2015

Arad

67 183

128 835

88 147

40 855

28 405

8 623

Bacău

114 323

119 657

195 952

307 488

313 376

364 727

Baia Mare

15 334

22 468

24 983

16 568

21 560

19 228

Cluj-Napoca

390 434

752 181

834 400

1 035 438

1 179 161

1 485 937

Craiova

5 113

13 021

13 977

40 291

138 886

116 947

Iaşi

126 334

145 933

148 538

231 933

273 047

381 603

Oradea

35 805

38 913

39 108

38 805

36 501

8 118

Satu Mare

5 883

7 298

11 101

16 195

12 644

17 375

Sibiu

105 654

141 032

154 160

189 152

215 951

278 403

Suceava

20 909

23 591

32 590

20 054

219 (10)

10

2 359

Targu Mureş

157 531

70 349

84 120

356 699

343 521

335 993

Tulcea

1 029

4 032

854

1 894

1 311

394

Constanţa

48 705

67 227

73 664

70 090

154 320

71 165

| (24) | Kun 5 af de 13 lufthavne (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradea) havde en anden EU-lufthavn inden for 100 km eller 60 minutters rejsetid. Arad lufthavn befinder sig 50 km og 40 minutters rejsetid fra Timișoara lufthavn. Baia Mare og Satu Mare lufthavn befinder sig 76 km og 1 time og 10 minutters rejsetid fra hinanden. Constanța lufthavn befinder sig 45 km og 30 minutters rejsetid fra Tuzla lufthavn. Oradea lufthavn befinder sig 80 km og ca. 1 time og 30 minutters rejsetid fra Debrecen lufthavn, der ligger i Ungarn.

  Tabel 3


  Afstand og rejsetid til de nærmeste lufthavne









  Lufthavn | Nærmeste nabolufthavn | Afstand
  (km) | Rejsetid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arad | Timişoara | 50 | 40 min. |
| Bacău | Iaşi | 138 | 2 t |
| Baia Mare | Satu Mare | 76 | 1 t 10 min. |
| Cluj-Napoca | Târgu Mureş | 104 | 1 t 27 min. |
| Craiova | Sibiu | 223 | 3 t 28 min. |
| Iaşi | Bacău | 128 | 2 t |
| Satu Mare | Baia Mare | 76 | 1 t 10 min. |
| Sibiu | Târgu Mureş | 124 | 1 t 46 min. |
| Suceava | Iaşi | 170 | 2 t 45 min. |
| Targu Mureş | Cluj-Napoca | 107 | 1 t 45 min. |
| Tulcea | Constanţa | 111 | 1 t 30 min. |
| Constanţa | Tuzla | 45 | 30 min. |
| Oradea | Debrecen (Ungarn) | 80 | 1 t 30 min. |

(24)

Kun 5 af de 13 lufthavne (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradea) havde en anden EU-lufthavn inden for 100 km eller 60 minutters rejsetid. Arad lufthavn befinder sig 50 km og 40 minutters rejsetid fra Timișoara lufthavn. Baia Mare og Satu Mare lufthavn befinder sig 76 km og 1 time og 10 minutters rejsetid fra hinanden. Constanța lufthavn befinder sig 45 km og 30 minutters rejsetid fra Tuzla lufthavn. Oradea lufthavn befinder sig 80 km og ca. 1 time og 30 minutters rejsetid fra Debrecen lufthavn, der ligger i Ungarn.

Tabel 3

Tabel 3

Afstand og rejsetid til de nærmeste lufthavne

Afstand og rejsetid til de nærmeste lufthavne

Lufthavn

Nærmeste nabolufthavn

Afstand

(km)

Rejsetid

Arad

Timişoara

50

40 min.

Bacău

Iaşi

138

2 t

Baia Mare

Satu Mare

76

1 t 10 min.

Cluj-Napoca

Târgu Mureş

104

1 t 27 min.

Craiova

Sibiu

223

3 t 28 min.

Iaşi

Bacău

128

2 t

Satu Mare

Baia Mare

76

1 t 10 min.

Sibiu

Târgu Mureş

124

1 t 46 min.

Suceava

Iaşi

170

2 t 45 min.

Targu Mureş

Cluj-Napoca

107

1 t 45 min.

Tulcea

Constanţa

111

1 t 30 min.

Constanţa

Tuzla

45

30 min.

Oradea

Debrecen (Ungarn)

80

1 t 30 min.

| (25) | For de lufthavne, der befinder sig mindre end 100 km eller 60 minutters rejsetid fra en anden lufthavn, blev de rumænske myndigheder bedt om at fremlægge nærmere oplysninger om de pågældende lufthavne, som i givet fald kunne begrunde antagelsen om, at disse lufthavne har forskellige oplande som defineret i luftfartsretningslinjerne fra 2014 (11). |
| --- | --- |

(25)

For de lufthavne, der befinder sig mindre end 100 km eller 60 minutters rejsetid fra en anden lufthavn, blev de rumænske myndigheder bedt om at fremlægge nærmere oplysninger om de pågældende lufthavne, som i givet fald kunne begrunde antagelsen om, at disse lufthavne har forskellige oplande som defineret i luftfartsretningslinjerne fra 2014 (11).

11

| (26) | Som svar på Kommissionens anmodning præciserede Rumænien følgende (12): |
| --- | --- |

(26)

Som svar på Kommissionens anmodning præciserede Rumænien følgende (12):

12

ARAD-TIMIȘOARA

| (27) | Arad lufthavn er åben for indenrigs og international passager- og fragttrafik, og start- og landingsbanen er på 1 800 × 45 m. Lufthavnen har kapacitet til at håndtere 200 passagerer i timen. Lufthavnens tekniske udstyr er af høj kvalitet. Ifølge Rumænien havde de lokale myndigheder på tidspunktet for fremsendelsen af oplysningerne godkendt finansieringen af en udvidelse og modernisering af Arad lufthavn, der bl.a. var begrundet i de lokale myndigheders strategiske mål om at omdanne lufthavnen til et intermodalt passager- og fragtknudepunkt, som kunne udvikle regionen. |
| --- | --- |

(27)

Arad lufthavn er åben for indenrigs og international passager- og fragttrafik, og start- og landingsbanen er på 1 800 × 45 m. Lufthavnen har kapacitet til at håndtere 200 passagerer i timen. Lufthavnens tekniske udstyr er af høj kvalitet. Ifølge Rumænien havde de lokale myndigheder på tidspunktet for fremsendelsen af oplysningerne godkendt finansieringen af en udvidelse og modernisering af Arad lufthavn, der bl.a. var begrundet i de lokale myndigheders strategiske mål om at omdanne lufthavnen til et intermodalt passager- og fragtknudepunkt, som kunne udvikle regionen.

| (28) | I perioden 2007-2009 fokuserede lufthavnen på lavpristrafik. Blueair betjente en række europæiske destinationer (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona og Treviso), og Ryanair betjente én destination (Milano) i perioden fra april til juni 2008. |
| --- | --- |

(28)

I perioden 2007-2009 fokuserede lufthavnen på lavpristrafik. Blueair betjente en række europæiske destinationer (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona og Treviso), og Ryanair betjente én destination (Milano) i perioden fra april til juni 2008.

| (29) | De rumænske myndigheder har forelagt Kommissionen en analyse — udarbejdet af lufthavnen i 2008 — af aktiviteten på daværende tidspunkt og passagertrafikken i perioden 2009-2020. |
| --- | --- |

(29)

De rumænske myndigheder har forelagt Kommissionen en analyse — udarbejdet af lufthavnen i 2008 — af aktiviteten på daværende tidspunkt og passagertrafikken i perioden 2009-2020.

| (30) | Analysen viste følgende:






  — | en vækst i indtægter fra andre aktiviteter end luftfart fra 0,7 mio. RON i 2007 til 1,3 mio. RON i 2008 |
| --- | --- | --- |

(30)

Analysen viste følgende:

—

en vækst i indtægter fra andre aktiviteter end luftfart fra 0,7 mio. RON i 2007 til 1,3 mio. RON i 2008

| — | en vækst i luftfartsindtægter fra 1,7 mio. EUR i 2007 til 2,3 mio. EUR i 2008 |
| --- | --- |

—

en vækst i luftfartsindtægter fra 1,7 mio. EUR i 2007 til 2,3 mio. EUR i 2008

| — | en vækst i handlingindtægter fra 0,2 mio. RON i 2007 til 1 mio. RON i 2008 |
| --- | --- |

—

en vækst i handlingindtægter fra 0,2 mio. RON i 2007 til 1 mio. RON i 2008

| — | en stigning i den offentlige finansiering af lufthavnen fra 2,4 mio. RON i 2007 til 3,4 mio. RON i 2008. |
| --- | --- |

—

en stigning i den offentlige finansiering af lufthavnen fra 2,4 mio. RON i 2007 til 3,4 mio. RON i 2008.

| (31) | Ifølge denne analyse var det især lavpristrafikken, der var lufthavnens vigtigste drivkraft for vækst: I 2008 tegnede Blue Airs ruteflyvninger sig for 88 % af den samlede passagertrafik, og Ryanairs flyvninger tegnede sig for 11 %. Analysen forudsatte en diversificering af flyforbindelserne, hvor det lykkedes at tiltrække et nyt lavprisselskab (EasyJet). |
| --- | --- |

(31)

Ifølge denne analyse var det især lavpristrafikken, der var lufthavnens vigtigste drivkraft for vækst: I 2008 tegnede Blue Airs ruteflyvninger sig for 88 % af den samlede passagertrafik, og Ryanairs flyvninger tegnede sig for 11 %. Analysen forudsatte en diversificering af flyforbindelserne, hvor det lykkedes at tiltrække et nyt lavprisselskab (EasyJet).

| (32) | Prognoserne i denne analyse viste, at trafikken i Arad lufthavn i et optimistisk scenario ville stige fra 128 834 passagerer i 2008 til 1 064 116 passagerer i 2020. |
| --- | --- |

(32)

Prognoserne i denne analyse viste, at trafikken i Arad lufthavn i et optimistisk scenario ville stige fra 128 834 passagerer i 2008 til 1 064 116 passagerer i 2020.

| (33) | Ser man på Timișoara lufthavn, steg passagertrafikken fra 859 329 passagerer i 2007 til 886 083 passagerer i 2008 og 991 758 passagerer i 2009. Fra 2007 til 2009 fungerede lufthavnen som regionalt knudepunkt for Carpatair, et traditionelt regionalt luftfartsselskab, der betjente ca. 32 indenlandske og europæiske destinationer. Lufthavnen blev også anvendt af andre luftfartsselskaber såsom Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines og Wizzair. |
| --- | --- |

(33)

Ser man på Timișoara lufthavn, steg passagertrafikken fra 859 329 passagerer i 2007 til 886 083 passagerer i 2008 og 991 758 passagerer i 2009. Fra 2007 til 2009 fungerede lufthavnen som regionalt knudepunkt for Carpatair, et traditionelt regionalt luftfartsselskab, der betjente ca. 32 indenlandske og europæiske destinationer. Lufthavnen blev også anvendt af andre luftfartsselskaber såsom Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines og Wizzair.

BAIA MARE-SATU MARE

| (34) | Start- og landingsbanen i Baia Mare lufthavn er egnet til regelmæssig brug af luftfartøjer med en maksimal kapacitet på 75 passagerer i forbindelse med kortdistanceflyvninger. |
| --- | --- |

(34)

Start- og landingsbanen i Baia Mare lufthavn er egnet til regelmæssig brug af luftfartøjer med en maksimal kapacitet på 75 passagerer i forbindelse med kortdistanceflyvninger.

| (35) | Start- og landingsbanen i Satu Mare lufthavn er egnet til brug af luftfartøjer med op til 180 siddepladser i forbindelse med mellemdistanceflyvninger. Lufthavnen har kapacitet til at håndtere 100 passagerer i timen. |
| --- | --- |

(35)

Start- og landingsbanen i Satu Mare lufthavn er egnet til brug af luftfartøjer med op til 180 siddepladser i forbindelse med mellemdistanceflyvninger. Lufthavnen har kapacitet til at håndtere 100 passagerer i timen.

CONSTANȚA-TUZLA

| (36) | Tuzla lufthavn har en græsbane, der benyttes af mindre luftfartøjer (dvs. luftfartøjer med en højest tilladt startvægt (MTOW) på 5 700 kg (13)), og har ikke noget radionavigationssystem. I perioden 2007-2009 var antallet af flyvninger fra Constanța lufthavn med luftfartøjer med en maksimal MTOW på 5 700 kg væsentligt lavere (5-16 gange lavere i undersøgelsesperioden) end i Tuzla lufthavn. Tuzla lufthavn benyttes hovedsageligt til specialflyvninger, mens Constanța lufthavn benyttes af mellemstore og store luftfartøjer til kommerciel trafik. |
| --- | --- |

(36)

Tuzla lufthavn har en græsbane, der benyttes af mindre luftfartøjer (dvs. luftfartøjer med en højest tilladt startvægt (MTOW) på 5 700 kg (13)), og har ikke noget radionavigationssystem. I perioden 2007-2009 var antallet af flyvninger fra Constanța lufthavn med luftfartøjer med en maksimal MTOW på 5 700 kg væsentligt lavere (5-16 gange lavere i undersøgelsesperioden) end i Tuzla lufthavn. Tuzla lufthavn benyttes hovedsageligt til specialflyvninger, mens Constanța lufthavn benyttes af mellemstore og store luftfartøjer til kommerciel trafik.

13

ORADEA-DEBRECEN

| (37) | Debrecen lufthavn (Ungarn) ligger 80 km fra Oradea lufthavn, men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter, fordi der skal vises pas ved grænseovergangen fra Rumænien, som ikke er med i Schengenområdet, til Ungarn, som indgår i Schengenområdet. Debrecen lufthavn havde 42 900 passagerer i 2007, 42 650 passagerer i 2008 og 25 060 passagerer i 2009. De to lufthavne havde forskellige forretningsmodeller i tidsrummet fra 2007 til 2009, eftersom Debrecen lufthavn fokuserede på charterflyvning (lavpristrafikken øgedes først i de sidste år), og Oradea lufthavn fokuserede på traditionelle regionale og nationale luftfartsselskaber. |
| --- | --- |

(37)

Debrecen lufthavn (Ungarn) ligger 80 km fra Oradea lufthavn, men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter, fordi der skal vises pas ved grænseovergangen fra Rumænien, som ikke er med i Schengenområdet, til Ungarn, som indgår i Schengenområdet. Debrecen lufthavn havde 42 900 passagerer i 2007, 42 650 passagerer i 2008 og 25 060 passagerer i 2009. De to lufthavne havde forskellige forretningsmodeller i tidsrummet fra 2007 til 2009, eftersom Debrecen lufthavn fokuserede på charterflyvning (lavpristrafikken øgedes først i de sidste år), og Oradea lufthavn fokuserede på traditionelle regionale og nationale luftfartsselskaber.

2.4.   BUDGET

BUDGET

| (38) | Det samlede budget for den omhandlede foranstaltning udgør 490 401 300 RON, jf. tabel 1. |
| --- | --- |

(38)

Det samlede budget for den omhandlede foranstaltning udgør 490 401 300 RON, jf. tabel 1.

2.5.   ANDRE IGANGVÆRENDE UNDERSØGELSESPROCEDURER

ANDRE IGANGVÆRENDE UNDERSØGELSESPROCEDURER

| (39) | Den 31. juli 2015 indledte Kommissionen to formelle undersøgelsesprocedurer, der bl.a. vedrørte tildeling af offentlige midler til Cluj-Napoca lufthavn i perioden 2010-2014 (14) og til Târgu Mureș lufthavn fra 2011 til 2014 (15). Disse procedurer vedrørte andre midler end dem, der er genstand for den i denne afgørelse omhandlede undersøgelse. |
| --- | --- |

(39)

Den 31. juli 2015 indledte Kommissionen to formelle undersøgelsesprocedurer, der bl.a. vedrørte tildeling af offentlige midler til Cluj-Napoca lufthavn i perioden 2010-2014 (14) og til Târgu Mureș lufthavn fra 2011 til 2014 (15). Disse procedurer vedrørte andre midler end dem, der er genstand for den i denne afgørelse omhandlede undersøgelse.

14

15

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (40) | Som forklaret i betragtning 4 ovenfor besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesproceduremed hensyn til den anmeldte støtte og den offentlige finansiering, der blev ydet i perioden 2007-2009 til dækning af driftsunderskud. Efter at Rumænien havde trukket sin anmeldelse af den planlagte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer tilbage, fortsatte den formelle undersøgelsesprocedure hvad angik den offentlige finansiering, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009 (se betragtning 10 ovenfor). |
| --- | --- |

(40)

Som forklaret i betragtning 4 ovenfor besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesproceduremed hensyn til den anmeldte støtte og den offentlige finansiering, der blev ydet i perioden 2007-2009 til dækning af driftsunderskud. Efter at Rumænien havde trukket sin anmeldelse af den planlagte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer tilbage, fortsatte den formelle undersøgelsesprocedure hvad angik den offentlige finansiering, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009 (se betragtning 10 ovenfor).

| (41) | I åbningsafgørelsen indtog Kommissionen det foreløbige standpunkt, at alle betingelser for, at en kompensation for tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse ikke udgør en fordel som omhandlet i traktatens artikel 107, ikke var opfyldt i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(41)

I åbningsafgørelsen indtog Kommissionen det foreløbige standpunkt, at alle betingelser for, at en kompensation for tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse ikke udgør en fordel som omhandlet i traktatens artikel 107, ikke var opfyldt i dette tilfælde.

| (42) | Det fremgår således af den fjerde betingelse i Altmark-dommen (16), at kompensationen skal begrænses til det nødvendige minimum for en effektiv virksomhed for at kunne falde uden for begrebet statsstøtte. Dette kriterium anses for opfyldt, hvis modtagerne af kompensationen er valgt efter en udbudsprocedure. I benægtende fald skal kompensationens størrelse fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

(42)

Det fremgår således af den fjerde betingelse i Altmark-dommen (16), at kompensationen skal begrænses til det nødvendige minimum for en effektiv virksomhed for at kunne falde uden for begrebet statsstøtte. Dette kriterium anses for opfyldt, hvis modtagerne af kompensationen er valgt efter en udbudsprocedure. I benægtende fald skal kompensationens størrelse fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

16

| (43) | Kommissionen indtog det foreløbige standpunkt, at denne betingelse ikke var opfyldt, fordi operatørerne af de støttemodtagende lufthavne ikke var blevet valgt ved et offentligt udbud. Rumænien havde heller ikke gjort gældende, at kompensationen var blevet fastlagt på grundlag af en analyse af omkostningerne for en gennemsnitlig lufthavnsoperatør, der var veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at levere den offentlige tjeneste. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen indtog det foreløbige standpunkt, at denne betingelse ikke var opfyldt, fordi operatørerne af de støttemodtagende lufthavne ikke var blevet valgt ved et offentligt udbud. Rumænien havde heller ikke gjort gældende, at kompensationen var blevet fastlagt på grundlag af en analyse af omkostningerne for en gennemsnitlig lufthavnsoperatør, der var veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at levere den offentlige tjeneste.

| (44) | Kommissionen fandt derfor, at foranstaltningen gav støttemodtagerne en økonomisk fordel, og drog den foreløbige konklusion, at de årlige driftstilskud udgjorde statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen fandt derfor, at foranstaltningen gav støttemodtagerne en økonomisk fordel, og drog den foreløbige konklusion, at de årlige driftstilskud udgjorde statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107.

| (45) | Kommissionen bemærkede også, at Rumænien ikke havde bestridt, at foranstaltningen havde karakter af støtte. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen bemærkede også, at Rumænien ikke havde bestridt, at foranstaltningen havde karakter af støtte.

| (46) | Hvad angik støttens forenelighed var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt kriterierne i SGEI-beslutningen fra 2005 var opfyldt, og som følge heraf, om de driftstilskud, der blev ydet til lufthavnene hvert år, var fritaget fra anmeldelseskravet, som Rumænien oprindeligt påstod. |
| --- | --- |

(46)

Hvad angik støttens forenelighed var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt kriterierne i SGEI-beslutningen fra 2005 var opfyldt, og som følge heraf, om de driftstilskud, der blev ydet til lufthavnene hvert år, var fritaget fra anmeldelseskravet, som Rumænien oprindeligt påstod.

| (47) | I denne forbindelse bemærkede Kommissionen først, at de pågældende tjenesteydelser skal udgøre egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og være klart defineret som sådan af medlemsstaten, for at SGEI-beslutningen fra 2005 kan finde anvendelse i det specifikke tilfælde. |
| --- | --- |

(47)

I denne forbindelse bemærkede Kommissionen først, at de pågældende tjenesteydelser skal udgøre egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og være klart defineret som sådan af medlemsstaten, for at SGEI-beslutningen fra 2005 kan finde anvendelse i det specifikke tilfælde.

| (48) | Det var Kommissionens opfattelse, at Rumænien i det foreliggende tilfælde ikke havde fremlagt tilstrækkelige oplysninger til at godtgøre, at driften af de 13 regionale lufthavne skulle betragtes som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, fordi de regioner, som disse lufthavne betjener, ville have utilstrækkelige forbindelser til resten af landet, hvis de alene var overladt til markedskræfterne. |
| --- | --- |

(48)

Det var Kommissionens opfattelse, at Rumænien i det foreliggende tilfælde ikke havde fremlagt tilstrækkelige oplysninger til at godtgøre, at driften af de 13 regionale lufthavne skulle betragtes som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, fordi de regioner, som disse lufthavne betjener, ville have utilstrækkelige forbindelser til resten af landet, hvis de alene var overladt til markedskræfterne.

| (49) | Kommissionen mente desuden ikke, at medlemsstaten havde defineret lufthavnstjenesterne klart som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Kommissionen indtog det foreløbige standpunkt, at der tilsyneladende var flere regionale lufthavne med samme opland i Rumænien, hvilket kunne være en af grundene til, at disse lufthavne var tabsgivende. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at flere af disse lufthavne havde mindre end 50 000 passagerer om året og i lige linje var placeret mindre end 100 km fra hinanden. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen mente desuden ikke, at medlemsstaten havde defineret lufthavnstjenesterne klart som tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Kommissionen indtog det foreløbige standpunkt, at der tilsyneladende var flere regionale lufthavne med samme opland i Rumænien, hvilket kunne være en af grundene til, at disse lufthavne var tabsgivende. Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at flere af disse lufthavne havde mindre end 50 000 passagerer om året og i lige linje var placeret mindre end 100 km fra hinanden.

| (50) | Det var derfor Kommissionens opfattelse, at definitionen af den offentlige tjeneste ikke var tilstrækkelig klar og måske var åbenlyst fejlagtig, for så vidt som lufthavnenes drift kunne være defineret som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, uden at det reelt var nødvendigt at sikre en passende forbindelse mellem de enkelte lufthavnes oplande og resten af landet. |
| --- | --- |

(50)

Det var derfor Kommissionens opfattelse, at definitionen af den offentlige tjeneste ikke var tilstrækkelig klar og måske var åbenlyst fejlagtig, for så vidt som lufthavnenes drift kunne være defineret som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, uden at det reelt var nødvendigt at sikre en passende forbindelse mellem de enkelte lufthavnes oplande og resten af landet.

| (51) | Kommissionen var også i tvivl om, hvorvidt kravene i artikel 4 i SGEI-beslutningen fra 2005 om overdragelsesaktens indhold var opfyldt fuldt ud. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen var også i tvivl om, hvorvidt kravene i artikel 4 i SGEI-beslutningen fra 2005 om overdragelsesaktens indhold var opfyldt fuldt ud.

| (52) | Kommissionen anførte endelig, at selv om de rumænske myndigheder har bekræftet, at det kun blev ydet tilskud til lufthavnenes grundlæggende aktiviteter, var det ikke tilstrækkeligt klart, om det faktisk kun var omkostninger til støtteberettigede aktiviteter, der var blevet dækket. Overdragelsesakterne indeholdt ingen specifik bestemmelse, der begrænsede de støtteberettigede omkostninger til lufthavnenes grundlæggende aktiviteter. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen anførte endelig, at selv om de rumænske myndigheder har bekræftet, at det kun blev ydet tilskud til lufthavnenes grundlæggende aktiviteter, var det ikke tilstrækkeligt klart, om det faktisk kun var omkostninger til støtteberettigede aktiviteter, der var blevet dækket. Overdragelsesakterne indeholdt ingen specifik bestemmelse, der begrænsede de støtteberettigede omkostninger til lufthavnenes grundlæggende aktiviteter.

4.   RUMÆNIENS BEMÆRKNINGER

RUMÆNIENS BEMÆRKNINGER

| (53) | Rumæniens bemærkninger til åbningsafgørelsen vedrørte især Kommissionens indvendinger om den statslige støtteordning til finansiering af infrastruktur i lufthavne med under 1 million passagerer om året, hvor anmeldelsen blev trukket tilbage. |
| --- | --- |

(53)

Rumæniens bemærkninger til åbningsafgørelsen vedrørte især Kommissionens indvendinger om den statslige støtteordning til finansiering af infrastruktur i lufthavne med under 1 million passagerer om året, hvor anmeldelsen blev trukket tilbage.

| (54) | Med hensyn til den offentlige finansiering af regionale rumænske lufthavne gjorde Rumænien som svar på Kommissionens bemærkning om, at der tilsyneladende var for mange lufthavne i visse regioner, hvilket kunne hindre udviklingen af de pågældende lufthavne, gældende, at de regionale lufthavnes situation (hvor trafikken ikke er tilstrækkelig til at opnå rentabilitet) først og fremmest skyldtes udviklingsniveauet i de regioner, hvor disse lufthavne fandtes, og ikke afstanden til nabolufthavne. |
| --- | --- |

(54)

Med hensyn til den offentlige finansiering af regionale rumænske lufthavne gjorde Rumænien som svar på Kommissionens bemærkning om, at der tilsyneladende var for mange lufthavne i visse regioner, hvilket kunne hindre udviklingen af de pågældende lufthavne, gældende, at de regionale lufthavnes situation (hvor trafikken ikke er tilstrækkelig til at opnå rentabilitet) først og fremmest skyldtes udviklingsniveauet i de regioner, hvor disse lufthavne fandtes, og ikke afstanden til nabolufthavne.

| (55) | Hvad angår den offentlige finansiering i henhold til regeringens beslutning 398/1997 præciserede Rumænien, at oplysningerne i åbningsafgørelsen om, at de pågældende beløb udbetales i begyndelsen af året på grundlag af omkostningsprognoser, og at eventuelle overskydende beløb tilbagebetales til staten, ikke er korrekte. Finansieringen finder sted på det tidspunkt, hvor aktiviteterne udføres, baseret på begrundelser og inden for rammerne af det godkendte budget. |
| --- | --- |

(55)

Hvad angår den offentlige finansiering i henhold til regeringens beslutning 398/1997 præciserede Rumænien, at oplysningerne i åbningsafgørelsen om, at de pågældende beløb udbetales i begyndelsen af året på grundlag af omkostningsprognoser, og at eventuelle overskydende beløb tilbagebetales til staten, ikke er korrekte. Finansieringen finder sted på det tidspunkt, hvor aktiviteterne udføres, baseret på begrundelser og inden for rammerne af det godkendte budget.

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

5.1.   BEMÆRKNINGER FRA CARPATAIR

BEMÆRKNINGER FRA CARPATAIR

| (56) | Carpatairs bemærkninger er til dels rettet mod den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn og Wizz Air. Som forklaret i betragtning 15 er den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn og Wizz Air omfattet af en anden formel undersøgelsesprocedure (17). I det følgende vil Kommissionen derfor kun opsummere de bemærkninger fra Carpatair, der er relevante for den foreliggende sag. |
| --- | --- |

(56)

Carpatairs bemærkninger er til dels rettet mod den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn og Wizz Air. Som forklaret i betragtning 15 er den offentlige finansiering af Timișoara lufthavn og Wizz Air omfattet af en anden formel undersøgelsesprocedure (17). I det følgende vil Kommissionen derfor kun opsummere de bemærkninger fra Carpatair, der er relevante for den foreliggende sag.

17

| (57) | Carpatair har anført, at driftsstøtte generelt anses for at være ulovlig og i strid med EU's interesser og kun bør tildeles under særlige omstændigheder. Hvis der tildeles driftsstøtte til lufthavne, vil det efter Carpatairs opfattelse være forstyrrende for industrien, fordi:






  a) | det vil medføre illoyal konkurrence mellem EU-lufthavne og gøre det muligt for en lufthavn, der modtager statsstøtte, at tiltrække luftfartsselskaber ved at tilbyde rabatter på lufthavnsafgifter. Lufthavne, der ikke modtager støtte, vil have svært ved at klare sig i konkurrencen om luftfartsselskaberne |
| --- | --- | --- |

(57)

Carpatair har anført, at driftsstøtte generelt anses for at være ulovlig og i strid med EU's interesser og kun bør tildeles under særlige omstændigheder. Hvis der tildeles driftsstøtte til lufthavne, vil det efter Carpatairs opfattelse være forstyrrende for industrien, fordi:

a)

det vil medføre illoyal konkurrence mellem EU-lufthavne og gøre det muligt for en lufthavn, der modtager statsstøtte, at tiltrække luftfartsselskaber ved at tilbyde rabatter på lufthavnsafgifter. Lufthavne, der ikke modtager støtte, vil have svært ved at klare sig i konkurrencen om luftfartsselskaberne

| b) | foranstaltningen vil tilskynde lufthavne, der modtager driftsstøtte, til at indrømme høje rabatter på lufthavnsafgifter, og disse rabatter ville ikke blive indrømmet, hvis lufthavnene handlede på markedsvilkår. |
| --- | --- |

b)

foranstaltningen vil tilskynde lufthavne, der modtager driftsstøtte, til at indrømme høje rabatter på lufthavnsafgifter, og disse rabatter ville ikke blive indrømmet, hvis lufthavnene handlede på markedsvilkår.

| (58) | Carpatair påpeger, at driftsstøtte har negativ indvirkning på markederne for luftfart og lufthavnstjenester, fordi det fører til illoyal konkurrence mellem lufthavnene og i sidste ende illoyal konkurrence mellem de luftfartsselskaber, der opererer fra disse lufthavne. Driftsstøtte skaber dermed illoyal konkurrence mellem lufthavne i Rumænien og påvirker også lufthavne i nabolande som f.eks. Ungarn negativt. |
| --- | --- |

(58)

Carpatair påpeger, at driftsstøtte har negativ indvirkning på markederne for luftfart og lufthavnstjenester, fordi det fører til illoyal konkurrence mellem lufthavnene og i sidste ende illoyal konkurrence mellem de luftfartsselskaber, der opererer fra disse lufthavne. Driftsstøtte skaber dermed illoyal konkurrence mellem lufthavne i Rumænien og påvirker også lufthavne i nabolande som f.eks. Ungarn negativt.

5.2.   BEMÆRKNINGER FRA RAA

BEMÆRKNINGER FRA RAA

| (59) | RAA er en almennyttig privatretlig enhed, der repræsenterer de civile rumænske lufthavne. |
| --- | --- |

(59)

RAA er en almennyttig privatretlig enhed, der repræsenterer de civile rumænske lufthavne.

| (60) | RAA har kommenteret åbningsafgørelsens fokus på aspekter i forbindelse med den statslige støtteordning til finansiering af infrastruktur. RAA har i det væsentlige anført, at infrastrukturen i de fleste regionale lufthavne i Rumænien trænger til opgradering og slet ikke er på niveau med lufthavnene i andre EU-medlemsstater. Ifølge RAA vil det være berettiget at yde offentlig finansiering til opgradering af lufthavnsinfrastrukturen, fordi der ikke findes brugbare og pålidelige alternative transportformer i Rumænien (der mangler motorveje og højhastighedstog). |
| --- | --- |

(60)

RAA har kommenteret åbningsafgørelsens fokus på aspekter i forbindelse med den statslige støtteordning til finansiering af infrastruktur. RAA har i det væsentlige anført, at infrastrukturen i de fleste regionale lufthavne i Rumænien trænger til opgradering og slet ikke er på niveau med lufthavnene i andre EU-medlemsstater. Ifølge RAA vil det være berettiget at yde offentlig finansiering til opgradering af lufthavnsinfrastrukturen, fordi der ikke findes brugbare og pålidelige alternative transportformer i Rumænien (der mangler motorveje og højhastighedstog).

5.3.   BEMÆRKNINGER FRA CLUJ-NAPOCA LUFTHAVN

BEMÆRKNINGER FRA CLUJ-NAPOCA LUFTHAVN

| (61) | Ifølge Cluj-Napoca lufthavn blev de offentlige midler, som den modtog af de lokale myndigheder, kun anvendt til ikke-økonomiske aktiviteter og falder derfor uden for rammerne af traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(61)

Ifølge Cluj-Napoca lufthavn blev de offentlige midler, som den modtog af de lokale myndigheder, kun anvendt til ikke-økonomiske aktiviteter og falder derfor uden for rammerne af traktatens artikel 107, stk. 1.

| (62) | Hensigten med de pågældende beløb var angiveligt at dække omkostninger i forbindelse med visse ikke-økonomiske aktiviteter, der fandt sted uden for lufthavnsområdet (f.eks. grænsepatruljen, specialstyrkerne, toldvæsenet, politiet og den særlige luftfartsenhed), og at dække omkostninger til støtteinfrastruktur og udstyr, herunder vedligeholdelse, opgradering og forvaltning af infrastrukturen, samt omkostninger til hjælpetjenester leveret af lufthavnen, brandsikring, beredskab og sikkerhedsforanstaltninger. Ifølge Cluj-Napoca lufthavn hører disse omkostninger under statens ansvarsområde i forbindelse med udøvelsen af dens officielle beføjelser og falder ikke inden for rammerne af reglerne om statsstøtte. |
| --- | --- |

(62)

Hensigten med de pågældende beløb var angiveligt at dække omkostninger i forbindelse med visse ikke-økonomiske aktiviteter, der fandt sted uden for lufthavnsområdet (f.eks. grænsepatruljen, specialstyrkerne, toldvæsenet, politiet og den særlige luftfartsenhed), og at dække omkostninger til støtteinfrastruktur og udstyr, herunder vedligeholdelse, opgradering og forvaltning af infrastrukturen, samt omkostninger til hjælpetjenester leveret af lufthavnen, brandsikring, beredskab og sikkerhedsforanstaltninger. Ifølge Cluj-Napoca lufthavn hører disse omkostninger under statens ansvarsområde i forbindelse med udøvelsen af dens officielle beføjelser og falder ikke inden for rammerne af reglerne om statsstøtte.

| (63) | Lufthavnen anførte desuden, at den ikke havde registreret driftsunderskud i perioden 2007-2009. |
| --- | --- |

(63)

Lufthavnen anførte desuden, at den ikke havde registreret driftsunderskud i perioden 2007-2009.

6.   RUMÆNIENS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

RUMÆNIENS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

| (64) | Ved brev af 17. oktober 2011 fremsendte Rumænien sine kommentarer til de bemærkninger, som de interesserede parter havde fremsat i forbindelse med undersøgelsen, til Kommissionen. |
| --- | --- |

(64)

Ved brev af 17. oktober 2011 fremsendte Rumænien sine kommentarer til de bemærkninger, som de interesserede parter havde fremsat i forbindelse med undersøgelsen, til Kommissionen.

| (65) | Selv om disse kommentarer kun vedrørte den anmeldte statslige støtteordning for infrastrukturinvesteringer, er nogle af kommentarerne relevante for vurderingen af de driftstilskud, der behandles i denne afgørelse. Disse kommentarer er sammenfattet nedenfor. |
| --- | --- |

(65)

Selv om disse kommentarer kun vedrørte den anmeldte statslige støtteordning for infrastrukturinvesteringer, er nogle af kommentarerne relevante for vurderingen af de driftstilskud, der behandles i denne afgørelse. Disse kommentarer er sammenfattet nedenfor.

| (66) | Rumænien har anført, at de fleste regionale rumænske lufthavne har en årlig trafik på under 50 000 passagerer, og at ingen af disse lufthavne vil have mere end 300 000 passagerer ved udgangen af 2015. Rumænien finder det derfor ikke sandsynligt, at den offentlige støtte til disse lufthavne vil påvirke konkurrencen og fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(66)

Rumænien har anført, at de fleste regionale rumænske lufthavne har en årlig trafik på under 50 000 passagerer, og at ingen af disse lufthavne vil have mere end 300 000 passagerer ved udgangen af 2015. Rumænien finder det derfor ikke sandsynligt, at den offentlige støtte til disse lufthavne vil påvirke konkurrencen og fordreje samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (67) | Ifølge Rumænien vil afstanden mellem disse lufthavne heller ikke kunne påvirke deres udvikling på nogen måde. Selv i de tilfælde, hvor lufthavnene befinder sig mindre end 100 km fra hinanden i lige linje, er rejsetiden typisk over to timer, hvilket betyder, at de pågældende lufthavne ikke lægger noget konkurrencemæssigt pres på hinanden. |
| --- | --- |

(67)

Ifølge Rumænien vil afstanden mellem disse lufthavne heller ikke kunne påvirke deres udvikling på nogen måde. Selv i de tilfælde, hvor lufthavnene befinder sig mindre end 100 km fra hinanden i lige linje, er rejsetiden typisk over to timer, hvilket betyder, at de pågældende lufthavne ikke lægger noget konkurrencemæssigt pres på hinanden.

7.   VURDERING AF STØTTEN

VURDERING AF STØTTEN

| (68) | Som nævnt i betragtning 10 ovenfor fortsatte den formelle undersøgelsesprocedure hvad angik de offentlige midler, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009, efter at Rumænien havde trukket sin anmeldelse af den planlagte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer tilbage. Nedenstående vurdering omhandler derfor denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(68)

Som nævnt i betragtning 10 ovenfor fortsatte den formelle undersøgelsesprocedure hvad angik de offentlige midler, der blev ydet til regionale rumænske lufthavne i perioden 2007-2009, efter at Rumænien havde trukket sin anmeldelse af den planlagte finansieringsordning for infrastrukturinvesteringer tilbage. Nedenstående vurdering omhandler derfor denne foranstaltning.

| (69) | I lyset af de afgørelser, der blev truffet den 31. juli 2015 med henblik på at indlede en formel undersøgelse vedrørende Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn (se betragtning 39 ovenfor), finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at afslutte den foreliggende undersøgelse for alle de lufthavne, der er omfattet heraf, med undtagelse af Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn. Kommissionen har til hensigt at afslutte undersøgelse SA.30931 vedrørende disse to lufthavne sammen med de undersøgelser, der blev indledt den 31. juli 2015. Nedenstående vurdering gælder derfor kun for foranstaltningerne til fordel for de 11 øvrige lufthavne. |
| --- | --- |

(69)

I lyset af de afgørelser, der blev truffet den 31. juli 2015 med henblik på at indlede en formel undersøgelse vedrørende Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn (se betragtning 39 ovenfor), finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at afslutte den foreliggende undersøgelse for alle de lufthavne, der er omfattet heraf, med undtagelse af Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn. Kommissionen har til hensigt at afslutte undersøgelse SA.30931 vedrørende disse to lufthavne sammen med de undersøgelser, der blev indledt den 31. juli 2015. Nedenstående vurdering gælder derfor kun for foranstaltningerne til fordel for de 11 øvrige lufthavne.

7.1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (70) | I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser. |
| --- | --- |

(70)

I henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser.

| (71) | Kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at afgøre, om de foranstaltninger, der undersøges, udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, skal alle de ovenfor nævnte betingelser derfor være opfyldt. Den finansielle støtte skal således:






  a) | være statsstøtte eller ydes ved hjælp af statsmidler |
| --- | --- | --- |

(71)

Kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at afgøre, om de foranstaltninger, der undersøges, udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, skal alle de ovenfor nævnte betingelser derfor være opfyldt. Den finansielle støtte skal således:

a)

være statsstøtte eller ydes ved hjælp af statsmidler

| b) | begunstige visse virksomheder eller visse produktioner |
| --- | --- |

b)

begunstige visse virksomheder eller visse produktioner

| c) | fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene |
| --- | --- |

c)

fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene

| d) | påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

d)

påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

7.1.1.   
  Økonomisk aktivitet og begrebet virksomhed

Økonomisk aktivitet og begrebet virksomhed

| (72) | I henhold til fast retspraksis skal Kommissionen først fastslå, om lufthavnsoperatører er virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsmåde (18). Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et bestemt marked, udgør en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(72)

I henhold til fast retspraksis skal Kommissionen først fastslå, om lufthavnsoperatører er virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsmåde (18). Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenesteydelser på et bestemt marked, udgør en økonomisk aktivitet.

18

| (73) | I dommen om Leipzig-Halle lufthavn fastslog Retten, at man fra den dato, hvor der blev afsagt dom i Aéroports de Paris-sagen (den 12. december 2000), ikke længere kunne udelukke anvendelse af statsstøttereglerne på finansiering af lufthavnsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(73)

I dommen om Leipzig-Halle lufthavn fastslog Retten, at man fra den dato, hvor der blev afsagt dom i Aéroports de Paris-sagen (den 12. december 2000), ikke længere kunne udelukke anvendelse af statsstøttereglerne på finansiering af lufthavnsinfrastruktur.

| (74) | Kommissionen konstaterer derfor, at lufthavnsoperatøren i hvert fald har udøvet økonomisk aktivitet siden den 12. december 2000, og at denne er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1 (se også punkt 29 i luftfartsretningslinjerne fra 2014). |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen konstaterer derfor, at lufthavnsoperatøren i hvert fald har udøvet økonomisk aktivitet siden den 12. december 2000, og at denne er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1 (se også punkt 29 i luftfartsretningslinjerne fra 2014).

7.1.2.   
  Det offentlige myndighedsområde

Det offentlige myndighedsområde

| (75) | Selv om lufthavnsoperatører i hvert fald skal betragtes som virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, regnet fra den 12. december 2000, må det ikke glemmes, at det ikke nødvendigvis er alle lufthavnsoperatørens aktiviteter, der er af økonomisk karakter (se også punkt 34 i luftfartsretningslinjerne fra 2014) (19). |
| --- | --- |

(75)

Selv om lufthavnsoperatører i hvert fald skal betragtes som virksomheder i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1, regnet fra den 12. december 2000, må det ikke glemmes, at det ikke nødvendigvis er alle lufthavnsoperatørens aktiviteter, der er af økonomisk karakter (se også punkt 34 i luftfartsretningslinjerne fra 2014) (19).

19

| (76) | Domstolen har fastslået, at aktiviteter, der normalt henhører under statens ansvar under udøvelsen af dens beføjelser som offentlig myndighed, ikke er af økonomisk karakter og ikke er omfattet af statsstøttereglernes anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(76)

Domstolen har fastslået, at aktiviteter, der normalt henhører under statens ansvar under udøvelsen af dens beføjelser som offentlig myndighed, ikke er af økonomisk karakter og ikke er omfattet af statsstøttereglernes anvendelsesområde.

| (77) | Finansiering af aktiviteter, der hører under rammerne for den offentlige politik, eller af infrastruktur, der hænger direkte sammen med disse aktiviteter, udgør derfor normalt ikke statsstøtte (20). I en lufthavn anses aktiviteter som f.eks. flyvekontrol, politiarbejde, toldbehandling, brandberedskab, aktiviteter, der er nødvendige for at sikre den civile luftfart mod ulovlige handlinger, og investeringer i nødvendig infrastruktur og nødvendigt udstyr til at udføre disse aktiviteter sædvanligvis for at være af ikke-økonomisk karakter (se også punkt 35 i luftfartsretningslinjerne fra 2014) (21). |
| --- | --- |

(77)

Finansiering af aktiviteter, der hører under rammerne for den offentlige politik, eller af infrastruktur, der hænger direkte sammen med disse aktiviteter, udgør derfor normalt ikke statsstøtte (20). I en lufthavn anses aktiviteter som f.eks. flyvekontrol, politiarbejde, toldbehandling, brandberedskab, aktiviteter, der er nødvendige for at sikre den civile luftfart mod ulovlige handlinger, og investeringer i nødvendig infrastruktur og nødvendigt udstyr til at udføre disse aktiviteter sædvanligvis for at være af ikke-økonomisk karakter (se også punkt 35 i luftfartsretningslinjerne fra 2014) (21).

20

21

| (78) | Offentlig finansiering af ikke-økonomiske aktiviteter må dog ikke føre til uretmæssig diskriminering mellem luftfartsselskaber og lufthavnsoperatører. Det er fastslået igennem fast retspraksis, at der indrømmes en fordel, når offentlige myndigheder fritager virksomheder for omkostninger i tilknytning til deres økonomiske aktiviteter (22). Hvis det i et givet retssystem er almindeligt, at luftfartsselskaber eller lufthavnsoperatører afholder omkostningerne til visse tjenester, mens andre luftfartsselskaber eller lufthavnsoperatører, der leverer de samme tjenester på vegne af de samme offentlige myndigheder, ikke skal afholde disse omkostninger, kan sidstnævnte opnå en fordel, selv om disse tjenester i sig selv anses for at være af ikke-økonomisk karakter (se også punkt 37 i luftfartsretningslinjerne fra 2014). |
| --- | --- |

(78)

Offentlig finansiering af ikke-økonomiske aktiviteter må dog ikke føre til uretmæssig diskriminering mellem luftfartsselskaber og lufthavnsoperatører. Det er fastslået igennem fast retspraksis, at der indrømmes en fordel, når offentlige myndigheder fritager virksomheder for omkostninger i tilknytning til deres økonomiske aktiviteter (22). Hvis det i et givet retssystem er almindeligt, at luftfartsselskaber eller lufthavnsoperatører afholder omkostningerne til visse tjenester, mens andre luftfartsselskaber eller lufthavnsoperatører, der leverer de samme tjenester på vegne af de samme offentlige myndigheder, ikke skal afholde disse omkostninger, kan sidstnævnte opnå en fordel, selv om disse tjenester i sig selv anses for at være af ikke-økonomisk karakter (se også punkt 37 i luftfartsretningslinjerne fra 2014).

22

| (79) | Rumænien påstod på intet tidspunkt, at finansieringen af de regionale lufthavne, der er omfattet af denne afgørelse, dækkede omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver. Med undtagelse af Cluj-Napoca lufthavn har ingen af lufthavnsoperatørerne gjort gældende, at det var tilfældet, i forbindelse med undersøgelsen. Kompensationsmekanismen er faktisk udformet med det formål at dække forskellen mellem lufthavnenes indtægter og underskud og sondrer ikke mellem omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver og andre typer omkostninger. Dette spørgsmål kan stå åbent hvad angår Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn, da denne afgørelse ikke afslutter den igangværende undersøgelse vedrørende disse lufthavne. Med hensyn til de øvrige lufthavne konkluderer Kommissionen, at foranstaltningerne ikke udgør kompensation for omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver. |
| --- | --- |

(79)

Rumænien påstod på intet tidspunkt, at finansieringen af de regionale lufthavne, der er omfattet af denne afgørelse, dækkede omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver. Med undtagelse af Cluj-Napoca lufthavn har ingen af lufthavnsoperatørerne gjort gældende, at det var tilfældet, i forbindelse med undersøgelsen. Kompensationsmekanismen er faktisk udformet med det formål at dække forskellen mellem lufthavnenes indtægter og underskud og sondrer ikke mellem omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver og andre typer omkostninger. Dette spørgsmål kan stå åbent hvad angår Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn, da denne afgørelse ikke afslutter den igangværende undersøgelse vedrørende disse lufthavne. Med hensyn til de øvrige lufthavne konkluderer Kommissionen, at foranstaltningerne ikke udgør kompensation for omkostninger ved varetagelse af offentlige opgaver.

7.1.3.   
  Statsmidler og tilregnelse til staten

Statsmidler og tilregnelse til staten

| (80) | Begrebet statsstøtte omfatter enhver fordel, som finansieres direkte eller indirekte af statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten. Det omfatter dermed også alle fordele, der tildeles af regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne, uanset deres status og betegnelse (23). |
| --- | --- |

(80)

Begrebet statsstøtte omfatter enhver fordel, som finansieres direkte eller indirekte af statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten. Det omfatter dermed også alle fordele, der tildeles af regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne, uanset deres status og betegnelse (23).

23

| (81) | I denne sag ydes finansieringen direkte af staten eller de lokale myndigheder ved hjælp af egne midler. Kommissionen bekræfter derfor, at alle de omhandlede foranstaltninger ydes med statslige midler og kan tilregnes staten. |
| --- | --- |

(81)

I denne sag ydes finansieringen direkte af staten eller de lokale myndigheder ved hjælp af egne midler. Kommissionen bekræfter derfor, at alle de omhandlede foranstaltninger ydes med statslige midler og kan tilregnes staten.

7.1.4.   
  Selektiv økonomisk fordel

Selektiv økonomisk fordel

| (82) | Formålet med den offentlige finansiering af lufthavnsoperatørerne var at dække underskud i forbindelse med den ordinære virksomhed. Det kan ikke udledes af de faktuelle oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, eller af bemærkningerne fra Rumænien og tredjeparter, at de støttetildelende myndigheder forventede at få en økonomisk gevinst af disse finansieringsforanstaltninger, da de traf beslutningen om dem. De omhandlede foranstaltninger er derfor ikke i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(82)

Formålet med den offentlige finansiering af lufthavnsoperatørerne var at dække underskud i forbindelse med den ordinære virksomhed. Det kan ikke udledes af de faktuelle oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, eller af bemærkningerne fra Rumænien og tredjeparter, at de støttetildelende myndigheder forventede at få en økonomisk gevinst af disse finansieringsforanstaltninger, da de traf beslutningen om dem. De omhandlede foranstaltninger er derfor ikke i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (83) | Rumænien hævdede i forbindelse med undersøgelsen, at den omtvistede offentlige finansiering udgjorde en kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. |
| --- | --- |

(83)

Rumænien hævdede i forbindelse med undersøgelsen, at den omtvistede offentlige finansiering udgjorde en kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse.

| (84) | Når virksomheder har fået overdraget at levere en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, skal Kommissionen undersøge, om de betingelser, som Domstolen har opstillet i Altmark-dommen, er opfyldt, for at kunne afgøre, om de omhandlede foranstaltninger udgør en økonomisk fordel i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1 (24). Disse betingelser kan sammenfattes som følger:






  a) | Den pågældende virksomhed skal faktisk være pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret (i det følgende benævnt »det første Altmark-kriterium«). |
| --- | --- | --- |

(84)

Når virksomheder har fået overdraget at levere en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse, skal Kommissionen undersøge, om de betingelser, som Domstolen har opstillet i Altmark-dommen, er opfyldt, for at kunne afgøre, om de omhandlede foranstaltninger udgør en økonomisk fordel i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1 (24). Disse betingelser kan sammenfattes som følger:

24

a)

Den pågældende virksomhed skal faktisk være pålagt at opfylde forpligtelser til offentlig tjeneste, og disse forpligtelser skal være klart defineret (i det følgende benævnt »det første Altmark-kriterium«).

| b) | De kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde (i det følgende benævnt »det andet Altmark-kriterium«). |
| --- | --- |

b)

De kriterier, der er grundlaget for beregningen af kompensationen, skal være fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde (i det følgende benævnt »det andet Altmark-kriterium«).

| c) | Kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne (i det følgende benævnt »det tredje Altmark-kriterium«). |
| --- | --- |

c)

Kompensationen må ikke overstige, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne (i det følgende benævnt »det tredje Altmark-kriterium«).

| d) | Når udvælgelsen af den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig tjeneste, i et konkret tilfælde ikke gennemføres inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som giver mulighed for at udvælge den ansøger, der kan levere de pågældende ydelser til de laveste omkostninger for samfundet, skal størrelsen af den nødvendige kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne (i det følgende benævnt »det fjerde Altmark-kriterium«). |
| --- | --- |

d)

Når udvælgelsen af den virksomhed, der skal overdrages en forpligtelse til offentlig tjeneste, i et konkret tilfælde ikke gennemføres inden for rammerne af en procedure for tildeling af offentlige kontrakter, som giver mulighed for at udvælge den ansøger, der kan levere de pågældende ydelser til de laveste omkostninger for samfundet, skal størrelsen af den nødvendige kompensation fastlægges på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne (i det følgende benævnt »det fjerde Altmark-kriterium«).

| (85) | Disse fire betingelser skal være opfyldt samtidig. Hvis et af dem ikke er opfyldt, kan det derfor ikke påstås, at de omhandlede foranstaltninger ikke medfører en økonomisk fordel i henhold til Altmark-dommen. |
| --- | --- |

(85)

Disse fire betingelser skal være opfyldt samtidig. Hvis et af dem ikke er opfyldt, kan det derfor ikke påstås, at de omhandlede foranstaltninger ikke medfører en økonomisk fordel i henhold til Altmark-dommen.

7.1.4.1.   Det første Altmark-kriterium

Det første Altmark-kriterium

| (86) | Kravet i den første betingelse i Altmark-dommen falder sammen med kravet om, at en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse skal være klart overdraget og defineret, jf. traktatens artikel 106, stk. 2 (25). |
| --- | --- |

(86)

Kravet i den første betingelse i Altmark-dommen falder sammen med kravet om, at en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse skal være klart overdraget og defineret, jf. traktatens artikel 106, stk. 2 (25).

25

| (87) | Traktatens artikel 106, stk. 2, finder kun anvendelse på »virksomheder, der har fået overdraget at udføre« en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Domstolen har konsekvent understreget behovet for en overdragelsesakt (26). Behovet for en klar definition af den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ligger derfor i og er uløseligt knyttet til overdragelsen og falder direkte ind under traktatens artikel 106, stk. 2. |
| --- | --- |

(87)

Traktatens artikel 106, stk. 2, finder kun anvendelse på »virksomheder, der har fået overdraget at udføre« en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse. Domstolen har konsekvent understreget behovet for en overdragelsesakt (26). Behovet for en klar definition af den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse ligger derfor i og er uløseligt knyttet til overdragelsen og falder direkte ind under traktatens artikel 106, stk. 2.

26

| (88) | I meddelelsen fra 2001 om forsyningspligtydelser i Europa henviste Kommissionen allerede til forbindelsen mellem den klare definition og overdragelse af opgaven og til nødvendigheden og proportionaliteten af kompensationen for at levere den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til traktatens artikel 106, stk. 2 (27). I punkt 22 i denne meddelelse anførte Kommissionen følgende: »For at undtagelsen i [traktatens] artikel [106], stk. 2, kan finde anvendelse, skal public service-opgaven under alle omstændigheder være klart defineret og udtrykkeligt overdraget ved en offentlig myndighedsakt [...]. Dette krav er nødvendigt for at sikre juridisk klarhed og gennemsigtighed i forhold til borgerne, ligesom det er en nødvendig forudsætning for, at Kommissionen kan foretage en proportionalitetsundersøgelse«. Overdragelse og definition er dermed logiske forudsætninger for enhver meningsfyldt vurdering af enhver kompensations proportionalitet. Unionens retsinstanser har konsekvent understreget behovet for en klar definition af forpligtelser til offentlig tjeneste med henblik på anvendelsen af både Altmark-undtagelsen og traktatens artikel 106, stk. 2 (28). |
| --- | --- |

(88)

I meddelelsen fra 2001 om forsyningspligtydelser i Europa henviste Kommissionen allerede til forbindelsen mellem den klare definition og overdragelse af opgaven og til nødvendigheden og proportionaliteten af kompensationen for at levere den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse i henhold til traktatens artikel 106, stk. 2 (27). I punkt 22 i denne meddelelse anførte Kommissionen følgende: »For at undtagelsen i [traktatens] artikel [106], stk. 2, kan finde anvendelse, skal public service-opgaven under alle omstændigheder være klart defineret og udtrykkeligt overdraget ved en offentlig myndighedsakt [...]. Dette krav er nødvendigt for at sikre juridisk klarhed og gennemsigtighed i forhold til borgerne, ligesom det er en nødvendig forudsætning for, at Kommissionen kan foretage en proportionalitetsundersøgelse«. Overdragelse og definition er dermed logiske forudsætninger for enhver meningsfyldt vurdering af enhver kompensations proportionalitet. Unionens retsinstanser har konsekvent understreget behovet for en klar definition af forpligtelser til offentlig tjeneste med henblik på anvendelsen af både Altmark-undtagelsen og traktatens artikel 106, stk. 2 (28).

27

28

| (89) | Det præciseres også i Kommissionens meddelelse fra 2011 om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (29), at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og forpligtelser til offentlig tjeneste skal være klart defineret på forhånd. Ifølge punkt 51 heri skal udførelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse være overdraget til en eller flere virksomheder, for at traktatens artikel 106, stk. 2, kan finde anvendelse. De pågældende virksomheder skal derfor have fået overdraget en særlig opgave af staten. Ifølge det første Altmark-kriterium skal virksomheden være pålagt forpligtelser til offentlig tjeneste. For at overholde Altmark-dommen er det således nødvendigt med en retsakt om overdragelse af den offentlige tjeneste, hvori forpligtelserne for den pågældende udbyder af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og for den offentlige myndighed, der overdrager den pågældende tjenesteydelse, er fastsat. Det fremgår af punkt 52, at den offentlige opgave skal overdrages ved en eller flere akter, der i det mindste skal fastlægge forpligtelserne til offentlig tjeneste, virksomheden og eventuelt det omhandlede geografiske område samt eventuelle eksklusive eller særlige rettigheder, som den omhandlede myndighed overdrager til virksomheden. |
| --- | --- |

(89)

Det præciseres også i Kommissionens meddelelse fra 2011 om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (29), at tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og forpligtelser til offentlig tjeneste skal være klart defineret på forhånd. Ifølge punkt 51 heri skal udførelsen af en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse være overdraget til en eller flere virksomheder, for at traktatens artikel 106, stk. 2, kan finde anvendelse. De pågældende virksomheder skal derfor have fået overdraget en særlig opgave af staten. Ifølge det første Altmark-kriterium skal virksomheden være pålagt forpligtelser til offentlig tjeneste. For at overholde Altmark-dommen er det således nødvendigt med en retsakt om overdragelse af den offentlige tjeneste, hvori forpligtelserne for den pågældende udbyder af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse og for den offentlige myndighed, der overdrager den pågældende tjenesteydelse, er fastsat. Det fremgår af punkt 52, at den offentlige opgave skal overdrages ved en eller flere akter, der i det mindste skal fastlægge forpligtelserne til offentlig tjeneste, virksomheden og eventuelt det omhandlede geografiske område samt eventuelle eksklusive eller særlige rettigheder, som den omhandlede myndighed overdrager til virksomheden.

29

| (90) | Rumænien har i denne sag gjort gældende, at de offentlige midler, der blev tildelt de pågældende lufthavne i perioden 2007-2009, udgjorde en kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Rumænien anførte, at regeringens beslutning 398/1997 fastlagde forpligtelserne til offentlig tjeneste, kriterierne for beregning af kompensationen og foranstaltningerne til undgåelse af overkompensation på en klar og gennemsigtig måde. |
| --- | --- |

(90)

Rumænien har i denne sag gjort gældende, at de offentlige midler, der blev tildelt de pågældende lufthavne i perioden 2007-2009, udgjorde en kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. Rumænien anførte, at regeringens beslutning 398/1997 fastlagde forpligtelserne til offentlig tjeneste, kriterierne for beregning af kompensationen og foranstaltningerne til undgåelse af overkompensation på en klar og gennemsigtig måde.

| (91) | Selv om det fremgik af regeringens beslutning 398/1997, at drifts- og kapitalomkostningerne for de lufthavne, der var anført heri, skulle dækkes med egne midler suppleret med offentlig finansiering, og hvilke aktiviteter lufthavnsoperatørerne skulle udføre i samtlige lufthavne (dvs. ikke for hver enkelt lufthavn), pålagde den imidlertid ikke lufthavnsoperatørerne klare forpligtelser til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(91)

Selv om det fremgik af regeringens beslutning 398/1997, at drifts- og kapitalomkostningerne for de lufthavne, der var anført heri, skulle dækkes med egne midler suppleret med offentlig finansiering, og hvilke aktiviteter lufthavnsoperatørerne skulle udføre i samtlige lufthavne (dvs. ikke for hver enkelt lufthavn), pålagde den imidlertid ikke lufthavnsoperatørerne klare forpligtelser til offentlig tjeneste.

| (92) | For Constanța lufthavn fremgik det ganske vist af regeringens beslutning 523/1998, hvilke omkostninger der enten skulle suppleres med offentlig finansiering eller dækkes fuldt ud ved hjælp af offentlig finansiering, og hvilke aktiviteter lufthavnsoperatøren skulle udføre, men den pålagde ikke lufthavnsoperatørerne klare forpligtelser til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(92)

For Constanța lufthavn fremgik det ganske vist af regeringens beslutning 523/1998, hvilke omkostninger der enten skulle suppleres med offentlig finansiering eller dækkes fuldt ud ved hjælp af offentlig finansiering, og hvilke aktiviteter lufthavnsoperatøren skulle udføre, men den pålagde ikke lufthavnsoperatørerne klare forpligtelser til offentlig tjeneste.

| (93) | Det kan ikke fastslås alene ud fra Rumæniens påstand om, at lufthavnstjenesterne ville være afgørende for de pågældende regioners økonomiske udvikling eller sigte mod at opfylde et strategisk sikkerhedsmål, at støttemodtagerne havde fået overdraget den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse korrekt, eftersom der ikke var pålagt forpligtelser til offentlig tjeneste. |
| --- | --- |

(93)

Det kan ikke fastslås alene ud fra Rumæniens påstand om, at lufthavnstjenesterne ville være afgørende for de pågældende regioners økonomiske udvikling eller sigte mod at opfylde et strategisk sikkerhedsmål, at støttemodtagerne havde fået overdraget den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse korrekt, eftersom der ikke var pålagt forpligtelser til offentlig tjeneste.

| (94) | Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de pågældende lufthavne kan betragtes som egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, vil Kommissionen lade det stå åbent. Det er ikke nødvendigt at vurdere dette spørgsmål, når forpligtelserne til offentlig tjeneste som nævnt ovenfor ikke er klart defineret i en overdragelsesakt. Kommissionen behøver derfor ikke at tage stilling til dette aspekt. |
| --- | --- |

(94)

Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt de pågældende lufthavne kan betragtes som egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, vil Kommissionen lade det stå åbent. Det er ikke nødvendigt at vurdere dette spørgsmål, når forpligtelserne til offentlig tjeneste som nævnt ovenfor ikke er klart defineret i en overdragelsesakt. Kommissionen behøver derfor ikke at tage stilling til dette aspekt.

| (95) | De omhandlede foranstaltninger opfylder derfor ikke det første Altmark-kriterium. |
| --- | --- |

(95)

De omhandlede foranstaltninger opfylder derfor ikke det første Altmark-kriterium.

7.1.4.2.   Det fjerde Altmark-kriterium

Det fjerde Altmark-kriterium

| (96) | Ifølge det fjerde Altmark-kriterium skal kompensationen svare til det nødvendige minimum for ikke at blive anset for støtte. Dette kriterium er opfyldt, hvis modtageren af kompensationen er valgt efter en udbudsprocedure, som gør det muligt at udvælge den ansøger, der kan levere den krævede tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse til de laveste omkostninger for samfundet, eller i mangel af en sådan, hvis kompensationen er blevet beregnet med henvisning til en effektiv virksomheds omkostninger. |
| --- | --- |

(96)

Ifølge det fjerde Altmark-kriterium skal kompensationen svare til det nødvendige minimum for ikke at blive anset for støtte. Dette kriterium er opfyldt, hvis modtageren af kompensationen er valgt efter en udbudsprocedure, som gør det muligt at udvælge den ansøger, der kan levere den krævede tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse til de laveste omkostninger for samfundet, eller i mangel af en sådan, hvis kompensationen er blevet beregnet med henvisning til en effektiv virksomheds omkostninger.

| (97) | I dette tilfælde blev støttemodtagerne ikke valgt efter en udbudsprocedure. Der er heller ikke fremlagt dokumentation for, at kompensationens størrelse blev fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser (ikke defineret korrekt — se betragtning 86-95). Kommissionen mener derfor ikke, at det kan konkluderes, at den omhandlede offentlige finansiering blev fastlagt på grundlag af en effektiv virksomheds omkostninger. |
| --- | --- |

(97)

I dette tilfælde blev støttemodtagerne ikke valgt efter en udbudsprocedure. Der er heller ikke fremlagt dokumentation for, at kompensationens størrelse blev fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med midler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser (ikke defineret korrekt — se betragtning 86-95). Kommissionen mener derfor ikke, at det kan konkluderes, at den omhandlede offentlige finansiering blev fastlagt på grundlag af en effektiv virksomheds omkostninger.

| (98) | De undersøgte foranstaltninger opfylder som følge heraf ikke det fjerde Altmark-kriterium. |
| --- | --- |

(98)

De undersøgte foranstaltninger opfylder som følge heraf ikke det fjerde Altmark-kriterium.

7.1.4.3.   Konklusion — forekomsten af en selektiv økonomisk fordel

Konklusion — forekomsten af en selektiv økonomisk fordel

| (99) | Eftersom den første og den fjerde Altmark-betingelse ikke er opfyldt, må Kommissionen konstatere, at alle de fire betingelser, som Domstolen fastsatte i Altmark-sagen, ikke var opfyldt i det foreliggende tilfælde. Da det markedsøkonomiske investorprincip heller ikke er opfyldt som nævnt i betragtning 82 ovenfor, gav de omhandlede foranstaltninger lufthavnsoperatørerne en økonomisk fordel. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom den første og den fjerde Altmark-betingelse ikke er opfyldt, må Kommissionen konstatere, at alle de fire betingelser, som Domstolen fastsatte i Altmark-sagen, ikke var opfyldt i det foreliggende tilfælde. Da det markedsøkonomiske investorprincip heller ikke er opfyldt som nævnt i betragtning 82 ovenfor, gav de omhandlede foranstaltninger lufthavnsoperatørerne en økonomisk fordel.

| (100) | Den økonomiske fordel er desuden selektiv, da den er rettet mod visse virksomheder inden for en bestemt økonomisk sektor, nemlig lufthavne. |
| --- | --- |

(100)

Den økonomiske fordel er desuden selektiv, da den er rettet mod visse virksomheder inden for en bestemt økonomisk sektor, nemlig lufthavne.

7.1.5.   
  Konkurrencefordrejning og indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne

Konkurrencefordrejning og indvirkning på samhandelen mellem medlemsstaterne

| (101) | Konkurrencen mellem lufthavne kan vurderes på grundlag af luftfartsselskabernes udvælgelseskriterier og navnlig ved at sammenligne en række faktorer som f.eks. arten af de tilbudte lufthavnsydelser og af de berørte kunder, befolkning eller den økonomisk aktivitet, overbelastning, adgang over land samt størrelsen af afgifterne og de overordnede forretningsmæssige vilkår for benyttelse af lufthavnsinfrastruktur og -ydelser (se punkt 43 i luftfartsretningslinjerne fra 2014). |
| --- | --- |

(101)

Konkurrencen mellem lufthavne kan vurderes på grundlag af luftfartsselskabernes udvælgelseskriterier og navnlig ved at sammenligne en række faktorer som f.eks. arten af de tilbudte lufthavnsydelser og af de berørte kunder, befolkning eller den økonomisk aktivitet, overbelastning, adgang over land samt størrelsen af afgifterne og de overordnede forretningsmæssige vilkår for benyttelse af lufthavnsinfrastruktur og -ydelser (se punkt 43 i luftfartsretningslinjerne fra 2014).

| (102) | Lufthavne konkurrerer desuden om forvaltning af lufthavnsinfrastrukturer, herunder i lokale og regionale lufthavne. Den offentlige finansiering af en lufthavn kan derfor fordreje konkurrencen på markeder for drift af lufthavnsinfrastrukturer. Endvidere kan offentlig finansiering af lufthavne fordreje konkurrencen og få indflydelse på samhandelen på lufttransportmarkeder i hele EU. Sluttelig kan konkurrencen mellem transportformer også blive påvirket af offentlig finansiering af lufthavne (se punkt 44 i luftfartsretningslinjerne fra 2014). |
| --- | --- |

(102)

Lufthavne konkurrerer desuden om forvaltning af lufthavnsinfrastrukturer, herunder i lokale og regionale lufthavne. Den offentlige finansiering af en lufthavn kan derfor fordreje konkurrencen på markeder for drift af lufthavnsinfrastrukturer. Endvidere kan offentlig finansiering af lufthavne fordreje konkurrencen og få indflydelse på samhandelen på lufttransportmarkeder i hele EU. Sluttelig kan konkurrencen mellem transportformer også blive påvirket af offentlig finansiering af lufthavne (se punkt 44 i luftfartsretningslinjerne fra 2014).

| (103) | Det må derfor fastslås, at de omhandlede foranstaltninger fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(103)

Det må derfor fastslås, at de omhandlede foranstaltninger fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne.

7.1.6.   
  Konklusion om forekomsten af statsstøtte

Konklusion om forekomsten af statsstøtte

| (104) | Kommissionen må på baggrund af ovenstående konkludere, at de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte til de pågældende lufthavne efter traktatens artikel 107, stk. 1. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen må på baggrund af ovenstående konkludere, at de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte til de pågældende lufthavne efter traktatens artikel 107, stk. 1.

7.2.   STØTTETYPE: EKSISTERENDE ELLER NY STØTTE?

STØTTETYPE: EKSISTERENDE ELLER NY STØTTE?

| (105) | Vurderingen i åbningsafgørelsens afsnit 3.2.2 med overskriften »Støttetype: eksisterende eller ny støtte« (betragtning 93-95) af spørgsmålet om, hvorvidt støtten bør anses for eksisterende eller ny støtte i henhold til bestemmelserne i bilag V til akten vedrørende vilkårene for Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, er fortsat gyldig. Foranstaltningerne kan derfor ikke betragtes som eksisterende støtte. |
| --- | --- |

(105)

Vurderingen i åbningsafgørelsens afsnit 3.2.2 med overskriften »Støttetype: eksisterende eller ny støtte« (betragtning 93-95) af spørgsmålet om, hvorvidt støtten bør anses for eksisterende eller ny støtte i henhold til bestemmelserne i bilag V til akten vedrørende vilkårene for Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, er fortsat gyldig. Foranstaltningerne kan derfor ikke betragtes som eksisterende støtte.

7.3.   STØTTENS LOVLIGHED

STØTTENS LOVLIGHED

| (106) | De undersøgte foranstaltninger blev iværksat forud for Kommissionens formelle godkendelse. Foranstaltningerne er derfor ulovlige, medmindre de opfylder de relevante betingelser i en EU-retsakt, hvori der indrømmes gruppefritagelse for anmeldelsespligten i artikel 108 i TEUF for visse kategorier af støtte. I dette tilfælde er SGEI-beslutningen fra 2005 den eneste retsakt, der kunne have indeholdt en sådan fritagelse. |
| --- | --- |

(106)

De undersøgte foranstaltninger blev iværksat forud for Kommissionens formelle godkendelse. Foranstaltningerne er derfor ulovlige, medmindre de opfylder de relevante betingelser i en EU-retsakt, hvori der indrømmes gruppefritagelse for anmeldelsespligten i artikel 108 i TEUF for visse kategorier af støtte. I dette tilfælde er SGEI-beslutningen fra 2005 den eneste retsakt, der kunne have indeholdt en sådan fritagelse.

| (107) | Rumænien har i forbindelse med undersøgelsen anført, at støtten til de pågældende 13 lufthavne opfyldte betingelserne i SGEI-beslutningen fra 2005, som var gældende, da de omhandlede foranstaltninger blev vedtaget. |
| --- | --- |

(107)

Rumænien har i forbindelse med undersøgelsen anført, at støtten til de pågældende 13 lufthavne opfyldte betingelserne i SGEI-beslutningen fra 2005, som var gældende, da de omhandlede foranstaltninger blev vedtaget.

| (108) | SGEI-beslutningen fra 2005 fandt anvendelse på lufthavne:






  a) | hvis årlige trafik ikke oversteg 1 000 000 passagerer |
| --- | --- | --- |

(108)

SGEI-beslutningen fra 2005 fandt anvendelse på lufthavne:

a)

hvis årlige trafik ikke oversteg 1 000 000 passagerer

| b) | hvis årsomsætning før skat udgjorde under 100 mio. EUR i de to regnskabsår forud for det regnskabsår, hvori de fik overdraget tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse, og som modtog en årlig kompensation på under 30 mio. EUR (30). |
| --- | --- |

b)

hvis årsomsætning før skat udgjorde under 100 mio. EUR i de to regnskabsår forud for det regnskabsår, hvori de fik overdraget tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse, og som modtog en årlig kompensation på under 30 mio. EUR (30).

30

| (109) | SGEI-beslutningen fra 2005 fandt kun anvendelse på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste i forbindelse med egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. For at blive omfattet af denne fritagelse skulle kompensationen for offentlig tjeneste i forbindelse med udførelse af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse også opfylde de betingelser, der var fastsat i denne beslutnings artikel 4, 5 og 6 (31). |
| --- | --- |

(109)

SGEI-beslutningen fra 2005 fandt kun anvendelse på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste i forbindelse med egentlige tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. For at blive omfattet af denne fritagelse skulle kompensationen for offentlig tjeneste i forbindelse med udførelse af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse også opfylde de betingelser, der var fastsat i denne beslutnings artikel 4, 5 og 6 (31).

31

| (110) | I henhold til artikel 4 i SGEI-beslutningen fra 2005 skal udførelsen af tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse være overdraget den pågældende virksomhed ved en eller flere officielle retsakter, der bl.a. skal angive arten og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste, parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen samt de nødvendige foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af en eventuel overkompensation. Det var i artikel 5 i SGEI-beslutningen fra 2005 fastsat, at kompensationen skal begrænses til, hvad der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til de hermed forbundne indtægter samt en rimelig forrentning. Endelig skal medlemsstaterne i henhold til artikel 6 i SGEI-beslutningen fra 2005 med jævne mellemrum foretage kontrol med henblik på at sikre, at virksomhederne ikke modtager kompensation, der overstiger det efter reglerne i artikel 5 fastlagte beløb. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til artikel 4 i SGEI-beslutningen fra 2005 skal udførelsen af tjenesteydelsen af almindelig økonomisk interesse være overdraget den pågældende virksomhed ved en eller flere officielle retsakter, der bl.a. skal angive arten og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste, parametrene for beregning, kontrol og revision af kompensationen samt de nødvendige foranstaltninger, der er truffet for at undgå og sikre tilbagebetaling af en eventuel overkompensation. Det var i artikel 5 i SGEI-beslutningen fra 2005 fastsat, at kompensationen skal begrænses til, hvad der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til de hermed forbundne indtægter samt en rimelig forrentning. Endelig skal medlemsstaterne i henhold til artikel 6 i SGEI-beslutningen fra 2005 med jævne mellemrum foretage kontrol med henblik på at sikre, at virksomhederne ikke modtager kompensation, der overstiger det efter reglerne i artikel 5 fastlagte beløb.

| (111) | Som nævnt i afsnit 7.1.4.1 har Rumænien ikke påvist, at lufthavnsoperatørerne havde fået overdraget klart definerede forpligtelser til offentlig tjeneste i de påståede overdragelsesakter, som medlemsstaten havde påberåbt, dvs. regeringens beslutning 398/1997 og regeringens beslutning 523/1998. Kravene i artikel 4 er derfor ikke overholdt. |
| --- | --- |

(111)

Som nævnt i afsnit 7.1.4.1 har Rumænien ikke påvist, at lufthavnsoperatørerne havde fået overdraget klart definerede forpligtelser til offentlig tjeneste i de påståede overdragelsesakter, som medlemsstaten havde påberåbt, dvs. regeringens beslutning 398/1997 og regeringens beslutning 523/1998. Kravene i artikel 4 er derfor ikke overholdt.

| (112) | Støtten til de 11 lufthavnsoperatører kan som følge heraf ikke anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005. |
| --- | --- |

(112)

Støtten til de 11 lufthavnsoperatører kan som følge heraf ikke anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005.

| (113) | Ifølge artikel 10 i Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (32) (i det følgende benævnt »SGEI-afgørelsen fra 2011«) kan enhver støtte, som var trådt i kraft inden denne afgørelses ikrafttrædelse, og som ikke var forenelig med det indre marked eller fritaget fra kravet om anmeldelse i overensstemmelse med SGEI-beslutningen fra 2005, erklæres forenelig med det indre marked og fritages fra kravet om forudgående anmeldelse, hvis støtten opfylder betingelserne deri. Af tilsvarende grunde som nævnt i afsnit 7.1.4.1 opfylder støtten ikke betingelserne i artikel 4, 5 og 6 i SGEI-afgørelsen fra 2011, der i store træk svarer til artikel 4, 5 og 6 i SGEI-beslutningen fra 2005. Støtten kan derfor ikke anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-afgørelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(113)

Ifølge artikel 10 i Kommissionens afgørelse 2012/21/EU (32) (i det følgende benævnt »SGEI-afgørelsen fra 2011«) kan enhver støtte, som var trådt i kraft inden denne afgørelses ikrafttrædelse, og som ikke var forenelig med det indre marked eller fritaget fra kravet om anmeldelse i overensstemmelse med SGEI-beslutningen fra 2005, erklæres forenelig med det indre marked og fritages fra kravet om forudgående anmeldelse, hvis støtten opfylder betingelserne deri. Af tilsvarende grunde som nævnt i afsnit 7.1.4.1 opfylder støtten ikke betingelserne i artikel 4, 5 og 6 i SGEI-afgørelsen fra 2011, der i store træk svarer til artikel 4, 5 og 6 i SGEI-beslutningen fra 2005. Støtten kan derfor ikke anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i henhold til SGEI-afgørelsen fra 2011.

32

| (114) | De foreliggende foranstaltninger udgør derfor ulovlig statsstøtte. |
| --- | --- |

(114)

De foreliggende foranstaltninger udgør derfor ulovlig statsstøtte.

7.4.   STØTTENS FORENELIGHED

STØTTENS FORENELIGHED

| (115) | Støtten kan af de anførte grunde ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005 og SGEI-afgørelsen fra 2011. Kommissionen vil derfor vurdere de omhandlede foranstaltningers forenelighed ud fra de kriterier, der er fastsat i henholdsvis SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 og luftfartsretningslinjerne fra 2014, der synes at være de eneste retsgrundlag, der eventuelt kan medføre, at disse foranstaltninger anses for forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

(115)

Støtten kan af de anførte grunde ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til SGEI-beslutningen fra 2005 og SGEI-afgørelsen fra 2011. Kommissionen vil derfor vurdere de omhandlede foranstaltningers forenelighed ud fra de kriterier, der er fastsat i henholdsvis SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 og luftfartsretningslinjerne fra 2014, der synes at være de eneste retsgrundlag, der eventuelt kan medføre, at disse foranstaltninger anses for forenelige med det indre marked.

7.4.1.   
  Forenelighed i henhold til SGEI-rammebestemmelserne fra 2011

Forenelighed i henhold til SGEI-rammebestemmelserne fra 2011

| (116) | Det fremgår af traktatens artikel 106, stk. 2, at »[v]irksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Unionens interesse«. |
| --- | --- |

(116)

Det fremgår af traktatens artikel 106, stk. 2, at »[v]irksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, eller som har karakter af fiskale monopoler, er underkastet traktaternes bestemmelser, navnlig konkurrencereglerne, i det omfang anvendelsen af disse bestemmelser ikke retligt eller faktisk hindrer opfyldelsen af de særlige opgaver, som er betroet dem. Udviklingen af samhandelen må ikke påvirkes i et sådant omfang, at det strider mod Unionens interesse«.

| (117) | Denne artikel tillader en undtagelse fra forbuddet mod statsstøtte i traktatens artikel 107, i det omfang støtten er nødvendig og proportional med hensyn til at sikre udførelsen af den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse under acceptable økonomiske forhold. I henhold til traktatens artikel 106, stk. 3, skal Kommissionen påse, at bestemmelserne i denne artikel bringes i anvendelse, bl.a. ved at specificere, på hvilke betingelser kriterierne om nødvendighed og proportionalitet efter dens mening er opfyldt. |
| --- | --- |

(117)

Denne artikel tillader en undtagelse fra forbuddet mod statsstøtte i traktatens artikel 107, i det omfang støtten er nødvendig og proportional med hensyn til at sikre udførelsen af den pågældende tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse under acceptable økonomiske forhold. I henhold til traktatens artikel 106, stk. 3, skal Kommissionen påse, at bestemmelserne i denne artikel bringes i anvendelse, bl.a. ved at specificere, på hvilke betingelser kriterierne om nødvendighed og proportionalitet efter dens mening er opfyldt.

| (118) | Før den 31. januar 2012 var Kommissionens politik for anvendelse af undtagelsen i traktatens artikel 106, stk. 2, fastlagt i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (i det følgende benævnt »SGEI-rammebestemmelserne fra 2005«) (33) og i SGEI-beslutningen fra 2005. |
| --- | --- |

(118)

Før den 31. januar 2012 var Kommissionens politik for anvendelse af undtagelsen i traktatens artikel 106, stk. 2, fastlagt i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (i det følgende benævnt »SGEI-rammebestemmelserne fra 2005«) (33) og i SGEI-beslutningen fra 2005.

33

| (119) | Den 31. januar 2012 trådte en ny pakke vedrørende tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse i kraft. Denne pakke indeholdt Den Europæiske Unions rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (2011) (i det følgende benævnt »SGEI-rammebestemmelserne fra 2011«) (34) og SGEI-afgørelsen fra 2011. |
| --- | --- |

(119)

Den 31. januar 2012 trådte en ny pakke vedrørende tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse i kraft. Denne pakke indeholdt Den Europæiske Unions rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (2011) (i det følgende benævnt »SGEI-rammebestemmelserne fra 2011«) (34) og SGEI-afgørelsen fra 2011.

34

| (120) | Ifølge punkt 69 i SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 anvender »Kommissionen [...] principperne i denne meddelelse, når den efter den 31. januar 2012 skal træffe afgørelse om uberettiget støtte, også selv om støtten blev bevilget før denne dato«. |
| --- | --- |

(120)

Ifølge punkt 69 i SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 anvender »Kommissionen [...] principperne i denne meddelelse, når den efter den 31. januar 2012 skal træffe afgørelse om uberettiget støtte, også selv om støtten blev bevilget før denne dato«.

| (121) | I punkt 16 i SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 fastlægges de krav, som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse skal opfylde for at blive anset for gyldigt overdraget. Det fremgår bl.a. af punkt 16, litra a), at indholdet og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste skal præciseres i overdragelsesakten. Af de grunde, der allerede er nævnt i afsnit 7.1.4.1 og 7.3 ovenfor, kan støtten derfor ikke anses for forenelig i henhold til SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(121)

I punkt 16 i SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 fastlægges de krav, som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse skal opfylde for at blive anset for gyldigt overdraget. Det fremgår bl.a. af punkt 16, litra a), at indholdet og varigheden af forpligtelserne til offentlig tjeneste skal præciseres i overdragelsesakten. Af de grunde, der allerede er nævnt i afsnit 7.1.4.1 og 7.3 ovenfor, kan støtten derfor ikke anses for forenelig i henhold til SGEI-rammebestemmelserne fra 2011 i dette tilfælde.

| (122) | Kommissionen mener derfor ikke, at den pågældende støtteforanstaltning kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 106, stk. 2. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen mener derfor ikke, at den pågældende støtteforanstaltning kan erklæres forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 106, stk. 2.

7.4.2.   
  Forenelighed i henhold til luftfartsretningslinjerne fra 2014

Forenelighed i henhold til luftfartsretningslinjerne fra 2014

| (123) | Luftfartsretningslinjerne fra 2014 finder anvendelse på driftsstøtte, der er ydet til lufthavne inden den 4. april 2014. (35) Der er fastlagt forskellige forenelighedsbetingelser for driftsstøtte til lufthavne i luftfartsretningslinjerne fra 2014 afhængig af, om støtten blev ydet før eller efter den 4. april 2014, hvor retningslinjerne trådte i kraft (36). |
| --- | --- |

(123)

Luftfartsretningslinjerne fra 2014 finder anvendelse på driftsstøtte, der er ydet til lufthavne inden den 4. april 2014. (35) Der er fastlagt forskellige forenelighedsbetingelser for driftsstøtte til lufthavne i luftfartsretningslinjerne fra 2014 afhængig af, om støtten blev ydet før eller efter den 4. april 2014, hvor retningslinjerne trådte i kraft (36).

35

36

| (124) | Driftsstøtte, der er ydet før ikrafttrædelsen af luftfartsretningslinjerne fra 2014, dvs. før den 4. april 2014, kan erklæres forenelig, hvis følgende betingelser er opfyldt:






  a) | Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse: Denne betingelse er bl.a. opfyldt, hvis støtten øger unionsborgernes mobilitet og forbindelserne til og fra regionerne eller fremmer regional udvikling (37). |
| --- | --- | --- |

(124)

Driftsstøtte, der er ydet før ikrafttrædelsen af luftfartsretningslinjerne fra 2014, dvs. før den 4. april 2014, kan erklæres forenelig, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a)

Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse: Denne betingelse er bl.a. opfyldt, hvis støtten øger unionsborgernes mobilitet og forbindelserne til og fra regionerne eller fremmer regional udvikling (37).

Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse

37

| b) | Statsstøttens egnethed som politikinstrument: Medlemsstaterne skal dokumentere, at støtten er egnet til at opnå det ønskede mål eller til at løse de problemer, som støtten søger at afhjælpe (38). |
| --- | --- |

b)

Statsstøttens egnethed som politikinstrument: Medlemsstaterne skal dokumentere, at støtten er egnet til at opnå det ønskede mål eller til at løse de problemer, som støtten søger at afhjælpe (38).

Statsstøttens egnethed som politikinstrument

38

| c) | Behov for statslig indgriben: Der bør kun ydes støtte i de situationer, hvor denne støtte kan føre til en væsentlig forbedring, som markedet ikke selv kan levere (39). |
| --- | --- |

c)

Behov for statslig indgriben: Der bør kun ydes støtte i de situationer, hvor denne støtte kan føre til en væsentlig forbedring, som markedet ikke selv kan levere (39).

Behov for statslig indgriben

39

| d) | Støttens virkning som incitament: Denne betingelse er opfyldt, hvis det er sandsynligt, at den økonomiske aktivitet i den pågældende lufthavn ville være væsentligt lavere uden driftsstøtten, idet der derved tages hensyn til eventuel ydelse af investeringsstøtte og trafikniveauet (40). |
| --- | --- |

d)

Støttens virkning som incitament: Denne betingelse er opfyldt, hvis det er sandsynligt, at den økonomiske aktivitet i den pågældende lufthavn ville være væsentligt lavere uden driftsstøtten, idet der derved tages hensyn til eventuel ydelse af investeringsstøtte og trafikniveauet (40).

Støttens virkning som incitament

40

| e) | Støttebeløbets proportionalitet (begrænsning af støtten til det minimum, der er nødvendigt): For at være proportionel skal driftsstøtte til lufthavne være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet (41). |
| --- | --- |

e)

Støttebeløbets proportionalitet (begrænsning af støtten til det minimum, der er nødvendigt): For at være proportionel skal driftsstøtte til lufthavne være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet (41).

Støttebeløbets proportionalitet (begrænsning af støtten til det minimum, der er nødvendigt)

41

| f) | Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen (42). |
| --- | --- |

f)

Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen (42).

Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen

42

7.4.2.1.   Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse

Bidrag til et veldefineret mål af fælles interesse

| (125) | Formålet med den driftsstøtte, der blev ydet til de regionale rumænske lufthavne, var at gøre det muligt for lufthavnene at have tilstrækkelig kapital til fortsat at drive rentabel virksomhed. Ifølge Rumænien kan regionale lufthavne spille en afgørende rolle ved at fremme adgangen til oplandet, og den omhandlede finansiering forbedrer lufthavnenes sikkerhed og effektivitet og bidrager samtidig til opfyldelsen af bredere mål for regionaludvikling. Den mest hensigtsmæssige transportform til/fra disse regioner er desuden flyrejser, hvis man ser bort fra vej- og jernbanetransport, der til gengæld medfører betydeligt længere rejsetider i Rumænien på grund af den dårlige infrastruktur. |
| --- | --- |

(125)

Formålet med den driftsstøtte, der blev ydet til de regionale rumænske lufthavne, var at gøre det muligt for lufthavnene at have tilstrækkelig kapital til fortsat at drive rentabel virksomhed. Ifølge Rumænien kan regionale lufthavne spille en afgørende rolle ved at fremme adgangen til oplandet, og den omhandlede finansiering forbedrer lufthavnenes sikkerhed og effektivitet og bidrager samtidig til opfyldelsen af bredere mål for regionaludvikling. Den mest hensigtsmæssige transportform til/fra disse regioner er desuden flyrejser, hvis man ser bort fra vej- og jernbanetransport, der til gengæld medfører betydeligt længere rejsetider i Rumænien på grund af den dårlige infrastruktur.

| (126) | Kommissionen bemærker imidlertid, at en mulig duplikering af lufthavnsinfrastruktur på grund af den korte afstand mellem nogle af de undersøgte lufthavne kunne være til hinder for, at finansiering af disse lufthavne opfylder et klart defineret mål af fælles interesse. Kommissionen skal derfor undersøge, om finansieringen af disse lufthavne fører til duplikering af lufthavnsinfrastruktur med det samme opland. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen bemærker imidlertid, at en mulig duplikering af lufthavnsinfrastruktur på grund af den korte afstand mellem nogle af de undersøgte lufthavne kunne være til hinder for, at finansiering af disse lufthavne opfylder et klart defineret mål af fælles interesse. Kommissionen skal derfor undersøge, om finansieringen af disse lufthavne fører til duplikering af lufthavnsinfrastruktur med det samme opland.

| (127) | I luftfartsretningslinjerne fra 2014 defineres et »opland« som en geografisk markedsafgrænsning, som normalt fastsættes til 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog. Ved definitionen af en given lufthavns opland skal der imidlertid tages hensyn til den konkrete lufthavns særlige forhold. Oplandets størrelse og form afhænger af lufthavnens karakteristika, herunder dens forretningsmodel og beliggenhed og de destinationer, den har forbindelse til. |
| --- | --- |

(127)

I luftfartsretningslinjerne fra 2014 defineres et »opland« som en geografisk markedsafgrænsning, som normalt fastsættes til 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog. Ved definitionen af en given lufthavns opland skal der imidlertid tages hensyn til den konkrete lufthavns særlige forhold. Oplandets størrelse og form afhænger af lufthavnens karakteristika, herunder dens forretningsmodel og beliggenhed og de destinationer, den har forbindelse til.

| (128) | Som det fremgår af betragtning 24 ovenfor, er lufthavnene i Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradeade de eneste lufthavne, som er omfattet af denne undersøgelse, og hvor der ligger en anden lufthavn inden for en afstand af 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog som nævnt i punkt 25, nr. 12), i luftfartsretningslinjerne fra 2014. For de øvrige lufthavnes vedkommende mener Kommissionen, at støtten bidrog til at opretholde infrastruktur, der er nødvendig for borgernes mobilitet og adgangen til de regioner, hvor disse lufthavne befinder sig, navnlig i betragtning af vej- og jernbaneinfrastrukturens dårlige kvalitet. For disse lufthavne bidrog støtten derfor til at virkeliggøre et mål af fælles interesse inden for EU. Med hensyn til de resterende lufthavne bemærker Kommissionen følgende: |
| --- | --- |

(128)

Som det fremgår af betragtning 24 ovenfor, er lufthavnene i Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradeade de eneste lufthavne, som er omfattet af denne undersøgelse, og hvor der ligger en anden lufthavn inden for en afstand af 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog som nævnt i punkt 25, nr. 12), i luftfartsretningslinjerne fra 2014. For de øvrige lufthavnes vedkommende mener Kommissionen, at støtten bidrog til at opretholde infrastruktur, der er nødvendig for borgernes mobilitet og adgangen til de regioner, hvor disse lufthavne befinder sig, navnlig i betragtning af vej- og jernbaneinfrastrukturens dårlige kvalitet. For disse lufthavne bidrog støtten derfor til at virkeliggøre et mål af fælles interesse inden for EU. Med hensyn til de resterende lufthavne bemærker Kommissionen følgende:

Arad lufthavn

Arad lufthavn

| (129) | Arad lufthavn befinder sig kun 50 km fra Timișoara, hvilket svarer til 40 minutters kørsel i bil eller bus. |
| --- | --- |

(129)

Arad lufthavn befinder sig kun 50 km fra Timișoara, hvilket svarer til 40 minutters kørsel i bil eller bus.

| (130) | Timișoara og Arad lufthavne havde forskellige forretningsmodeller i perioden 2007-2009. Timișoara var en veletableret lufthavn med en helt anden forretningsmodel end Arad lufthavn. Timișoara lufthavn tilbød især ruteflyvninger med traditionelle regionale og internationale luftfartsselskaber mellem Timișoara og en række rumænske og europæiske byer (43), hvorimod Arad lufthavns forretningsmodel som nævnt i betragtning 28 og 31 ovenfor var baseret på lavpristrafik. De to lufthavne fulgte også forskellige forretningsmodeller i perioden efter 2009. Lavpristrafikken i Arad lufthavn blev drastisk reduceret og forsvandt siden helt (lufthavnen betjente kun 8 632 passagerer i 2015 og havde ifølge offentligt tilgængelig information ingen kommerciel passagertrafik i 2016), og Timișoara lufthavn gik mere over til lavpristrafik. Når lufthavnene i Timișoara og Arad anvendte forskellige forretningsmodeller i undersøgelsesperioden og efterfølgende, tyder det på, at de to lufthavne ikke umiddelbart kan erstatte hinanden. |
| --- | --- |

(130)

Timișoara og Arad lufthavne havde forskellige forretningsmodeller i perioden 2007-2009. Timișoara var en veletableret lufthavn med en helt anden forretningsmodel end Arad lufthavn. Timișoara lufthavn tilbød især ruteflyvninger med traditionelle regionale og internationale luftfartsselskaber mellem Timișoara og en række rumænske og europæiske byer (43), hvorimod Arad lufthavns forretningsmodel som nævnt i betragtning 28 og 31 ovenfor var baseret på lavpristrafik. De to lufthavne fulgte også forskellige forretningsmodeller i perioden efter 2009. Lavpristrafikken i Arad lufthavn blev drastisk reduceret og forsvandt siden helt (lufthavnen betjente kun 8 632 passagerer i 2015 og havde ifølge offentligt tilgængelig information ingen kommerciel passagertrafik i 2016), og Timișoara lufthavn gik mere over til lavpristrafik. Når lufthavnene i Timișoara og Arad anvendte forskellige forretningsmodeller i undersøgelsesperioden og efterfølgende, tyder det på, at de to lufthavne ikke umiddelbart kan erstatte hinanden.

43

| (131) | Ifølge punkt 85 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 bidrager duplikering af urentable lufthavne i samme område eller oprettelse af yderligere ubrugt kapacitet ikke til et mål af fælles interesse. Kommissionen bemærker hertil, at Timișoara lufthavn var rentabel i den undersøgte periode. Timișoara lufthavn investerede i øvrigt i sine terminaler i årene fra 2007 til 2010 for at udvide kapaciteten og tage højde for den øgede flytrafik (f.eks. blev udenrigsterminalen udvidet og moderniseret i 2007, og indenrigsterminalen blev udvidet i årene fra 2008 til 2010). Timișoara lufthavn, der allerede var langt den største, var derfor nødt til at investere for at skabe vækst, og det var ikke sandsynligt, at Timișoara lufthavn kunne have overtaget trafikken fra Arad lufthavn uden yderligere investeringer, hvis der ikke var ydet støtte til Arad lufthavn. Dette indikerer også, at de to lufthavne vanskeligt kan erstatte hinanden. |
| --- | --- |

(131)

Ifølge punkt 85 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 bidrager duplikering af urentable lufthavne i samme område eller oprettelse af yderligere ubrugt kapacitet ikke til et mål af fælles interesse. Kommissionen bemærker hertil, at Timișoara lufthavn var rentabel i den undersøgte periode. Timișoara lufthavn investerede i øvrigt i sine terminaler i årene fra 2007 til 2010 for at udvide kapaciteten og tage højde for den øgede flytrafik (f.eks. blev udenrigsterminalen udvidet og moderniseret i 2007, og indenrigsterminalen blev udvidet i årene fra 2008 til 2010). Timișoara lufthavn, der allerede var langt den største, var derfor nødt til at investere for at skabe vækst, og det var ikke sandsynligt, at Timișoara lufthavn kunne have overtaget trafikken fra Arad lufthavn uden yderligere investeringer, hvis der ikke var ydet støtte til Arad lufthavn. Dette indikerer også, at de to lufthavne vanskeligt kan erstatte hinanden.

| (132) | I lyset af de argumenter, der er fremsat i betragtning 130 og 131 ovenfor, fastslår Kommissionen, at der ikke er tale om duplikering mellem Arad lufthavn og Timișoara lufthavn, selv om de to lufthavne befinder sig i samme opland. |
| --- | --- |

(132)

I lyset af de argumenter, der er fremsat i betragtning 130 og 131 ovenfor, fastslår Kommissionen, at der ikke er tale om duplikering mellem Arad lufthavn og Timișoara lufthavn, selv om de to lufthavne befinder sig i samme opland.

| (133) | Kommissionen kan på grundlag af ovenstående konkludere, at støtten til Arad lufthavn bidrog til borgernes mobilitet og adgangen til den region, hvor den befinder sig, og derfor tjente et veldefineret mål af fælles interesse. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen kan på grundlag af ovenstående konkludere, at støtten til Arad lufthavn bidrog til borgernes mobilitet og adgangen til den region, hvor den befinder sig, og derfor tjente et veldefineret mål af fælles interesse.

Baia Mare og Satu Mare lufthavn

Baia Mare og Satu Mare lufthavn

| (134) | Baia Mare og Satu Mare lufthavn befinder sig 76 km fra hinanden, og begge lufthavne blev primært benyttet til ruteflyvninger til Bukarest med det rumænske luftfartsselskab TAROM. Det fremgår af offentligt tilgængelige oplysninger, at TAROM havde flere ugentlige flyvninger fra Baia Mare lufthavn til Bukarest i perioden 2007-2009, mens Austrian Airlines betjente én destination (Wien) i perioden fra april 2008 til februar 2009, og Blueair betjente tre europæiske destinationer i nogle få måneder (fra oktober til december 2009). TAROM havde også flere ugentlige flyvninger fra Satu Mare lufthavn til Bukarest. På grund af den dårlige vejinfrastruktur i området tager det imidlertid 1 time og 10 minutter at køre mellem de to lufthavne, hvilket overstiger kriteriet om 60 minutters rejsetid, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014. |
| --- | --- |

(134)

Baia Mare og Satu Mare lufthavn befinder sig 76 km fra hinanden, og begge lufthavne blev primært benyttet til ruteflyvninger til Bukarest med det rumænske luftfartsselskab TAROM. Det fremgår af offentligt tilgængelige oplysninger, at TAROM havde flere ugentlige flyvninger fra Baia Mare lufthavn til Bukarest i perioden 2007-2009, mens Austrian Airlines betjente én destination (Wien) i perioden fra april 2008 til februar 2009, og Blueair betjente tre europæiske destinationer i nogle få måneder (fra oktober til december 2009). TAROM havde også flere ugentlige flyvninger fra Satu Mare lufthavn til Bukarest. På grund af den dårlige vejinfrastruktur i området tager det imidlertid 1 time og 10 minutter at køre mellem de to lufthavne, hvilket overstiger kriteriet om 60 minutters rejsetid, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

| (135) | Som nævnt i betragtning 34 og 35 ovenfor var der i øvrigt forskel på størrelsen af de luftfartøjer, der kunne anvendes i rutefart i de to lufthavne, fordi infrastrukturerne var forskellige. |
| --- | --- |

(135)

Som nævnt i betragtning 34 og 35 ovenfor var der i øvrigt forskel på størrelsen af de luftfartøjer, der kunne anvendes i rutefart i de to lufthavne, fordi infrastrukturerne var forskellige.

| (136) | I lyset af de argumenter, der er fremsat i betragtning 134 og 135 ovenfor, fastslår Kommissionen derfor, at der ikke er tale om duplikering mellem de to lufthavne, selv om de ligger mindre end 100 km fra hinanden og dermed opfylder det kriterium, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014. |
| --- | --- |

(136)

I lyset af de argumenter, der er fremsat i betragtning 134 og 135 ovenfor, fastslår Kommissionen derfor, at der ikke er tale om duplikering mellem de to lufthavne, selv om de ligger mindre end 100 km fra hinanden og dermed opfylder det kriterium, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

| (137) | Kommissionen konkluderer på grundlag af ovenstående, at den støtte, som de to lufthavne modtog hver især, bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i de områder, hvor disse lufthavne befinder sig. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen konkluderer på grundlag af ovenstående, at den støtte, som de to lufthavne modtog hver især, bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i de områder, hvor disse lufthavne befinder sig.

Constanța lufthavn

Constanța lufthavn

| (138) | Constanța lufthavn befinder sig 45 km og 30 minutters rejsetid fra Tuzla lufthavn. I perioden 2007-2009 tilbød Constanța ruteflyvninger til en lang række europæiske destinationer og havde derfor en anden forretningsmodel end Tuzla lufthavn, der ikke tilbød lufthavnstjenester i forbindelse med kommerciel luftfart og fokuserede på specialflyvninger (f.eks. flyvninger til landbrugsformål og reklameformål samt fritids-, trænings- og nødflyvninger). Selv om Tuzla lufthavn ligger i samme opland som Constanța lufthavn, kan den således ikke betragtes som en »lufthavn« efter definitionen i punkt 25, nr. 6), i luftfartsretningslinjerne fra 2014, og den kan derfor ikke anses for at duplikere lufthavnsinfrastrukturen i Constanța lufthavn. |
| --- | --- |

(138)

Constanța lufthavn befinder sig 45 km og 30 minutters rejsetid fra Tuzla lufthavn. I perioden 2007-2009 tilbød Constanța ruteflyvninger til en lang række europæiske destinationer og havde derfor en anden forretningsmodel end Tuzla lufthavn, der ikke tilbød lufthavnstjenester i forbindelse med kommerciel luftfart og fokuserede på specialflyvninger (f.eks. flyvninger til landbrugsformål og reklameformål samt fritids-, trænings- og nødflyvninger). Selv om Tuzla lufthavn ligger i samme opland som Constanța lufthavn, kan den således ikke betragtes som en »lufthavn« efter definitionen i punkt 25, nr. 6), i luftfartsretningslinjerne fra 2014, og den kan derfor ikke anses for at duplikere lufthavnsinfrastrukturen i Constanța lufthavn.

| (139) | Kommissionen konkluderer på dette grundlag, at støtten til Constanța lufthavn bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i det område, hvor lufthavnen befinder sig. |
| --- | --- |

(139)

Kommissionen konkluderer på dette grundlag, at støtten til Constanța lufthavn bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i det område, hvor lufthavnen befinder sig.

Oradea lufthavn

Oradea lufthavn

| (140) | Oradea ligger 80 km fra Debrecen (Ungarn), men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter (fordi der skal passeres en grænse til Schengenområdet). |
| --- | --- |

(140)

Oradea ligger 80 km fra Debrecen (Ungarn), men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter (fordi der skal passeres en grænse til Schengenområdet).

| (141) | I årene fra 2007 til 2009 havde lufthavnene forskellige forretningsmodeller, idet Oradea lufthavn foretog indenrigsflyvninger med traditionelle regionale og nationale luftfartsselskaber, og Debrecen lufthavn på dette tidspunkt fokuserede på charterflyvninger (og først i de seneste år har fået mere lavpristrafik). Dette indikerer, at de to lufthavne ikke umiddelbart kunne erstatte hinanden i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er duplikering mellem de to lufthavne, selv om de ligger mindre end 100 km fra hinanden og dermed opfylder det kriterium, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014. |
| --- | --- |

(141)

I årene fra 2007 til 2009 havde lufthavnene forskellige forretningsmodeller, idet Oradea lufthavn foretog indenrigsflyvninger med traditionelle regionale og nationale luftfartsselskaber, og Debrecen lufthavn på dette tidspunkt fokuserede på charterflyvninger (og først i de seneste år har fået mere lavpristrafik). Dette indikerer, at de to lufthavne ikke umiddelbart kunne erstatte hinanden i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er duplikering mellem de to lufthavne, selv om de ligger mindre end 100 km fra hinanden og dermed opfylder det kriterium, der anvendes til afgrænsning af en lufthavns opland i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

| (142) | Kommissionen fastslår på grundlag af ovenstående, at støtten til Oradea lufthavn bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i det område, hvor lufthavnen befinder sig. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen fastslår på grundlag af ovenstående, at støtten til Oradea lufthavn bidrog til et veldefineret mål af fælles interesse ved at forbedre mobiliteten og tilgængeligheden i det område, hvor lufthavnen befinder sig.

7.4.2.2.   Behovet for statslig indgriben, statsstøttens egnethed som politikinstrument, støttens virkning som incitament og støttens proportionalitet

Behovet for statslig indgriben, statsstøttens egnethed som politikinstrument, støttens virkning som incitament og støttens proportionalitet

| (143) | Med hensyn til støttebehovet kræves det i punkt 116 i luftfartsretningslinjerne fra 2014, at driftsstøtten fører til en væsentlig forbedring, som markedet ikke i sig selv kan give. Ifølge punkt 120 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 skal medlemsstaterne dokumentere, at støtten er egnet til at opnå det ønskede mål eller til at løse de problemer, som støtten søger at afhjælpe. Det er tilfældet, hvis det er sandsynligt, at de pågældende rumænske lufthavne ville have været tvunget til at forlade markedet uden den pågældende støtte med det resultat, at de rumænske regioner mistede en transportinfrastruktur, der er afgørende for adgangen til og udviklingen i disse regioner, eller til at reducere deres aktivitet i betydelig grad. Ifølge luftfartsretningslinjerne fra 2014 kan små lufthavne have problemer med at få finansieret deres drift uden offentlige midler. Ifølge punkt 118 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 er lufthavne med en passagertrafik på under 200 000 passagerer om året måske ikke i stand til at dække deres driftsomkostninger i vidt omfang. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at trafikken i de 11 lufthavne, der er omfattet af denne undersøgelse, lå på under 200 000 passagerer i perioden 2007-2009. |
| --- | --- |

(143)

Med hensyn til støttebehovet kræves det i punkt 116 i luftfartsretningslinjerne fra 2014, at driftsstøtten fører til en væsentlig forbedring, som markedet ikke i sig selv kan give. Ifølge punkt 120 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 skal medlemsstaterne dokumentere, at støtten er egnet til at opnå det ønskede mål eller til at løse de problemer, som støtten søger at afhjælpe. Det er tilfældet, hvis det er sandsynligt, at de pågældende rumænske lufthavne ville have været tvunget til at forlade markedet uden den pågældende støtte med det resultat, at de rumænske regioner mistede en transportinfrastruktur, der er afgørende for adgangen til og udviklingen i disse regioner, eller til at reducere deres aktivitet i betydelig grad. Ifølge luftfartsretningslinjerne fra 2014 kan små lufthavne have problemer med at få finansieret deres drift uden offentlige midler. Ifølge punkt 118 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 er lufthavne med en passagertrafik på under 200 000 passagerer om året måske ikke i stand til at dække deres driftsomkostninger i vidt omfang. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at trafikken i de 11 lufthavne, der er omfattet af denne undersøgelse, lå på under 200 000 passagerer i perioden 2007-2009.

| (144) | Ifølge punkt 124 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 har driftsstøtte virkning som incitament, hvis det er sandsynligt, at den økonomiske aktivitet i den pågældende lufthavn ville være væsentligt lavere uden driftsstøtten, idet der derved tages hensyn til eventuel ydelse af investeringsstøtte og til trafikniveauet. I det foreliggende tilfælde ville støttemodtagernes aktivitet være blevet reduceret betydeligt eller indstillet helt som følge af udækkede underskud uden den pågældende støtte. Ifølge punkt 125 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 skal driftsstøtte til lufthavne være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet, for at være proportionel. De undersøgte foranstaltninger var begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at dække underskud og gøre det muligt for lufthavnene fortsat at drive rentabel virksomhed. |
| --- | --- |

(144)

Ifølge punkt 124 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 har driftsstøtte virkning som incitament, hvis det er sandsynligt, at den økonomiske aktivitet i den pågældende lufthavn ville være væsentligt lavere uden driftsstøtten, idet der derved tages hensyn til eventuel ydelse af investeringsstøtte og til trafikniveauet. I det foreliggende tilfælde ville støttemodtagernes aktivitet være blevet reduceret betydeligt eller indstillet helt som følge af udækkede underskud uden den pågældende støtte. Ifølge punkt 125 i luftfartsretningslinjerne fra 2014 skal driftsstøtte til lufthavne være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet, for at være proportionel. De undersøgte foranstaltninger var begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at dække underskud og gøre det muligt for lufthavnene fortsat at drive rentabel virksomhed.

| (145) | Kommissionen konkluderer derfor, at den samlede driftsstøtte var nødvendig og begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen konkluderer derfor, at den samlede driftsstøtte var nødvendig og begrænset til det minimum, der var nødvendigt for at frembringe den støttemodtagende aktivitet.

7.4.2.3.   Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen

Undgåelse af uforholdsmæssigt negativ påvirkning af konkurrencen og samhandelen

| (146) | Som det fremgår af betragtning 24 ovenfor, er lufthavnene i Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradeade de eneste lufthavne, som er omfattet af denne undersøgelse, og hvor der ligger en anden lufthavn inden for en afstand af 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog. Som forklaret i betragtning 128 ovenfor mener Kommissionen for så vidt angår de øvrige lufthavne, at støtten bidrog til at opretholde infrastruktur, der er nødvendig for borgernes mobilitet og adgangen til de regioner, hvor disse lufthavne befinder sig, navnlig i betragtning af vej- og jernbaneinfrastrukturens dårlige kvalitet. For disse lufthavne bidrog støtten derfor til at virkeliggøre et mål af fælles interesse inden for EU, og den gav ikke anledning til uforholdsmæssig fordrejning af konkurrencevilkårene. Med hensyn til de resterende lufthavne bemærker Kommissionen følgende: |
| --- | --- |

(146)

Som det fremgår af betragtning 24 ovenfor, er lufthavnene i Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța og Oradeade de eneste lufthavne, som er omfattet af denne undersøgelse, og hvor der ligger en anden lufthavn inden for en afstand af 100 km eller 60 minutters rejse med bil, bus, tog eller højhastighedstog. Som forklaret i betragtning 128 ovenfor mener Kommissionen for så vidt angår de øvrige lufthavne, at støtten bidrog til at opretholde infrastruktur, der er nødvendig for borgernes mobilitet og adgangen til de regioner, hvor disse lufthavne befinder sig, navnlig i betragtning af vej- og jernbaneinfrastrukturens dårlige kvalitet. For disse lufthavne bidrog støtten derfor til at virkeliggøre et mål af fælles interesse inden for EU, og den gav ikke anledning til uforholdsmæssig fordrejning af konkurrencevilkårene. Med hensyn til de resterende lufthavne bemærker Kommissionen følgende:

Arad lufthavn

Arad lufthavn

| (147) | Kommissionen bemærker, at Arad lufthavn havde meget begrænset trafik i undersøgelsesperioden, både i absolutte tal og sammenlignet med Timișoara lufthavn (50 km væk med en rejsetid på 40 minutter). Det årlige passagertal i Arad lufthavn varierede fra 67 183 til 128 835 i undersøgelsesperioden, og trafikken i Timișoara lufthavn varierede fra 859 329 til 991 758 passagerer årligt. Trafikken i Arad lufthavn svarede kun til 7,8 % af trafikken i Timișoara lufthavn i 2007, 14,5 % i 2008 og 8,8 % i 2009. Støtten til Arad lufthavn har haft meget begrænset konkurrencemæssig betydning for Timișoara lufthavn på grund af forskellen i trafikmængden mellem de to lufthavne (44). Overordnet set har støttens samlede konkurrencemæssige virkninger nødvendigvis været beskedne på grund af den ringe trafik i lufthavnen. Der synes heller ikke at være nogen sammenhæng mellem trafikudviklingen i de to lufthavne. Trafikken i Arad lufthavn steg fra 67 183 passagerer i 2007 til 128 835 passagerer i 2008 og faldt til 88 147 passagerer i 2009, hvorimod trafikken i Timișoara lufthavn var støt stigende (fra 859 329 passagerer i 2007 til 886 083 passagerer i 2008 og 991 758 passagerer i 2009) (45). Den manglende sammenhæng vidner om, at de to lufthavne sigtede mod forskellige behov og markedssegmenter og ikke bare overlappede hinanden. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen bemærker, at Arad lufthavn havde meget begrænset trafik i undersøgelsesperioden, både i absolutte tal og sammenlignet med Timișoara lufthavn (50 km væk med en rejsetid på 40 minutter). Det årlige passagertal i Arad lufthavn varierede fra 67 183 til 128 835 i undersøgelsesperioden, og trafikken i Timișoara lufthavn varierede fra 859 329 til 991 758 passagerer årligt. Trafikken i Arad lufthavn svarede kun til 7,8 % af trafikken i Timișoara lufthavn i 2007, 14,5 % i 2008 og 8,8 % i 2009. Støtten til Arad lufthavn har haft meget begrænset konkurrencemæssig betydning for Timișoara lufthavn på grund af forskellen i trafikmængden mellem de to lufthavne (44). Overordnet set har støttens samlede konkurrencemæssige virkninger nødvendigvis været beskedne på grund af den ringe trafik i lufthavnen. Der synes heller ikke at være nogen sammenhæng mellem trafikudviklingen i de to lufthavne. Trafikken i Arad lufthavn steg fra 67 183 passagerer i 2007 til 128 835 passagerer i 2008 og faldt til 88 147 passagerer i 2009, hvorimod trafikken i Timișoara lufthavn var støt stigende (fra 859 329 passagerer i 2007 til 886 083 passagerer i 2008 og 991 758 passagerer i 2009) (45). Den manglende sammenhæng vidner om, at de to lufthavne sigtede mod forskellige behov og markedssegmenter og ikke bare overlappede hinanden.

44

45

| (148) | Da Timișoara lufthavn var rentabel mellem 2007 og 2009 og foretog investeringer for at øge sin kapacitet, er det ikke sandsynligt, at støtten til Arad lufthavn har haft væsentlig indvirkning på driften af Timișoara lufthavn. |
| --- | --- |

(148)

Da Timișoara lufthavn var rentabel mellem 2007 og 2009 og foretog investeringer for at øge sin kapacitet, er det ikke sandsynligt, at støtten til Arad lufthavn har haft væsentlig indvirkning på driften af Timișoara lufthavn.

| (149) | Kommissionen fastslår som følge heraf, at den konkurrencefordrejning, som støtten afstedkom, var begrænset og ikke overskyggede støttens bidrag til mobilitet og tilgængelighed. |
| --- | --- |

(149)

Kommissionen fastslår som følge heraf, at den konkurrencefordrejning, som støtten afstedkom, var begrænset og ikke overskyggede støttens bidrag til mobilitet og tilgængelighed.

Baia Mare og Satu Mare lufthavn

Baia Mare og Satu Mare lufthavn

| (150) | På grund af den meget ringe trafik i de to lufthavne i undersøgelsesperioden (henholdsvis 15 334 passagerer i 2007 og 24 983 passagerer i 2009 i Baia Mare og henholdsvis 5 883 passagerer i 2007 og 11 101 passagerer i 2009 i Satu Mara) og forskellen på størrelsen af de anvendte luftfartøjer som nævnt i betragtning 34 og 35 ovenfor konkluderer Kommissionen, at den konkurrencefordrejning, som støtten medførte, var begrænset og ikke overskyggede støttens positive bidrag til mobilitet og tilgængelighed. |
| --- | --- |

(150)

På grund af den meget ringe trafik i de to lufthavne i undersøgelsesperioden (henholdsvis 15 334 passagerer i 2007 og 24 983 passagerer i 2009 i Baia Mare og henholdsvis 5 883 passagerer i 2007 og 11 101 passagerer i 2009 i Satu Mara) og forskellen på størrelsen af de anvendte luftfartøjer som nævnt i betragtning 34 og 35 ovenfor konkluderer Kommissionen, at den konkurrencefordrejning, som støtten medførte, var begrænset og ikke overskyggede støttens positive bidrag til mobilitet og tilgængelighed.

Constanța lufthavn

Constanța lufthavn

| (151) | Som forklaret i betragtning 138 ovenfor havde Constanța lufthavn, der udøvede kommerciel trafik, en anden forretningsmodel end den nærliggende Tuzla lufthavn, der ikke tilbød lufthavnstjenester i forbindelse med kommerciel luftfart. Tuzla lufthavn er ikke engang en »lufthavn« efter definitionen i punkt 25, nr. 6), i luftfartsretningslinjerne fra 2014. Constanța lufthavn havde desuden meget lidt trafik i undersøgelsesperioden, hvilket begrænser den konkurrencefordrejning, som støtten til denne lufthavn afstedkom. Kommissionen fastslår derfor, at det bidrag, som støtten til Constanța lufthavn i perioden 2007-2009 ydede til mobilitet og tilgængelighed, overskyggede enhver konkurrencefordrejning, som denne støtte måtte afstedkomme. |
| --- | --- |

(151)

Som forklaret i betragtning 138 ovenfor havde Constanța lufthavn, der udøvede kommerciel trafik, en anden forretningsmodel end den nærliggende Tuzla lufthavn, der ikke tilbød lufthavnstjenester i forbindelse med kommerciel luftfart. Tuzla lufthavn er ikke engang en »lufthavn« efter definitionen i punkt 25, nr. 6), i luftfartsretningslinjerne fra 2014. Constanța lufthavn havde desuden meget lidt trafik i undersøgelsesperioden, hvilket begrænser den konkurrencefordrejning, som støtten til denne lufthavn afstedkom. Kommissionen fastslår derfor, at det bidrag, som støtten til Constanța lufthavn i perioden 2007-2009 ydede til mobilitet og tilgængelighed, overskyggede enhver konkurrencefordrejning, som denne støtte måtte afstedkomme.

Oradea lufthavn

Oradea lufthavn

| (152) | Som forklaret i betragtning 37 og 140 ovenfor ligger Oradea 80 km fra Debrecen (Ungarn), men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter (fordi der skal passeres en grænse til Schengenområdet). I årene fra 2007 til 2009 havde Oradea lufthavn i øvrigt meget lidt trafik (mindre end 40 000 passagerer), og dens forretningsmodel var anderledes end Debrecen lufthavns (se betragtning 141). |
| --- | --- |

(152)

Som forklaret i betragtning 37 og 140 ovenfor ligger Oradea 80 km fra Debrecen (Ungarn), men rejsetiden er på mindst 1 time og 30 minutter (fordi der skal passeres en grænse til Schengenområdet). I årene fra 2007 til 2009 havde Oradea lufthavn i øvrigt meget lidt trafik (mindre end 40 000 passagerer), og dens forretningsmodel var anderledes end Debrecen lufthavns (se betragtning 141).

| (153) | Kommissionen fastslår på dette grundlag, at det bidrag, som støtten til Oradea lufthavn ydede til mobilitet og tilgængelighed, overskyggede enhver konkurrencefordrejning, som denne støtte måtte afstedkomme. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen fastslår på dette grundlag, at det bidrag, som støtten til Oradea lufthavn ydede til mobilitet og tilgængelighed, overskyggede enhver konkurrencefordrejning, som denne støtte måtte afstedkomme.

7.4.3.   
  Konklusion om støttens forenelighed

Konklusion om støttens forenelighed

| (154) | På baggrund af denne vurdering konkluderer Kommissionen, at den støtte, der blev ydet til rumænske lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea og Constanța i perioden 2007-2009, er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(154)

På baggrund af denne vurdering konkluderer Kommissionen, at den støtte, der blev ydet til rumænske lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea og Constanța i perioden 2007-2009, er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).

| (155) | Denne vurdering er på ingen måde til hinder for, at Kommissionen i fremtiden vurderer potentiel støtte til disse lufthavne efter den 4. april 2014, da en sådan støtte vil skulle vurderes efter andre kriterier end dem, der gælder for de foreliggende foranstaltninger. (46) |
| --- | --- |

(155)

Denne vurdering er på ingen måde til hinder for, at Kommissionen i fremtiden vurderer potentiel støtte til disse lufthavne efter den 4. april 2014, da en sådan støtte vil skulle vurderes efter andre kriterier end dem, der gælder for de foreliggende foranstaltninger. (46)

46

8.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (156) | De midler, som rumænske offentlige myndigheder har tildelt lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea og Constanța mellem 2007 og 2009, udgør ulovlig statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. |
| --- | --- |

(156)

De midler, som rumænske offentlige myndigheder har tildelt lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea og Constanța mellem 2007 og 2009, udgør ulovlig statsstøtte, der er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

| (157) | Af de grunde, der er anført i betragtning 69, er undersøgelsen af de offentlige midler, der blev tildelt Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn mellem 2007 og 2009, fortsat i gang — |
| --- | --- |

(157)

Af de grunde, der er anført i betragtning 69, er undersøgelsen af de offentlige midler, der blev tildelt Cluj-Napoca lufthavn og Târgu Mureș lufthavn mellem 2007 og 2009, fortsat i gang —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   De offentlige midler, som Rumænien har tildelt rumænske lufthavne i Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea og Constanța i perioden 2007-2009, og som beløber sig til 490 401 300 RON, udgør statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der er ydet i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2.   Den i stk. 1 anførte statsstøtte er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Rumænien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. september 2016.

På Kommissionens vegne

Margrethe VESTAGER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT C 207 af 13.7.2011, s. 3.

1

(2)  Lufthavne i »kategori D«, dvs. lufthavne med under 1 million passagerer om året ifølge retningslinjerne fra 2005 for finansiering af lufthavne og statslig startstøtte til luftfartsselskaber, som opererer fra regionale lufthavne (EUT C 312 af 9.12.2005, s. 1).

2

(3)  Den formelle undersøgelsesprocedure vedrører både den anmeldte ordning for offentlig finansiering i form af støtte til udvikling af infrastrukturen i små regionale lufthavne og de offentlige midler, der ydes visse lufthavne til dækning af driftsunderskud.

3

(4)  Se fodnote 1.

4

(5)  Kommissionens beslutning 2005/842/EF af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67).

5

(6)  
  EUT C 99 af 4.4.2014, s. 3.

6

(7)  Se fodnote 2.

7

(8)  Statsstøtte — Rumænien — Statsstøttesag SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) — Timișoara internationale lufthavn — Wizz Air — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2 (EUT C 270 af 13.9.2011, s. 11).

8

(9)  Det bestemmes i regeringens beslutning 523/1998, at i) kapitaludgifter vedrørende egne aktiver finansieres ved hjælp af egne midler, lån og andre kilder, ii) omkostninger i forbindelse med tilvejebringelse af nye offentlige aktiver samt udvidelse og modernisering af eksisterende offentlige aktiver dækkes over statsbudgettet, iii) finansiering af lufthavnsinvesteringer, som regeringen har godkendt før tidspunktet for oprettelsen af den nye retlige enhed, sker med egne midler suppleret med offentlig finansiering, iv) betalingsforpligtelser vedrørende investeringer i private aktiver, som ikke forfalder før den nye enheds oprettelse, dækkes ved hjælp af egne midler suppleret med offentlig finansiering, og v) betalingsforpligtelser i forbindelse med tilvejebringelse af nye offentlige aktiver eller modernisering af eksisterende offentlige aktiver, som ikke forfalder før den nye enheds oprettelse, dækkes over statsbudgettet.

9

(10)  Lufthavnen var kun åben i januar.

10

(11)  Kommissionens brev af 19. februar 2015.

11

(12)  Rumæniens breve af 19. marts 2015 og 24. juni 2016.

12

(13)  Et fly af typen Embraer ERJ 135 ER har til sammenligning 37 siddepladser og en MTOW på 19 000 kg.

13

(14)  Sag SA.32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Rumænien — Statsstøtte til Wizz Air og Cluj-Napoca lufthavn, (EUT C 104 af 18.3.2016, s. 77).

14

(15)  Sag SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) — Rumænien — Påstået statsstøtte til Târgu-Mureș Transilvania Airport, Wizz Air, Ryanair og andre luftfartsselskaber (EUT C 104 af 18.3.2016, s. 45).

15

Rumænien — Påstået statsstøtte til Târgu-Mureș Transilvania Airport, Wizz Air, Ryanair og andre luftfartsselskaber

(16)  Dom af 24. juli 2003, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, præmis 93. Se også analysen i betragtning 84 og 85 til denne afgørelse.

16

(17)  Se fodnote 8.

17

(18)  Dom af 23. april 1991, Höfner og Elser mod Macrotron, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, præmis 21, dom af 17. februar 1993, Poucet og Pistre mod AGF og Cancava, C-160/91, ECLI:EU:C:1993:63, præmis 17, og dom af 18. juni 1998, Kommissionen mod Italien, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, præmis 36.

18

(19)  Dom af 19. januar 1994, SAT Fluggesellschaft mod Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7.

19

(20)  Kommissionens beslutning N 309/2002 af 19. marts 2003 — Sikkerhedsforanstaltninger for luftfarten — kompensation for omkostninger som følge af terroristangrebene den 11. september 2001 (EUT C 148 af 25.6.2003, s. 7).

20

(21)  Se navnlig dom af 19. januar 1994, SAT Fluggesellschaft mod Eurocontrol, C-364/92, ECLI:EU:C:1994:7, præmis 30, og dom af 26. marts 2009, Selex Sistemi Integrati mod Kommissionen, C-113/07 P, ECLI:EU:C:2009:191, præmis 71.

21

(22)  Se dom af 3. marts 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, præmis 36 og den deri nævnte retspraksis.

22

(23)  Domstolens dom af 14. oktober 1987, Forbundsrepublikken Tyskland mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, C-248/84, ECLI:EU:C:1987:437, og Rettens dom af 12. maj 2011, forenede sager Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, ECLI:EU:T:2011:209, og Communauté d'agglomération du Douaisis mod Europa-Kommissionen, T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, præmis 108.

23

(24)  Dom af 24. juli 2003, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

24

(25)  Punkt 47 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EFT C 8 af 11.1.2012, s. 4).

25

(26)  Domstolens dom af 27. marts 1974, Belgische Radio en Televisie mod SV SABAM og NV Fonior, C-127/73, ECLI:EU:C:1974:6, præmis 19 og 20, dom af 11. april 1989, Ahmed Saeed Flugreisen og Silver Line Reisebüro GmbH mod Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V, C-66/86, ECLI:EU:C:1989:140, præmis 55-57, dom af 2. marts 1983, Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) mod Kommissionen, C-7/82, ECLI:EU:C:1983:52, og Domstolens dom af 14. juli 1981, Gerhard Züchner mod Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, ECLI:EU:C:1981:178.

26

(27)  Kommissionens meddelelse om forsyningspligtydelser i Europa (i det følgende benævnt »SGEI-meddelelsen fra 2001«) (EFT C 17 af 19.1.2001, s. 4).

27

(28)  Dom af 24. juli 2003, Altmark Trans og Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, præmis 87, og dom af 7. november 2012, CBI mod Kommissionen, T-137/10, endnu ikke trykt i Sml., præmis 97 og 98.

28

(29)  
  EUT C 8 af 11.1.2012, s. 4.

29

(30)  Artikel 2, stk. 1, litra a), heri.

30

(31)  Se artikel 10 vedrørende datoen for ikrafttrædelsen af SGEI-beslutningen fra 2005 og navnlig datoen for anvendelsen af denne beslutnings artikel 4, litra c), d) og e), samt artikel 6.

31

(32)  Kommissionens afgørelse 2012/21/EU af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3).

32

(33)  
  EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4.

33

(34)  
  EUT C 8 af 11.1.2012, s. 15.

34

(35)  Punkt 172 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

35

(36)  Punkt 137 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

36

(37)  Punkt 137 og 113 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

37

(38)  Punkt 137 og 120 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

38

(39)  Punkt 137 og 116 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

39

(40)  Punkt 137 og 124 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

40

(41)  Punkt 137 og 125 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

41

(42)  Punkt 137 og 131 i luftfartsretningslinjerne fra 2014.

42

(43)  Lavprisselskabet Wizz Air begyndte først at operere fra Timisoara lufthavn ved udgangen af 2008.

43

(44)  I sag SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) om statsstøtte gennemført af Frankrig til fordel for Chambre de Commerce et d'Industrie de Nîmes-Uzès-Le Vigan, Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair og Airport Marketing Services (EUT L 113 af 27.4.2016, s. 32) fandt Kommissionen bl.a., at støtten til Nîmes lufthavn også havde begrænset konkurrencemæssig betydning for den nærliggende lufthavn i Montpellier, fordi der var forskel på trafikken i de to lufthavne. Trafikken i Nîmes lufthavn var således seks gange mindre end i Montpellier lufthavn.

44

(45)  Den manglende sammenhæng mellem trafikudviklingen i nabolufthavne var også et af de kriterier, der blev anvendt i sag SA.22614 (C 53/07) om statsstøtte iværksat af Frankrig til fordel for Chambre de Commerce et d'Industrie de Pau-Béarn (handels- og industrikammeret i Pau-Béarn), Ryanair, Airport Marketing Services og Transavia (EUT L 201 af 30.7.2015, s. 109), for at vise, at støtten til Pau lufthavn var forenelig.

45

(46)  Hvad nærmere angår støtte ydet efter april 2014 fremgår det af punkt 115 i luftfartsretningslinjerne fra 2014, at det skal påvises, at en urentabel lufthavn vil kunne opnå fuld dækning af driftsomkostningerne ved udgangen af overgangsperioden (se punkt 128-130 i luftfartsretningslinjerne fra 2014), og af punkt 132 i luftfartsretningslinjerne, at medlemsstaterne skal påvise, at alle lufthavne i oplandet vil være i stand til at opnå fuld dækning af driftsomkostningerne ved udgangen af overgangsperioden.

46

---

III Andre retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/58

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 469/15/COL

af 4. november 2015

om afslutning af den formelle undersøgelse af den påståede statsstøtte til Innovasjon Norge vedrørende dets aktiviteter på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester samt eventuel støtte til fordel for regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (Norge) [2017/1150]

EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter »Tilsynsmyndigheden«) har —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 61, stk. 1,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (herefter benævnt »tilsyns- og domstolsaftalen«), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (i det følgende benævnt »protokol 3«), særlig artikel 7, stk. 2, og artikel 13, stk. 1, i del II,

EFTER AT HAVE opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

| (1) | Ved skrivelse af 5. juli 2013 (1) indgav tellUs IT AS (efterfølgende fusioneret med New Mind (2) og herefter benævnt »New Mind | tellUs« eller »klageren«) en klage til Tilsynsmyndigheden vedrørende statsstøtte til Innovasjon Norges (»IN«) økonomiske aktiviteter på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester i turistsektoren. Tilsynsmyndigheden modtog og registrerede klagen den 8. juli 2013. |
| --- | --- |

(1)

Ved skrivelse af 5. juli 2013 (1) indgav tellUs IT AS (efterfølgende fusioneret med New Mind (2) og herefter benævnt »New Mind | tellUs« eller »klageren«) en klage til Tilsynsmyndigheden vedrørende statsstøtte til Innovasjon Norges (»IN«) økonomiske aktiviteter på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester i turistsektoren. Tilsynsmyndigheden modtog og registrerede klagen den 8. juli 2013.

1

2

| (2) | Efter en foreløbig undersøgelse af klagen besluttede Tilsynsmyndigheden den 16. juli 2014 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 ved beslutning nr. 300/14/COL (»indledningsbeslutningen«) (3). Tilsynsmyndigheden opfordrede i denne beslutning de norske myndigheder og interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(2)

Efter en foreløbig undersøgelse af klagen besluttede Tilsynsmyndigheden den 16. juli 2014 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 ved beslutning nr. 300/14/COL (»indledningsbeslutningen«) (3). Tilsynsmyndigheden opfordrede i denne beslutning de norske myndigheder og interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

3

| (3) | Ved brev af 1. september 2014 (4) fremsatte de norske myndigheder bemærkninger til indledningsbeslutningen. Den 30. september 2014 afholdt Tilsynsmyndigheden et møde med de norske myndigheder og IN. Ved denne lejlighed fremlagde de norske myndigheder nye oplysninger og præciseringer af deres brev af 1. september 2014. Myndigheden stillede desuden yderligere spørgsmål til IN, som blev besvaret ved e-mail af 17. oktober 2014 (5). |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 1. september 2014 (4) fremsatte de norske myndigheder bemærkninger til indledningsbeslutningen. Den 30. september 2014 afholdt Tilsynsmyndigheden et møde med de norske myndigheder og IN. Ved denne lejlighed fremlagde de norske myndigheder nye oplysninger og præciseringer af deres brev af 1. september 2014. Myndigheden stillede desuden yderligere spørgsmål til IN, som blev besvaret ved e-mail af 17. oktober 2014 (5).

4

5

| (4) | Ved e-mail af 9. oktober 2014 (6) modtog Tilsynsmyndigheden bemærkninger fra en enkelt interesseret part, klageren. Ved brev af 10. oktober 2014 (7) fremsendte Tilsynsmyndigheden disse bemærkninger til de norske myndigheder. Tilsynsmyndigheden afholdt telefonkonferencer med IN den 27. oktober 2014 og den 5. november 2014. |
| --- | --- |

(4)

Ved e-mail af 9. oktober 2014 (6) modtog Tilsynsmyndigheden bemærkninger fra en enkelt interesseret part, klageren. Ved brev af 10. oktober 2014 (7) fremsendte Tilsynsmyndigheden disse bemærkninger til de norske myndigheder. Tilsynsmyndigheden afholdt telefonkonferencer med IN den 27. oktober 2014 og den 5. november 2014.

6

7

| (5) | Ved brev af 24. november 2014 (8) fremsendte de norske myndigheder deres bemærkninger til klagerens bemærkninger og yderligere oplysninger i sagen. |
| --- | --- |

(5)

Ved brev af 24. november 2014 (8) fremsendte de norske myndigheder deres bemærkninger til klagerens bemærkninger og yderligere oplysninger i sagen.

8

| (6) | Tilsynsmyndigheden har efterfølgende modtaget yderligere oplysninger i sagen fra klageren og IN (9). Oplysningerne fra klageren blev videresendt til de norske myndigheder. |
| --- | --- |

(6)

Tilsynsmyndigheden har efterfølgende modtaget yderligere oplysninger i sagen fra klageren og IN (9). Oplysningerne fra klageren blev videresendt til de norske myndigheder.

9

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

| (7) | Denne beslutning vedrører IN's aktiviteter i turistsektoren. |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning vedrører IN's aktiviteter i turistsektoren.

| (8) | IN er et offentligt selskab, der har fået til opgave at støtte innovation og udvikling i norske virksomheder og industrisektorer. IN støtter den nationale turistindustri. IN har oprettet og administrerer webstedet visitnorway.com, det mest besøgte norske websted for turisme (10). |
| --- | --- |

(8)

IN er et offentligt selskab, der har fået til opgave at støtte innovation og udvikling i norske virksomheder og industrisektorer. IN støtter den nationale turistindustri. IN har oprettet og administrerer webstedet visitnorway.com, det mest besøgte norske websted for turisme (10).

visitnorway.com

10

| (9) | IN leverer tjenester til regionale turistråd (11) og destinationsforvaltningsorganisationer (12) gennem visitnorway.com. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne er lokale/regionale enheder, der fremmer turisme inden for deres respektive geografiske områder. |
| --- | --- |

(9)

IN leverer tjenester til regionale turistråd (11) og destinationsforvaltningsorganisationer (12) gennem visitnorway.com. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne er lokale/regionale enheder, der fremmer turisme inden for deres respektive geografiske områder.

11

12

visitnorway.com

| (10) | Disse tjenester omfatter i) webinfrastrukturer og tilhørende tjenester og ii) markedsføringstjenester i turistsektoren (13). |
| --- | --- |

(10)

Disse tjenester omfatter i) webinfrastrukturer og tilhørende tjenester og ii) markedsføringstjenester i turistsektoren (13).

13

| (11) | Klageren og indledningsbeslutningen henviser til mulige statsstøtteforanstaltninger vedrørende webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. I artikel 1 i indledningsbeslutningen henvises specifikt til tre mulige statsstøtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(11)

Klageren og indledningsbeslutningen henviser til mulige statsstøtteforanstaltninger vedrørende webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. I artikel 1 i indledningsbeslutningen henvises specifikt til tre mulige statsstøtteforanstaltninger.

| (12) | Den første påståede statsstøtteforanstaltning vedrører statsstøtte til fordel for IN ved at give afkald på fortjeneste ved levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. |
| --- | --- |

(12)

Den første påståede statsstøtteforanstaltning vedrører statsstøtte til fordel for IN ved at give afkald på fortjeneste ved levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne.

| (13) | Den anden foranstaltning er den påståede manglende adskillelse af regnskaber og mangel på en gennemskuelig omkostningsfordelingsmetode, der adskiller IN's økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter. Det er navnlig relevant, om IN's levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester krydssubsidieres med offentlige midler modtaget med henblik på udførelse af en ikke-økonomisk tjeneste, dvs. generel fremme af Norge som turistmål. |
| --- | --- |

(13)

Den anden foranstaltning er den påståede manglende adskillelse af regnskaber og mangel på en gennemskuelig omkostningsfordelingsmetode, der adskiller IN's økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter. Det er navnlig relevant, om IN's levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester krydssubsidieres med offentlige midler modtaget med henblik på udførelse af en ikke-økonomisk tjeneste, dvs. generel fremme af Norge som turistmål.

| (14) | Den tredje påståede statsstøtteforanstaltning vedrører statsstøtte til fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af priser, der er for lave til at sikre IN en rimelig forrentning af investeringerne i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. |
| --- | --- |

(14)

Den tredje påståede statsstøtteforanstaltning vedrører statsstøtte til fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af priser, der er for lave til at sikre IN en rimelig forrentning af investeringerne i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester.

2.1.   MODTAGERE AF DEN PÅSTÅEDE STATSSTØTTE

| (15) | IN blev oprettet i 2003 af den norske regering ved lov om Innovasjon Norge (14) (»loven om IN«). Staten ejer 51 % af virksomheden, og de regionale myndigheder ejer de resterende 49 % (15). |
| --- | --- |

(15)

IN blev oprettet i 2003 af den norske regering ved lov om Innovasjon Norge (14) (»loven om IN«). Staten ejer 51 % af virksomheden, og de regionale myndigheder ejer de resterende 49 % (15).

14

15

| (16) | Virksomheden blev etableret som den norske regerings instrument til at fremme en værdiskabende virksomhedsudvikling i hele landet (16). IN forvalter og gennemfører en række norske støtteordninger. IN støtter den nationale turistindustri. De norske myndigheder anfører følgende: »IN har bl.a. fået til opgave at levere webmarkedsføringstjenester for at nå ud til internationale og nationale målgrupper via det officielle websted visitnorway.com« (17). |
| --- | --- |

(16)

Virksomheden blev etableret som den norske regerings instrument til at fremme en værdiskabende virksomhedsudvikling i hele landet (16). IN forvalter og gennemfører en række norske støtteordninger. IN støtter den nationale turistindustri. De norske myndigheder anfører følgende: »IN har bl.a. fået til opgave at levere webmarkedsføringstjenester for at nå ud til internationale og nationale målgrupper via det officielle websted visitnorway.com« (17).

16

17

| (17) | De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne fremmer turismen på regionalt og lokalt plan. Ifølge oplysningerne fremlagt af de norske myndigheder (18) er der omkring 300 regionale og lokale turistorganisationer, dvs. regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer i Norge. Deres hovedaktivitet er at tilrettelægge turistaktiviteter og tilvejebringe turistinformation. De regionale turistråd har fokus på international markedsføring af regionen, hvorimod destinationsforvaltningsorganisationerne både arbejder internationalt og nationalt med markedsføring af specifikke destinationer (19). Deres aktionærer er generelt både offentlige og private virksomheder (20). De regionale turistråd er generelt organiseret som selskaber med begrænset ansvar, hvis aktier ejes af de regionale myndigheder og repræsentanter fra turistindustrien. Destinationsforvaltningsorganisationerne er lokale, og deres aktionærstruktur er forskellig. De ejes imidlertid generelt af lokale myndigheder og lokale turistvirksomheder. |
| --- | --- |

(17)

De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne fremmer turismen på regionalt og lokalt plan. Ifølge oplysningerne fremlagt af de norske myndigheder (18) er der omkring 300 regionale og lokale turistorganisationer, dvs. regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer i Norge. Deres hovedaktivitet er at tilrettelægge turistaktiviteter og tilvejebringe turistinformation. De regionale turistråd har fokus på international markedsføring af regionen, hvorimod destinationsforvaltningsorganisationerne både arbejder internationalt og nationalt med markedsføring af specifikke destinationer (19). Deres aktionærer er generelt både offentlige og private virksomheder (20). De regionale turistråd er generelt organiseret som selskaber med begrænset ansvar, hvis aktier ejes af de regionale myndigheder og repræsentanter fra turistindustrien. Destinationsforvaltningsorganisationerne er lokale, og deres aktionærstruktur er forskellig. De ejes imidlertid generelt af lokale myndigheder og lokale turistvirksomheder.

18

19

20

| (18) | Det er ikke de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes mål at maksimere ejernes fortjeneste. De har snarere til formål at stimulere turistsektorens økonomiske aktivitet inden for deres respektive geografiske områder (21). |
| --- | --- |

(18)

Det er ikke de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes mål at maksimere ejernes fortjeneste. De har snarere til formål at stimulere turistsektorens økonomiske aktivitet inden for deres respektive geografiske områder (21).

21

2.2.   WEBINFRASTRUKTURERNE OG TILHØRENDE TJENESTER

| (19) | Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester i turistsektoren udbydes via et »destinationsforvaltningssystem« (Destination Management System (»DSM«) (22). |
| --- | --- |

(19)

Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester i turistsektoren udbydes via et »destinationsforvaltningssystem« (Destination Management System (»DSM«) (22).

22

| (20) | En IT-virksomhed udbyder en tjeneste gennem et DMS, som giver kunderne (destinationsforvaltningsvirksomheder (23)) mulighed for at indgive og regelmæssigt ajourføre oplysninger om turistattraktioner, hoteller, restauranter, begivenheder og lignende information på samme tid på deres eget websted og på andre eksterne kanaler såsom visitnorway.com, Google Maps, turistinformationskiosker, mobile portaler samt trykte aviser. Disse oplysninger anvendes af den brede offentlighed til booking eller andre formål. |
| --- | --- |

(20)

En IT-virksomhed udbyder en tjeneste gennem et DMS, som giver kunderne (destinationsforvaltningsvirksomheder (23)) mulighed for at indgive og regelmæssigt ajourføre oplysninger om turistattraktioner, hoteller, restauranter, begivenheder og lignende information på samme tid på deres eget websted og på andre eksterne kanaler såsom visitnorway.com, Google Maps, turistinformationskiosker, mobile portaler samt trykte aviser. Disse oplysninger anvendes af den brede offentlighed til booking eller andre formål.

23

visitnorway.com

| (21) | Et DMS kan tilvejebringe forskellige funktionaliteter: i) en destinator-funktionalitet (oprettelse af en database med seværdigheder eller informationsflash vedrørende begivenheder, hoteller, restauranter, kunstudstillinger osv.), ii) en distributions-funktionalitet (de lagrede oplysninger i databasen distribueres til forskellige kanaler og platforme), og iii) en søge-funktionalitet (anvendes på websteder til at søge og få vist turistprodukter). |
| --- | --- |

(21)

Et DMS kan tilvejebringe forskellige funktionaliteter: i) en destinator-funktionalitet (oprettelse af en database med seværdigheder eller informationsflash vedrørende begivenheder, hoteller, restauranter, kunstudstillinger osv.), ii) en distributions-funktionalitet (de lagrede oplysninger i databasen distribueres til forskellige kanaler og platforme), og iii) en søge-funktionalitet (anvendes på websteder til at søge og få vist turistprodukter).

destinator

distributions

søge

| (22) | Der er en grafisk illustration af disse tjenester i betragtning 43 nedenfor. |
| --- | --- |

(22)

Der er en grafisk illustration af disse tjenester i betragtning 43 nedenfor.

2.3.   MARKEDSFØRINGSTJENESTER I TURISTSEKTOREN

| (23) | Markedsføringstjenester i turistsektoren kan vedrøre generel fremme af et geografisk område eller fremme af specifikke virksomheder. |
| --- | --- |

(23)

Markedsføringstjenester i turistsektoren kan vedrøre generel fremme af et geografisk område eller fremme af specifikke virksomheder.

| (24) | I forbindelse med generel fremme tilbydes de besøgende generel turistinformation om landskaber, kulinariske traditioner, vejrforhold osv. Specifik erhvervsfremme omfatter markedsføring af specifikt indhold (information om hoteller, restauranter, kulturelle begivenheder osv.). |
| --- | --- |

(24)

I forbindelse med generel fremme tilbydes de besøgende generel turistinformation om landskaber, kulinariske traditioner, vejrforhold osv. Specifik erhvervsfremme omfatter markedsføring af specifikt indhold (information om hoteller, restauranter, kulturelle begivenheder osv.).

| (25) | I forbindelse med fremme af specifikt indhold på visitnorway.com kan der desuden identificeres to forskellige muligheder. Enten kan oplysningerne offentliggøres direkte på webstedet (oplysningerne befinder sig på webstederne), eller alternativt kan der linkes til et eksternt websted, hvor de specifikke oplysninger offentliggøres. |
| --- | --- |

(25)

I forbindelse med fremme af specifikt indhold på visitnorway.com kan der desuden identificeres to forskellige muligheder. Enten kan oplysningerne offentliggøres direkte på webstedet (oplysningerne befinder sig på webstederne), eller alternativt kan der linkes til et eksternt websted, hvor de specifikke oplysninger offentliggøres.

visitnorway.com

2.4.   IN'S AKTIVITETER I TURISTSEKTOREN

| (26) | Det falder inden for IN's mandat at fremme turistindustrien på nationalt niveau. Den norske regering har været en aktiv aktør i turistsektoren siden 1903 (24). Som anført i betragtning 17 ovenfor fremmer de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne turismen på regionalt og lokalt plan. I kapitlet om IN i de statslige årlige budgetskrivelser er der instrukser vedrørende IN's aktiviteter i turistsektoren (25). |
| --- | --- |

(26)

Det falder inden for IN's mandat at fremme turistindustrien på nationalt niveau. Den norske regering har været en aktiv aktør i turistsektoren siden 1903 (24). Som anført i betragtning 17 ovenfor fremmer de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne turismen på regionalt og lokalt plan. I kapitlet om IN i de statslige årlige budgetskrivelser er der instrukser vedrørende IN's aktiviteter i turistsektoren (25).

24

25

| (27) | I 2007 vedtog de norske myndigheder en national strategi for turistsektoren med regeringens hovedmål for sektoren (26). Et af disse mål var at styrke anerkendelsen af Norge som et turistmål. I 2007 udviklede og oprettede IN i denne forbindelse webstedet visitnorway.com. Ifølge strategien for turistsektoren skal »webstedet tilskynde besøgende til at rejse til Norge og tilvejebringe gode og omfattende oplysninger om Norge og om, hvad turistindustrien har at tilbyde« (27). |
| --- | --- |

(27)

I 2007 vedtog de norske myndigheder en national strategi for turistsektoren med regeringens hovedmål for sektoren (26). Et af disse mål var at styrke anerkendelsen af Norge som et turistmål. I 2007 udviklede og oprettede IN i denne forbindelse webstedet visitnorway.com. Ifølge strategien for turistsektoren skal »webstedet tilskynde besøgende til at rejse til Norge og tilvejebringe gode og omfattende oplysninger om Norge og om, hvad turistindustrien har at tilbyde« (27).

26

visitnorway.com

27

| (28) | Siden oprettelsen af webstedet visitnorway.com har IN desuden ud over at tilvejebringe generelt indhold om Norge (ikke-økonomisk aktivitet) også givet de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne mulighed for at fremme deres specifikke turismeindhold (information om begivenheder, hoteller, transport osv.) på webstedet visitnorway.com. IN har indgået standardaftaler med de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne om offentliggørelse af de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes turismespecifikke indhold på visitnorway.com (direkte eller via hyperlink) mod betaling af et årligt abonnementsgebyr beregnet på grundlag af de respektive regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers årlige omsætning. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har historisk set også haft deres egne websteder, hvor de tilvejebringer generel information om deres respektive geografiske områder og fremmer specifikke turistprodukter, dvs. økonomiske tjenester på vegne af deres aktionærer og ejere. |
| --- | --- |

(28)

Siden oprettelsen af webstedet visitnorway.com har IN desuden ud over at tilvejebringe generelt indhold om Norge (ikke-økonomisk aktivitet) også givet de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne mulighed for at fremme deres specifikke turismeindhold (information om begivenheder, hoteller, transport osv.) på webstedet visitnorway.com. IN har indgået standardaftaler med de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne om offentliggørelse af de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes turismespecifikke indhold på visitnorway.com (direkte eller via hyperlink) mod betaling af et årligt abonnementsgebyr beregnet på grundlag af de respektive regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers årlige omsætning. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har historisk set også haft deres egne websteder, hvor de tilvejebringer generel information om deres respektive geografiske områder og fremmer specifikke turistprodukter, dvs. økonomiske tjenester på vegne af deres aktionærer og ejere.

visitnorway.com

visitnorway.com

visitnorway.com

| (29) | I 2012 vedtog de norske myndigheder en ny strategi for turistsektoren for at forbedre den nationale turismestruktur (28). Formålet med den nye strategi var at effektivisere den offentlige støtte til sektoren, nedbringe antallet af aktører og sikre bedre samordning mellem dem. De norske myndigheder har desuden anført, at de ønsker at undgå diversificering af websteder vedrørende turisme i Norge med forskellige strukturer og layout, bookingmaskiner, sprog osv., der alle finansieres delvis af forskellige statslige, regionale eller kommunale myndigheder. |
| --- | --- |

(29)

I 2012 vedtog de norske myndigheder en ny strategi for turistsektoren for at forbedre den nationale turismestruktur (28). Formålet med den nye strategi var at effektivisere den offentlige støtte til sektoren, nedbringe antallet af aktører og sikre bedre samordning mellem dem. De norske myndigheder har desuden anført, at de ønsker at undgå diversificering af websteder vedrørende turisme i Norge med forskellige strukturer og layout, bookingmaskiner, sprog osv., der alle finansieres delvis af forskellige statslige, regionale eller kommunale myndigheder.

28

| (30) | På denne baggrund vedtog det norske ministerium for handel, industri og fiskeri i 2013 en »ny turismestruktur« for at gøre det nemt for turister at vælge Norge som et turistmål (29). |
| --- | --- |

(30)

På denne baggrund vedtog det norske ministerium for handel, industri og fiskeri i 2013 en »ny turismestruktur« for at gøre det nemt for turister at vælge Norge som et turistmål (29).

29

| (31) | I 2013-budgetskrivelsen for IN (»2013-budgetskrivelsen« (30)) anføres følgende: »Innovasjon Norge skal sikre en god formidling af norske rejseerfaringer gennem visitnorway.com og bidrage til at give aktørerne i turistbranchen [...]«. Visitnorway.com blev således identificeret som et centralt element i den norske strategi til fremme af turisme (31). IN blev anmodet om at udvide webstedet og øge støtten til turistindustrien. Formålet var at levere webmarkedsføringstjenester for at nå ud til både nationale og internationale målgrupper via det officielle websted visitnorway.com (32). |
| --- | --- |

(31)

I 2013-budgetskrivelsen for IN (»2013-budgetskrivelsen« (30)) anføres følgende: »Innovasjon Norge skal sikre en god formidling af norske rejseerfaringer gennem visitnorway.com og bidrage til at give aktørerne i turistbranchen [...]«. Visitnorway.com blev således identificeret som et centralt element i den norske strategi til fremme af turisme (31). IN blev anmodet om at udvide webstedet og øge støtten til turistindustrien. Formålet var at levere webmarkedsføringstjenester for at nå ud til både nationale og internationale målgrupper via det officielle websted visitnorway.com (32).

30

Visitnorway.com

31

visitnorway.com

32

| (32) | I lyset af dette mål iværksatte IN et projekt med titlen »visitnorways nye struktur« (den »nye struktur«) (33). Med den nye struktur fik de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke kun adgang til markedsføringstjenester (som under standardaftalerne, jf. betragtning 28), men også til yderligere tjenester. |
| --- | --- |

(32)

I lyset af dette mål iværksatte IN et projekt med titlen »visitnorways nye struktur« (den »nye struktur«) (33). Med den nye struktur fik de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke kun adgang til markedsføringstjenester (som under standardaftalerne, jf. betragtning 28), men også til yderligere tjenester.

visitnorways

33

| (33) | IN foretog en række nødvendige ændringer af funktionaliteter på visitnorway.com-platformen for at holde sig ajour med den teknologiske udvikling og være i stand til at drive platform effektivt fremover. I 2013 begyndte IN at tilbyde nogle af DMS-funktionaliteterne (der samlet betegnes som »webinfrastrukturer og tilhørende tjenester«) til norske regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, som ønskede at migrere indholdet af deres egne websteder til visitnorway.com. Integrationen af indholdet på visitnorway.com-platformen er i overensstemmelse med de mål, som de norske myndigheder har fastlagt i deres nye strategi for turistsektoren, bl.a. for at undgå en diversificering af websteder vedrørende turisme i Norge (jf. betragtning 29 ovenfor). |
| --- | --- |

(33)

IN foretog en række nødvendige ændringer af funktionaliteter på visitnorway.com-platformen for at holde sig ajour med den teknologiske udvikling og være i stand til at drive platform effektivt fremover. I 2013 begyndte IN at tilbyde nogle af DMS-funktionaliteterne (der samlet betegnes som »webinfrastrukturer og tilhørende tjenester«) til norske regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, som ønskede at migrere indholdet af deres egne websteder til visitnorway.com. Integrationen af indholdet på visitnorway.com-platformen er i overensstemmelse med de mål, som de norske myndigheder har fastlagt i deres nye strategi for turistsektoren, bl.a. for at undgå en diversificering af websteder vedrørende turisme i Norge (jf. betragtning 29 ovenfor).

visitnorway.com

visitnorway.com

visitnorway.com

| (34) | I 2014 fik alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer tilbudt premiumpartnerskabsaftaler med mulighed for at anvende visitnorway.com som deres hjemmeside i stedet for at udvikle eller opretholde deres egen hjemmeside. Ved migreringen til visitnorway.com skulle de lukke deres egne websteder. Disse tjenester blev kun udbudt til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og ikke til markedet generelt, og således ikke til alle potentielle brugere, herunder de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers aktionærer eller eksterne kunder (34). |
| --- | --- |

(34)

I 2014 fik alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer tilbudt premiumpartnerskabsaftaler med mulighed for at anvende visitnorway.com som deres hjemmeside i stedet for at udvikle eller opretholde deres egen hjemmeside. Ved migreringen til visitnorway.com skulle de lukke deres egne websteder. Disse tjenester blev kun udbudt til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og ikke til markedet generelt, og således ikke til alle potentielle brugere, herunder de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers aktionærer eller eksterne kunder (34).

visitnorway.com

visitnorway.com

34

| (35) | Efter migreringen blev nogle af de tjenester, som de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne tidligere havde købt fra virksomheder såsom klageren, overflødige. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne havde navnlig ikke brug for søge-funktionaliteten, og licensaftaler med virksomheder såsom New Mind | tellUs blev normalt opsagt. Der var derimod stadig behov for andre funktionaliteter — såsom destinator-funktionaliteten — til at oprette eller ajourføre de seværdigheder eller informationsflash, der skulle offentliggøres på visitnorway.com. |
| --- | --- |

(35)

Efter migreringen blev nogle af de tjenester, som de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne tidligere havde købt fra virksomheder såsom klageren, overflødige. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne havde navnlig ikke brug for søge-funktionaliteten, og licensaftaler med virksomheder såsom New Mind | tellUs blev normalt opsagt. Der var derimod stadig behov for andre funktionaliteter — såsom destinator-funktionaliteten — til at oprette eller ajourføre de seværdigheder eller informationsflash, der skulle offentliggøres på visitnorway.com.

søge

destinator

visitnorway.com

| (36) | Selv om alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer er blevet tilbudt premiumpartnerskabsaftaler, var/er det ikke alle, der var/er interesseret i de nye tjenester, da migrering til visitnorway.com bl.a. indebar, at de skulle acceptere de redaktionelle betingelser og begrænsninger, som IN pålagde (35). Nogle af de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer holder derfor fast i standardaftaler, hvor IN leverer markedsføringstjenester (jf. betragtning 28 ovenfor). |
| --- | --- |

(36)

Selv om alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer er blevet tilbudt premiumpartnerskabsaftaler, var/er det ikke alle, der var/er interesseret i de nye tjenester, da migrering til visitnorway.com bl.a. indebar, at de skulle acceptere de redaktionelle betingelser og begrænsninger, som IN pålagde (35). Nogle af de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer holder derfor fast i standardaftaler, hvor IN leverer markedsføringstjenester (jf. betragtning 28 ovenfor).

visitnorway.com

35

| (37) | Projektet vedrørende den nye turismestruktur på visitnorway.com (jf. betragtning 32 ovenfor) omfattede også to pilotprojekter — Alfa og Beta — lanceret i 2013 forud for undertegnelsen af premiumpartnerskabsaftalerne i 2014, som beskrevet i betragtning 34 ovenfor. Der redegøres nærmere herfor nedenfor. |
| --- | --- |

(37)

Projektet vedrørende den nye turismestruktur på visitnorway.com (jf. betragtning 32 ovenfor) omfattede også to pilotprojekter — Alfa og Beta — lanceret i 2013 forud for undertegnelsen af premiumpartnerskabsaftalerne i 2014, som beskrevet i betragtning 34 ovenfor. Der redegøres nærmere herfor nedenfor.

visitnorway.com

»Pilot Alfa«-projektet

»Pilot Alfa«-projektet

| (38) | I marts 2013 lancerede IN et projekt med titlen »Pilot Alfa« sammen med to pilotkunder — VisitSørlandet og VisitTrondheim. Pilot Alfa vedrører migreringen af det regionale turistråd Visit Sørlandet AS' (36) og destinationsforvaltningsorganisationen Visit Trondheim AS' (37) websteder til visitnorway.com-platformen. |
| --- | --- |

(38)

I marts 2013 lancerede IN et projekt med titlen »Pilot Alfa« sammen med to pilotkunder — VisitSørlandet og VisitTrondheim. Pilot Alfa vedrører migreringen af det regionale turistråd Visit Sørlandet AS' (36) og destinationsforvaltningsorganisationen Visit Trondheim AS' (37) websteder til visitnorway.com-platformen.

VisitSørlandet

VisitTrondheim

36

37

visitnorway.com

| (39) | De to virksomheder blev udvalgt som deltagere i pilotprojektet, og de indgik en premiumpartnerskabsaftale med IN om at anvende visitnorway.com. Som følge af disse aftaler omdirigerede begge virksomheder deres URL (38) til visitnorway.com og lukkede deres egne hjemmesider. Oplysningerne på disse sider (dvs. generel turistinformation og specialiseret indhold) migrerede til visitnorway.com. |
| --- | --- |

(39)

De to virksomheder blev udvalgt som deltagere i pilotprojektet, og de indgik en premiumpartnerskabsaftale med IN om at anvende visitnorway.com. Som følge af disse aftaler omdirigerede begge virksomheder deres URL (38) til visitnorway.com og lukkede deres egne hjemmesider. Oplysningerne på disse sider (dvs. generel turistinformation og specialiseret indhold) migrerede til visitnorway.com.

visitnorway.com

38

visitnorway.com

visitnorway.com

| (40) | Da disse to virksomheder havde deres egne websteder, var de kunder hos klageren. De anvendte således tellUs' destinator- og søge-funktionaliteter og betalte en licensafgift til klageren herfor. Efter omdirigeringen af deres URL til visitnorway.com og lukningen af deres egne websteder opsagde disse virksomheder imidlertid deres aftaler om adgang til søge-funktionaliteten, da det af tekniske årsager kun er muligt at anvende IN's søge-funktionalitet på visitnorway.com (den eneste søgemaskine på webstedet er den maskine, som IN har udviklet og installeret på platformen). |
| --- | --- |

(40)

Da disse to virksomheder havde deres egne websteder, var de kunder hos klageren. De anvendte således tellUs' destinator- og søge-funktionaliteter og betalte en licensafgift til klageren herfor. Efter omdirigeringen af deres URL til visitnorway.com og lukningen af deres egne websteder opsagde disse virksomheder imidlertid deres aftaler om adgang til søge-funktionaliteten, da det af tekniske årsager kun er muligt at anvende IN's søge-funktionalitet på visitnorway.com (den eneste søgemaskine på webstedet er den maskine, som IN har udviklet og installeret på platformen).

destinator

søge

visitnorway.com

visitnorway.com

| (41) | Begge virksomheder var stadig nødsaget til at arbejde med klageren eller en lignende virksomhed om destinator-funktionaliteten. IN tilbyder ikke denne funktionalitet. Klageren var tidligere den eneste leverandør af DMS-tjenester på det norske marked. I perioden 2012-2013 trådte en international konkurrent, CityBreak, imidlertid ind på markedet og udbød destinator-funktionaliteten, der giver udbydere af tjenester til turister mulighed for at oprette en database med seværdigheder (39). |
| --- | --- |

(41)

Begge virksomheder var stadig nødsaget til at arbejde med klageren eller en lignende virksomhed om destinator-funktionaliteten. IN tilbyder ikke denne funktionalitet. Klageren var tidligere den eneste leverandør af DMS-tjenester på det norske marked. I perioden 2012-2013 trådte en international konkurrent, CityBreak, imidlertid ind på markedet og udbød destinator-funktionaliteten, der giver udbydere af tjenester til turister mulighed for at oprette en database med seværdigheder (39).

destinator

destinator

39

| (42) | De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, der migrerede til visitnorway.com, kunne således vælge mellem flere udbydere af destinator-funktionaliteten (New Mind | tellUs eller CityBreak eller enhver anden potentiel operatør på markedet), hvorimod kunder, der anvendte tellUs' søge-tjenester, kun kunne anvende tellUs' destinator-funktionaliteter. Da New Mind | tellUs var den eneste udbyder af web- og infrastrukturtjenester, var alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer nødt til at indgå aftaler med New Mind | tellUs om adgang til både søge- og destinator-funktionaliteter. |
| --- | --- |

(42)

De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, der migrerede til visitnorway.com, kunne således vælge mellem flere udbydere af destinator-funktionaliteten (New Mind | tellUs eller CityBreak eller enhver anden potentiel operatør på markedet), hvorimod kunder, der anvendte tellUs' søge-tjenester, kun kunne anvende tellUs' destinator-funktionaliteter. Da New Mind | tellUs var den eneste udbyder af web- og infrastrukturtjenester, var alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer nødt til at indgå aftaler med New Mind | tellUs om adgang til både søge- og destinator-funktionaliteter.

visitnorway.com

destinator

søge

destinator

.

søge

destinator

| (43) | Anvendelserne af de forskellige funktionaliteter før og efter Pilot Alfa angives i følgende grafik:



  Tekst af billedet

  Destinationsforvaltningsorganisationens eget websted (før Pilot Alfa)
  Destinationsforvaltningsorganisationens eget websted
  tellUs’ søgning
  tellUs’database
  tellUs’ destinator
  Destinationsvirksomhed
  Visitnorway.com (efter Pilot Alfa)
  tellUs’ destinator
  CityBreak destinator
  Destinationsvirksomhed
  Destinationsvirksomhed
  VisitNorway søgning
  Visitnorway.com
  CityBreak’s database
  tellUs’ database
  IN’s database


  Kilde: Tilsynsmyndigheden, baseret på oplysningerne fra de norske myndigheder (dokument nr. 688213). |
| --- | --- |

(43)

Anvendelserne af de forskellige funktionaliteter før og efter Pilot Alfa angives i følgende grafik:

Destinationsforvaltningsorganisationens eget websted (før Pilot Alfa)

Destinationsforvaltningsorganisationens eget websted

tellUs’ søgning

tellUs’database

tellUs’ destinator

Destinationsvirksomhed

Visitnorway.com (efter Pilot Alfa)

tellUs’ destinator

CityBreak destinator

Destinationsvirksomhed

Destinationsvirksomhed

VisitNorway søgning

Visitnorway.com

CityBreak’s database

tellUs’ database

IN’s database

Kilde: Tilsynsmyndigheden, baseret på oplysningerne fra de norske myndigheder (dokument nr. 688213).

Kilde:

| (44) | De tjenester, som IN tilbød de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne inden gennemførelsen af projektet vedrørende den nye struktur (dvs. onlinemarkedsføringstjenester på webstedet visitnorway.com), blev tilbudt mod betaling af et gebyr beregnet på grundlag af deres årlige omsætning og ikke markedsprisen for de leverede tjenester (jf. betragtning 28 ovenfor). Denne prismodel blev ligeledes anvendt under Pilot Alfa uden opkrævning af yderligere gebyrer for de yderligere tjenester leveret af IN (webinfrastrukturer og tilhørende tjenester). |
| --- | --- |

(44)

De tjenester, som IN tilbød de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne inden gennemførelsen af projektet vedrørende den nye struktur (dvs. onlinemarkedsføringstjenester på webstedet visitnorway.com), blev tilbudt mod betaling af et gebyr beregnet på grundlag af deres årlige omsætning og ikke markedsprisen for de leverede tjenester (jf. betragtning 28 ovenfor). Denne prismodel blev ligeledes anvendt under Pilot Alfa uden opkrævning af yderligere gebyrer for de yderligere tjenester leveret af IN (webinfrastrukturer og tilhørende tjenester).

visitnorway.com

| (45) | De norske myndigheder har forklaret (40), at grunden til, at der ikke blev opkrævet yderligere gebyrer for de yderligere tjenester, var, at de nye tjenester var under udvikling, og at de to deltagende virksomheder i pilotprojektet havde brugt meget tid og mange kræfter på at bidrage til udviklingen af IN's nye funktionaliteter og således havde kompenseret IN ved at give værdifuldt feedback og input om de nye tjenester. |
| --- | --- |

(45)

De norske myndigheder har forklaret (40), at grunden til, at der ikke blev opkrævet yderligere gebyrer for de yderligere tjenester, var, at de nye tjenester var under udvikling, og at de to deltagende virksomheder i pilotprojektet havde brugt meget tid og mange kræfter på at bidrage til udviklingen af IN's nye funktionaliteter og således havde kompenseret IN ved at give værdifuldt feedback og input om de nye tjenester.

40

»Pilot Beta«-projektet

»Pilot Beta«-projektet

| (46) | IN gennemførte »Pilot Beta« i perioden juli-november 2013. I forbindelse med dette projekt undersøgte IN forretningsmodeller, herunder muligheden for at fremme alle regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers indgåelse af nye premiumpartnerskabsaftaler. |
| --- | --- |

(46)

IN gennemførte »Pilot Beta« i perioden juli-november 2013. I forbindelse med dette projekt undersøgte IN forretningsmodeller, herunder muligheden for at fremme alle regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers indgåelse af nye premiumpartnerskabsaftaler.

| (47) | Siden den 1. januar 2014 har IN tilbudt alle interesserede regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer at indgå premiumpartnerskabsaftaler på lige vilkår. IN indførte en nye prismodel for disse tjenester, hvor den fastsatte pris ifølge de norske myndigheder skulle afspejle omkostningerne forbundet med IN's tjenester plus en rimelig fortjeneste. Den nye prismodel fandt ligeledes anvendelse på de to pilotprojekter, dvs. VisitSørlandet og VisitTrondheim, pr. 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(47)

Siden den 1. januar 2014 har IN tilbudt alle interesserede regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer at indgå premiumpartnerskabsaftaler på lige vilkår. IN indførte en nye prismodel for disse tjenester, hvor den fastsatte pris ifølge de norske myndigheder skulle afspejle omkostningerne forbundet med IN's tjenester plus en rimelig fortjeneste. Den nye prismodel fandt ligeledes anvendelse på de to pilotprojekter, dvs. VisitSørlandet og VisitTrondheim, pr. 1. januar 2014.

| (48) | Som illustreret i figur 2 nedenfor tilbød IN således de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne to forskellige tjenester (41): i) tjenester under premiumpartnerskabsaftaler (42) og ii) markedsføring under ikke-premiumaftaler (43). Uanset tilknytningen til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne fremmer visitnorway.com Norge som et turistmål ved at tilvejebringe generel information om landet (44). |
| --- | --- |

(48)

Som illustreret i figur 2 nedenfor tilbød IN således de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne to forskellige tjenester (41): i) tjenester under premiumpartnerskabsaftaler (42) og ii) markedsføring under ikke-premiumaftaler (43). Uanset tilknytningen til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne fremmer visitnorway.com Norge som et turistmål ved at tilvejebringe generel information om landet (44).

41

42

43

visitnorway.com

44

| (49) | Der blev indgået premiumpartnerskabsaftaler med de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ønskede at migrere deres websteder til visitnorway.com. Med hensyn til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke ønskede at migrere deres websteder til visitnorway.com (ikke-premiumpartnere), tilbød IN de samme markedsføringstjenester som før gennem standardaftalerne.

  Figur 2


  Nuværende struktur — visitnorway.com





  CBIS Product database
  Tellus Product database
  VisitNorway product database
  Full Ownership and full rights
  Full Ownership and full rights
  Standard Presentation OSLO
  Standard Presentation Fjord Norge
  RTB Fjord Norge
  DMO Oslo
  Right to edit
  Right to edit
  New Structure DMO Trondheim
  New Structure RTB Sørlandet
  NORWAY
  POWERED BY NATURE
  Generic Marketing
  DMO Specific
  Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

  Kilde: IN. |
| --- | --- |

(49)

Der blev indgået premiumpartnerskabsaftaler med de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ønskede at migrere deres websteder til visitnorway.com. Med hensyn til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke ønskede at migrere deres websteder til visitnorway.com (ikke-premiumpartnere), tilbød IN de samme markedsføringstjenester som før gennem standardaftalerne.

visitnorway.com

visitnorway.com

Figur 2

Figur 2

Nuværende struktur — visitnorway.com

Nuværende struktur — visitnorway.com

CBIS Product database

Tellus Product database

VisitNorway product database

Full Ownership and full rights

Full Ownership and full rights

Standard Presentation OSLO

Standard Presentation Fjord Norge

RTB Fjord Norge

DMO Oslo

Right to edit

Right to edit

New Structure DMO Trondheim

New Structure RTB Sørlandet

NORWAY

POWERED BY NATURE

Generic Marketing

DMO Specific

Generic marketing about Norway, Sørlandet, Trondheim, Oslo and Fjord Norge

Kilde: IN.

Kilde:

3.   KLAGEN

KLAGEN

| (50) | New Mind | tellUs hævder i sin klage, at IN's salgsfremmende aktiviteter og opgaver i forbindelse med visitnorway.com som en national turismeportal kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«) i overensstemmelse med EØS-statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(50)

New Mind | tellUs hævder i sin klage, at IN's salgsfremmende aktiviteter og opgaver i forbindelse med visitnorway.com som en national turismeportal kan betragtes som en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«) i overensstemmelse med EØS-statsstøttereglerne.

visitnorway.com

| (51) | I 2013 trådte IN imidlertid ind på et nyt marked (45) ved at udbyde nye økonomiske tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne og give dem mulighed for at migrere deres websteder til visitnorway.com (webinfrastrukturer og tilhørende tjenester). New Mind | tellUs mener, at disse tjenester falder uden for IN's mandat og ikke udbydes i overensstemmelse med retspraksis i Altmark-sagen (46). |
| --- | --- |

(51)

I 2013 trådte IN imidlertid ind på et nyt marked (45) ved at udbyde nye økonomiske tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne og give dem mulighed for at migrere deres websteder til visitnorway.com (webinfrastrukturer og tilhørende tjenester). New Mind | tellUs mener, at disse tjenester falder uden for IN's mandat og ikke udbydes i overensstemmelse med retspraksis i Altmark-sagen (46).

45

visitnorway.com

46

| (52) | Klageren understreger, at IN ikke bør modtage statsstøtte i forbindelse med levering af økonomiske tjenester (47). |
| --- | --- |

(52)

Klageren understreger, at IN ikke bør modtage statsstøtte i forbindelse med levering af økonomiske tjenester (47).

47

| (53) | Klageren henviser navnlig til fire forskellige former for påstået statsstøtte:






  a) | den manglende regnskabsmæssige adskillelse af IN's kommercielle aktiviteter |
| --- | --- | --- |

(53)

Klageren henviser navnlig til fire forskellige former for påstået statsstøtte:

a)

den manglende regnskabsmæssige adskillelse af IN's kommercielle aktiviteter

| b) | den tabte fortjeneste via IN's almennyttige aktiviteter |
| --- | --- |

b)

den tabte fortjeneste via IN's almennyttige aktiviteter

| c) | den påståede støtte ydet af IN til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til priser, der ligger under markedsprisen |
| --- | --- |

c)

den påståede støtte ydet af IN til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til priser, der ligger under markedsprisen

| d) | den generelle fritagelse for indkomstbeskatning til IN, der også gælder for IN's økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

den generelle fritagelse for indkomstbeskatning til IN, der også gælder for IN's økonomiske aktiviteter.

| (54) | Endelig påstår New Mind | tellUs også, at IN opfordrer sine kunder til at opsige deres hidtidige aftaler med New Mind | tellUs og tilbyder gratis oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer til visitnorway.com (48). |
| --- | --- |

(54)

Endelig påstår New Mind | tellUs også, at IN opfordrer sine kunder til at opsige deres hidtidige aftaler med New Mind | tellUs og tilbyder gratis oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer til visitnorway.com (48).

visitnorway.com

48

4.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (55) | Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3. |
| --- | --- |

(55)

Den 16. juli 2014 besluttede Tilsynsmyndigheden at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3.

| (56) | Tilsynsmyndigheden begrænsede imidlertid omfanget af den formelle undersøgelse til tre af de foranstaltninger, som klageren havde identificeret: i) den manglende regnskabsmæssige adskillelse af IN's kommercielle aktiviteter og den manglende omkostningsfordelingsmekanisme, ii) den tabte fortjeneste via IN's almennyttige aktiviteter, og iii) den påståede støtte ydet af IN til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af priser, der er for lave til at sikre en rimelig forrentning af investeringerne i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. |
| --- | --- |

(56)

Tilsynsmyndigheden begrænsede imidlertid omfanget af den formelle undersøgelse til tre af de foranstaltninger, som klageren havde identificeret: i) den manglende regnskabsmæssige adskillelse af IN's kommercielle aktiviteter og den manglende omkostningsfordelingsmekanisme, ii) den tabte fortjeneste via IN's almennyttige aktiviteter, og iii) den påståede støtte ydet af IN til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i form af priser, der er for lave til at sikre en rimelig forrentning af investeringerne i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester.

| (57) | Den generelle fritagelse for indkomstbeskatning til IN var ikke omfattet af indledningsbeslutningen (49). Der er blevet indledt en procedure for eksisterende støtte desangående. |
| --- | --- |

(57)

Den generelle fritagelse for indkomstbeskatning til IN var ikke omfattet af indledningsbeslutningen (49). Der er blevet indledt en procedure for eksisterende støtte desangående.

49

| (58) | Med hensyn til foranstaltningerne omfattet af indledningsbeslutningen var det Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering, at levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester udgjorde en økonomisk aktivitet, der var adskilt fra den blotte fremme af Norge som turistmål. Disse nye tjenester blev først udbudt til alle de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne pr. 1. januar 2014. Tilsynsmyndigheden konkluderede derfor, at foranstaltningerne, hvis de kunne betragtes som statsstøtte, ville udgøre ny støtte (50). |
| --- | --- |

(58)

Med hensyn til foranstaltningerne omfattet af indledningsbeslutningen var det Tilsynsmyndighedens foreløbige vurdering, at levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester udgjorde en økonomisk aktivitet, der var adskilt fra den blotte fremme af Norge som turistmål. Disse nye tjenester blev først udbudt til alle de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne pr. 1. januar 2014. Tilsynsmyndigheden konkluderede derfor, at foranstaltningerne, hvis de kunne betragtes som statsstøtte, ville udgøre ny støtte (50).

50

| (59) | Tilsynsmyndigheden mente ligeledes, at det ikke kunne udelukkes, at der var blevet ydet ny statsstøtte til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, hvis det blev fastslået, at IN ikke opkrævede en konkurrencedygtig markedspris for levering af tjenester til disse enheder. |
| --- | --- |

(59)

Tilsynsmyndigheden mente ligeledes, at det ikke kunne udelukkes, at der var blevet ydet ny statsstøtte til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, hvis det blev fastslået, at IN ikke opkrævede en konkurrencedygtig markedspris for levering af tjenester til disse enheder.

| (60) | Endelig nærede Tilsynsmyndigheden tvivl om, hvorvidt de påståede statsstøtteforanstaltninger kunne betragtes som forenelige i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), som støtte til fremme af turistaktiviteter (51). |
| --- | --- |

(60)

Endelig nærede Tilsynsmyndigheden tvivl om, hvorvidt de påståede statsstøtteforanstaltninger kunne betragtes som forenelige i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), som støtte til fremme af turistaktiviteter (51).

51

| (61) | I lyset af disse foreløbige konklusioner mente Tilsynsmyndigheden ikke, at den havde tilstrækkelige oplysninger til at udelukke, at der forekom statsstøtte, eller at den var uforenelig med EØS-aftalen. Kommissionen indledte derfor den formelle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(61)

I lyset af disse foreløbige konklusioner mente Tilsynsmyndigheden ikke, at den havde tilstrækkelige oplysninger til at udelukke, at der forekom statsstøtte, eller at den var uforenelig med EØS-aftalen. Kommissionen indledte derfor den formelle undersøgelsesprocedure.

5.   DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER TIL INDLEDNINGSBESLUTNINGEN

DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER TIL INDLEDNINGSBESLUTNINGEN

| (62) | Der blev kun fremsendt bemærkninger til indledningsbeslutningen af klageren, New Mind | tellUs. |
| --- | --- |

(62)

Der blev kun fremsendt bemærkninger til indledningsbeslutningen af klageren, New Mind | tellUs.

| (63) | Med hensyn til realiteten understreger klageren, at IN er trådt ind på et allerede velfungerende marked for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester, som er økonomiske tjenester. Myndighederne har ikke anmodet IN om at indtræde på dette marked, hvilket ville være i strid med IN's primære opgave, nemlig at fremme privat iværksætteri. |
| --- | --- |

(63)

Med hensyn til realiteten understreger klageren, at IN er trådt ind på et allerede velfungerende marked for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester, som er økonomiske tjenester. Myndighederne har ikke anmodet IN om at indtræde på dette marked, hvilket ville være i strid med IN's primære opgave, nemlig at fremme privat iværksætteri.

| (64) | New Mind | tellUs er enig i Tilsynsmyndighedens foreløbige konklusioner om forekomsten af statsmidler, tilregnelse til staten, selektivitet og potentiel fordrejning af konkurrencevilkårene. |
| --- | --- |

(64)

New Mind | tellUs er enig i Tilsynsmyndighedens foreløbige konklusioner om forekomsten af statsmidler, tilregnelse til staten, selektivitet og potentiel fordrejning af konkurrencevilkårene.

| (65) | Med hensyn til forekomsten af en fordel mener klageren, at IN har krydssubsidieret sine webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. Dette skyldes, at der ikke er nogen behørig regnskabsmæssig adskillelse i IN, og at IN giver afkald på fortjeneste ved levering af disse økonomiske tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer. Klageren hævder ligeledes, at IN tilbyder gratis oversættelsestjenester (jf. betragtning 54 ovenfor). |
| --- | --- |

(65)

Med hensyn til forekomsten af en fordel mener klageren, at IN har krydssubsidieret sine webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. Dette skyldes, at der ikke er nogen behørig regnskabsmæssig adskillelse i IN, og at IN giver afkald på fortjeneste ved levering af disse økonomiske tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer. Klageren hævder ligeledes, at IN tilbyder gratis oversættelsestjenester (jf. betragtning 54 ovenfor).

| (66) | Med hensyn til den påståede støtte til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne anfører klageren, at de norske myndigheder ikke har orienteret dem om indledningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(66)

Med hensyn til den påståede støtte til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne anfører klageren, at de norske myndigheder ikke har orienteret dem om indledningsbeslutningen.

| (67) | Det anføres endvidere, at de udvalgte pilotkunder i pilotprojektfasen ikke betalte for de opnåede tjenester. Den prismodel, som IN indførte efterfølgende, dækker ikke alle relevante omkostninger, og den sikrer heller ikke en rimelig fortjeneste. IN har navnlig ikke inkluderet alle udviklingsomkostninger forbundet med infrastrukturen til den nye struktur (18 mio. NOK), og IN beregner ikke investeringsafkastet. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne opnår derfor en fordel. |
| --- | --- |

(67)

Det anføres endvidere, at de udvalgte pilotkunder i pilotprojektfasen ikke betalte for de opnåede tjenester. Den prismodel, som IN indførte efterfølgende, dækker ikke alle relevante omkostninger, og den sikrer heller ikke en rimelig fortjeneste. IN har navnlig ikke inkluderet alle udviklingsomkostninger forbundet med infrastrukturen til den nye struktur (18 mio. NOK), og IN beregner ikke investeringsafkastet. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne opnår derfor en fordel.

| (68) | Med hensyn til forenelighed hævder klageren, at der ikke er markedssvigt på det pågældende marked. Det forhold, at IN tilbyder gratis eller subsidierede oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer indhold til visitnorway.com-platformen, er desuden en tilknytningsbetingelse, hvilket er i strid med antitrustlovgivningen, og den påståede statsstøtte kan derfor ikke erklæres forenelig. |
| --- | --- |

(68)

Med hensyn til forenelighed hævder klageren, at der ikke er markedssvigt på det pågældende marked. Det forhold, at IN tilbyder gratis eller subsidierede oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer indhold til visitnorway.com-platformen, er desuden en tilknytningsbetingelse, hvilket er i strid med antitrustlovgivningen, og den påståede statsstøtte kan derfor ikke erklæres forenelig.

visitnorway.com

| (69) | Den 13. januar 2015 fremsendte klageren en kopi af 2015-budgetskrivelsen til Tilsynsmyndigheden (52). Efter klagerens opfattelse bekræfter denne skrivelse, at IN's aktiviteter inden for webstrukturer og tilhørende tjenester falder uden for IN's mandat, som er begrænset til generel fremme af Norge som et turistmål. |
| --- | --- |

(69)

Den 13. januar 2015 fremsendte klageren en kopi af 2015-budgetskrivelsen til Tilsynsmyndigheden (52). Efter klagerens opfattelse bekræfter denne skrivelse, at IN's aktiviteter inden for webstrukturer og tilhørende tjenester falder uden for IN's mandat, som er begrænset til generel fremme af Norge som et turistmål.

52

6.   BEMÆRKNINGER FRA DE NORSKE MYNDIGHEDER TIL INDLEDNINGSBESLUTNINGEN OG TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

BEMÆRKNINGER FRA DE NORSKE MYNDIGHEDER TIL INDLEDNINGSBESLUTNINGEN OG TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER

| (70) | De norske myndigheder anførte i deres svar på indledningsbeslutningen (53), at de pågældende foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, og at denne støtte, hvis nogen af foranstaltningerne udgør statsstøtte, skulle klassificeres som eksisterende støtte, da fremme af turisme i Norge var en af IN's forgængeres opgaver før undertegnelsen af EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(70)

De norske myndigheder anførte i deres svar på indledningsbeslutningen (53), at de pågældende foranstaltninger ikke udgør statsstøtte, og at denne støtte, hvis nogen af foranstaltningerne udgør statsstøtte, skulle klassificeres som eksisterende støtte, da fremme af turisme i Norge var en af IN's forgængeres opgaver før undertegnelsen af EØS-aftalen.

53

| (71) | Hvis det blev konstateret, at der var ydet ny støtte, skulle den subsidiært betragtes som forenelig med EØS-aftalen som kompensation for en SGEI eller under artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen som støtte til fremme af turistsektoren. |
| --- | --- |

(71)

Hvis det blev konstateret, at der var ydet ny støtte, skulle den subsidiært betragtes som forenelig med EØS-aftalen som kompensation for en SGEI eller under artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen som støtte til fremme af turistsektoren.

| (72) | De norske myndigheder anfører følgende: »hvis en økonomisk aktivitet kan adskilles fra det offentlige organs opgave, kan organet betragtes som en virksomhed i denne funktion. Alle aktiviteterne skal imidlertid betragtes som ikke-økonomiske, hvis aktiviteterne ikke kan adskilles fra hinanden« (54). På denne baggrund mener de norske myndigheder, at Tilsynsmyndigheden har misforstået de faktiske omstændigheder, da de pågældende tjenester, dvs. webinfrastrukturer og tilhørende tjenester, ikke tilbydes som særskilte tjenester, men kun som en integreret del af de tjenester, som tilbydes gennem visitnorway.com, der som helhed skal betragtes som en ikke-økonomisk aktivitet. Leveringen af disse tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer er omfattet af IN's opgave med at fremme Norge som et turistmål, der indgår i den nationale erhvervsfremmestrategi for turistsektoren. Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester kan derfor ikke vurderes særskilt, men kun som led i IN's markedsføringsaktiviteter. |
| --- | --- |

(72)

De norske myndigheder anfører følgende: »hvis en økonomisk aktivitet kan adskilles fra det offentlige organs opgave, kan organet betragtes som en virksomhed i denne funktion. Alle aktiviteterne skal imidlertid betragtes som ikke-økonomiske, hvis aktiviteterne ikke kan adskilles fra hinanden« (54). På denne baggrund mener de norske myndigheder, at Tilsynsmyndigheden har misforstået de faktiske omstændigheder, da de pågældende tjenester, dvs. webinfrastrukturer og tilhørende tjenester, ikke tilbydes som særskilte tjenester, men kun som en integreret del af de tjenester, som tilbydes gennem visitnorway.com, der som helhed skal betragtes som en ikke-økonomisk aktivitet. Leveringen af disse tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer er omfattet af IN's opgave med at fremme Norge som et turistmål, der indgår i den nationale erhvervsfremmestrategi for turistsektoren. Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester kan derfor ikke vurderes særskilt, men kun som led i IN's markedsføringsaktiviteter.

54

visitnorway.com

| (73) | Når IN indgår aftaler om levering af brugerbetalte tjenester, anvender det under alle omstændigheder en grundlæggende omkostningsmodel for at sikre, at der tages hensyn til alle IN's relevante omkostninger forbundet med tjenesterne. Denne metode blev kodificeret i retningslinjerne for brugerbetaling — »Guidelines for user payments«, udarbejdet på grundlag af 2011-budgetskrivelsen for IN (55), og IN har anvendt denne metode siden 2011. IN har ligeledes anvendt denne omkostningsfordelingsmetode i premiumpartnerskabsaftalerne og således givet IN mulighed for at dække alle omkostninger forbundet med premiumaftalerne. IN har ligeledes inkluderet en forventet fortjeneste på [... % til ... %] i deres budget og priser. De norske myndigheder har også forklaret, at turistsektoren og navnlig markedet for webinfrastrukturtjenester er en meget dynamisk sektor. IN og visitnorway.com skal derfor tilpasse de udbudte tjenester til den teknologiske udvikling og markedsudviklingen. |
| --- | --- |

(73)

Når IN indgår aftaler om levering af brugerbetalte tjenester, anvender det under alle omstændigheder en grundlæggende omkostningsmodel for at sikre, at der tages hensyn til alle IN's relevante omkostninger forbundet med tjenesterne. Denne metode blev kodificeret i retningslinjerne for brugerbetaling — »Guidelines for user payments«, udarbejdet på grundlag af 2011-budgetskrivelsen for IN (55), og IN har anvendt denne metode siden 2011. IN har ligeledes anvendt denne omkostningsfordelingsmetode i premiumpartnerskabsaftalerne og således givet IN mulighed for at dække alle omkostninger forbundet med premiumaftalerne. IN har ligeledes inkluderet en forventet fortjeneste på [... % til ... %] i deres budget og priser. De norske myndigheder har også forklaret, at turistsektoren og navnlig markedet for webinfrastrukturtjenester er en meget dynamisk sektor. IN og visitnorway.com skal derfor tilpasse de udbudte tjenester til den teknologiske udvikling og markedsudviklingen.

55

visitnorway.com

| (74) | Med hensyn til forenelighed hævder de norske myndigheder, at SGEI-reglerne finder anvendelse. Ifølge de norske myndigheder skulle denne støtte vurderes på grundlag af SGEI-reglerne om forenelighed (56), hvis de pågældende tjenester blev betragtet som økonomiske aktiviteter og det blev konstateret, at der var ydet støtte. Efter de norske myndigheders opfattelse er leveringen af disse tjenester i overensstemmelse med ånden i Kommissionens beslutning 2012/21/EU (57). |
| --- | --- |

(74)

Med hensyn til forenelighed hævder de norske myndigheder, at SGEI-reglerne finder anvendelse. Ifølge de norske myndigheder skulle denne støtte vurderes på grundlag af SGEI-reglerne om forenelighed (56), hvis de pågældende tjenester blev betragtet som økonomiske aktiviteter og det blev konstateret, at der var ydet støtte. Efter de norske myndigheders opfattelse er leveringen af disse tjenester i overensstemmelse med ånden i Kommissionens beslutning 2012/21/EU (57).

56

57

| (75) | De norske myndigheder gør ligeledes gældende, at de pågældende foranstaltninger bør erklæres forenelige med EØS-aftalen efter artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen som statsstøtte til fremme af turistsektoren. |
| --- | --- |

(75)

De norske myndigheder gør ligeledes gældende, at de pågældende foranstaltninger bør erklæres forenelige med EØS-aftalen efter artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen som statsstøtte til fremme af turistsektoren.

| (76) | De norske myndigheder understreger, at det forhold, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har fået adgang til platformene, har øget konkurrencen på markedet for destinator-tjenester i efterfølgende omsætningsled. Der skal tages højde herfor for at opveje mulige negative virkninger af den påståede støtte. De norske myndigheder forklarer, at da visitnorway.com indsamler oplysninger om rejseprodukter fra alle potentielle konkurrenter, dvs. New Mind | tellUs eller CityBreak eller en anden potentiel virksomhed på markedet, er konkurrencepresset på dette marked blevet større. New Mind | tellUs var tidligere den eneste udbyder på markedet. IN tilbyder desuden platforme til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke konkurrerer med virksomheder uden for Norge. |
| --- | --- |

(76)

De norske myndigheder understreger, at det forhold, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har fået adgang til platformene, har øget konkurrencen på markedet for destinator-tjenester i efterfølgende omsætningsled. Der skal tages højde herfor for at opveje mulige negative virkninger af den påståede støtte. De norske myndigheder forklarer, at da visitnorway.com indsamler oplysninger om rejseprodukter fra alle potentielle konkurrenter, dvs. New Mind | tellUs eller CityBreak eller en anden potentiel virksomhed på markedet, er konkurrencepresset på dette marked blevet større. New Mind | tellUs var tidligere den eneste udbyder på markedet. IN tilbyder desuden platforme til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke konkurrerer med virksomheder uden for Norge.

destinator

visitnorway.com

| (77) | De norske myndigheder mener ikke, at IN tilbyder gratis oversættelsestjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der har undertegnet premiumaftaler, og de har redegjort for, hvordan IN dækker oversættelsesomkostninger i forskellige situationer. IN dækker generelt en del af de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers omkostninger til oversættelse af oplysninger af almen interesse som led i sin opgave med at fremme Norge som et turistmål. IN dækker imidlertid kun 50 % af omkostningerne til oversættelse forbundet med de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes seværdigheder (58). Denne regel gælder generelt for alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer. Med hensyn til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der har migreret til visitnorway.com (premiumpartnere), dækker IN imidlertid ikke nogen oversættelsesomkostninger. Premiumpartnerne mister med andre ord oversættelsesfaciliteterne. I modsætning til klagerens påstand er der således intet incitament til at undertegne en premiumpartnerskabsaftale for at modtage kompensation for oversættelsesomkostninger. |
| --- | --- |

(77)

De norske myndigheder mener ikke, at IN tilbyder gratis oversættelsestjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der har undertegnet premiumaftaler, og de har redegjort for, hvordan IN dækker oversættelsesomkostninger i forskellige situationer. IN dækker generelt en del af de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationers omkostninger til oversættelse af oplysninger af almen interesse som led i sin opgave med at fremme Norge som et turistmål. IN dækker imidlertid kun 50 % af omkostningerne til oversættelse forbundet med de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes seværdigheder (58). Denne regel gælder generelt for alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer. Med hensyn til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der har migreret til visitnorway.com (premiumpartnere), dækker IN imidlertid ikke nogen oversættelsesomkostninger. Premiumpartnerne mister med andre ord oversættelsesfaciliteterne. I modsætning til klagerens påstand er der således intet incitament til at undertegne en premiumpartnerskabsaftale for at modtage kompensation for oversættelsesomkostninger.

58

visitnorway.com

| (78) | Som svar på klagerens bemærkninger understreger de norske myndigheder, at IN ikke konkurrerer med New Mind | tellUs. Det er korrekt, at tildelingen af adgang til visitnorway.com til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har betydet, at tjenester, der tidligere blev udbudt af eksterne IT-virksomheder, er blevet delvis overflødige, men IN konkurrerer ikke direkte med klageren. IN erstatter med andre ord ikke New Mind | tellUs som IT-leverandør, men nogle af funktionaliteterne (såsom tellUs' søge-funktionalitet) er ikke længere nødvendige eller teknisk mulige. |
| --- | --- |

(78)

Som svar på klagerens bemærkninger understreger de norske myndigheder, at IN ikke konkurrerer med New Mind | tellUs. Det er korrekt, at tildelingen af adgang til visitnorway.com til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har betydet, at tjenester, der tidligere blev udbudt af eksterne IT-virksomheder, er blevet delvis overflødige, men IN konkurrerer ikke direkte med klageren. IN erstatter med andre ord ikke New Mind | tellUs som IT-leverandør, men nogle af funktionaliteterne (såsom tellUs' søge-funktionalitet) er ikke længere nødvendige eller teknisk mulige.

visitnorway.com

søge

| (79) | De norske myndigheder har ligeledes forelagt dokumentation for Tilsynsmyndigheden, der viser, at IN har orienteret de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne om indledningsbeslutningen. IN fremsendte e-mail til alle premiumpartnere (modtagere af den påståede statsstøtte), og der blev ligeledes henvist til indledningsbeslutningen på IN's websted (59). |
| --- | --- |

(79)

De norske myndigheder har ligeledes forelagt dokumentation for Tilsynsmyndigheden, der viser, at IN har orienteret de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne om indledningsbeslutningen. IN fremsendte e-mail til alle premiumpartnere (modtagere af den påståede statsstøtte), og der blev ligeledes henvist til indledningsbeslutningen på IN's websted (59).

59

| (80) | Endelig mente de norske myndigheder som svar på den seneste e-mail modtaget fra klageren (60) (omhandlet i betragtning 69 ovenfor), at det spørgsmål, som New Mind | tellUs havde rejst, allerede var blevet behørig besvaret. Der var således ikke behov for yderligere præciseringer (61). |
| --- | --- |

(80)

Endelig mente de norske myndigheder som svar på den seneste e-mail modtaget fra klageren (60) (omhandlet i betragtning 69 ovenfor), at det spørgsmål, som New Mind | tellUs havde rejst, allerede var blevet behørig besvaret. Der var således ikke behov for yderligere præciseringer (61).

60

61

II.   VURDERING

VURDERING

1.   FOREKOMST AF STATSSTØTTE

FOREKOMST AF STATSSTØTTE

| (81) | EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, har følgende ordlyd:

  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.« |
| --- | --- |

(81)

EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, har følgende ordlyd:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

| (82) | En foranstaltning udgør statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, hvis den opfylder fire betingelser. For det første skal foranstaltningen finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler. For det andet skal foranstaltningen give støttemodtageren en fordel. For det tredje skal foranstaltningen begunstige bestemte virksomheder eller erhvervsgrene. For det fjerde skal foranstaltningen kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter og fordreje konkurrencevilkårene i EØS. |
| --- | --- |

(82)

En foranstaltning udgør statsstøtte efter artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, hvis den opfylder fire betingelser. For det første skal foranstaltningen finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler. For det andet skal foranstaltningen give støttemodtageren en fordel. For det tredje skal foranstaltningen begunstige bestemte virksomheder eller erhvervsgrene. For det fjerde skal foranstaltningen kunne påvirke samhandelen mellem de kontraherende parter og fordreje konkurrencevilkårene i EØS.

| (83) | For at kunne betragtes som statsstøtte skal alle de kumulative betingelser i artikel 61, stk. 1, være opfyldt (62). |
| --- | --- |

(83)

For at kunne betragtes som statsstøtte skal alle de kumulative betingelser i artikel 61, stk. 1, være opfyldt (62).

62

1.1.   BESLUTNINGENS OMFANG

| (84) | Indledningsbeslutningen vedrører påstået statsstøtte til fordel for IN og til fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. På baggrund af oplysningerne modtaget fra klageren og de norske myndigheder rettede Tilsynsmyndigheden fokus mod IN's levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premiumpartnerskabsaftalerne. |
| --- | --- |

(84)

Indledningsbeslutningen vedrører påstået statsstøtte til fordel for IN og til fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. På baggrund af oplysningerne modtaget fra klageren og de norske myndigheder rettede Tilsynsmyndigheden fokus mod IN's levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premiumpartnerskabsaftalerne.

| (85) | Under den formelle procedure har Tilsynsmyndigheden imidlertid konkluderet, at det ved vurderingen af IN's adfærd på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester også er nødvendigt at vurdere de øvrige kommercielle tjenester leveret af IN til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, dvs. fremme og markedsføring af specifikke indholdstjenester. Dette skyldes, at IN's forretningsplan for den nye struktur vedrører begge typer tjenester. |
| --- | --- |

(85)

Under den formelle procedure har Tilsynsmyndigheden imidlertid konkluderet, at det ved vurderingen af IN's adfærd på markedet for webinfrastrukturer og tilhørende tjenester også er nødvendigt at vurdere de øvrige kommercielle tjenester leveret af IN til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, dvs. fremme og markedsføring af specifikke indholdstjenester. Dette skyldes, at IN's forretningsplan for den nye struktur vedrører begge typer tjenester.

| (86) | Selv om indledningsbeslutningen ikke omfattede specifikke markedsføringstjenester og disse tjenester ikke er omfattet af denne beslutning, vil Tilsynsmyndigheden henvise til disse tjenester i nødvendigt omfang, når den skal træffe beslutning om de påståede statsstøtteforanstaltninger i forbindelse med webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. |
| --- | --- |

(86)

Selv om indledningsbeslutningen ikke omfattede specifikke markedsføringstjenester og disse tjenester ikke er omfattet af denne beslutning, vil Tilsynsmyndigheden henvise til disse tjenester i nødvendigt omfang, når den skal træffe beslutning om de påståede statsstøtteforanstaltninger i forbindelse med webinfrastrukturer og tilhørende tjenester.

1.2.   MULIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR IN

1.2.1.   
  Kan IN anses for at være en »virksomhed«?

Kan IN anses for at være en »virksomhed«?

| (87) | I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal foranstaltningerne begunstige visse virksomheder eller visse produktioner for at kunne udgøre statsstøtte. EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, finder kun anvendelse, når modtageren af støtten er en virksomhed. Det skal derfor undersøges, om IN er en virksomhed i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(87)

I henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal foranstaltningerne begunstige visse virksomheder eller visse produktioner for at kunne udgøre statsstøtte. EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, finder kun anvendelse, når modtageren af støtten er en virksomhed. Det skal derfor undersøges, om IN er en virksomhed i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

| (88) | Virksomheder er enheder, som udøver økonomisk virksomhed, uanset deres retlige form eller finansieringsmåde (63). Enhver virksomhed, der består i at udbyde varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, er økonomisk virksomhed (64). Alle enheder, som er retligt adskilt fra staten og udøver økonomisk virksomhed, anses for at være »virksomheder«. EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, finder anvendelse på alle offentlige og private virksomheder (65). |
| --- | --- |

(88)

Virksomheder er enheder, som udøver økonomisk virksomhed, uanset deres retlige form eller finansieringsmåde (63). Enhver virksomhed, der består i at udbyde varer og tjenesteydelser på et bestemt marked, er økonomisk virksomhed (64). Alle enheder, som er retligt adskilt fra staten og udøver økonomisk virksomhed, anses for at være »virksomheder«. EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, finder anvendelse på alle offentlige og private virksomheder (65).

63

64

65

| (89) | Hvis en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, anses den udelukkende for at være en virksomhed i forhold til disse specifikke tjenester uden henvisning til, hvordan enhedens andre aktiviteter bør klassificeres (66). |
| --- | --- |

(89)

Hvis en virksomhed udøver økonomisk virksomhed, anses den udelukkende for at være en virksomhed i forhold til disse specifikke tjenester uden henvisning til, hvordan enhedens andre aktiviteter bør klassificeres (66).

66

| (90) | De norske myndigheder har fastholdt, at leveringen af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester ikke kan defineres som en økonomisk aktivitet. Efter deres opfattelse kan disse tjenester ikke adskilles fra de tjenester, der udbydes til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne til fremme af Norge som et turistmål gennem visitnorway.com. Da udviklingen og forvaltningen af denne platform er i overensstemmelse med målet om at fremme Norge som et turistmål, og da denne generelle opgave ikke kan defineres som en økonomisk aktivitet, kan de pågældende IT-tjenester i dette tilfælde heller ikke defineres som en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(90)

De norske myndigheder har fastholdt, at leveringen af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester ikke kan defineres som en økonomisk aktivitet. Efter deres opfattelse kan disse tjenester ikke adskilles fra de tjenester, der udbydes til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne til fremme af Norge som et turistmål gennem visitnorway.com. Da udviklingen og forvaltningen af denne platform er i overensstemmelse med målet om at fremme Norge som et turistmål, og da denne generelle opgave ikke kan defineres som en økonomisk aktivitet, kan de pågældende IT-tjenester i dette tilfælde heller ikke defineres som en økonomisk aktivitet.

visitnorway.com

| (91) | Tilsynsmyndigheden er uenig i denne konklusion og bekræfter således sin foreløbige opfattelse i indledningsbeslutningen. |
| --- | --- |

(91)

Tilsynsmyndigheden er uenig i denne konklusion og bekræfter således sin foreløbige opfattelse i indledningsbeslutningen.

| (92) | Tilsynsmyndigheden bemærker for det første, at IN ifølge 2013-budgetskrivelsen (67) kan udøve både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, da der skelnes mellem finansieringen af disse aktiviteter. De økonomiske aktiviteter skal leveres på markedsvilkår og skal derfor finansieres af kunderne. I henhold til lovgivningen kan IN således levere økonomiske og ikke-økonomiske tjenester samtidigt. |
| --- | --- |

(92)

Tilsynsmyndigheden bemærker for det første, at IN ifølge 2013-budgetskrivelsen (67) kan udøve både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, da der skelnes mellem finansieringen af disse aktiviteter. De økonomiske aktiviteter skal leveres på markedsvilkår og skal derfor finansieres af kunderne. I henhold til lovgivningen kan IN således levere økonomiske og ikke-økonomiske tjenester samtidigt.

67

| (93) | For det andet mener Tilsynsmyndigheden ikke, at det forhold, at IN i forskellige situationer handler på vegne af staten for at sikre generel fremme af Norge og i denne forbindelse ikke udbyder tjenester eller varer på markedet, er en tilstrækkelig begrundelse for at konkludere, at IN ikke udbyder andre økonomiske tjenester i turistsektoren. |
| --- | --- |

(93)

For det andet mener Tilsynsmyndigheden ikke, at det forhold, at IN i forskellige situationer handler på vegne af staten for at sikre generel fremme af Norge og i denne forbindelse ikke udbyder tjenester eller varer på markedet, er en tilstrækkelig begrundelse for at konkludere, at IN ikke udbyder andre økonomiske tjenester i turistsektoren.

| (94) | For det tredje er Tilsynsmyndigheden enig i, at fremme af Norge som et turistmål ikke er en økonomisk aktivitet. IN udbyder imidlertid tre forskellige typer tjenester på platformen. IN udbyder tjenester såsom markedsføring af generelt indhold om Norge, dvs. generel information om natlys, vejrforhold, landets geografiske karakteristika osv., men ligeledes specifikt turismeindhold, dvs. markedsføring af hoteller, restauranter eller andre virksomheder. Markedsføring af generel information om Norge er ikke en økonomisk aktivitet, men markedsføring af specifikke turistvirksomheder er en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(94)

For det tredje er Tilsynsmyndigheden enig i, at fremme af Norge som et turistmål ikke er en økonomisk aktivitet. IN udbyder imidlertid tre forskellige typer tjenester på platformen. IN udbyder tjenester såsom markedsføring af generelt indhold om Norge, dvs. generel information om natlys, vejrforhold, landets geografiske karakteristika osv., men ligeledes specifikt turismeindhold, dvs. markedsføring af hoteller, restauranter eller andre virksomheder. Markedsføring af generel information om Norge er ikke en økonomisk aktivitet, men markedsføring af specifikke turistvirksomheder er en økonomisk aktivitet.

| (95) | Tilsynsmyndigheden kan ikke acceptere argumentet om, at tilvejebringelse af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke udgør en økonomisk aktivitet, fordi det endelige mål er at tilvejebringe en ikke-økonomisk aktivitet, nemlig generel fremme af Norge som et turistmål. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at de norske myndigheders mål er relevant ved vurderingen af, om IN tilvejebringer en økonomisk aktivitet. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse indebærer fremme af private turistvirksomheder en økonomisk aktivitet. |
| --- | --- |

(95)

Tilsynsmyndigheden kan ikke acceptere argumentet om, at tilvejebringelse af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke udgør en økonomisk aktivitet, fordi det endelige mål er at tilvejebringe en ikke-økonomisk aktivitet, nemlig generel fremme af Norge som et turistmål. Tilsynsmyndigheden mener ikke, at de norske myndigheders mål er relevant ved vurderingen af, om IN tilvejebringer en økonomisk aktivitet. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse indebærer fremme af private turistvirksomheder en økonomisk aktivitet.

| (96) | Domstolen har i visse tilfælde medgivet, »at den virksomhed, der består i køb af produkter, således ikke kan adskilles fra den brug, der efterfølgende gøres af produkterne, med henblik på at vurdere arten af denne indkøbsvirksomhed, og at det er den økonomiske eller ikke-økonomiske karakter af den efterfølgende anvendelse af det købte produkt, der nødvendigvis bestemmer karakteren af den virksomhed, der består i køb« (68)
  . Tilsynsmyndigheden minder imidlertid om, at modtagerne af IN's IT-tjenester, de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, også anvender disse tjenester til at tilvejebringe både økonomiske og ikke-økonomiske tjenester. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne udøver generelle aktiviteter til fremme af turisme inden for deres respektive områder, men ligeledes specifikke turistaktiviteter på vegne af deres aktionærer og kunder. Tilsynsmyndigheden konkluderer således, at IN tilvejebringer økonomiske tjenester. |
| --- | --- |

(96)

Domstolen har i visse tilfælde medgivet, »at den virksomhed, der består i køb af produkter, således ikke kan adskilles fra den brug, der efterfølgende gøres af produkterne, med henblik på at vurdere arten af denne indkøbsvirksomhed, og at det er den økonomiske eller ikke-økonomiske karakter af den efterfølgende anvendelse af det købte produkt, der nødvendigvis bestemmer karakteren af den virksomhed, der består i køb« (68)
  . Tilsynsmyndigheden minder imidlertid om, at modtagerne af IN's IT-tjenester, de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, også anvender disse tjenester til at tilvejebringe både økonomiske og ikke-økonomiske tjenester. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne udøver generelle aktiviteter til fremme af turisme inden for deres respektive områder, men ligeledes specifikke turistaktiviteter på vegne af deres aktionærer og kunder. Tilsynsmyndigheden konkluderer således, at IN tilvejebringer økonomiske tjenester.

68

.

| (97) | For det fjerde er Tilsynsmyndigheden i modsætning til de norske myndigheder, jf. deres argument i betragtning 90 ovenfor, ikke af den opfattelse, at det er nødvendigt at tilvejebringe webinfrastrukturer og tilhørende tjenester for at fremme Norge som et turistmål. Indtil 2013 lykkedes det rent faktisk IN at fremme turisme i Norge, selv om IN først begyndte at tilbyde disse webtjenester under premiumpartnerskabsaftalerne fra dette tidspunkt. Tilsynsmyndigheden understreger, at de norske myndigheder ikke har forelagt dokumentation for konklusionen om, at IN's indsats til fremme af turisme i landet vil være utilstrækkelig uden tilvejebringelse af de pågældende webtjenester gennem visitnorway.com. Tilsynsmyndigheden accepterer derfor ikke, at det også er nødvendigt at tilvejebringe webinfrastrukturer og tilhørende tjenester for at fremme Norge som et turistmål. Tilsynsmyndigheden kan således ikke se, at tjenesterne er uadskillelige. |
| --- | --- |

(97)

For det fjerde er Tilsynsmyndigheden i modsætning til de norske myndigheder, jf. deres argument i betragtning 90 ovenfor, ikke af den opfattelse, at det er nødvendigt at tilvejebringe webinfrastrukturer og tilhørende tjenester for at fremme Norge som et turistmål. Indtil 2013 lykkedes det rent faktisk IN at fremme turisme i Norge, selv om IN først begyndte at tilbyde disse webtjenester under premiumpartnerskabsaftalerne fra dette tidspunkt. Tilsynsmyndigheden understreger, at de norske myndigheder ikke har forelagt dokumentation for konklusionen om, at IN's indsats til fremme af turisme i landet vil være utilstrækkelig uden tilvejebringelse af de pågældende webtjenester gennem visitnorway.com. Tilsynsmyndigheden accepterer derfor ikke, at det også er nødvendigt at tilvejebringe webinfrastrukturer og tilhørende tjenester for at fremme Norge som et turistmål. Tilsynsmyndigheden kan således ikke se, at tjenesterne er uadskillelige.

visitnorway.com

| (98) | Tilsynsmyndigheden minder for det femte om, at en vigtig faktor ved vurderingen af, om en tjeneste er økonomisk, er, om der er konkurrence på det pågældende marked, dvs. om andre enheder udbyder de samme eller substituerbare varer og tjenester (69). Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester udbydes ligeledes af private operatører såsom klageren, og Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at denne betingelse er opfyldt i nærværende sag. |
| --- | --- |

(98)

Tilsynsmyndigheden minder for det femte om, at en vigtig faktor ved vurderingen af, om en tjeneste er økonomisk, er, om der er konkurrence på det pågældende marked, dvs. om andre enheder udbyder de samme eller substituerbare varer og tjenester (69). Webinfrastrukturer og tilhørende tjenester udbydes ligeledes af private operatører såsom klageren, og Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at denne betingelse er opfyldt i nærværende sag.

69

| (99) | Det understreges i Domstolens retspraksis, at økonomiske aktiviteter normalt udføres mod vederlag (70). Både klageren og IN udbyder webinfrastrukturer og tilhørende tjenester mod betaling, og Tilsynsmyndigheden mener derfor, at dette er en anden grund til, at disse tjenester bør betragtes som økonomiske. |
| --- | --- |

(99)

Det understreges i Domstolens retspraksis, at økonomiske aktiviteter normalt udføres mod vederlag (70). Både klageren og IN udbyder webinfrastrukturer og tilhørende tjenester mod betaling, og Tilsynsmyndigheden mener derfor, at dette er en anden grund til, at disse tjenester bør betragtes som økonomiske.

70

| (100) | Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse gælder denne konklusion, selv om IN ikke tilvejebringer webinfrastrukturer og tilhørende tjenester som en særskilt tjeneste. Når de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes websteder integreres i visitnorway.com, modtager de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne tjenester fra platformen, som de tidligere plejede at købe fra private operatører mod betaling. Det er således ikke relevant, om disse tjenester kun tilbydes til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og ikke til andre destinationsforvaltningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(100)

Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse gælder denne konklusion, selv om IN ikke tilvejebringer webinfrastrukturer og tilhørende tjenester som en særskilt tjeneste. Når de regionale turistråds og destinationsforvaltningsorganisationernes websteder integreres i visitnorway.com, modtager de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne tjenester fra platformen, som de tidligere plejede at købe fra private operatører mod betaling. Det er således ikke relevant, om disse tjenester kun tilbydes til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og ikke til andre destinationsforvaltningsvirksomheder.

visitnorway.com

| (101) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN er en virksomhed i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, når det leverer webinfrastrukturer og tilhørende tjenester. |
| --- | --- |

(101)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN er en virksomhed i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, når det leverer webinfrastrukturer og tilhørende tjenester.

1.2.2.   
  Økonomisk fordel

Økonomisk fordel

| (102) | Som allerede anført har de norske myndigheder påpeget, at tilvejebringelsen af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester skal ses i sammenhæng med IN's aktiviteter til fremme af turisme som led i det norske mål om at reducere antallet af regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og effektivisere turistsektoren. Tilsynsmyndigheden minder om, at der i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, ikke sondres ud fra grundene til eller formålet med de statslige interventioner, idet bestemmelsen definerer disse i kraft af deres virkninger (71). Domstolen har fastslået, at det følger, »at begrebet støtte er et objektivt begreb, ved hvis afgrænsning det alene har betydning, om en statslig foranstaltning giver en eller nogle virksomheder en fordel« (72). Formålet med den nye norske turismestruktur er således ikke relevant ved vurderingen af, om de påståede foranstaltninger indebærer en fordel og udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(102)

Som allerede anført har de norske myndigheder påpeget, at tilvejebringelsen af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester skal ses i sammenhæng med IN's aktiviteter til fremme af turisme som led i det norske mål om at reducere antallet af regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer og effektivisere turistsektoren. Tilsynsmyndigheden minder om, at der i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, ikke sondres ud fra grundene til eller formålet med de statslige interventioner, idet bestemmelsen definerer disse i kraft af deres virkninger (71). Domstolen har fastslået, at det følger, »at begrebet støtte er et objektivt begreb, ved hvis afgrænsning det alene har betydning, om en statslig foranstaltning giver en eller nogle virksomheder en fordel« (72). Formålet med den nye norske turismestruktur er således ikke relevant ved vurderingen af, om de påståede foranstaltninger indebærer en fordel og udgør statsstøtte.

71

72

| (103) | I denne sag afhænger forekomsten af en fordel af, i) om IN har krydssubsidieret sine økonomiske aktiviteter med offentlige midler modtaget for at kompensere for sine ikke-økonomiske aktiviteter, og ii) om IN har krævet et tilstrækkeligt kapitalafkast (rimelig fortjeneste) for de økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. |
| --- | --- |

(103)

I denne sag afhænger forekomsten af en fordel af, i) om IN har krydssubsidieret sine økonomiske aktiviteter med offentlige midler modtaget for at kompensere for sine ikke-økonomiske aktiviteter, og ii) om IN har krævet et tilstrækkeligt kapitalafkast (rimelig fortjeneste) for de økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne.

| (104) | Disse to spørgsmål vurderes i de to næste underafsnit. I forbindelse med vurderingen vil Tilsynsmyndigheden fastslå, om de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne købte tjenesterne fra IN til en pris, der lå under niveauet på et konkurrencepræget marked (dvs. markedskræfterne var sat ude af spil). Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er en rimelig reference for dette konkurrenceniveau en pris, der er tilstrækkelig høj til at dække de inkrementelle omkostninger, dvs. de variable omkostninger, der kan henføres direkte, og en passende andel af de fælles (faste) omkostninger samt en passende egenkapitalforrentning (73). |
| --- | --- |

(104)

Disse to spørgsmål vurderes i de to næste underafsnit. I forbindelse med vurderingen vil Tilsynsmyndigheden fastslå, om de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne købte tjenesterne fra IN til en pris, der lå under niveauet på et konkurrencepræget marked (dvs. markedskræfterne var sat ude af spil). Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er en rimelig reference for dette konkurrenceniveau en pris, der er tilstrækkelig høj til at dække de inkrementelle omkostninger, dvs. de variable omkostninger, der kan henføres direkte, og en passende andel af de fælles (faste) omkostninger samt en passende egenkapitalforrentning (73).

73

1.2.2.1.   Krydssubsidiering af webinfrastrukturerne og tilhørende tjenester

Krydssubsidiering af webinfrastrukturerne og tilhørende tjenester

| (105) | Hvis en virksomhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, bør der indføres et omkostningsregnskabssystem for at sikre, at de økonomiske aktiviteter ikke modtager støtte gennem statsmidler tildelt den pågældende enheds ikke-økonomiske aktiviteter (74). |
| --- | --- |

(105)

Hvis en virksomhed udøver både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, bør der indføres et omkostningsregnskabssystem for at sikre, at de økonomiske aktiviteter ikke modtager støtte gennem statsmidler tildelt den pågældende enheds ikke-økonomiske aktiviteter (74).

74

| (106) | Der bør indføres objektive og gennemskuelige omkostningsfordelingsmekanismer for at sikre, at statsmidler tildelt den pågældende enheds ikke-økonomiske aktiviteter ikke dækker inkrementelle omkostninger forbundet med de økonomiske aktiviteter. Hvis der ikke er indført sådanne mekanismer, kan økonomiske aktiviteter drage fordel af offentlige midler tildelt ikke-økonomiske aktiviteter. Udgifterne og indtægterne forbundet med de forskellige tjenester bør desuden fremgå af de interne regnskaber (75). |
| --- | --- |

(106)

Der bør indføres objektive og gennemskuelige omkostningsfordelingsmekanismer for at sikre, at statsmidler tildelt den pågældende enheds ikke-økonomiske aktiviteter ikke dækker inkrementelle omkostninger forbundet med de økonomiske aktiviteter. Hvis der ikke er indført sådanne mekanismer, kan økonomiske aktiviteter drage fordel af offentlige midler tildelt ikke-økonomiske aktiviteter. Udgifterne og indtægterne forbundet med de forskellige tjenester bør desuden fremgå af de interne regnskaber (75).

75

| (107) | Tilsynsmyndigheden vil derfor kontrollere, om IN havde indført en passende metode, der gjorde det muligt at adskille udgifter og indtægter forbundet med IN's økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter som et middel til at udelukke risikoen for krydssubsidiering mellem IN's forskellige aktiviteter. Tilsynsmyndigheden vil ligeledes vurdere IN's regnskaber for de økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. |
| --- | --- |

(107)

Tilsynsmyndigheden vil derfor kontrollere, om IN havde indført en passende metode, der gjorde det muligt at adskille udgifter og indtægter forbundet med IN's økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter som et middel til at udelukke risikoen for krydssubsidiering mellem IN's forskellige aktiviteter. Tilsynsmyndigheden vil ligeledes vurdere IN's regnskaber for de økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne.

Omkostningsfordelingsmekanisme

Omkostningsfordelingsmekanisme

| (108) | Som allerede anført skal en offentlig virksomhed, der udøver økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, indføre regnskabssystemer og -procedurer, der giver virksomheden mulighed for at bogføre alle inkrementelle omkostninger forbundet med leveringen af den økonomiske tjeneste i regnskabet for økonomiske aktiviteter (76). |
| --- | --- |

(108)

Som allerede anført skal en offentlig virksomhed, der udøver økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, indføre regnskabssystemer og -procedurer, der giver virksomheden mulighed for at bogføre alle inkrementelle omkostninger forbundet med leveringen af den økonomiske tjeneste i regnskabet for økonomiske aktiviteter (76).

76

| (109) | På baggrund af oplysningerne fra IN har Tilsynsmyndigheden konkluderet, at der er følgende fælles omkostninger: i) udviklingsomkostninger i forbindelse med projektet vedrørende den nye struktur, ii) generelle driftsomkostninger, dvs. opfølgning og administration, webmastersupport osv., og iii) tekniske omkostninger til drift af platformen, dvs. IT-konsulenter, årlige softwarelicensafgifter, vedligeholdelse af software og hardware osv. (77). |
| --- | --- |

(109)

På baggrund af oplysningerne fra IN har Tilsynsmyndigheden konkluderet, at der er følgende fælles omkostninger: i) udviklingsomkostninger i forbindelse med projektet vedrørende den nye struktur, ii) generelle driftsomkostninger, dvs. opfølgning og administration, webmastersupport osv., og iii) tekniske omkostninger til drift af platformen, dvs. IT-konsulenter, årlige softwarelicensafgifter, vedligeholdelse af software og hardware osv. (77).

77

| (110) | De norske myndigheder har forklaret, at udviklingsomkostningerne er omkostningerne forbundet med projektforvaltning, projektudvikling, teknisk udvikling og tekniske forbedringer, afprøvning og konsulenternes arbejde med at forberede visitnorway.com til projektet vedrørende den nye struktur. Udviklingsomkostningerne var ca. 18 mio. NOK i 2013 (78). |
| --- | --- |

(110)

De norske myndigheder har forklaret, at udviklingsomkostningerne er omkostningerne forbundet med projektforvaltning, projektudvikling, teknisk udvikling og tekniske forbedringer, afprøvning og konsulenternes arbejde med at forberede visitnorway.com til projektet vedrørende den nye struktur. Udviklingsomkostningerne var ca. 18 mio. NOK i 2013 (78).

udviklingsomkostningerne

visitnorway.com

78

| (111) | Ifølge de norske myndigheders svar på indledningsbeslutningen (79) blev der afsat 4 mio. NOK til de økonomiske tjenester leveret via platformen. Ifølge de forelagte oplysninger, hvor omkostningsdelingen er baseret på fuld gennemsigtighed mellem generel markedsføring og specifik markedsføring (80), kan langt størstedelen af de operationelle og tekniske omkostninger forbundet med den nye struktur (ca. 89 %) henføres under generel markedsføring af Norge (ikke-økonomisk aktivitet). IN's forretningsmodel omfattede derfor udviklingsomkostninger på 4 mio. NOK som investeringsomkostninger. De norske myndigheder har forelagt oplysninger, der bekræfter, at dette er en rimelig allokering til udviklingsomkostninger. IN har navnlig meddelt Tilsynsmyndigheden, at det ved screening af 15 766 redaktionelle sider og 19 000 annoncer er blevet beregnet, at 84,3 % af alle sidevisninger er defineret som generel markedsføring, og at 15,7 % af alle sidevisninger er virksomhedsspecifikke annoncer i perioden 23. marts 2014 til 23. marts 2015 (81). Størstedelen af udviklingsomkostningerne bør derfor afsættes til platformens ikke-økonomiske tjenester. |
| --- | --- |

(111)

Ifølge de norske myndigheders svar på indledningsbeslutningen (79) blev der afsat 4 mio. NOK til de økonomiske tjenester leveret via platformen. Ifølge de forelagte oplysninger, hvor omkostningsdelingen er baseret på fuld gennemsigtighed mellem generel markedsføring og specifik markedsføring (80), kan langt størstedelen af de operationelle og tekniske omkostninger forbundet med den nye struktur (ca. 89 %) henføres under generel markedsføring af Norge (ikke-økonomisk aktivitet). IN's forretningsmodel omfattede derfor udviklingsomkostninger på 4 mio. NOK som investeringsomkostninger. De norske myndigheder har forelagt oplysninger, der bekræfter, at dette er en rimelig allokering til udviklingsomkostninger. IN har navnlig meddelt Tilsynsmyndigheden, at det ved screening af 15 766 redaktionelle sider og 19 000 annoncer er blevet beregnet, at 84,3 % af alle sidevisninger er defineret som generel markedsføring, og at 15,7 % af alle sidevisninger er virksomhedsspecifikke annoncer i perioden 23. marts 2014 til 23. marts 2015 (81). Størstedelen af udviklingsomkostningerne bør derfor afsættes til platformens ikke-økonomiske tjenester.

79

80

81

| (112) | På baggrund af ovennævnte forelagte oplysninger bemærker Tilsynsmyndigheden, at over 20 % af udviklingsomkostningerne er afsat til IN's økonomiske tjenester, hvilket overstiger den faktiske andel af omkostningerne til markedsføring af ovennævnte specifikke indhold. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at allokeringen af 4 mio. NOK til forretningsmodellen med premiumpartnerskabsaftaler er rimelig og begrundet. |
| --- | --- |

(112)

På baggrund af ovennævnte forelagte oplysninger bemærker Tilsynsmyndigheden, at over 20 % af udviklingsomkostningerne er afsat til IN's økonomiske tjenester, hvilket overstiger den faktiske andel af omkostningerne til markedsføring af ovennævnte specifikke indhold. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at allokeringen af 4 mio. NOK til forretningsmodellen med premiumpartnerskabsaftaler er rimelig og begrundet.

| (113) | Klageren gør imidlertid gældende, at udviklingsomkostningerne ligeledes bør omfatte en del af omkostningerne til etablering af selve platformen i 2007. |
| --- | --- |

(113)

Klageren gør imidlertid gældende, at udviklingsomkostningerne ligeledes bør omfatte en del af omkostningerne til etablering af selve platformen i 2007.

| (114) | IN bekræfter, at disse omkostninger ikke er blevet inkluderet i omkostningsberegningen. IN gør gældende, at platformen allerede eksisterede, inden premiumaftalerne blev undertegnet, og at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne allerede havde samarbejdsaftaler og betalte et årligt partnergebyr, der bidrog til etableringen af platformen (82). Initialomkostningerne var desuden ikke inkluderet, da de ikke var kapitaliseret (83), hvilket er i overensstemmelse med de norske regnskabsstandarder (NRS 19) (84). NRS 19 vedrører relevante direkte omkostninger og kapitaliseringsomkostninger. I henhold til denne standard er det ikke nødvendigt at kapitalisere immaterielle aktiver, dvs. ikke-monetære aktiver uden fysisk substans, som virksomheden anvender i forbindelse med fremstilling eller salg af varer og tjenester. I overensstemmelse med disse regler er ingen af udviklingsomkostningerne i forbindelse med visitnorway.com således blevet kapitaliseret. |
| --- | --- |

(114)

IN bekræfter, at disse omkostninger ikke er blevet inkluderet i omkostningsberegningen. IN gør gældende, at platformen allerede eksisterede, inden premiumaftalerne blev undertegnet, og at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne allerede havde samarbejdsaftaler og betalte et årligt partnergebyr, der bidrog til etableringen af platformen (82). Initialomkostningerne var desuden ikke inkluderet, da de ikke var kapitaliseret (83), hvilket er i overensstemmelse med de norske regnskabsstandarder (NRS 19) (84). NRS 19 vedrører relevante direkte omkostninger og kapitaliseringsomkostninger. I henhold til denne standard er det ikke nødvendigt at kapitalisere immaterielle aktiver, dvs. ikke-monetære aktiver uden fysisk substans, som virksomheden anvender i forbindelse med fremstilling eller salg af varer og tjenester. I overensstemmelse med disse regler er ingen af udviklingsomkostningerne i forbindelse med visitnorway.com således blevet kapitaliseret.

82

83

84

visitnorway.com

| (115) | De norske myndigheder påpeger desuden, at en ny cloud-baseret DMS-platform for visitnorway.com vil blive implementeret i 2015. Den nuværende platform med alt indhold, rutiner, softwarelicenser osv. nedlukkes først ved udgangen af 2015. Kun tekst og billeder vil blive overført til den nye platform, og den gamle tekniske platform vil ikke længere have nogen værdi på grund af den tekniske udvikling på markedet. Ifølge IN er der således ingen økonomisk grund til at kapitalisere IT-projekter såsom visitnorway.com. |
| --- | --- |

(115)

De norske myndigheder påpeger desuden, at en ny cloud-baseret DMS-platform for visitnorway.com vil blive implementeret i 2015. Den nuværende platform med alt indhold, rutiner, softwarelicenser osv. nedlukkes først ved udgangen af 2015. Kun tekst og billeder vil blive overført til den nye platform, og den gamle tekniske platform vil ikke længere have nogen værdi på grund af den tekniske udvikling på markedet. Ifølge IN er der således ingen økonomisk grund til at kapitalisere IT-projekter såsom visitnorway.com.

visitnorway.com

visitnorway.com

| (116) | Tilsynsmyndigheden godtager dette argument, da det i henhold til de norske regnskabsstandarder ikke er nødvendigt at kapitalisere disse typer omkostninger. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at selv om det forhold, at alle virksomheder i Norge er berettiget til ikke at kapitalisere disse typer omkostninger, kunne betragtes som en fordel, er der ikke tale om en selektiv fordel. Foranstaltningen (muligheden for ikke at kapitalisere en omkostning) er åben for alle sektorer i økonomien, alle former for virksomheder og alle former for produktion. Ved afholdelse af udgifter omfattet af NRS 19-reglen udgør foranstaltningen derfor hverken en selektiv fordel eller statsstøtte (85). |
| --- | --- |

(116)

Tilsynsmyndigheden godtager dette argument, da det i henhold til de norske regnskabsstandarder ikke er nødvendigt at kapitalisere disse typer omkostninger. Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at selv om det forhold, at alle virksomheder i Norge er berettiget til ikke at kapitalisere disse typer omkostninger, kunne betragtes som en fordel, er der ikke tale om en selektiv fordel. Foranstaltningen (muligheden for ikke at kapitalisere en omkostning) er åben for alle sektorer i økonomien, alle former for virksomheder og alle former for produktion. Ved afholdelse af udgifter omfattet af NRS 19-reglen udgør foranstaltningen derfor hverken en selektiv fordel eller statsstøtte (85).

85

| (117) | Med hensyn til de generelle driftsomkostninger for perioden 2013-2018 anvender IN en metode baseret på fulde omkostninger pr. time til at fordele de forskellige omkostninger (86). Denne metode er baseret på de nævnte retningslinjer i betragtning 73 ovenfor, der er blevet vedtaget i og anvendt siden 2011. I henhold til denne metode er prisen for tjenester baseret på det antal timer, medarbejderne har lagt i leveringen af disse tjenester (87). IN's omkostninger pr. time omfatter direkte personaleomkostninger til den person, der udfører arbejdet, og de generalomkostninger, der skal afholdes for at sikre, at den pågældende medarbejder kan udføre sit arbejde (88). Generalomkostninger omfatter leje, kontor, telefoni, administration og fælles tjenester såsom finansiering, IT, HR osv. IN har siden 2014 forøget omkostningerne pr. time med 3 % for at sikre, at alle omkostninger fortsat dækkes ind (89). |
| --- | --- |

(117)

Med hensyn til de generelle driftsomkostninger for perioden 2013-2018 anvender IN en metode baseret på fulde omkostninger pr. time til at fordele de forskellige omkostninger (86). Denne metode er baseret på de nævnte retningslinjer i betragtning 73 ovenfor, der er blevet vedtaget i og anvendt siden 2011. I henhold til denne metode er prisen for tjenester baseret på det antal timer, medarbejderne har lagt i leveringen af disse tjenester (87). IN's omkostninger pr. time omfatter direkte personaleomkostninger til den person, der udfører arbejdet, og de generalomkostninger, der skal afholdes for at sikre, at den pågældende medarbejder kan udføre sit arbejde (88). Generalomkostninger omfatter leje, kontor, telefoni, administration og fælles tjenester såsom finansiering, IT, HR osv. IN har siden 2014 forøget omkostningerne pr. time med 3 % for at sikre, at alle omkostninger fortsat dækkes ind (89).

generelle driftsomkostninger

86

87

88

89

| (118) | Med denne metode sikrer IN, at de forskellige projekter finansieres via brugerbetaling, der dækker de omkostninger, som IN har afholdt i forbindelse med leveringen af tjenesten til de enkelte kunder. |
| --- | --- |

(118)

Med denne metode sikrer IN, at de forskellige projekter finansieres via brugerbetaling, der dækker de omkostninger, som IN har afholdt i forbindelse med leveringen af tjenesten til de enkelte kunder.

| (119) | Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er dette således — i hvert fald i denne sag — en tilstrækkelig metode til at fordele fælles omkostninger. |
| --- | --- |

(119)

Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse er dette således — i hvert fald i denne sag — en tilstrækkelig metode til at fordele fælles omkostninger.

| (120) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at omkostningen pr. time regnskabsmæssigt henført under de to pilotundersøgelser i pilotundersøgelsesperioden (2012-2013) var lavere end standardsatsen baseret på fulde omkostninger pr. time fastsat af IN (90). I denne reducerede timesats var der imidlertid taget højde for den tid, som de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne havde brugt på at tilvejebringe indhold, give feedback og yde bistand i forbindelse med udviklingen af den nye struktur (91). |
| --- | --- |

(120)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at omkostningen pr. time regnskabsmæssigt henført under de to pilotundersøgelser i pilotundersøgelsesperioden (2012-2013) var lavere end standardsatsen baseret på fulde omkostninger pr. time fastsat af IN (90). I denne reducerede timesats var der imidlertid taget højde for den tid, som de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne havde brugt på at tilvejebringe indhold, give feedback og yde bistand i forbindelse med udviklingen af den nye struktur (91).

90

91

| (121) | Med hensyn til fordelingen af tekniske omkostninger anvender IN en metode baseret på
  »omkostning pr. sidevisning«
   (92). I henhold til denne metode beregner IN omkostningen pr. sidevisning på platformen og beregner herefter den andel af de tekniske omkostninger, der skal betaledes af de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne baseret på deres faktiske andel af sidevisninger. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse giver denne metode IN mulighed for at fordele omkostningerne behørigt mellem generel markedsføring og kommercielle tjenester. I henhold til IN's forretningsplan vil denne metode til opkrævning af betaling for disse økonomiske tjenester ydet til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne blive anvendt frem til 2018. |
| --- | --- |

(121)

Med hensyn til fordelingen af tekniske omkostninger anvender IN en metode baseret på
  »omkostning pr. sidevisning«
   (92). I henhold til denne metode beregner IN omkostningen pr. sidevisning på platformen og beregner herefter den andel af de tekniske omkostninger, der skal betaledes af de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne baseret på deres faktiske andel af sidevisninger. Efter Tilsynsmyndighedens opfattelse giver denne metode IN mulighed for at fordele omkostningerne behørigt mellem generel markedsføring og kommercielle tjenester. I henhold til IN's forretningsplan vil denne metode til opkrævning af betaling for disse økonomiske tjenester ydet til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne blive anvendt frem til 2018.

tekniske omkostninger

»omkostning pr. sidevisning«

92

| (122) | Tilsynsmyndigheden er derfor af den opfattelse, at der er indført en objektiv og gennemskuelig omkostningsfordelingsmekanisme, der gør det muligt for IN at sikre, at indtægter fra økonomiske aktiviteter udelukkende anvendes til at dække udgifterne i tilknytning til disse aktiviteter (herunder inkrementelle omkostninger og en passende andel af de fælles omkostninger). |
| --- | --- |

(122)

Tilsynsmyndigheden er derfor af den opfattelse, at der er indført en objektiv og gennemskuelig omkostningsfordelingsmekanisme, der gør det muligt for IN at sikre, at indtægter fra økonomiske aktiviteter udelukkende anvendes til at dække udgifterne i tilknytning til disse aktiviteter (herunder inkrementelle omkostninger og en passende andel af de fælles omkostninger).

Adskillelse af regnskaber

Adskillelse af regnskaber

| (123) | Under den formelle undersøgelsesprocedure har de norske myndigheder givet Tilsynsmyndigheden yderligere oplysninger om IN's regnskabssystem. |
| --- | --- |

(123)

Under den formelle undersøgelsesprocedure har de norske myndigheder givet Tilsynsmyndigheden yderligere oplysninger om IN's regnskabssystem.

| (124) | IN's årsregnskab indeholder virksomhedens konsoliderede regnskab, herunder driftsregnskab, balance og noter i henhold til den norske regnskabslov. Dette regnskab revideres af en ekstern revisor, godkendes af IN's generalforsamling og indsendes til det norske nationale virksomhedsregister. Dette konsoliderede regnskab kan opdeles i otte forskellige underkonti, en for hver aktivitet/hvert program gennemført af IN (lån, midler, projekter osv.). Disse underkonti har særskilte driftsregnskaber og balancer. |
| --- | --- |

(124)

IN's årsregnskab indeholder virksomhedens konsoliderede regnskab, herunder driftsregnskab, balance og noter i henhold til den norske regnskabslov. Dette regnskab revideres af en ekstern revisor, godkendes af IN's generalforsamling og indsendes til det norske nationale virksomhedsregister. Dette konsoliderede regnskab kan opdeles i otte forskellige underkonti, en for hver aktivitet/hvert program gennemført af IN (lån, midler, projekter osv.). Disse underkonti har særskilte driftsregnskaber og balancer.

| (125) | Visitnorway.com er omfattet af kontoen for projektaktiviteter. IN har endvidere oplyst, at de enkelte projekter — som visitnorway.com — har en specifik underkonto. Projekterne har navnlig særskilte projektnumre for kommercielle eksterne aktiviteter (93). Det sikres således, at indtægterne og udgifterne forbundet med alle IN's aktiviteter kan klassificeres og bogføres korrekt. |
| --- | --- |

(125)

Visitnorway.com er omfattet af kontoen for projektaktiviteter. IN har endvidere oplyst, at de enkelte projekter — som visitnorway.com — har en specifik underkonto. Projekterne har navnlig særskilte projektnumre for kommercielle eksterne aktiviteter (93). Det sikres således, at indtægterne og udgifterne forbundet med alle IN's aktiviteter kan klassificeres og bogføres korrekt.

Visitnorway.com

visitnorway.com

93

| (126) | Visitnorway.com har fire projektkonti, og IN kan fordele alle udgifter og indtægter forbundet med driften af platformen på disse konti (94). De fire underkonti er: i) redaktionelle driftstjenester, eksterne konsulenter, ii) opgraderings- og vedligeholdelsestjenester, eksterne konsulenter, iii) teknisk drift, eksterne konsulenter, og iv) nye struktur, eksterne tjenester (95). Udgifterne og indtægterne forbundet med premiumaftaler kodificeres i projektkontoen for den nye struktur, eksterne tjenester (96). |
| --- | --- |

(126)

Visitnorway.com har fire projektkonti, og IN kan fordele alle udgifter og indtægter forbundet med driften af platformen på disse konti (94). De fire underkonti er: i) redaktionelle driftstjenester, eksterne konsulenter, ii) opgraderings- og vedligeholdelsestjenester, eksterne konsulenter, iii) teknisk drift, eksterne konsulenter, og iv) nye struktur, eksterne tjenester (95). Udgifterne og indtægterne forbundet med premiumaftaler kodificeres i projektkontoen for den nye struktur, eksterne tjenester (96).

Visitnorway.com

94

95

96

| (127) | Disse fire underkonti for projektet indeholder udgifter og indtægter for visitnorway.com-platformen som helhed. Udgifter og indtægter forbundet med økonomiske og ikke-økonomiske tjenester identificeres klart, men kodificeres sammen. Tilsynsmyndigheden har ikke konstateret tegn på, at udgifter og indtægter ikke er blevet identificeret korrekt som økonomiske eller ikke-økonomiske. Det kan derfor konkluderes, at der ikke er nogen formel adskillelse af regnskaber, men udgifter og indtægter forbundet med de forskellige former for tjenester kan stadig identificeres klart. |
| --- | --- |

(127)

Disse fire underkonti for projektet indeholder udgifter og indtægter for visitnorway.com-platformen som helhed. Udgifter og indtægter forbundet med økonomiske og ikke-økonomiske tjenester identificeres klart, men kodificeres sammen. Tilsynsmyndigheden har ikke konstateret tegn på, at udgifter og indtægter ikke er blevet identificeret korrekt som økonomiske eller ikke-økonomiske. Det kan derfor konkluderes, at der ikke er nogen formel adskillelse af regnskaber, men udgifter og indtægter forbundet med de forskellige former for tjenester kan stadig identificeres klart.

visitnorway.com

formel

| (128) | Under den formelle undersøgelsesprocedure (97) har IN forpligtet sig til at øge gennemskueligheden af regnskabssystemet for økonomiske aktiviteter relateret til turistsektoren, og IN har forpligtet sig til at føre mere detaljerede regnskaber pr. 1. januar 2014. |
| --- | --- |

(128)

Under den formelle undersøgelsesprocedure (97) har IN forpligtet sig til at øge gennemskueligheden af regnskabssystemet for økonomiske aktiviteter relateret til turistsektoren, og IN har forpligtet sig til at føre mere detaljerede regnskaber pr. 1. januar 2014.

97

| (129) | For at sikre yderligere gennemskuelighed i sit nuværende regnskabssystem vil IN gennemgå de allerede eksisterende fire konti i visitnorway.com-projektkontoen. Indtægterne og udgifterne i de fire konti vil blive yderligere adskilt i økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter. Der vil således være en formel regnskabsadskillelse fra januar 2014. |
| --- | --- |

(129)

For at sikre yderligere gennemskuelighed i sit nuværende regnskabssystem vil IN gennemgå de allerede eksisterende fire konti i visitnorway.com-projektkontoen. Indtægterne og udgifterne i de fire konti vil blive yderligere adskilt i økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter. Der vil således være en formel regnskabsadskillelse fra januar 2014.

visitnorway.com

| (130) | Tilsynsmyndigheden mener, at en korrekt og formel adskillelse af konti pr. 1. januar 2014 vil være tilstrækkeligt til at forhindre krydssubsidiering af økonomiske tjenester leveret under premiumpartnerskabsaftalerne. Tilsynsmyndigheden bemærker, at IN før 2014 kun leverede økonomiske tjenester til kunderne i pilotprojekterne, og at IN pr. 1. januar 2014 tilbød kunderne i pilotprojekterne de samme priser som dem, der gælder i de øvrige premiumaftaler. |
| --- | --- |

(130)

Tilsynsmyndigheden mener, at en korrekt og formel adskillelse af konti pr. 1. januar 2014 vil være tilstrækkeligt til at forhindre krydssubsidiering af økonomiske tjenester leveret under premiumpartnerskabsaftalerne. Tilsynsmyndigheden bemærker, at IN før 2014 kun leverede økonomiske tjenester til kunderne i pilotprojekterne, og at IN pr. 1. januar 2014 tilbød kunderne i pilotprojekterne de samme priser som dem, der gælder i de øvrige premiumaftaler.

| (131) | Tilsynsmyndigheden understreger, at det forhold, at det rent faktisk er muligt at oprette otte konti, illustrerer, at det nuværende regnskab allerede er tilstrækkelig gennemskueligt. Tilsynsmyndigheden mener således, at det regnskabssystem, som IN har implementeret indtil dato, gør det muligt at adskille omkostningerne forbundet med de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester med tilstrækkelig stor sikkerhed, selv om der ikke er nogen formel regnskabsmæssig adskillelse mellem de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester. |
| --- | --- |

(131)

Tilsynsmyndigheden understreger, at det forhold, at det rent faktisk er muligt at oprette otte konti, illustrerer, at det nuværende regnskab allerede er tilstrækkelig gennemskueligt. Tilsynsmyndigheden mener således, at det regnskabssystem, som IN har implementeret indtil dato, gør det muligt at adskille omkostningerne forbundet med de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester med tilstrækkelig stor sikkerhed, selv om der ikke er nogen formel regnskabsmæssig adskillelse mellem de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester.

formel

| (132) | Tilsynsmyndigheden noterer sig de norske myndigheders forslag og konkluderer, at det nuværende regnskabssystem allerede gør det muligt at identificere de forskellige udgifter og indtægter forbundet med de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester leveret gennem visitnorway.com, og at der ikke er dokumentation for krydssubsidiering fra ikke-økonomiske til økonomiske aktiviteter. |
| --- | --- |

(132)

Tilsynsmyndigheden noterer sig de norske myndigheders forslag og konkluderer, at det nuværende regnskabssystem allerede gør det muligt at identificere de forskellige udgifter og indtægter forbundet med de økonomiske og ikke-økonomiske tjenester leveret gennem visitnorway.com, og at der ikke er dokumentation for krydssubsidiering fra ikke-økonomiske til økonomiske aktiviteter.

visitnorway.com

1.2.2.2.   Den påståede tabte fortjeneste

Den påståede tabte fortjeneste

| (133) | Offentlige virksomheder skal handle på markedet som almindelige økonomiske operatører (98). Ingen fordel i henhold til artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen ydes af staten, hvis en privat aktør kan forventes at handle på samme måde, dvs. når en offentlig virksomhed handler i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (MEIP) (99). |
| --- | --- |

(133)

Offentlige virksomheder skal handle på markedet som almindelige økonomiske operatører (98). Ingen fordel i henhold til artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen ydes af staten, hvis en privat aktør kan forventes at handle på samme måde, dvs. når en offentlig virksomhed handler i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (MEIP) (99).

98

99

| (134) | Enhver virksomhedsejer eller investor vil normalt kræve et afkast på sin investering i en kommerciel virksomhed (100). Denne forventning om rentabilitet er en normal og forventet forrentningsomkostning for virksomheden. Der er således ikke tale om en fordel finansieret ved hjælp af statsmidler, når en offentlig virksomhed dækker omkostninger (variable omkostninger og et passende bidrag til fælles omkostninger) samt en passende egenkapitalforrentning (101). |
| --- | --- |

(134)

Enhver virksomhedsejer eller investor vil normalt kræve et afkast på sin investering i en kommerciel virksomhed (100). Denne forventning om rentabilitet er en normal og forventet forrentningsomkostning for virksomheden. Der er således ikke tale om en fordel finansieret ved hjælp af statsmidler, når en offentlig virksomhed dækker omkostninger (variable omkostninger og et passende bidrag til fælles omkostninger) samt en passende egenkapitalforrentning (101).

100

101

| (135) | Tilsynsmyndigheden har allerede anført følgende i fremstillingsretningslinjerne: »Hvis en offentlig virksomhed giver et utilstrækkeligt afkast, kan EFTA-Tilsynsmyndigheden skønne, at forholdet indeholder støttelignende elementer, der bør vurderes i forhold til artikel 61. Under sådanne omstændigheder får den offentlige virksomhed i virkeligheden sin kapital til en billigere rente end markedsrenten, dvs. at der er tale om et tilskud« (102)
  . |
| --- | --- |

(135)

Tilsynsmyndigheden har allerede anført følgende i fremstillingsretningslinjerne: »Hvis en offentlig virksomhed giver et utilstrækkeligt afkast, kan EFTA-Tilsynsmyndigheden skønne, at forholdet indeholder støttelignende elementer, der bør vurderes i forhold til artikel 61. Under sådanne omstændigheder får den offentlige virksomhed i virkeligheden sin kapital til en billigere rente end markedsrenten, dvs. at der er tale om et tilskud« (102)
  .

102

.

| (136) | Tilsynsmyndigheden minder imidlertid også om følgende bestemmelse i retningslinjerne: »Når investor udøver sin vurdering inden for denne [vide] margin, kan den ikke antages at indebære statsstøtte.« Det er således »kun i de tilfælde, hvor der ikke foreligger objektive grunde til med rimelighed at forvente, at en investering vil give et passende afkast, som ville være acceptabelt for en privat investor i en tilsvarende privat virksomhed, der opererer under normale markedsbetingelser, at der er tale om statsstøtte, selv når finansieringen helt eller delvis sker med offentlige midler« (103). |
| --- | --- |

(136)

Tilsynsmyndigheden minder imidlertid også om følgende bestemmelse i retningslinjerne: »Når investor udøver sin vurdering inden for denne [vide] margin, kan den ikke antages at indebære statsstøtte.« Det er således »kun i de tilfælde, hvor der ikke foreligger objektive grunde til med rimelighed at forvente, at en investering vil give et passende afkast, som ville være acceptabelt for en privat investor i en tilsvarende privat virksomhed, der opererer under normale markedsbetingelser, at der er tale om statsstøtte, selv når finansieringen helt eller delvis sker med offentlige midler« (103).

103

| (137) | Tilsynsmyndigheden har således vurderet IN's prispolitik for de økonomiske tjenester leveret under pilotprojekterne samt under premiumpartnerskabsaftalerne gennem platformen visitnorway.com. Formålet er at vurdere, om IN's forretningsmodel for de IT-tjenester, der leveres inden for rammerne af den nye struktur for visitnorway.com (dvs. premiumpartnerskabsaftaler), var baseret på en forventning om en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(137)

Tilsynsmyndigheden har således vurderet IN's prispolitik for de økonomiske tjenester leveret under pilotprojekterne samt under premiumpartnerskabsaftalerne gennem platformen visitnorway.com. Formålet er at vurdere, om IN's forretningsmodel for de IT-tjenester, der leveres inden for rammerne af den nye struktur for visitnorway.com (dvs. premiumpartnerskabsaftaler), var baseret på en forventning om en rimelig fortjeneste.

visitnorway.com

visitnorway.com

| (138) | De norske myndigheder har forklaret (104), at IN's prispolitik sikrer, at alle relevante omkostninger dækkes, og at der opnås en rimelig fortjeneste via indtægterne fra de økonomiske aktiviteter (105). Selv om de mener, at IN's aktiviteter i denne sektor ikke er af økonomisk karakter, er de kommercielle aftaler udformet med henblik på at dække alle omkostninger samt generere en fortjeneste til IN. |
| --- | --- |

(138)

De norske myndigheder har forklaret (104), at IN's prispolitik sikrer, at alle relevante omkostninger dækkes, og at der opnås en rimelig fortjeneste via indtægterne fra de økonomiske aktiviteter (105). Selv om de mener, at IN's aktiviteter i denne sektor ikke er af økonomisk karakter, er de kommercielle aftaler udformet med henblik på at dække alle omkostninger samt generere en fortjeneste til IN.

104

105

| (139) | Baseret på ovennævnte omkostningsfordelingsmetode, jf. betragtning 108-122 ovenfor, har de norske myndigheder redegjort for den prismodel, der blev anvendt i pilotprojektfasen og i premiumpartnerskabsaftalerne, for at vise, at priserne for levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, er tilstrækkelig høje til at generere en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(139)

Baseret på ovennævnte omkostningsfordelingsmetode, jf. betragtning 108-122 ovenfor, har de norske myndigheder redegjort for den prismodel, der blev anvendt i pilotprojektfasen og i premiumpartnerskabsaftalerne, for at vise, at priserne for levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, er tilstrækkelig høje til at generere en rimelig fortjeneste.

| (140) | Denne rentabilitet er ikke baseret på platformen visitnorway.com som helhed (106), men på de økonomiske aktiviteters rentabilitet (økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premium- og standardaftalerne). IN's oprindelige forretningsplan for den nye struktur omfattede indtægter fra tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under to typer aftaler: i) premiumaftaler og ii) standardaftaler. |
| --- | --- |

(140)

Denne rentabilitet er ikke baseret på platformen visitnorway.com som helhed (106), men på de økonomiske aktiviteters rentabilitet (økonomiske tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premium- og standardaftalerne). IN's oprindelige forretningsplan for den nye struktur omfattede indtægter fra tjenester leveret til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under to typer aftaler: i) premiumaftaler og ii) standardaftaler.

visitnorway.com

106

| (141) | På baggrund af en detaljeret vurdering af de forelagte oplysninger er der ingen dokumentation for, at IN ikke forsøger at opnå en rimelig fortjeneste fra de kommercielle aftaler, herunder premiumaftalerne. Der er tværtimod dokumentation for, at IN rent faktisk forventede at opnå en fortjeneste fra disse økonomiske aktiviteter i perioden 2013-2018. IN har forelagt et forretningsmæssigt grundlag for Tilsynsmyndigheden baseret på de forventede udgifter og indtægter i tilknytning til de kommercielle aftaler, der viser en positiv nettonutidsværdi (107) på grundlag af en diskonteringssats på 7 %. I IN's forrentningsmodel blev nettofortjenesten anslået til mellem [... % og ... %] (108). |
| --- | --- |

(141)

På baggrund af en detaljeret vurdering af de forelagte oplysninger er der ingen dokumentation for, at IN ikke forsøger at opnå en rimelig fortjeneste fra de kommercielle aftaler, herunder premiumaftalerne. Der er tværtimod dokumentation for, at IN rent faktisk forventede at opnå en fortjeneste fra disse økonomiske aktiviteter i perioden 2013-2018. IN har forelagt et forretningsmæssigt grundlag for Tilsynsmyndigheden baseret på de forventede udgifter og indtægter i tilknytning til de kommercielle aftaler, der viser en positiv nettonutidsværdi (107) på grundlag af en diskonteringssats på 7 %. I IN's forrentningsmodel blev nettofortjenesten anslået til mellem [... % og ... %] (108).

107

108

| (142) | Under den formelle procedure har IN ligeledes forklaret (109), at IN skifter til et nyt cloud-baseret destinationsforvaltningssystem (DMS), hvor det har [...]. |
| --- | --- |

(142)

Under den formelle procedure har IN ligeledes forklaret (109), at IN skifter til et nyt cloud-baseret destinationsforvaltningssystem (DMS), hvor det har [...].

109

| (143) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at sammenligningen mellem en offentlig og en privat operatørs adfærd skal foretages i forhold til en privat operatørs handlemåde på tidspunktet for investeringen eller for udviklingen af forretningsplanen »i betragtning af de til rådighed stående oplysninger og til den forventelige udvikling på det tidspunkt« (110). De ændringer af visitnorway.com, som blev foretaget efter udarbejdelsen af forretningsmodellen for den nye struktur, er derfor ikke relevante for vurderingen af forekomsten af statsstøtte. Det relevante spørgsmål er, om den oprindelige forretningsmodel havde til formål at opnå en fortjeneste ved levering af tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

(143)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at sammenligningen mellem en offentlig og en privat operatørs adfærd skal foretages i forhold til en privat operatørs handlemåde på tidspunktet for investeringen eller for udviklingen af forretningsplanen »i betragtning af de til rådighed stående oplysninger og til den forventelige udvikling på det tidspunkt« (110). De ændringer af visitnorway.com, som blev foretaget efter udarbejdelsen af forretningsmodellen for den nye struktur, er derfor ikke relevante for vurderingen af forekomsten af statsstøtte. Det relevante spørgsmål er, om den oprindelige forretningsmodel havde til formål at opnå en fortjeneste ved levering af tjenester til regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer.

110

visitnorway.com

| (144) | I analysen af de to pilotprojekter — i Pilot Alfa-fasen — understreges det af de norske myndigheder, at VisitSørlandet og VisitTrondheim bidrog intensivt til udviklingen af modellen og brugte meget tid på projekterne. Bilag 6 til IN's svar på indledningsbeslutningen (111) indeholder en konkret liste over de typer yderligere opgaver, der blev udført af pilotkunderne i 2013 i forbindelse med planlægningen af en ny struktur for visitnorway.com. IN nævner bl.a. følgende yderligere opgaver, der blev udført af pilotkunderne: i) evaluering af, hvilket indhold der forsat skal være på platformen, ii) planlægning af overførslen af link fra eksisterende løsninger for at fastholde eksisterende indholds søgemaskineranking, iii) etablering/evaluering af grundlæggende struktur, forside, undersider og mappestruktur for indhold, der ikke er deres egne sider osv. |
| --- | --- |

(144)

I analysen af de to pilotprojekter — i Pilot Alfa-fasen — understreges det af de norske myndigheder, at VisitSørlandet og VisitTrondheim bidrog intensivt til udviklingen af modellen og brugte meget tid på projekterne. Bilag 6 til IN's svar på indledningsbeslutningen (111) indeholder en konkret liste over de typer yderligere opgaver, der blev udført af pilotkunderne i 2013 i forbindelse med planlægningen af en ny struktur for visitnorway.com. IN nævner bl.a. følgende yderligere opgaver, der blev udført af pilotkunderne: i) evaluering af, hvilket indhold der forsat skal være på platformen, ii) planlægning af overførslen af link fra eksisterende løsninger for at fastholde eksisterende indholds søgemaskineranking, iii) etablering/evaluering af grundlæggende struktur, forside, undersider og mappestruktur for indhold, der ikke er deres egne sider osv.

111

visitnorway.com

| (145) | Pilotprojekternes rentabilitet kan derfor ikke vurderes særskilt, men kun som led i et langsigtet projekt. Spørgsmålet er ikke, om IN opnår fortjeneste på kort sigt fra pilotprojekterne, men derimod om den nye struktur og premiumpartnerskabsaftalerne vil sikre rentabilitet på lang sigt (112). Pilotprojekter gennemføres i sagens natur ikke af offentlige eller private virksomheder i forventning om en hurtig fortjeneste, men derimod for at vurdere deres økonomiske og forretningsmæssige rationale (113). Det anerkendes i retspraksis, at der ikke automatisk er tale om statsstøtte, hver gang staten giver afkald på indtægter. I overensstemmelse med Domstolens (114) og Kommissionens praksis (115) mener Tilsynsmyndigheden rent faktisk ikke, at reducerede priser medfører statsstøtte, hvis de er objektivt berettigede af økonomiske hensyn. |
| --- | --- |

(145)

Pilotprojekternes rentabilitet kan derfor ikke vurderes særskilt, men kun som led i et langsigtet projekt. Spørgsmålet er ikke, om IN opnår fortjeneste på kort sigt fra pilotprojekterne, men derimod om den nye struktur og premiumpartnerskabsaftalerne vil sikre rentabilitet på lang sigt (112). Pilotprojekter gennemføres i sagens natur ikke af offentlige eller private virksomheder i forventning om en hurtig fortjeneste, men derimod for at vurdere deres økonomiske og forretningsmæssige rationale (113). Det anerkendes i retspraksis, at der ikke automatisk er tale om statsstøtte, hver gang staten giver afkald på indtægter. I overensstemmelse med Domstolens (114) og Kommissionens praksis (115) mener Tilsynsmyndigheden rent faktisk ikke, at reducerede priser medfører statsstøtte, hvis de er objektivt berettigede af økonomiske hensyn.

112

113

114

115

| (146) | Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at de to kunder i pilotprojektet siden 2014 er blevet tilbudt den samme prisstruktur i premiumpartnerskabsaftaler som de øvrige regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (116). Dette forklarer rent faktisk klagerens henvisning til »en prisstigning« mellem de gamle premiumaftaler og de nye premiumaftaler. I partnerskabsaftalerne undertegnet i 2014 fastsættes højere gebyrer i forhold til de opkrævede gebyrer i pilotfaserne (jf. betragtning 44 ovenfor) (117). |
| --- | --- |

(146)

Tilsynsmyndigheden bemærker desuden, at de to kunder i pilotprojektet siden 2014 er blevet tilbudt den samme prisstruktur i premiumpartnerskabsaftaler som de øvrige regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (116). Dette forklarer rent faktisk klagerens henvisning til »en prisstigning« mellem de gamle premiumaftaler og de nye premiumaftaler. I partnerskabsaftalerne undertegnet i 2014 fastsættes højere gebyrer i forhold til de opkrævede gebyrer i pilotfaserne (jf. betragtning 44 ovenfor) (117).

116

117

| (147) | De data, der er fremsendt til myndigheden (118), viser, at den oprindeligt forventede gennemsnitlige fortjeneste ved premiumpartnerskabsaftalerne for perioden 2013-2018 ([... % til ... %].) er i overensstemmelse med den margen, der opnås af private operatører, der udbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne (119). |
| --- | --- |

(147)

De data, der er fremsendt til myndigheden (118), viser, at den oprindeligt forventede gennemsnitlige fortjeneste ved premiumpartnerskabsaftalerne for perioden 2013-2018 ([... % til ... %].) er i overensstemmelse med den margen, der opnås af private operatører, der udbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne (119).

118

119

| (148) | IN har i sit svar på indledningsbeslutningen (120) forklaret, at selv om IN ikke kender sin konkurrents prismodeller, har IN ikke desto mindre indsamlet offentliggjorte årsregnskaber for de største webudviklingsselskaber, der leverer tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. Ifølge IN har private operatører, der udbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, en gennemsnitlig fortjenstmargen på [...] % (121). IN mener derfor fortsat, at den forventede fortjenstmargen på [... % til ... %] er i overensstemmelse med de margener, der opnås på markedet (122). |
| --- | --- |

(148)

IN har i sit svar på indledningsbeslutningen (120) forklaret, at selv om IN ikke kender sin konkurrents prismodeller, har IN ikke desto mindre indsamlet offentliggjorte årsregnskaber for de største webudviklingsselskaber, der leverer tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. Ifølge IN har private operatører, der udbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne, en gennemsnitlig fortjenstmargen på [...] % (121). IN mener derfor fortsat, at den forventede fortjenstmargen på [... % til ... %] er i overensstemmelse med de margener, der opnås på markedet (122).

120

121

122

| (149) | Tilsynsmyndigheden minder om, at sektorens gennemsnitlige afkast kan anvendes som en indikator for fravær af støtte (123). Tilsynsmyndigheden mener derfor, at en fortjenstmargen på [...] % ved levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester er acceptabel for en markedsinvestor, og at IN's forrentningsmodel var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(149)

Tilsynsmyndigheden minder om, at sektorens gennemsnitlige afkast kan anvendes som en indikator for fravær af støtte (123). Tilsynsmyndigheden mener derfor, at en fortjenstmargen på [...] % ved levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester er acceptabel for en markedsinvestor, og at IN's forrentningsmodel var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

123

| (150) | Endelig forelagde IN en række oplysninger (124) vedrørende argumentet fra klageren om, at visitnorway.com har en værdi i sig selv på grund af varemærket og domænet (en af de mest besøgte turistplatforme i Norge), hvilket ikke er blevet taget i betragtning. Tilsynsmyndigheden noterer sig klagerens argument om, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne også bør betale for den indirekte fortjeneste ved brug af varemærket visitnorway.com, da det har en økonomisk værdi. |
| --- | --- |

(150)

Endelig forelagde IN en række oplysninger (124) vedrørende argumentet fra klageren om, at visitnorway.com har en værdi i sig selv på grund af varemærket og domænet (en af de mest besøgte turistplatforme i Norge), hvilket ikke er blevet taget i betragtning. Tilsynsmyndigheden noterer sig klagerens argument om, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne også bør betale for den indirekte fortjeneste ved brug af varemærket visitnorway.com, da det har en økonomisk værdi.

124

visitnorway.com

visitnorway.com

| (151) | IN mener, at denne værdi er ubetydelig. Til støtte for sin konklusion hyrede IN en ekstern konsulent, NetNames, der anslog domænets værdi til 20 000 USD (125). Domænets værdi var baseret på en sammenligning med andre, men sammenlignelige, domæner. Under hensyntagen til omkostningerne til visitnorway.com bekræftede den eksterne ekspert IN's konklusioner om, at domænets værdi var ubetydelig. Tilsynsmyndigheden kan ikke se, at der er grundlag for at betvivle denne konklusion. |
| --- | --- |

(151)

IN mener, at denne værdi er ubetydelig. Til støtte for sin konklusion hyrede IN en ekstern konsulent, NetNames, der anslog domænets værdi til 20 000 USD (125). Domænets værdi var baseret på en sammenligning med andre, men sammenlignelige, domæner. Under hensyntagen til omkostningerne til visitnorway.com bekræftede den eksterne ekspert IN's konklusioner om, at domænets værdi var ubetydelig. Tilsynsmyndigheden kan ikke se, at der er grundlag for at betvivle denne konklusion.

125

visitnorway.com

| (152) | Tilsynsmyndigheden mener derfor, at IN handlede korrekt ved ikke at inkludere anvendelsen af varemærket visitnorway.com som en ekstraomkostning for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne. |
| --- | --- |

(152)

Tilsynsmyndigheden mener derfor, at IN handlede korrekt ved ikke at inkludere anvendelsen af varemærket visitnorway.com som en ekstraomkostning for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne.

visitnorway.com

| (153) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN's kommercielle aftaler, herunder premiumaftalerne, undertegnes i forventning om rentabilitet på længere sigt og i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (MEIP). |
| --- | --- |

(153)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN's kommercielle aftaler, herunder premiumaftalerne, undertegnes i forventning om rentabilitet på længere sigt og i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (MEIP).

1.2.3.   
  Konklusion

Konklusion

| (154) | Tilsynsmyndigheden konkluderer, at IN på tidspunktet for levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har en passende omkostningsfordelingsmekanisme og et passende regnskabssystem, der gør det muligt at identificere udgifter og indtægter forbundet med disse tjenester præcist. |
| --- | --- |

(154)

Tilsynsmyndigheden konkluderer, at IN på tidspunktet for levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har en passende omkostningsfordelingsmekanisme og et passende regnskabssystem, der gør det muligt at identificere udgifter og indtægter forbundet med disse tjenester præcist.

| (155) | Det fastslås ligeledes, at IN ikke har givet afkald på fortjeneste ved levering af disse tjenester. IN har handlet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(155)

Det fastslås ligeledes, at IN ikke har givet afkald på fortjeneste ved levering af disse tjenester. IN har handlet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (156) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN ikke har modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premiumpartnerskabsaftalerne. |
| --- | --- |

(156)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at IN ikke har modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, i forbindelse med levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne under premiumpartnerskabsaftalerne.

1.2.4.   
  Påstået statsstøtte til fordel for regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer

Påstået statsstøtte til fordel for regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer

1.2.5.   
  Kan regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer betragtes som »virksomheder«?

Kan regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer betragtes som »virksomheder«?

| (157) | Som allerede forklaret i betragtning 87 ovenfor finder EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, kun anvendelse, når modtagerne af støtten er virksomheder. |
| --- | --- |

(157)

Som allerede forklaret i betragtning 87 ovenfor finder EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, kun anvendelse, når modtagerne af støtten er virksomheder.

| (158) | Som allerede anført i betragtning 18 ovenfor bemærker Tilsynsmyndigheden, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke er etableret med det formål at maksimere enhedens eller aktionærernes fortjeneste, men for at styrke og fremme aktionærernes og kundernes forretningsaktiviteter. |
| --- | --- |

(158)

Som allerede anført i betragtning 18 ovenfor bemærker Tilsynsmyndigheden, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke er etableret med det formål at maksimere enhedens eller aktionærernes fortjeneste, men for at styrke og fremme aktionærernes og kundernes forretningsaktiviteter.

| (159) | Tilsynsmyndigheden minder imidlertid om, at anvendelsen af statsstøttereglerne ikke afhænger af, om enheden er etableret med henblik på at skabe overskud. I henhold til retspraksis kan ikke-profitorienterede enheder også levere varer og tjenesteydelser på et givet marked (126). Når det er tilfældet, er profitorienterede enheder underlagt statsstøttereglerne. |
| --- | --- |

(159)

Tilsynsmyndigheden minder imidlertid om, at anvendelsen af statsstøttereglerne ikke afhænger af, om enheden er etableret med henblik på at skabe overskud. I henhold til retspraksis kan ikke-profitorienterede enheder også levere varer og tjenesteydelser på et givet marked (126). Når det er tilfældet, er profitorienterede enheder underlagt statsstøttereglerne.

126

| (160) | Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i lighed med IN leverer økonomiske og ikke-økonomiske tjenester. Fremme af specifikke turisttjenester er en økonomisk aktivitet, jf. betragtning 28 ovenfor. Disse enheder betragtes derfor som virksomheder med hensyn til disse tjenester. |
| --- | --- |

(160)

Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne i lighed med IN leverer økonomiske og ikke-økonomiske tjenester. Fremme af specifikke turisttjenester er en økonomisk aktivitet, jf. betragtning 28 ovenfor. Disse enheder betragtes derfor som virksomheder med hensyn til disse tjenester.

1.2.6.   
  Forekomsten af en fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne

Forekomsten af en fordel for de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne

| (161) | IN har dokumenteret, at der ved undertegnelsen af premiumpartnerskabsaftalerne forventes en rimelig rentabilitet på lang sigt, selv om IN er en nonprofitorganisation. I IN's prismodel er afkastet fastsat til [... % til ... %] (jf. afsnit 1.2.2.2 ovenfor). Ifølge dataene fra IN er denne forventede rentabilitet også blevet opnået i praksis. Ifølge dataene har IN's investeringer i den nye struktur for visitnorway.com genereret en fortjeneste i 2013. I 2014 og 2015 forventes en negativ fortjeneste, men i perioden 2016-2018 forventes en stabil og rimelig fortjeneste. Den gennemsnitlige fortjeneste ligger på linje med den, der opnås af private operatører, der tilbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne (127). |
| --- | --- |

(161)

IN har dokumenteret, at der ved undertegnelsen af premiumpartnerskabsaftalerne forventes en rimelig rentabilitet på lang sigt, selv om IN er en nonprofitorganisation. I IN's prismodel er afkastet fastsat til [... % til ... %] (jf. afsnit 1.2.2.2 ovenfor). Ifølge dataene fra IN er denne forventede rentabilitet også blevet opnået i praksis. Ifølge dataene har IN's investeringer i den nye struktur for visitnorway.com genereret en fortjeneste i 2013. I 2014 og 2015 forventes en negativ fortjeneste, men i perioden 2016-2018 forventes en stabil og rimelig fortjeneste. Den gennemsnitlige fortjeneste ligger på linje med den, der opnås af private operatører, der tilbyder webtjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne (127).

visitnorway.com

127

| (162) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke har opnået nogen fordel ved at modtage webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til priser, der ligger under markedsprisen. |
| --- | --- |

(162)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke har opnået nogen fordel ved at modtage webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til priser, der ligger under markedsprisen.

| (163) | Desuagtet klagerens udtalelser, jf. betragtning 54 og 65 ovenfor, er Tilsynsmyndigheden blevet forsikret om, at der ikke leveres gratis oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer til IN. |
| --- | --- |

(163)

Desuagtet klagerens udtalelser, jf. betragtning 54 og 65 ovenfor, er Tilsynsmyndigheden blevet forsikret om, at der ikke leveres gratis oversættelsestjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der migrerer til IN.

| (164) | De norske myndigheder har forklaret, at premiumpartnerne ikke modtager gratis oversættelsestjenester, men at oversættelsesbistanden tværtimod er mindre end den bistand, der ydes til ikke-premiumpartnere, dvs. de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke migrerer til visitnorway.com, jf. betragtning 77 ovenfor. |
| --- | --- |

(164)

De norske myndigheder har forklaret, at premiumpartnerne ikke modtager gratis oversættelsestjenester, men at oversættelsesbistanden tværtimod er mindre end den bistand, der ydes til ikke-premiumpartnere, dvs. de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer, der ikke migrerer til visitnorway.com, jf. betragtning 77 ovenfor.

visitnorway.com

| (165) | På baggrund af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at den påståede tilknytningsbetingelse vedrørende indgåelse af premiumaftaler ikke eksisterer. |
| --- | --- |

(165)

På baggrund af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at den påståede tilknytningsbetingelse vedrørende indgåelse af premiumaftaler ikke eksisterer.

1.2.7.   
  Konklusion

Konklusion

| (166) | På denne baggrund finder Tilsynsmyndigheden, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke har modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, i forbindelse med modtagelse af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester fra IN. |
| --- | --- |

(166)

På denne baggrund finder Tilsynsmyndigheden, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne ikke har modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, i forbindelse med modtagelse af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester fra IN.

2.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (167) | Da Tilsynsmyndigheden nu har konkluderet, at hverken IN eller de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har opnået nogen fordel, er det ikke nødvendigt at vurdere, om de resterende betingelser i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er opfyldt — |
| --- | --- |

(167)

Da Tilsynsmyndigheden nu har konkluderet, at hverken IN eller de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har opnået nogen fordel, er det ikke nødvendigt at vurdere, om de resterende betingelser i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er opfyldt —

VEDTAGET DENNE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Innovasjon Norge har ikke modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, ved krydssubsidiering af sine webinfrastrukturer og tilhørende tjenester i turistsektoren med offentlige midler modtaget som kompensation for sine ikke-økonomiske tjenester i samme sektor, dvs. generel fremme af Norge som turistmål. Innovasjon Norge har haft en omkostningsfordelingsmekanisme og en regnskabsmetode, der i tilstrækkelig grad har gjort det muligt at identificere udgifterne og indtægterne knyttet til sine webinfrastrukturer og tilhørende tjenester.

2.   Innovasjon Norge har ikke modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, ved at give afkald på fortjeneste ved levering af webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne.

Artikel 2

De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har ikke modtaget statsstøtte som omhandlet i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, ved at opnå webinfrastrukturer og tilhørende tjenester til priser under konkurrencedygtige markedspriser.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Norge.

Artikel 4

Kun den engelske udgave af denne beslutning er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. november 2015.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Sven Erik SVEDMAN

Formand

Helga JÓNSDÓTTIR

Medlem af kollegiet

---

(1)  Dokument nr. 678002 og bilag til dokument nr. 678003-678007, 678010-678013 og 678017.

1

(2)  I oktober 2013 fusionerede den oprindelige klager, tellUs IT AS, med selskabet New Mind under navnet New Mind | tellUs. Se www.newmind.co.uk.

2

(3)  Offentliggjort i EUT C 334 af 25.9.2014, s. 8, og EØS-tillæg nr. 53 af 25.9.2014, s. 1.

3

(4)  Dokument nr. 720775 med 12 bilag (dokument nr. 720776-720788).

4

(5)  Dokument nr. 726058.

5

(6)  Dokument nr. 725167.

6

(7)  Dokument nr. 725174.

7

(8)  Dokument nr. 730559, 730560 og 730561.

8

(9)  Tilsynsmyndigheden har modtaget en række e-mail fra klageren og IN med yderligere oplysninger. TellUs sendte en e-mail den 1. januar 2015 (dokument nr. 734800). IN fremsendte en række e-mail: dokument nr. 742759 (mail af 16. januar 2015), 744264 (mail af 5. februar 2015), 753927 (mail af 14. april 2015), 754218 (mail af 17. april 2015), 757843 (mail af 20. maj 2015) og 758656 (mail af 29. maj 2015) og afholdt en telefonkonference med IN den 16. april 2015.

9

(10)  I 2013 havde visitnorway.com således 22,5 mio. besøg og 50 mio. sidevisninger og i 2014 21,3 mio. besøg og 50,3 mio. sidevisninger. Yderligere oplysninger findes på: http://www.slideshare.net/hanspetteraalmo/new-structure-for-destinations-on-visitnorwayvom og i dokument nr. 758656.

10

visitnorway.com

(11)  På norsk »Regionalt selskap«.

11

(12)  På norsk »Destinasjonsselskap«.

12

(13)  Tilsynsmyndigheden vil beskrive disse tjenester i afsnit 2.2 og 2.3 nedenfor.

13

(14)  LOV-2003-12-19-130 (på norsk »Lov om Innovasjon Norge«), findes på: http://lovdata.no/dokument/NL/lov/2003-12-19-130?q=lov+om+innovasjon+norge.

14

(15)  § 2 i loven om IN.

15

(16)  De opgaver, som IN udfører i øjeblikket, blev generelt set tidligere varetaget af de fire forgængerorganisationer: Norwegian Industrial and Regional Development Fund (»SND«), Government Consultative Office for Inventors (»SVO«), Norwegian Tourist Council (»NTC«) og Norwegian Export Council (»NEC«). På norsk: »Statens nærings- og distriktsutviklingsfond«, »Statens Veiledningskontor for Oppfinnere«, »Norges Turistråd« og »Norges Eksportråd«. Disse fire enheder blev nedlagt og fusioneret i IN i 2004.

16

(17)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

17

(18)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

18

(19)  Se »Regjeringens reiselivsstrategi. Destinasjon Norge. Nasjonal strategi for reiselivsnæringen«, det norske handels- og industriministerium, 10. april 2012, s. 44. Dette dokument blev fremsendt til Tilsynsmyndigheden som bilag 4 (dokument nr. 688216) til IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

19

(20)  Ibid.

20

(21)  Det anføres f.eks. i det regionale turistråd Visit Trondheim AS' forretningsprofil, at virksomheden ikke har til formål at sikre aktionærerne en direkte økonomisk fordel (fri oversættelse). På norsk:
  »Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte«
  (fremhævelse tilføjet). Se de offentligt tilgængelige oplysninger i Einingsregisteret, der indgår i Brønnøysundregistrene. Link: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

21

»Selskapet har ikke som formål å skaffe eierne direkte økonomisk utbytte«

Einingsregisteret

Brønnøysundregistrene

Med hensyn til det regionale turistråd Visit Sørlandet AS anføres det, at virksomheden ikke har til formål at opnå fortjeneste til aktionærerne. På norsk: »Områdemarkedsføring, profilering og merkevarebygging via tilrettelegging for salg og markedsføring for reiselivet på Sørlandet. Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte. Eventuelt overskudd skal benyttes til å fremme selskapets formål. Selskapet kan eie aksjer/andeler i andre selskap« (fremhævelse tilføjet). Se virksomhedens forretningsprofil, der er tilgængelig i Einingsregisteret, der indgår i Brønnøysundregistrene: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

Selskapets virksomhet tar ikke sikte på å skaffe aksjeeierne økonomisk utbytte

Einingsregisteret

Brønnøysundregistrene

(22)  Defineret som »systemer, der konsoliderer og distribuerer en lang række turistprodukter via forskellige kanaler og platforme, generelt rettet mod en specifik region til støtte for en destinationsforvaltningsorganisations aktiviteter i den pågældende region. DMS' bestræbelser på at anvende en kundeorienteret tilgang for at forvalte og markedsføre destinationen som en holistisk enhed, typisk gennem tilvejebringelse af omfattende destinationsrelaterede oplysninger, reservationer i realtid, destinationsforvaltningsredskaber med særlig fokus på støtte til små og uafhængige turismeudbydere«. Definitionen af »DMS« kan ses her: http://www.newmind.co.uk/technology-platform/destination-management-system.

22

(23)  Begrebet »destinationsforvaltningsvirksomheder« er en term, der anvendes i turistsektoren til at betegne professionelle servicevirksomheder, der tilbyder lokal viden, ekspertise og ressourcer, og som er specialiseret i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af begivenheder, aktiviteter, udflugter, transport osv. Denne term betegner generelt professionelle servicevirksomheder i rejsebranchen.

23

(24)  IN's brev af 20. december 2013 (dokument nr. 694258). Den Norske Turistforening, der var det fælles organ for staten og kommunale og private aktører i turistindustrien, blev etableret i 1903 og blev nedlagt i 1984. Den Norske Turistforenings markedsføringsindsats blev videreført af fonden NORTRA, der i 1999 ændrede navn til NTC. NTC's opgaver er siden 2004 blevet varetaget af IN efter fusionen af disse to enheder. Der blev ligeledes forelagt yderligere oplysninger om de enheder, der traditionelt har haft til opgave at fremme Norge som et turistmål, i IN's brev af 20. december 2013 (dokument nr. 694258).

24

(25)  Statsbudsjettet 2013 — oppdragsbrev Innovasjon Norge, s. 14. Findes på: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/nhd/vedlegg/brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf.

25

Statsbudsjettet 2014 — oppdragsbrev Innovasjon Norge. Findes på: https://www.regjeringen.no/contentassets/ab7b70cc80924f038a26a89417d0eb66/in_oppdragsbrev_2014.pdf.

Statsbudsjettet 2015 — oppdragsbrev Innovasjon Norge. Findes på: http://www.innovasjonnorge.no/PageFiles/2814818/Oppdragsbrev%20KLD%20(2).pdf.

(26)  Se »Regjeringens reiselivsstrategi. Verdifulle opplevelser. Nasjonal strategi for reiselivsnæringen«, det norske handels- og industriministerium, 18. december 2007. Bilag 1 (dokument nr. 688214) til IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

26

(27)  Ibid, punkt 7.5. Visitnorway.com, s. 68.

27

Visitnorway.com

(28)  Se »Regjeringens reiselivsstrategi. Destinasjon Norge. Nasjonal strategi for reiselivsnæringen«, det norske handels- og industriministerium, 10. april 2012. Bilag 4 (dokument nr. 688216) til IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213). Findes på: https://www.regjeringen.no/contentassets/1ce1d6cdcbac47739b3320a66817a2dd/lenke_til_strategien-engelsk.pdf.

28

(29)  Der findes yderligere oplysninger om projektplanen for en ny national turismestruktur udarbejdet af det norske ministerium for handel, industri og fiskeri (version 1.2 af 20. juni 2013): http://www.regjeringen.no/upload/NHD/Temasider/Reiseliv/Riktigprosjektplan.pdf.

29

(30)  Se fodnote 25 ovenfor.

30

(31)  Følgende anføres i 2014-budgetskrivelsen: »Innovasjon Norge skal videreudvikle den nationale turismeportal på webstedet visitnorway.com. [...]«.

31

visitnorway.com.

(32)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

32

(33)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

33

(34)  I modsætning til IN's databasetjenester udbydes New Mind | tellUs' løsning til alle virksomheder i turistsektoren (ikke kun de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne), og oplysningerne indført i databasen distribueres til en række forskellige mediekanaler på samme tid.

34

(35)  IN har i sit svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775) forklaret, at IN tilbyder den samme aftale til alle regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer (Tilsynsmyndigheden har modtaget en kopi af aftaleskabelonen). En række regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationer ønsker imidlertid ikke at undertegne premiumaftaler på grund af de begrænsninger, som IN pålægger. Eksempel: i) mange destinationsforvaltningsorganisationer føler det fremmedgørende at profilere deres region inden for den fælles, nationale ramme på webstedet visitnorway.com, ii) IN's redaktør kan stoppe eller ændre indhold, som en premiumpartner har offentliggjort på deres side, hvis der er en interessekonflikt, eller hvis indholdet ikke passer til visitnorway.com-webstedets profil, iii) hvis en destinationsforvaltningsorganisation lukker sine websteder, mister den sit domænenavn osv.

35

visitnorway.com

visitnorway.com

(36)  Det regionale turistråd blev oprettet som en regional virksomhed for Aust-Agder og Vest-Agder i 2010. Virksomheden ejes af de regionale og lokale myndigheder og en række private virksomheder såsom Color Line, Fjord Line, Amusement Park, osv. Se »Regjeringens reiselivsstrategi. Destinasjon Norge. Nasjonal strategi for reiselivsnæringen«. Se fodnote 19. Der findes yderligere oplysninger om virksomheden i Einingsregisteret, der indgår i Brønnøysundregistrene: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=993995282.

36

(37)  Visit Trondheim AS blev etableret i 1989 med henblik på at udvikle turistindustrien i Trondheim. Aktionærerne er Rezidor Hotels Norway AS (12,77 %), Bo-hotell AS (7,34 %), Realinvest AS (6,78 %) og andre (73,11 %).

37

Følgende anføres i forretningsprofilen: »Visit Trondheim er en rejsedestinationsvirksomhed for organisationer, institutioner, virksomheder og ministerier, som har interesser i turistindustrien i Trondheim og i Trondheimregionen. Udviklingen af rejsedestinationen skal koordineres med udviklingen i lokalsamfundet, virksomhederne og turismen. Visit Trondheim skal definere og levere hostingtjenester, markedsføre profiler og sælge, markedsføre og bidrage til udviklingen af Trondheim og Trondheimregionen som en destination for turisme, konferencer, kultur og begivenheder. Visit Trondheim skal sikre, at alle involverede parter bevæger sig i samme retning for at sikre, at Trondheim opnår den ønskede position som et rejsemål og sin målsætning om at tiltrække besøgende og have et godt omdømme. Det er ikke virksomhedens formål at sikre ejerne direkte økonomisk gevinst. Ved likvidation af virksomheden vil en eventuel fortjeneste gå til virksomhedens formål« (fri oversættelse). Der findes yderligere oplysninger om selskabet i Einingsregisteret, der indgår i Brønnøysundregistrene: http://w2.brreg.no/enhet/sok/detalj.jsp?orgnr=955715209.

(38)  URL står for Uniform Resource Locator. En URL er en formateret tekststreng, der anvendes af webbrowsere, e-mailklienter og andet software til at identificere en netværksressource på internettet.

38

(39)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688213).

39

(40)  IN's andet brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688215). Se også IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

40

(41)  Defineret som »DMO-specifik« i figur 2.

41

(42)  Defineret som »ny struktur« i figur 2.

42

(43)  Defineret som »standardpræsentation« i figur 2.

43

(44)  Defineret som »generel markedsføring« i figur 2.

44

(45)  Klageren hævder følgende: »udbud af IT-tjenester inden for platforminfrastrukturer til turistindustrien har indtil dato ikke været omfattet af IN's aktiviteter.« Klage (dokument nr. 678002), s. 8.

45

(46)  Domstolen fastslår i sin dom i sag C-280/00, Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium mod Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, at kompensationen for tjenester, der opfylder de fire betingelser i præmis 89-93 i dommen, ikke indebærer statsstøtte.

46

(47)  Der redegøres nærmere for klagen i den i betragtning 2 ovenfor omhandlede indledningsbeslutning.

47

(48)  E-mail af 15. november 2013 (dokument nr. 690346).

48

(49)  For yderligere oplysninger henvises til betragtning 61 og 62 i indledningsbeslutningen.

49

(50)  For yderligere oplysninger henvises til betragtning 115-126 i indledningsbeslutningen.

50

(51)  Der redegøres nærmere for Tilsynsmyndighedens overvejelser omkring forenelighed i betragtning 129-137 i indledningsbeslutningen.

51

(52)  Yderligere oplysninger fra klageren (e-mail fra klageren af 13. januar 2015 (dokument nr. 734800)).

52

(53)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

53

(54)  Ibid.

54

(55)  Dokumentet vedrørende gennemgang af bevillingerne til virksomhedsudvikling og administration i en engelsk oversættelse — »Review of the allocation for business development and administration in IN« (kap. 2421, post 70) — blev fremsendt af de norske myndigheder til Tilsynsmyndigheden som bilag 2 til deres svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720777). Omkostningsmodellen er baseret på antal timer brugt af IN på levering af brugerbetalte tjenester.

55

(56)  De norske myndigheder gør ikke gældende, at der ikke ydes statsstøtte, under henvisning til Altmark-kriterierne, men under henvisning til ånden i SGEI-beslutningen, når de konkluderer, at de påståede statsstøtteforanstaltninger er forenelige.

56

Altmark

(57)  Kommissionens afgørelse 2012/21/EU af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3).

57

(58)  De norske myndigheder har forklaret, at visitnorway.com tilbyder generel information og produktinformation. Generel information er oplysninger til almenheden såsom nyheder vedrørende natlys osv. Produktinformation er oplysninger om specifikke kommercielle aktiviteter, dvs. hoteller, turistaktiviteter osv., jf. betragtning 48 ovenfor.

58

visitnorway.com

(59)  Bilag I til IN's brev af 24. november 2014. Bemærkninger til New Mind | tellUs' bemærkninger (dokument nr. 730560).

59

(60)  Yderligere oplysninger fra klageren (e-mail fra klageren af 13. januar 2015 (dokument nr. 734800)).

60

(61)  De norske myndigheders svar på e-mailen fremsendt af klageren af 13. januar 2015, jf. fodnote ovenfor (dokument nr. 742759).

61

(62)  Dom i sag C-142/87, Belgien mod Kommissionen (Tubemeuse), ECLI:EU:C:1990:125, præmis 25, og i sag T-425/04 RENV og T-444/04 RENV, France Télécom (Bouygues), ECLI:EU:T:2015:450, præmis 186.

62

(63)  Dom i sag C-41/90, Höfner og Elser mod Macroton, ECLI:EU:C:2011:732, præmis 21-23, forenede sager C-180/98-C-184/98, Pavlov m.fl., ECLI:EU:C:2000:428, og sag E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, [2008] EFTA Court Report, s. 62, præmis 78.

63

(64)  Dom i sag C-222/04, Ministero dell'Economia e delle Finanze mod Cassa di Risparmio di Firenze SpA m.fl., ECLI:EU:C:2006:8, præmis 108.

64

(65)  Dom i sag C-37/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1993:836, præmis 11.

65

(66)  Økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter kan eksistere side om side inden for samme sektor og undertiden leveres af samme organisation. I dette tilfælde skal enheden kun anses for at være en virksomhed i forhold til dens økonomiske virksomhed. Se dom i sag C-118/85, Kommissionen mod Italien, ECLI:EU:C:1987:283, præmis 7. Se også Europa-Kommissionens beslutning 2006/225/EF af 2. marts 2005 om Italiens støtteordning for en reform af erhvervsuddannelsesinstitutionerne (EUT L 81 af 18.3.2006, s. 25), betragtning 43.

66

(67)  Findes på: https://www.regjeringen.no/globalassets/upload/NHD/Vedlegg/Brev/2013_oppdragsbrev_innovasjonnorge.pdf#search=OPPDRAGSBREV®j_oss=1.

67

(68)  Se dom i sag C-205/03, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2006:453, præmis 26.

68

(69)  Se Generaladvokatens forslag til beslutning i sag C-205/03, Federación Española de Empresas de Tecnología Sanitaria (FENIN) mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2005:666, præmis 31.

69

(70)  Se dom i forenede sager C-180/98-C-184/98, Pavlov m.fl., ECLI:EU:C:2000:428, præmis 76, og sag C-475/99, Ambulanz Glöckner, ECLI:EU:C:2001:577, præmis 20.

70

(71)  Sag E-6/98, Norge mod ESA, Report 1998, s. 242, præmis 34. Se også dom i forenede sager C-106/09 og C-107/09, Kommissionen og Spanien mod Government of Gibraltar og Det Forenede Kongerige, ECLI:EU:C:2011:732, og sag C-241/94, Frankrig mod Kommissionen, ECLI:EU:C:1996:353, præmis 19-20.

71

(72)  Dom i sag T-67/94, Ladbroke Racing mod Kommissionen, ECLI:EU:T:1998:7, præmis 52, og sag T-46/97, SIC mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2000:123, præmis 83.

72

(73)  Dom i forenede sager C-83/01 P, C-93/01 P og C-94/01 P, Chronopost SA mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2003:388, præmis 40.

73

(74)  Se f.eks. Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 84/15/COL om påstået krydssubsidiering af søfartskurser, der udbydes af Redningsselskapet og Universitetet i Tromsø (EUT C 193 af 11.6.2015, s. 9), findes på: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/84-15-COL.pdf), nr. 142/03/COL om reorganisering og overførsel af offentlige midler til Arbeidsforskningsinstituttet (EUT C 248 af 16.10.2003, s. 6), nr. 343/09/COL om Time kommunes ejendomstransaktioner vedrørende ejendomsnumrene 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 og 2/32 (EUT L 123 af 12.5.2011, s. 72), nr. 496/13/COL om finansieringen af koncerthuset og konferencecentret Harpa (EUT L 172 af 12.6.2014, s. 36), betragtning 56 og de beslutninger, der henvises til heri, og nr. 174/13/COL om finansiering af kommunale affaldsindsamlere (EUT C 263 af 12.9.2013, s. 5). Følgende anføres ligeledes i retningslinjerne for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (F&U&I): »Såfremt den samme enhed udfører aktiviteter af såvel økonomisk som ikke-økonomisk karakter, vil den offentlige finansiering af ikke-økonomiske aktiviteter ikke falde ind under artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, hvis de to former for aktiviteter samt deres omkostninger, finansiering og indtægter klart kan adskilles, således at krydssubsidiering af de økonomiske aktiviteter kan undgås fuldstændigt. Den relevante enhed kan dokumentere, at omkostninger, finansiering og indtægter adskilles behørigt, ved hjælp af et årsregnskab.« (punkt 18, fremhævelse tilføjet).

74

om påstået krydssubsidiering af søfartskurser, der udbydes af Redningsselskapet og Universitetet i Tromsø

om reorganisering og overførsel af offentlige midler til Arbeidsforskningsinstituttet

om Time kommunes ejendomstransaktioner vedrørende ejendomsnumrene 1/152, 1/301, 1/630, 4/165, 2/70 og 2/32

om finansieringen af koncerthuset og konferencecentret Harpa

om finansiering af kommunale affaldsindsamlere

(75)  Disse betingelser er fastsat i gennemsigtighedsdirektivet (Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2006, s. 17)), indarbejdet i EØS-aftalen ved beslutning truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 55/2007 af 8. juni 2007 (EUT L 266 af 11.10.2007, s. 15, og EØS-tillæg nr. 48 af 11.10.2007, s. 12).

75

(76)  Dom i forenede sager C-83/01 P, C-93/01 P og C-94/01 P, Chronopost SA mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2003:388, præmis 40.

76

(77)  Der henvises til grafikken i IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688215).

77

(78)  Tilsynsmyndigheden bemærker, at der blev taget højde for udviklingsomkostningerne i IN's budget for 2013, det år, hvor omkostningerne opstod. Se yderligere oplysninger i betragtning 113-115.

78

(79)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

79

(80)  Vedhæng til IN's e-mail til Tilsynsmyndigheden af 14. april 2015 (dokument nr. 753927).

80

(81)  Vedhæng 2 til IN's e-mail af 14. april 2015 (dokument nr. 753927).

81

(82)  Bilag 3 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720778).

82

(83)  En kapitaliseret omkostning er anerkendt som en del af et anlægsaktiv på en virksomheds balance og opføres ikke som en udgift i den pågældende periode. En ikke-kapitaliseret omkostning er således kun en udgift det år, den afholdes.

83

(84)  En kopi af NRS 19 blev fremsendt til Tilsynsmyndigheden som bilag II til brevet af 24. november 2014 (dokument nr. 730560).

84

(85)  Ifølge retspraksis er en foranstaltning, som alle virksomheder har potentil adgang til, ikke selektiv. Se f.eks. dom i sag C-156/98, Tyskland mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2000:467, præmis 22.

85

(86)  Tilsynsmyndigheden bemærker, at denne metode er blevet anvendt konsekvent på alle premiumpartnerskabsaftalerne siden 2013, herunder på aftalerne vedrørende de to første pilotprojekter, dvs. VisitSørlandet and VisitTrondheim. I bilag 4 til sit svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720779) forelagde IN Tilsynsmyndigheden en kopi af alle de undertegnede premiumpartnerskabsaftaler.

86

(87)  Omkostningsmodellen baseret på fulde omkostninger pr. time afviger fra den grundlæggende omkostningsmodel, hvor en række fælles omkostninger kan fratrækkes de samlede omkostninger. IN har ikke anvendt denne model i partnerskabsaftalerne. IN har forklaret, at man gik bort fra denne model efter indførelsen af retningslinjerne for brugerbetaling i 2011. Metoden baseret på fulde omkostninger anvendes i forbindelse med alle IN's tjenester, hvis den samme tjeneste kan leveres af private aktører (dokument nr. 720775, svar på indledningsbeslutningen).

87

grundlæggende

(88)  Procentdelen af medarbejdernes brug af tid på projektet fastsættes ligeledes på forhånd (dokument nr. 720778, bilag 3 til IN's svar på indledningsbeslutningen).

88

(89)  Tilsynsmyndigheden bemærker, parterne kun indgik aftaler om pilotprojekterne i 2013.

89

(90)  IN's brev af 24. november 2014 (dokument nr. 730560).

90

(91)  IN har i sit svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775) redegjort nærmere for det forhold, at de regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har været inddraget i projektet vedrørende den nye struktur siden 2013. De regionale turistråd og destinationsforvaltningsorganisationerne har ligeledes investeret tid og ressourcer. Deres direkte inddragelse og deltagelse i projektet begrunder en lavere timesats end den generelle timesats, som IN har beregnet. En fuldstændig liste over ekstraomkostningerne forbundet med pilotprojekterne blev forelagt Tilsynsmyndigheden som bilag 6 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720781).

91

(92)  Denne prismodel er blevet anvendt af andre aktive private aktører på markedet. Oplysninger om denne omkostningsfordelingsmetode kan findes på: https://www.adspeed.com/Knowledges/1104/Blog/How_much_charge_advertising_website.html eller http://www.quora.com/What-is-an-industry-accepted-cost-per-page-view-of-dynamic-content-not-cache-able. Google anvender f.eks. denne metode i forbindelse med en række Google-tjenester (yderligere oplysninger findes på: https://support.google.com/adwords/answer/2472735?hl=en).

92

(93)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

93

(94)  IN's e-mail til Tilsynsmyndigheden af 14. april 2015 (dokument nr. 753927).

94

(95)  IN's e-mail til Tilsynsmyndigheden af 20. maj 2015 (dokument nr. 757843). En kopi af regnskaberne blev fremsendt til Tilsynsmyndigheden vedhæftet IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688215 og bilag 3 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720778)).

95

(96)  IN's e-mail til Tilsynsmyndigheden af 20. maj 2015 (dokument nr. 757843).

96

(97)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775). Se også IN's e-mail af 14. april 2015 (dokument nr. 753927).

97

(98)  Dom i forenede sager T-204/97 og T-270/97, EPAC mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2000:148, præmis 122.

98

(99)  Dom i forenede sager T-228/99 og T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale og Land Nordrhein-Westfalen mod Kommissionen (West-LB), ECLI:EU:T:2006:405, præmis 207.

99

(100)  Dom i sag West-LB, jf. ovenfor, præmis 314, og sag C-303/88, Italien mod Kommissionen (Eni-Lanerossi), ECLI:EU:C:1991:136, præmis 22.

100

(101)  Dom i forenede sager C-83/01 P, C-93/01 P og C-94/01 P, Chronopost SA mod Kommissionen, ECLI:EU:C:2003:388, præmis 40.

101

(102)  I afsnit 1.2 i fremstillingsretningslinjerne anføres følgende: »I dette kapitel fokuseres der for det første på den retsakt, der er nævnt i punkt 1 i bilag XV til EØS-aftalen, i det følgende benævnt« direktivet om gennemskuelighed», og dernæst redegøres der for det princip, at der er tale om statsstøtte, når staten — i strid med det markedsøkonomiske investorprincip — yder finansiering til en virksomhed under omstændigheder, der ikke ville kunne accepteres af en investor, som opererer under normale markedsvilkår.« Retningslinjerne kan hentes her: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16995&1=1 (EFT L 274 af 26.10.2000. EØS-tillæg nr. 48 af samme dato).

102

(103)  Ibid, punkt 1 under titlen »Det markedsøkonomiske investorprincips anvendelighed«.

103

(104)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

104

(105)  Dette er i overensstemmelse med de fastlagte mandater for offentlige tjenester. I retningslinjerne for radio- og tv-spredningstjenester anfører Tilsynsmyndigheden f.eks., at det ikke er rimeligt at stille krav om fortjeneste ved levering af den offentlige tjeneste. I forbindelse med økonomiske aktiviteter er det derimod rimeligt, at der er et profitelement i form af et rimeligt kapitalafkast, hvor der tages hensyn til risikoen. Se punkt 72 i retningslinjerne.

105

(106)  IN leverer ikke-økonomiske og økonomiske tjenester via platformen visitnorway.com. Den generelle drift af platformen genererer ikke nødvendigvis en fortjeneste. Denne beslutnings omfang er imidlertid begrænset til en vurdering af, om IN opnår en rimelig fortjeneste fra de økonomiske tjenester. Tallene for levering af ikke-økonomiske tjenester falder uden for statsstøttereglernes anvendelsesområde.

106

visitnorway.com

(107)  Bilag 3 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720778). Tilsynsmyndigheden fik tilsendt detaljerede Excel-ark vedrørende omkostningerne forbundet med premiumpartnerskabsaftalerne og den økonomiske omkostningsfordelingsmodel (dokument nr. 727330).

107

(108)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

108

(109)  IN's brev af 24. november 2014 (dokument nr. 730560).

109

(110)  Dom i sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294, præmis 70. Retten fastslog, at der ved bedømmelsen af, »om statens handlemåde er økonomisk rationel, skal foretages en vurdering af situationen, som den var på det tidspunkt, da de finansielle støtteforanstaltninger blev truffet, og at der ikke må tages hensyn til omstændighederne, som de har udviklet sig sidenhen« (præmis 71).

110

(111)  Dokument nr. 720781.

111

(112)  Det anerkendes i retspraksis, at offentlige virksomheder kan have fokus på langsigtet overskudsmaksimering. Se dom i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen (Lanerossi), ECLI:EU:C:1991:136, præmis 22, sag C-305/89, Italien mod Kommissionen (Alfa-FIAT), ECLI:EU:C:1991:142, præmis 20, og forenede sager T-319/12 og T-321/12, Ciudad de la Luz mod Kommissionen, ECLI:EU:T:2014:604, præmis 41.

112

(113)  Retten har understreget, at offentlige virksomheder skal påvise deres projekters økonomiske rationalitet. Se dom i sag T-565/08, Corsica Ferries, ECLI:EU:T:2012:415, præmis 84.

113

(114)  Dom i forenede sager 67/85, 68/85 og 70/85, van der Kooy BV, EU:C:1988:38, præmis 29 og 30, og sag C-56/93, Belgien mod Kommissionen, ECLI:EU:C:1996:64, præmis 10.

114

(115)  Kommissionen konkluderede i SFMI-Chronopost-beslutningen, at det ikke var unormalt, at en ny virksomheds betalinger for logistisk og forretningsmæssig bistand ydet af moderselskabet kun dækkede variable omkostninger. (Kommissionens beslutning 98/365/EF af 1. oktober 1997 om Frankrigs påståede støtte til SFMI-Chronopost, EFT L 164 af 9.6.1998, s. 37).

115

(116)  IN's brev af 24. november 2014 (dokument nr. 730560).

116

(117)  Se IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

117

(118)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688215) og IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775)).

118

(119)  Bilag 7 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720782).

119

(120)  IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775).

120

(121)  Bilag 7 til IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720782).

121

(122)  IN's brev af 28. oktober 2013 (dokument nr. 688215).

122

(123)  Dom i sag WestLB mod Kommissionen, præmis 254, og sag Ciudad de la Luz mod Kommissionen, præmis 44.

123

(124)  IN's brev af 24. november 2014 (dokument nr. 730559).

124

(125)  En kopi af svaret fra NetNames blev fremsendt til Tilsynsmyndigheden (bilag III) til IN's brev af 24. november 2014 (dokument nr. 730560).

125

(126)  Dom i forenede sager 209/78-215/78 og 218/78, Van Landewyck, ECLI:EU:C:1980:248, præmis 88, sag C-244/94, FFSA m.fl., ECLI:EU:C:1995:392, præmis 21, og sag C-49/07, MOTOE, ECLI:EU:C:2008:376, præmis 27 og 28.

126

(127)  Der henvises til IN's e-mail af 17. april 2015 (dokument nr. 754218) og IN's svar på indledningsbeslutningen (dokument nr. 720775), punkt 4.3.3.2.

127

---

Berigtigelser

| 29.6.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 166/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 166/82

---

Berigtigelse til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/799 af 18. marts 2016 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 165/2014 om fastsættelse af forskrifter for konstruktion, afprøvning, installering, brug og reparation af takografer og deres komponenter

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 139 af 26. maj 2016
  )

Side 52, bilag I C, punkt 4.1, krav nr. 235), figuren »TAKOGRAFKORT I HENHOLD TIL FÆLLESSKABSMODELLEN« affattes således:

»

  Image 3

  «

---