# Den Europæiske Unions C 158/2014

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 158 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang24. maj 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 158

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang24. maj 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2014/C 158/01 | Beretning om revisionen af Den Europæiske Centralbanks forvaltning af sit CO2-fodaftryk, med Den Europæiske Centralbanks svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2014/C 158/01

Beretning om revisionen af Den Europæiske Centralbanks forvaltning af sit CO2-fodaftryk, med Den Europæiske Centralbanks svar

2

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 24.5.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 158/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 158/1

---

Beretning om revisionen af Den Europæiske Centralbanks forvaltning af sit CO2-fodaftryk, med Den Europæiske Centralbanks svar

2014/C 158/01

INDHOLD

Indledning

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Revisionsresultater

Strategier for mindskelse af kuldioxidemissionerne

Reduktion af kuldioxidemissionerne

Kompensation for restemissioner

Vejen til en udførlig beregning af CO2-fodaftrykket

Miljøforvaltningsværktøjer

Europæisk ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

GreenBuildingprogrammet

EU-adfærdskodeksen om energieffektivitet i datacentre

Bæredygtige indkøb

ECB's regler om indkøb

ECB's Håndbog om forretningspraksis

Vejledningen i bæredygtige indkøb

Undersøgelse af en stikprøve af indkøbsprocedurer

Konklusioner og anbefalinger

Fastlagde ECB strategier for mindskelse af sine kuldioxidemissioner, og gennemførte den dem effektivt?

Har ECB miljøledelsesværktøjer, der egner sig til at støtte løbende forbedring?

Har ECB fastsat standarder for bæredygtige indkøb, og er standarderne i givet fald blevet overholdt?

INDLEDNING

| 1. | Den Europæiske Centralbank (herefter »banken« eller »ECB«) og de nationale centralbanker i samtlige Den Europæiske Unions (EU's) medlemsstater udgør tilsammen Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). Hovedmålet for ESCB er at fastholde prisstabilitet. ESCB støtter også de generelle økonomiske politikker i Unionen med henblik på at bidrage til gennemførelsen af Unionens mål. Med henblik herpå udfører ECB de opgaver, som er fastlagt i statutten for banken (1), og banken er ansvarlig for forvaltningen af sine egne aktiviteter og finanser. |
| --- | --- |

1.

Den Europæiske Centralbank (herefter »banken« eller »ECB«) og de nationale centralbanker i samtlige Den Europæiske Unions (EU's) medlemsstater udgør tilsammen Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). Hovedmålet for ESCB er at fastholde prisstabilitet. ESCB støtter også de generelle økonomiske politikker i Unionen med henblik på at bidrage til gennemførelsen af Unionens mål. Med henblik herpå udfører ECB de opgaver, som er fastlagt i statutten for banken (1), og banken er ansvarlig for forvaltningen af sine egne aktiviteter og finanser.

| 2. | Den Europæiske Revisionsrets (Rettens) revision er baseret på statuttens artikel 27, stk. 2, som indeholder bestemmelse om en efterprøvning af, hvor effektiv ECB's forvaltning er i operationel henseende. Revisionen omfatter ECB's miljøledelse og fokuserer navnlig på foranstaltninger til reduktion af det CO2-fodaftryk (2), banken som offentlig forvaltning afsætter via sin drift. |
| --- | --- |

2.

Den Europæiske Revisionsrets (Rettens) revision er baseret på statuttens artikel 27, stk. 2, som indeholder bestemmelse om en efterprøvning af, hvor effektiv ECB's forvaltning er i operationel henseende. Revisionen omfatter ECB's miljøledelse og fokuserer navnlig på foranstaltninger til reduktion af det CO2-fodaftryk (2), banken som offentlig forvaltning afsætter via sin drift.

| 3. | ECB's besluttende organer er styrelsesrådet og direktionen. Direktionen har det overordnede ansvar for ECB's daglige drift og for styringen af ECB's ressourcer, herunder miljøledelsen. Den vedtager miljøpolitikken og den miljømæssige forvaltningsramme, tildeler ressourcer og udnævner en miljøkoordinator og en miljøansvarlig samt undertegner og godkender offentliggørelsen af ECB's årlige miljøredegørelse. |
| --- | --- |

3.

ECB's besluttende organer er styrelsesrådet og direktionen. Direktionen har det overordnede ansvar for ECB's daglige drift og for styringen af ECB's ressourcer, herunder miljøledelsen. Den vedtager miljøpolitikken og den miljømæssige forvaltningsramme, tildeler ressourcer og udnævner en miljøkoordinator og en miljøansvarlig samt undertegner og godkender offentliggørelsen af ECB's årlige miljøredegørelse.

| 4. | I henhold til artikel 11 i traktaten om EU's funktionsmåde (TEUF) skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

4.

I henhold til artikel 11 i traktaten om EU's funktionsmåde (TEUF) skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling.

| 5. | Unionens miljøpolitik bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om at forureneren betaler (3). |
| --- | --- |

5.

Unionens miljøpolitik bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om at forureneren betaler (3).

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

| 6. | Retten vurderede i 2013, om ECB i perioden 2008-2013 havde en politik for reduktion af den negative indvirkning på miljøet af de administrative arbejdsgange, og om denne politik blev gennemført effektivt (4). Retten undersøgte:






  — | om der var fastsat strategier for mindskelse af kuldioxidemissionerne, og om disse var gennemført effektivt |
| --- | --- | --- |

6.

Retten vurderede i 2013, om ECB i perioden 2008-2013 havde en politik for reduktion af den negative indvirkning på miljøet af de administrative arbejdsgange, og om denne politik blev gennemført effektivt (4). Retten undersøgte:

—

om der var fastsat strategier for mindskelse af kuldioxidemissionerne, og om disse var gennemført effektivt

| — | om der var indført tilstrækkelige miljøledelsesværktøjer til at støtte en løbende forbedring |
| --- | --- |

—

om der var indført tilstrækkelige miljøledelsesværktøjer til at støtte en løbende forbedring

| — | om der var fastsat standarder for bæredygtige indkøb, og om disse blev overholdt. |
| --- | --- |

—

om der var fastsat standarder for bæredygtige indkøb, og om disse blev overholdt.

| 7. | Revisionen var baseret på spørgeskemaer, interviews og en analyse af dokumenter og statistikker, som ECB stillede til rådighed. Den omfattede også en gennemgang af en stikprøve af indkøbsprocedurer. |
| --- | --- |

7.

Revisionen var baseret på spørgeskemaer, interviews og en analyse af dokumenter og statistikker, som ECB stillede til rådighed. Den omfattede også en gennemgang af en stikprøve af indkøbsprocedurer.

| 8. | Revisionen var ikke en CO2-revision, dvs. målet var ikke at efterregne beregningen af ECB's CO2-fodaftryk eller at efterprøve nøjagtigheden af de underliggende data. |
| --- | --- |

8.

Revisionen var ikke en CO2-revision, dvs. målet var ikke at efterregne beregningen af ECB's CO2-fodaftryk eller at efterprøve nøjagtigheden af de underliggende data.

REVISIONSRESULTATER

Strategier for mindskelse af kuldioxidemissionerne

| 9. | De principper, der er fastlagt i traktaten (jf. punkt 5), åbner mulighed for to indbyrdes komplementære måder at mindske miljøindvirkningen af ECB's kuldioxidemissioner på:






  a) | primært ved at reducere de pågældende emissioner |
| --- | --- | --- |

9.

De principper, der er fastlagt i traktaten (jf. punkt 5), åbner mulighed for to indbyrdes komplementære måder at mindske miljøindvirkningen af ECB's kuldioxidemissioner på:

a)

primært ved at reducere de pågældende emissioner

| b) | ved at kompensere for restemissioner med kompensation. |
| --- | --- |

b)

ved at kompensere for restemissioner med kompensation.

Reduktion af kuldioxidemissionerne

Forpligtelse til at reducere emissionerne

| 10. | Ifølge den nyeste udgave af ECB's miljøpolitik fra juni 2013 (5) er ECB forpligtet til løbende at forbedre sine miljøpræstationer og minimere sit økologiske fodaftryk ved hjælp af foranstaltninger, der reducerer kuldioxidemissionerne i de daglige arbejdsgange. |
| --- | --- |

10.

Ifølge den nyeste udgave af ECB's miljøpolitik fra juni 2013 (5) er ECB forpligtet til løbende at forbedre sine miljøpræstationer og minimere sit økologiske fodaftryk ved hjælp af foranstaltninger, der reducerer kuldioxidemissionerne i de daglige arbejdsgange.

| 11. | Sammenlignet med tidligere udgaver (6) er noget af tvetydigheden blevet fjernet med formuleringen af denne seneste udgave af miljøpolitikken. I tidligere udgaver forpligtede ECB sig kun »i princippet« til at reducere sine CO2-emissioner. |
| --- | --- |

11.

Sammenlignet med tidligere udgaver (6) er noget af tvetydigheden blevet fjernet med formuleringen af denne seneste udgave af miljøpolitikken. I tidligere udgaver forpligtede ECB sig kun »i princippet« til at reducere sine CO2-emissioner.

Reduktionsmål

| 12. | ECB har sat sig en række reduktionsmål i sine miljøredegørelser. Det første mål var en reduktion på 15 % i det samlede CO2-fodaftryk i 2011 sammenlignet med de rapporterede data for 2009 (7). For 2013 var det ECB's mål at reducere det samlede CO2-fodaftryk med 10 % sammenlignet med de rapporterede data for 2011. Der er hverken fastsat mellemfristede mål (dvs. frem til 2020) eller langfristede mål (dvs. efter 2020). Det er af stor betydning for planlægningen og sikringen af bæredygtigheden i en organisations miljøledelse, at der findes sådanne mål. |
| --- | --- |

12.

ECB har sat sig en række reduktionsmål i sine miljøredegørelser. Det første mål var en reduktion på 15 % i det samlede CO2-fodaftryk i 2011 sammenlignet med de rapporterede data for 2009 (7). For 2013 var det ECB's mål at reducere det samlede CO2-fodaftryk med 10 % sammenlignet med de rapporterede data for 2011. Der er hverken fastsat mellemfristede mål (dvs. frem til 2020) eller langfristede mål (dvs. efter 2020). Det er af stor betydning for planlægningen og sikringen af bæredygtigheden i en organisations miljøledelse, at der findes sådanne mål.

Udviklingen i CO2-emissionerne

| 13. | 2008 var det første år, hvor ECB's CO2-fodaftryk blev rapporteret. Sammenlignet med 2008 lykkedes det — trods en personaleudvidelse — ECB at reducere sit CO2-fodaftryk i 2012 i absolutte tal (et fald i den samlede mængde af emissioner). Det udløste en endnu mere omfattende reduktion i relative tal (pr. tildelt arbejdsplads).
  Tabel 1
  viser udviklingen i både absolutte og relative tal. |
| --- | --- |

13.

2008 var det første år, hvor ECB's CO2-fodaftryk blev rapporteret. Sammenlignet med 2008 lykkedes det — trods en personaleudvidelse — ECB at reducere sit CO2-fodaftryk i 2012 i absolutte tal (et fald i den samlede mængde af emissioner). Det udløste en endnu mere omfattende reduktion i relative tal (pr. tildelt arbejdsplads).
  Tabel 1
  viser udviklingen i både absolutte og relative tal.

Tabel 1 — Reduktionen af CO2-emissionerne i absolutte og relative tal (i forhold til rapporteringen for 2008)

| | 2008 | 2012 | Evolution |
| --- | --- | --- | --- |
| Samlede emissioner (i ton CO2-ækvivalenter) | 17 023 | 9 617 | – 43,5 % |
| Antal tildelte stillinger | 2 140 | 2 399 | + 12,1 % |
| Emissioner pr. tildelt stilling | 7,95 | 4,01 | – 49,6 % |
| Kilde: ECB — miljøredegørelse 2013, Revisionsrettens beregninger. |

2008

2012

Evolution

Samlede emissioner (i ton CO2-ækvivalenter)

17 023

9 617

– 43,5 %

Antal tildelte stillinger

2 140

2 399

+ 12,1 %

Emissioner pr. tildelt stilling

7,95

4,01

– 49,6 %

Kilde: ECB — miljøredegørelse 2013, Revisionsrettens beregninger.

| 14. | De reduktioner, der indtil nu er opnået, skyldes i vid udstrækning indkøb af grøn elektricitet (8). Der blev også opnået reduktioner for så vidt angår opvarmning og nedkøling og i de emissioner, der er forbundet med forbruget af kontorpapir og trykte publikationer. Emissionerne i relation til forretningsrejser (bil-, tog- og flyrejser) var på samme niveau i 2012 som i 2008 (jf. de detaljerede tal i
  tabel 2
  ). |
| --- | --- |

14.

De reduktioner, der indtil nu er opnået, skyldes i vid udstrækning indkøb af grøn elektricitet (8). Der blev også opnået reduktioner for så vidt angår opvarmning og nedkøling og i de emissioner, der er forbundet med forbruget af kontorpapir og trykte publikationer. Emissionerne i relation til forretningsrejser (bil-, tog- og flyrejser) var på samme niveau i 2012 som i 2008 (jf. de detaljerede tal i
  tabel 2
  ).

| 15. | ECB forventer ikke længere at nå reduktionsmålet for 2013 (jf. punkt 12), fordi banken mener, at den har udtømt listen over teknisk og finansielt gennemførlige forbedringer i sine nuværende lejede lokaler. Hertil kommer, at den forudser effekten af en personaleudvidelse, som skyldes de nye banktilsynsopgaver. |
| --- | --- |

15.

ECB forventer ikke længere at nå reduktionsmålet for 2013 (jf. punkt 12), fordi banken mener, at den har udtømt listen over teknisk og finansielt gennemførlige forbedringer i sine nuværende lejede lokaler. Hertil kommer, at den forudser effekten af en personaleudvidelse, som skyldes de nye banktilsynsopgaver.

Kompensation for restemissioner

| 16. | CO2-kompensation går ud på, at en organisation kompenserer for sine egne kuldioxidemissioner — eller for en del af dem — ved at betale en anden for tilsvarende kuldioxidbesparelser et andet sted i verden, f.eks. emissionsbesparelser, der er opnået gennem vindmølleparker, der erstatter kulfyrede kraftværker. Hvis der kompenseres for samtlige uundgåelige emissioner, kan en aktivitet betragtes som CO2-neutral (9). |
| --- | --- |

16.

CO2-kompensation går ud på, at en organisation kompenserer for sine egne kuldioxidemissioner — eller for en del af dem — ved at betale en anden for tilsvarende kuldioxidbesparelser et andet sted i verden, f.eks. emissionsbesparelser, der er opnået gennem vindmølleparker, der erstatter kulfyrede kraftværker. Hvis der kompenseres for samtlige uundgåelige emissioner, kan en aktivitet betragtes som CO2-neutral (9).

| 17. | Ifølge ECB's miljøredegørelse 2013 blev der anvendt kompensation for samtlige forretningstogrejser med Deutsche Bahn. Med 30,9 ton CO2 i 2012 tegnede dette sig kun for en lille del af det samlede CO2-fodaftryk. |
| --- | --- |

17.

Ifølge ECB's miljøredegørelse 2013 blev der anvendt kompensation for samtlige forretningstogrejser med Deutsche Bahn. Med 30,9 ton CO2 i 2012 tegnede dette sig kun for en lille del af det samlede CO2-fodaftryk.

| 18. | Med hensyn til køb af internationale forretningsrejseydelser anbefaler ECB's vejledning i bæredygtige indkøb (Sustainable Procurement Guideline) fra december 2012, at banken medtager et krav om, at den tilbudsgiver, hvis tilbud antages, skal kompensere 100 % for de drivhusgasemissioner, der skyldes forretningsrejserne. I vejledningen foreslås det, at de projekter, der er med til at levere CO2-kompensationskreditter, skal overholde additionalitets- og varighedskriterierne, at CO2-udflytning og dobbelttælling skal undgås, og at kompensationskreditterne skal kontrolleres af en uafhængig tredjepartsverifikator. |
| --- | --- |

18.

Med hensyn til køb af internationale forretningsrejseydelser anbefaler ECB's vejledning i bæredygtige indkøb (Sustainable Procurement Guideline) fra december 2012, at banken medtager et krav om, at den tilbudsgiver, hvis tilbud antages, skal kompensere 100 % for de drivhusgasemissioner, der skyldes forretningsrejserne. I vejledningen foreslås det, at de projekter, der er med til at levere CO2-kompensationskreditter, skal overholde additionalitets- og varighedskriterierne, at CO2-udflytning og dobbelttælling skal undgås, og at kompensationskreditterne skal kontrolleres af en uafhængig tredjepartsverifikator.

| 19. | I ECB's miljøpolitik tages spørgsmålet om kompensation imidlertid ikke op. |
| --- | --- |

19.

I ECB's miljøpolitik tages spørgsmålet om kompensation imidlertid ikke op.

Vejen til en udførlig beregning af CO2-fodaftrykket

Der findes ingen EU-lovgivning om, hvordan CO2-fodaftrykket skal beregnes

| 20. | Efter Rettens opfattelse er pålidelige og fuldstændige oplysninger om det faktiske omfang af en organisations CO2-fodaftryk en vigtig forudsætning for, at der kan fastlægges og gennemføres effektive strategier for mindskelse af emissionerne. |
| --- | --- |

20.

Efter Rettens opfattelse er pålidelige og fuldstændige oplysninger om det faktiske omfang af en organisations CO2-fodaftryk en vigtig forudsætning for, at der kan fastlægges og gennemføres effektive strategier for mindskelse af emissionerne.

| 21. | Der findes imidlertid ikke nogen bindende EU-lovgivning om, hvordan en offentlige forvaltnings CO2-fodaftryk skal beregnes. I en anbefaling vedtaget den 9. april 2013 (10) tilskynder Europa-Kommissionen (herefter »Kommissionen«) til brug af metoden vedrørende organisationers miljøaftryk (Organisation Environmental Footprint method — OEF-metoden) til at måle og formidle oplysninger om offentlige organisationers miljøpræstationer over hele deres livscyklus. Brugerne af OEF-metoden bør overholde principperne om relevans, fuldstændighed, konsekvens, nøjagtighed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

21.

Der findes imidlertid ikke nogen bindende EU-lovgivning om, hvordan en offentlige forvaltnings CO2-fodaftryk skal beregnes. I en anbefaling vedtaget den 9. april 2013 (10) tilskynder Europa-Kommissionen (herefter »Kommissionen«) til brug af metoden vedrørende organisationers miljøaftryk (Organisation Environmental Footprint method — OEF-metoden) til at måle og formidle oplysninger om offentlige organisationers miljøpræstationer over hele deres livscyklus. Brugerne af OEF-metoden bør overholde principperne om relevans, fuldstændighed, konsekvens, nøjagtighed og gennemsigtighed.

Grundlaget for beregningen af ECB's CO2-fodaftryk er gradvis blevet udvidet

| 22. | Det oprindelige grundlag for beregningen af ECB's CO2-fodaftryk i 2008 omfattede emissioner, der skyldtes opvarmning og nedkøling, elforbrug, forretningsrejser samt forbruget af kontorpapir og publikationer. I forhold til 2008 er grundlaget blevet udvidet to gange, i 2011 og i 2012. |
| --- | --- |

22.

Det oprindelige grundlag for beregningen af ECB's CO2-fodaftryk i 2008 omfattede emissioner, der skyldtes opvarmning og nedkøling, elforbrug, forretningsrejser samt forbruget af kontorpapir og publikationer. I forhold til 2008 er grundlaget blevet udvidet to gange, i 2011 og i 2012.

| 23. | Siden 2011 er emissioner, der stammer fra konferencedeltageres rejser, blevet medtaget. I 2012 blev CO2-emissionerne vedrørende de 20 000 eksterne deltagere i konferencer og andre begivenheder anslået til at udgøre ca. 4 000 ton. Men nogle af disse emissioner er måske allerede taget i betragtning af deltagernes egne organisationer, så der er risiko for dobbelttælling. På den anden side blev andre besøgende end konferencedeltagere, der kom tilrejsende til ECB i 2012 (næsten 70 000), ikke medtaget i beregningen. |
| --- | --- |

23.

Siden 2011 er emissioner, der stammer fra konferencedeltageres rejser, blevet medtaget. I 2012 blev CO2-emissionerne vedrørende de 20 000 eksterne deltagere i konferencer og andre begivenheder anslået til at udgøre ca. 4 000 ton. Men nogle af disse emissioner er måske allerede taget i betragtning af deltagernes egne organisationer, så der er risiko for dobbelttælling. På den anden side blev andre besøgende end konferencedeltagere, der kom tilrejsende til ECB i 2012 (næsten 70 000), ikke medtaget i beregningen.

| 24. | Emissioner, der skyldes det eksterne datacenters energiforbrug og de nedkølingsmidler, der bruges i ECB's lokaler, er blevet medtaget siden 2012. |
| --- | --- |

24.

Emissioner, der skyldes det eksterne datacenters energiforbrug og de nedkølingsmidler, der bruges i ECB's lokaler, er blevet medtaget siden 2012.

| 25. | Tabel 2
  viser en sammenligning mellem grundlaget for den oprindelige rapportering i 2008 og det udvidede grundlag i 2012. |
| --- | --- |

25.

Tabel 2
  viser en sammenligning mellem grundlaget for den oprindelige rapportering i 2008 og det udvidede grundlag i 2012.

Tabel 2 — Emissioner fordelt på kilder (rapporteringsgrundlaget i 2008 sammenlignet med 2012)

| Emissioner fra forskellige kilder (i ton kuldioxidækvivalent) | 2008 | 2012 | Andel af 2012-CO2-fodaftrykket |
| --- | --- | --- | --- |
| Grundlaget i 2008 |
| Opvarmning og nedkøling | 5 495,80 | 4 871,70 | 27,4 % |
| Elektricitet | 8 831,50 | 2 504,90 | 14,1 % |
| Forretningsrejser | 1 741,40 | 1 748,80 | 9,8 % |
| Forbruget af kontorpapir og publikationer | 954,30 | 491,20 | 2,8 % |
| I ALT kun 2008-grundlaget | 17 023,00 | 9 616,60 | 54,0 % |
| Det udvidede grundlag i 2012 |
| Konferencedeltageres rejser | f.i | 4 059,80 | 22,8 % |
| Det eksterne datacenters energiforbrug | f.i | 4 085,50 | 23,0 % |
| Nedkølingsmidler | f.i | 31,10 | 0,2 % |
| I ALT kun udvidet grundlag i 2012 | f.i | 8 176,40 | 46,0 % |
| I ALT 2008-grundlag og udvidet grundlag i 2012 | f.i | 17 793,00 | 100 % |
| Kilde: ECB — miljøredegørelse 2013, Revisionsrettens beregninger. |

Emissioner fra forskellige kilder (i ton kuldioxidækvivalent)

2008

2012

Andel af 2012-CO2-fodaftrykket

Grundlaget i 2008

Opvarmning og nedkøling

5 495,80

4 871,70

27,4 %

Elektricitet

8 831,50

2 504,90

14,1 %

Forretningsrejser

1 741,40

1 748,80

9,8 %

Forbruget af kontorpapir og publikationer

954,30

491,20

2,8 %

I ALT kun 2008-grundlaget

17 023,00

9 616,60

54,0 %

Det udvidede grundlag i 2012

Konferencedeltageres rejser

f.i

4 059,80

22,8 %

Det eksterne datacenters energiforbrug

f.i

4 085,50

23,0 %

Nedkølingsmidler

f.i

31,10

0,2 %

I ALT kun udvidet grundlag i 2012

f.i

8 176,40

46,0 %

I ALT 2008-grundlag og udvidet grundlag i 2012

f.i

17 793,00

100 %

Kilde: ECB — miljøredegørelse 2013, Revisionsrettens beregninger.

Yderligere muligheder for at forbedre gennemsigtigheden, fuldstændigheden og relevansen

| 26. | I forhold til OEF-metoden, som Kommissionen anbefalede i 2013 (11), mangler der en række elementer i ECB's rapportering af CO2-fodaftryk, først og fremmest de emissioner, der skyldes de ansattes pendling mellem hjem og arbejde, og de emissioner, der skyldes opførelsen af NEP-bygningen (12). |
| --- | --- |

26.

I forhold til OEF-metoden, som Kommissionen anbefalede i 2013 (11), mangler der en række elementer i ECB's rapportering af CO2-fodaftryk, først og fremmest de emissioner, der skyldes de ansattes pendling mellem hjem og arbejde, og de emissioner, der skyldes opførelsen af NEP-bygningen (12).

Miljøforvaltningsværktøjer

Europæisk ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS)

| 27. | Ifølge Kommissionen er den europæiske ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (13) det mest troværdige og robuste miljøforvaltningsværktøj på markedet (14). Formålet med EMAS er at fremme løbende forbedringer af organisationers miljøpræstationer. |
| --- | --- |

27.

Ifølge Kommissionen er den europæiske ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (13) det mest troværdige og robuste miljøforvaltningsværktøj på markedet (14). Formålet med EMAS er at fremme løbende forbedringer af organisationers miljøpræstationer.

| 28. | Deltagelsen i EMAS er frivillig, og den »kan komme organisationerne til gode, for så vidt angår myndighedskontrol, omkostningsbesparelser og omdømme hos offentligheden, forudsat at de er i stand til at fremvise en forbedring af deres miljøpræstationer« (15). |
| --- | --- |

28.

Deltagelsen i EMAS er frivillig, og den »kan komme organisationerne til gode, for så vidt angår myndighedskontrol, omkostningsbesparelser og omdømme hos offentligheden, forudsat at de er i stand til at fremvise en forbedring af deres miljøpræstationer« (15).

EMAS — tilslutning og anvendelsesområde

| 29. | ECB opnåede sin første EMAS-validering i juli 2010 (16) og en fornyet validering i juli 2013. Den eksterne miljøverifikator bekræftede, at ECB's miljøpolitik, bankens miljøprogram, dens miljøledelsessystem og dens konsoliderede miljøredegørelse 2013 stemte overens med forordning (EF) nr. 1221/2009, og at der ikke var bevis for, at gældende retskrav i relation til miljøet ikke var overholdt. |
| --- | --- |

29.

ECB opnåede sin første EMAS-validering i juli 2010 (16) og en fornyet validering i juli 2013. Den eksterne miljøverifikator bekræftede, at ECB's miljøpolitik, bankens miljøprogram, dens miljøledelsessystem og dens konsoliderede miljøredegørelse 2013 stemte overens med forordning (EF) nr. 1221/2009, og at der ikke var bevis for, at gældende retskrav i relation til miljøet ikke var overholdt.

| 30. | EMAS er blevet gennemført med de eksisterende personaleressourcer (personaleneutralt). De finansielle omkostninger ved EMAS (konsulent-, attesterings- og kommunikationsvirksomhed) er under 100 000 euro årlig. |
| --- | --- |

30.

EMAS er blevet gennemført med de eksisterende personaleressourcer (personaleneutralt). De finansielle omkostninger ved EMAS (konsulent-, attesterings- og kommunikationsvirksomhed) er under 100 000 euro årlig.

| 31. | EMAS' anvendelsesområde omfatter alle tekniske og administrative aktiviteter i ECB's hovedsæde i Frankfurt am Main. Det består af tre lejede højhuse, nemlig Eurotower, den tidligere Commerzbankbygning og Eurotheum. Tilsammen har de et bruttooverfladeareal på ca. 133 000 m2. |
| --- | --- |

31.

EMAS' anvendelsesområde omfatter alle tekniske og administrative aktiviteter i ECB's hovedsæde i Frankfurt am Main. Det består af tre lejede højhuse, nemlig Eurotower, den tidligere Commerzbankbygning og Eurotheum. Tilsammen har de et bruttooverfladeareal på ca. 133 000 m2.

| 32. | Herudover lejer ECB lokaler i et eksternt datacenter i Frankfurtområdet, men de er ikke omfattet af EMAS' anvendelsesområde. CO2-emissioner fra dette datacenter er, for første gang, blevet rapporteret i miljøredegørelse 2013. |
| --- | --- |

32.

Herudover lejer ECB lokaler i et eksternt datacenter i Frankfurtområdet, men de er ikke omfattet af EMAS' anvendelsesområde. CO2-emissioner fra dette datacenter er, for første gang, blevet rapporteret i miljøredegørelse 2013.

| 33. | Forberedelserne til at anvende EMAS i ECB's nye lokaler er i gang. Byggeriet forventes afsluttet i 2014. |
| --- | --- |

33.

Forberedelserne til at anvende EMAS i ECB's nye lokaler er i gang. Byggeriet forventes afsluttet i 2014.

| 34. | Den 9. november 2013 bekendtgjorde ECB sin beslutning om fortsat at leje Eurotower, som er omfattet af EMAS' anvendelsesområde, til at huse banktilsynspersonalet (17). |
| --- | --- |

34.

Den 9. november 2013 bekendtgjorde ECB sin beslutning om fortsat at leje Eurotower, som er omfattet af EMAS' anvendelsesområde, til at huse banktilsynspersonalet (17).

EMAS-miljøledelsesprogrammet

| 35. | Som en foregribelse af flytningen til de nye ECB-lokaler blev miljøledelsesprogrammet for perioden 2012-2013 især koncentreret om miljøbevidstgørelse og adfærdsændring. Efter planerne skal disse emner fortsat være i højsædet, da ECB forventer, at de nye lokaler lever op til høje tekniske og miljømæssige standarder. |
| --- | --- |

35.

Som en foregribelse af flytningen til de nye ECB-lokaler blev miljøledelsesprogrammet for perioden 2012-2013 især koncentreret om miljøbevidstgørelse og adfærdsændring. Efter planerne skal disse emner fortsat være i højsædet, da ECB forventer, at de nye lokaler lever op til høje tekniske og miljømæssige standarder.

| 36. | Foranstaltningerne til bevidstgørelse og adfærdsændring i programmet for 2012-2013 blev formuleret vagt, f.eks. »Detaljerede oplysninger til ansatte om muligheder for bæredygtighed på arbejdet og hjemme« eller »Tilskyndelse til, at de ansatte bruger offentlig transport til og fra arbejde«. Det er derfor vanskeligt at vurdere den samlede effekt af dem. |
| --- | --- |

36.

Foranstaltningerne til bevidstgørelse og adfærdsændring i programmet for 2012-2013 blev formuleret vagt, f.eks. »Detaljerede oplysninger til ansatte om muligheder for bæredygtighed på arbejdet og hjemme« eller »Tilskyndelse til, at de ansatte bruger offentlig transport til og fra arbejde«. Det er derfor vanskeligt at vurdere den samlede effekt af dem.

| 37. | For tiden ligger ECB ikke inde med pålidelige oplysninger om brugen af offentlig transport til og fra arbejde. Der blev gennemført transportundersøgelser blandt de ansatte i 2008 og i 2012, men de mundede ikke ud i repræsentative data. |
| --- | --- |

37.

For tiden ligger ECB ikke inde med pålidelige oplysninger om brugen af offentlig transport til og fra arbejde. Der blev gennemført transportundersøgelser blandt de ansatte i 2008 og i 2012, men de mundede ikke ud i repræsentative data.

| 38. | En anden prioritet i miljøledelsesprogrammet for 2012-2013 er bæredygtige indkøb. Dette emne tages op i punkt 44-56. |
| --- | --- |

38.

En anden prioritet i miljøledelsesprogrammet for 2012-2013 er bæredygtige indkøb. Dette emne tages op i punkt 44-56.

GreenBuildingprogrammet

| 39. | I 2005 iværksatte Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC) GreenBuildingprogrammet. Formålet med programmet er i erhvervsbygninger at iværksætte investeringer i energieffektivitet, som klart er rentable, men som går videre end standarderne i henhold til det europæiske bygningsdirektiv og gældende national bygningslovgivning. En »GreenBuildingpartner« (18) skal sikre, at nye bygninger forbruger 25 % mindre samlet primær energi, end den gældende bygningsstandard foreskriver, hvis det er økonomisk forsvarligt. |
| --- | --- |

39.

I 2005 iværksatte Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC) GreenBuildingprogrammet. Formålet med programmet er i erhvervsbygninger at iværksætte investeringer i energieffektivitet, som klart er rentable, men som går videre end standarderne i henhold til det europæiske bygningsdirektiv og gældende national bygningslovgivning. En »GreenBuildingpartner« (18) skal sikre, at nye bygninger forbruger 25 % mindre samlet primær energi, end den gældende bygningsstandard foreskriver, hvis det er økonomisk forsvarligt.

| 40. | I december 2009 fremlagde ECB bevis for JRC på, at udformningen af de nye ECB-lokaler opfyldte 25 %-kravet, og banken blev godkendt som GreenBuildingpartner. |
| --- | --- |

40.

I december 2009 fremlagde ECB bevis for JRC på, at udformningen af de nye ECB-lokaler opfyldte 25 %-kravet, og banken blev godkendt som GreenBuildingpartner.

| 41. | Derudover forventes bygningen ifølge miljøredegørelsen 2013 at være 29 % mere energieffektiv end den standard, der er fastsat i det tyske direktiv om energibesparelser fra 2007. |
| --- | --- |

41.

Derudover forventes bygningen ifølge miljøredegørelsen 2013 at være 29 % mere energieffektiv end den standard, der er fastsat i det tyske direktiv om energibesparelser fra 2007.

| 42. | Indtil videre er der ikke offentliggjort endelige oplysninger om, hvorvidt ECB vil forlange, at GreenBuildingprogrammets standarder (19) bliver overholdt ved renovationen af Eurotower, før ECB's banktilsynspersonale flytter ind (20). |
| --- | --- |

42.

Indtil videre er der ikke offentliggjort endelige oplysninger om, hvorvidt ECB vil forlange, at GreenBuildingprogrammets standarder (19) bliver overholdt ved renovationen af Eurotower, før ECB's banktilsynspersonale flytter ind (20).

EU-adfærdskodeksen om energieffektivitet i datacentre

| 43. | ECB har ikke tilsluttet sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre, som Kommissionens Fælles Forskningscenter har anbefalet siden 2008. Den frivillige adfærdskodeks blev skabt som reaktion på det stigende energiforbrug i datacentre og behovet for at reducere de dermed forbundne konsekvenser for miljø, økonomi og energiforsyningssikkerhed. Målet er at give datacenteroperatører, -kunder og -ejere oplysninger og tilskynde dem til at reducere energiforbruget på en omkostningseffektiv måde. |
| --- | --- |

43.

ECB har ikke tilsluttet sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre, som Kommissionens Fælles Forskningscenter har anbefalet siden 2008. Den frivillige adfærdskodeks blev skabt som reaktion på det stigende energiforbrug i datacentre og behovet for at reducere de dermed forbundne konsekvenser for miljø, økonomi og energiforsyningssikkerhed. Målet er at give datacenteroperatører, -kunder og -ejere oplysninger og tilskynde dem til at reducere energiforbruget på en omkostningseffektiv måde.

Bæredygtige indkøb

ECB's regler om indkøb

| 44. | Retsgrundlaget for ECB's indkøb af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder er nedfældet i afgørelse ECB/2007/5 til fastsættelse af regler om offentligt udbud (21). I denne afgørelse henvises der kun kort til miljøegenskaber hos varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der skal leveres (22). Begrebet »bæredygtige indkøb« nævnes ikke. |
| --- | --- |

44.

Retsgrundlaget for ECB's indkøb af varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder er nedfældet i afgørelse ECB/2007/5 til fastsættelse af regler om offentligt udbud (21). I denne afgørelse henvises der kun kort til miljøegenskaber hos varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, der skal leveres (22). Begrebet »bæredygtige indkøb« nævnes ikke.

ECB's Håndbog om forretningspraksis

| 45. | De interne regler om offentligt udbud er nedfældet i ECB's Håndbog om forretningspraksis. Heri forpligter ECB sig til at indkøbe varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder på en sådan måde, at der sker kontinuerlige og målelige fremskridt i bankens miljøpræstationer, som skal opnås ved at reducere konsekvenserne for miljøet og samtidig opretholde den økonomiske bæredygtighed. |
| --- | --- |

45.

De interne regler om offentligt udbud er nedfældet i ECB's Håndbog om forretningspraksis. Heri forpligter ECB sig til at indkøbe varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder på en sådan måde, at der sker kontinuerlige og målelige fremskridt i bankens miljøpræstationer, som skal opnås ved at reducere konsekvenserne for miljøet og samtidig opretholde den økonomiske bæredygtighed.

| 46. | Om miljøcertificering hedder det i de interne regler, at hvis en sådan certificering er relevant, bør den altid indgå som led i udvælgelseskriterierne. |
| --- | --- |

46.

Om miljøcertificering hedder det i de interne regler, at hvis en sådan certificering er relevant, bør den altid indgå som led i udvælgelseskriterierne.

| 47. | I forbindelse med proceduren med »det økonomisk mest fordelagtige bud« indeholder de interne regler en bestemmelse om, at hvis varernes, tjenesteydelsernes og bygge- og anlægsarbejdernes miljøegenskaber er vigtige, bør de udgøre en betydelig del af den samlede vægtning. |
| --- | --- |

47.

I forbindelse med proceduren med »det økonomisk mest fordelagtige bud« indeholder de interne regler en bestemmelse om, at hvis varernes, tjenesteydelsernes og bygge- og anlægsarbejdernes miljøegenskaber er vigtige, bør de udgøre en betydelig del af den samlede vægtning.

| 48. | Formuleringen synes at henvise til det samlede antal point, der kan tildeles for pris og kvalitet under en udbudsprocedure. Rettens revisorer konstaterede imidlertid, at det ikke er den gængse opfattelse, men at bedømmerne har tendens til at mene, at det kun er pointene for kvalitet, der afgør miljøegenskabernes andel af vægtningen. Dermed kan der opstå tilfælde, hvor miljøegenskaber udgør under 5 % af den samlede vægtning af pris og kvalitet. I sådanne tilfælde vil de sandsynligvis ikke indvirke væsentligt på procedurens udfald. |
| --- | --- |

48.

Formuleringen synes at henvise til det samlede antal point, der kan tildeles for pris og kvalitet under en udbudsprocedure. Rettens revisorer konstaterede imidlertid, at det ikke er den gængse opfattelse, men at bedømmerne har tendens til at mene, at det kun er pointene for kvalitet, der afgør miljøegenskabernes andel af vægtningen. Dermed kan der opstå tilfælde, hvor miljøegenskaber udgør under 5 % af den samlede vægtning af pris og kvalitet. I sådanne tilfælde vil de sandsynligvis ikke indvirke væsentligt på procedurens udfald.

Vejledningen i bæredygtige indkøb

| 49. | I december 2012 lagde ECB's centrale indkøbsafdeling (CPO) sidste hånd på ECB's vejledning i bæredygtige indkøb med det formål at støtte en systematisk gennemførelse af bæredygtige indkøbs-aktiviteter. Vejledningen indeholder baggrundsoplysninger, skitserer, hvilke kriterier der skal anvendes i hele indkøbsprocessen, og foreslår en generel procedure for, hvordan man kan implementere bæredygtige indkøbs-aktiviteter. |
| --- | --- |

49.

I december 2012 lagde ECB's centrale indkøbsafdeling (CPO) sidste hånd på ECB's vejledning i bæredygtige indkøb med det formål at støtte en systematisk gennemførelse af bæredygtige indkøbs-aktiviteter. Vejledningen indeholder baggrundsoplysninger, skitserer, hvilke kriterier der skal anvendes i hele indkøbsprocessen, og foreslår en generel procedure for, hvordan man kan implementere bæredygtige indkøbs-aktiviteter.

| 50. | Vejledningen blev finjusteret mellem 2010 og 2012 ved hjælp af en række pilotindkøb. Den bygger i vid udstrækning på Kommissionens praktiske anbefalinger til grønne offentlige indkøb (GPP), som er fastsat i håndbogen »Køb grønt!« og »GPP-værktøjskassen« (23). |
| --- | --- |

50.

Vejledningen blev finjusteret mellem 2010 og 2012 ved hjælp af en række pilotindkøb. Den bygger i vid udstrækning på Kommissionens praktiske anbefalinger til grønne offentlige indkøb (GPP), som er fastsat i håndbogen »Køb grønt!« og »GPP-værktøjskassen« (23).

| 51. | Vejledningen dækker de vare- og tjenesteydelseskategorier, der er identificeret som dem af ECB's transaktioner, der har størst effekt på miljøet, dvs. kontorartikler/-udstyr, IT-udstyr, rengøring, catering, rejser til og fra ECB samt drift og vedligeholdelse af lokaler. Flere kategorier kan inddrages senere. |
| --- | --- |

51.

Vejledningen dækker de vare- og tjenesteydelseskategorier, der er identificeret som dem af ECB's transaktioner, der har størst effekt på miljøet, dvs. kontorartikler/-udstyr, IT-udstyr, rengøring, catering, rejser til og fra ECB samt drift og vedligeholdelse af lokaler. Flere kategorier kan inddrages senere.

| 52. | I bilaget til vejledningen foreslås der en række bæredygtige indkøbs-kriterier vedrørende hovedparten af de udvalgte vare- og tjenesteydelseskategorier. Bilaget til vejledningen giver til forskel fra GPP-værktøjskassen ikke et valg mellem grundlæggende (»centrale«) og mere ambitiøse (»omfattende«) kriterier, men foreslår et enkelt sæt kriterier for hver kategori. ECB's kriterier er i de fleste tilfælde strengere end GPP-værktøjskassens centrale kriterier, men knap så strenge som dens omfattende kriterier. For så vidt angår IT-udstyr er ECB's kriterier dog strengere end værktøjskassens omfattende kriterier. |
| --- | --- |

52.

I bilaget til vejledningen foreslås der en række bæredygtige indkøbs-kriterier vedrørende hovedparten af de udvalgte vare- og tjenesteydelseskategorier. Bilaget til vejledningen giver til forskel fra GPP-værktøjskassen ikke et valg mellem grundlæggende (»centrale«) og mere ambitiøse (»omfattende«) kriterier, men foreslår et enkelt sæt kriterier for hver kategori. ECB's kriterier er i de fleste tilfælde strengere end GPP-værktøjskassens centrale kriterier, men knap så strenge som dens omfattende kriterier. For så vidt angår IT-udstyr er ECB's kriterier dog strengere end værktøjskassens omfattende kriterier.

| 53. | Vejledningen dækker nogle områder, som der ikke findes en GPP-værktøjskasse for, bl.a. kontorartikler/-udstyr og internationale rejser. På den anden side er en række relevante vare- og tjenesteydelsesgrupper, som GPP-værktøjskassen dækker, endnu ikke blevet tilføjet i vejledningen, navnlig grupperne inventar og mobiltelefoner. |
| --- | --- |

53.

Vejledningen dækker nogle områder, som der ikke findes en GPP-værktøjskasse for, bl.a. kontorartikler/-udstyr og internationale rejser. På den anden side er en række relevante vare- og tjenesteydelsesgrupper, som GPP-værktøjskassen dækker, endnu ikke blevet tilføjet i vejledningen, navnlig grupperne inventar og mobiltelefoner.

Proceduren for implementering af bæredygtige indkøb

| 54. | De afdelinger, der er ansvarlige for indkøbet af de udvalgte varegrupper, skal:






  a) | integrere bæredygtighedskriterier, inklusive en livscyklustilgang, i udbudsmaterialet og tildelingsprocessen |
| --- | --- | --- |

54.

De afdelinger, der er ansvarlige for indkøbet af de udvalgte varegrupper, skal:

a)

integrere bæredygtighedskriterier, inklusive en livscyklustilgang, i udbudsmaterialet og tildelingsprocessen

| b) | kontrollere, at bæredygtighedskriterierne bliver overholdt |
| --- | --- |

b)

kontrollere, at bæredygtighedskriterierne bliver overholdt

| c) | indsamle data om de resultater, der er opnået, og rapportere dem til den centrale indkøbsafdeling. |
| --- | --- |

c)

indsamle data om de resultater, der er opnået, og rapportere dem til den centrale indkøbsafdeling.

| 55. | Den overordnede koordinering af indsatsen for bæredygtige indkøb påhviler den centrale indkøbsafdeling. Fra og med 2013 skal den centrale indkøbsafdeling rapportere til direktionen om status for bæredygtige indkøb. Det vil blive gjort en gang årlig inden for rammerne af den rapport om indkøbsovervågning, der aflægges pr. årets udgang. Der vil også blive rapporteret i forbindelse med den årlige gennemgang af miljøledelsen. |
| --- | --- |

55.

Den overordnede koordinering af indsatsen for bæredygtige indkøb påhviler den centrale indkøbsafdeling. Fra og med 2013 skal den centrale indkøbsafdeling rapportere til direktionen om status for bæredygtige indkøb. Det vil blive gjort en gang årlig inden for rammerne af den rapport om indkøbsovervågning, der aflægges pr. årets udgang. Der vil også blive rapporteret i forbindelse med den årlige gennemgang af miljøledelsen.

Undersøgelse af en stikprøve af indkøbsprocedurer

| 56. | Retten reviderede en stikprøve af indkøbsprocedurer, hvor udbudsmaterialet ifølge banken omfattede miljøkriterier (24). Undersøgelsen bekræftede, at ECB i 2012 var begyndt at anvende GPP mere systematisk. I mere end to tredjedele af de undersøgte tilfælde var GPP's centrale eller omfattende kriterier blevet opfyldt. Flere procedurer kunne imidlertid medtages inden for de bæredygtige indkøbs anvendelsesområde, navnlig med hensyn til IT-udstyr og bygge- og anlægsarbejder. |
| --- | --- |

56.

Retten reviderede en stikprøve af indkøbsprocedurer, hvor udbudsmaterialet ifølge banken omfattede miljøkriterier (24). Undersøgelsen bekræftede, at ECB i 2012 var begyndt at anvende GPP mere systematisk. I mere end to tredjedele af de undersøgte tilfælde var GPP's centrale eller omfattende kriterier blevet opfyldt. Flere procedurer kunne imidlertid medtages inden for de bæredygtige indkøbs anvendelsesområde, navnlig med hensyn til IT-udstyr og bygge- og anlægsarbejder.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 57. | Retten fandt, at ECB har taget skridt til at reducere sin administrations negative indvirkning på miljøet, men den opfordrer til yderligere indsats og foranstaltninger. |
| --- | --- |

57.

Retten fandt, at ECB har taget skridt til at reducere sin administrations negative indvirkning på miljøet, men den opfordrer til yderligere indsats og foranstaltninger.

Fastlagde ECB strategier for mindskelse af sine kuldioxidemissioner, og gennemførte den dem effektivt?

| 58. | ECB har fastlagt strategier, hvor det prioriteres at investere i reduktion af kuldioxidemission frem for at anvende CO2-kompensationsordninger til at kompensere for de emissioner, som skyldes bankens administration. |
| --- | --- |

58.

ECB har fastlagt strategier, hvor det prioriteres at investere i reduktion af kuldioxidemission frem for at anvende CO2-kompensationsordninger til at kompensere for de emissioner, som skyldes bankens administration.

| 59. | Målt i forhold til 2008-basislinjen reducerede ECB i 2012 sine kuldioxidemissioner med 43,5 % samlet set og med næsten 50 % pr. tildelt arbejdsplads. |
| --- | --- |

59.

Målt i forhold til 2008-basislinjen reducerede ECB i 2012 sine kuldioxidemissioner med 43,5 % samlet set og med næsten 50 % pr. tildelt arbejdsplads.

| 60. | De opnåede reduktioner skyldes i vid udstrækning indkøb af elektricitet skabt med vedvarende kilder, som tæller som en nulemission i beregningerne af CO2-fodaftrykket. |
| --- | --- |

60.

De opnåede reduktioner skyldes i vid udstrækning indkøb af elektricitet skabt med vedvarende kilder, som tæller som en nulemission i beregningerne af CO2-fodaftrykket.

| 61. | Det er vanskeligere at opnå yderligere reduktioner af emissionerne, da ECB udvider sit aktivitetsområde betydeligt på grund af sin nye rolle med banktilsyn. |
| --- | --- |

61.

Det er vanskeligere at opnå yderligere reduktioner af emissionerne, da ECB udvider sit aktivitetsområde betydeligt på grund af sin nye rolle med banktilsyn.

| 62. | Det oprindelige grundlag i 2008 for beregningen af ECB's CO2-fodaftryk er gradvis blevet udvidet, men en række store emissionskilder er endnu ikke blevet medtaget. Specielt kan det nævnes, at de emissioner, der skyldes de ansattes pendling mellem hjem og arbejdsplads, og de emissioner, der skyldes opførelsen af ECB's nye lokaler, ikke kendes. Sådanne emissioner skal tages i betragtning, når man anvender OEF-metoden, som Kommissionen anbefaler, til at måle og formidle oplysninger om offentlige organisationers miljøpræstationer over hele deres livscyklus. |
| --- | --- |

62.

Det oprindelige grundlag i 2008 for beregningen af ECB's CO2-fodaftryk er gradvis blevet udvidet, men en række store emissionskilder er endnu ikke blevet medtaget. Specielt kan det nævnes, at de emissioner, der skyldes de ansattes pendling mellem hjem og arbejdsplads, og de emissioner, der skyldes opførelsen af ECB's nye lokaler, ikke kendes. Sådanne emissioner skal tages i betragtning, når man anvender OEF-metoden, som Kommissionen anbefaler, til at måle og formidle oplysninger om offentlige organisationers miljøpræstationer over hele deres livscyklus.

| 63. | ECB's vejledning i bæredygtige indkøb fra december 2012 anbefaler, at der i forbindelse med forretningsrejser anvendes klimakompensation i overensstemmelse med høje standarder. I ECB's nuværende miljøpolitik tages spørgsmålet om klimakompensation imidlertid ikke op. |
| --- | --- |

63.

ECB's vejledning i bæredygtige indkøb fra december 2012 anbefaler, at der i forbindelse med forretningsrejser anvendes klimakompensation i overensstemmelse med høje standarder. I ECB's nuværende miljøpolitik tages spørgsmålet om klimakompensation imidlertid ikke op.

Anbefalinger

| 1. | ECB bør fortsat reducere CO2-emissionerne og fastlægge en politik for kompensation for CO2-restemissioner. |
| --- | --- |

1.

ECB bør fortsat reducere CO2-emissionerne og fastlægge en politik for kompensation for CO2-restemissioner.

| 2. | Beregningen af ECB's CO2-fodaftryk bør forbedres ved, at den vejledning, der gives i Europa-Kommissionens metode vedrørende organisationers miljøaftryk (OEF-metoden), tages i betragtning. |
| --- | --- |

2.

Beregningen af ECB's CO2-fodaftryk bør forbedres ved, at den vejledning, der gives i Europa-Kommissionens metode vedrørende organisationers miljøaftryk (OEF-metoden), tages i betragtning.

Har ECB miljøledelsesværktøjer, der egner sig til at støtte løbende forbedring?

| 64. | ECB har været registreret i den europæiske ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) siden 2010. EMAS' anvendelsesområde omfatter alle tekniske og administrative aktiviteter i ECB's hovedsæde i Frankfurt am Main. EMAS er et miljøledelsesværktøj, der effektivt støtter løbende forbedring. Der er igangsat forberedelser til at anvende EMAS i ECB's nye lokaler, hvor opførelsen forventes afsluttet i 2014. |
| --- | --- |

64.

ECB har været registreret i den europæiske ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) siden 2010. EMAS' anvendelsesområde omfatter alle tekniske og administrative aktiviteter i ECB's hovedsæde i Frankfurt am Main. EMAS er et miljøledelsesværktøj, der effektivt støtter løbende forbedring. Der er igangsat forberedelser til at anvende EMAS i ECB's nye lokaler, hvor opførelsen forventes afsluttet i 2014.

| 65. | ECB forventer, at de nye lokaler vil overholde høje tekniske og miljømæssige standarder. EMAS-miljøprogrammet skal derfor efter planerne fortsat være koncentreret om miljøbevidstgørelse og adfærdsændring, når flytningen til de nye lokaler har fundet sted. De nuværende bevidstgørelses- og adfærdsændrings-foranstaltninger er imidlertid formuleret vagt, så det er vanskeligt at vurdere den samlede effekt af dem. |
| --- | --- |

65.

ECB forventer, at de nye lokaler vil overholde høje tekniske og miljømæssige standarder. EMAS-miljøprogrammet skal derfor efter planerne fortsat være koncentreret om miljøbevidstgørelse og adfærdsændring, når flytningen til de nye lokaler har fundet sted. De nuværende bevidstgørelses- og adfærdsændrings-foranstaltninger er imidlertid formuleret vagt, så det er vanskeligt at vurdere den samlede effekt af dem.

| 66. | ECB har tilsluttet sig GreenBuildingprogrammet, som Kommissionen anbefaler, og målet er, at bankens nye lokaler skal forbruge 25 % mindre samlet primær energi, end den gældende bygningsstandard foreskriver. Indtil videre er der ikke offentliggjort endelige oplysninger om, hvorvidt GreenBuildingprogrammets standarder også vil blive anvendt ved renovationen af Eurotower, før ECB's banktilsynspersonale flytter ind. |
| --- | --- |

66.

ECB har tilsluttet sig GreenBuildingprogrammet, som Kommissionen anbefaler, og målet er, at bankens nye lokaler skal forbruge 25 % mindre samlet primær energi, end den gældende bygningsstandard foreskriver. Indtil videre er der ikke offentliggjort endelige oplysninger om, hvorvidt GreenBuildingprogrammets standarder også vil blive anvendt ved renovationen af Eurotower, før ECB's banktilsynspersonale flytter ind.

| 67. | ECB har ikke tilsluttet sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre. |
| --- | --- |

67.

ECB har ikke tilsluttet sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre.

Anbefalinger

| 3. | ECB bør sikre sig, at der ved renovationen af Eurotowerbygningen anvendes høje standarder med hensyn til energimæssig ydeevne. |
| --- | --- |

3.

ECB bør sikre sig, at der ved renovationen af Eurotowerbygningen anvendes høje standarder med hensyn til energimæssig ydeevne.

| 4. | Med hensyn til aktiviteter til bevidstgørelse og adfærdsændring hos ECB's ansatte bør EMAS-miljøprogrammet indeholde målelige indikatorer til vurdering af fremskridt og effekt, f.eks. overvågning af, hvor mange ansatte der pendler med offentlig transport. |
| --- | --- |

4.

Med hensyn til aktiviteter til bevidstgørelse og adfærdsændring hos ECB's ansatte bør EMAS-miljøprogrammet indeholde målelige indikatorer til vurdering af fremskridt og effekt, f.eks. overvågning af, hvor mange ansatte der pendler med offentlig transport.

| 5. | ECB bør tilslutte sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre. |
| --- | --- |

5.

ECB bør tilslutte sig den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre.

Har ECB fastsat standarder for bæredygtige indkøb, og er standarderne i givet fald blevet overholdt?

| 68. | ECB's afgørelse fra 2007 til fastsættelse af regler om offentligt udbud henviser kun til bæredygtige indkøb i forbindelse med omtale af varers, tjenesteydelsers og bygge- og anlægsarbejders miljøegenskaber som et muligt tildelingskriterium. Det afspejler ikke ECB's ambition om at indkøbe varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, så der sker kontinuerlige og målelige fremskridt i bankens miljøpræstationer. |
| --- | --- |

68.

ECB's afgørelse fra 2007 til fastsættelse af regler om offentligt udbud henviser kun til bæredygtige indkøb i forbindelse med omtale af varers, tjenesteydelsers og bygge- og anlægsarbejders miljøegenskaber som et muligt tildelingskriterium. Det afspejler ikke ECB's ambition om at indkøbe varer, tjenesteydelser og bygge- og anlægsarbejder, så der sker kontinuerlige og målelige fremskridt i bankens miljøpræstationer.

| 69. | Siden december 2012 har ECB's vejledning i bæredygtige indkøb været gældende med henblik på at støtte gennemførelsen af bæredygtige indkøbs-aktiviteter gennem praktisk rådgivning og systematisk rapportering. |
| --- | --- |

69.

Siden december 2012 har ECB's vejledning i bæredygtige indkøb været gældende med henblik på at støtte gennemførelsen af bæredygtige indkøbs-aktiviteter gennem praktisk rådgivning og systematisk rapportering.

| 70. | Rettens undersøgelse af en stikprøve af udbud bekræftede, at ECB i 2012 var begyndt at anvende miljøkriterier mere systematisk. |
| --- | --- |

70.

Rettens undersøgelse af en stikprøve af udbud bekræftede, at ECB i 2012 var begyndt at anvende miljøkriterier mere systematisk.

Anbefalinger

| 6. | ECB bør ændre sine regler om offentligt udbud, så de i højere grad afspejler bankens forpligtelse til bæredygtige indkøb. |
| --- | --- |

6.

ECB bør ændre sine regler om offentligt udbud, så de i højere grad afspejler bankens forpligtelse til bæredygtige indkøb.

| 7. | ECB bør i sine årlige miljøredegørelser rapportere om, hvordan gennemførelsen af vejledningen i bæredygtige indkøb skrider frem. |
| --- | --- |

7.

ECB bør i sine årlige miljøredegørelser rapportere om, hvordan gennemførelsen af vejledningen i bæredygtige indkøb skrider frem.

Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Louis GALEA, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 11. marts 2014.

På Revisionsrettens vegne

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

---

(1)  Statutten for ESCB og ECB er en protokol til traktaten.

1

(2)  Et CO2-fodaftryk er de samlede drivhusgasemissioner forbundet med en organisations aktivitet. Drivhusgasemissioner beregnes og angives normalt i kuldioxidækvivalenter (CO2-ækvivalenter).

2

2

2

(3)  Jf. artikel 191 i TEUF.

3

(4)  Retten har også undersøgt dette spørgsmål i relation til andre udvalgte EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og planlægger at rapportere om resultaterne senere i 2014.

4

(5)  Godkendt af forvaltningskomitéen og valideret af direktionen med offentliggørelsen i ECB's miljøredegørelse 2013.

5

(6)  Jf. ECB's miljøredegørelse 2010 og 2012-ajourføringen af ECB's miljøredegørelse.

6

(7)  Dette mål blev overgået, og der blev opnået en reduktion på næsten 30 %.

7

(8)  Siden 2009 har ECB anvendt elektricitet fra vedvarende kilder, hvad der redegøres for med nul emissioner i beregningen af CO2-fodaftrykket. I 2012 tegnede grøn elektricitet sig for 65,8 % af det samlede elforbrug.

8

2

(9)  Jf. den definition, det britiske Department of Energy & Climate Change giver i »A guide to carbon offsetting for the public sector«, 2. udgave, 2011, s. 11. Ifølge dette dokument betyder CO2-neutral, at nettoemissionerne af CO2 — efter en gennemsigtig proces med beregning og reduktion af emissionerne og kompensation for restemissionerne — er lig nul.

9

2

2

(10)  EUT L 124 af 4.5.2013, s. 1.

10

(11)  Jf. vejledningen om organisationers miljøaftryk (OEF) (EUT L 124 af 4.5.2013, s. 107).

11

(12)  NEP — ECB's nye lokaler ved Grossmarkthalle.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2009 af 25. november 2009 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (EUT L 342 af 22.12.2009, s. 1).

13

(14)  Jf. EMAS Factsheet »EMAS and ISO 14001: complementarities and differences«.

14

(15)  Jf. betragtning 8 i forordning (EF) nr. 1221/2009.

15

(16)  Samtidig blev ECB attesteret i henhold til ISO 14001. Samtlige krav i henhold til ISO 14001 er inkluderet i EMAS.

16

(17)  Ifølge pressemeddelelsen vil ECB's nye lokaler ved Grossmarkthalle ikke have tilstrækkelig kapacitet til at huse de ca. 1 000 ekstra ansatte, der er nødvendige for, at ECB kan udføre sine nye opgaver.

17

(18)  Antal registrerede bygninger i hele Europa pr. 18. november 2013: 866.

18

(19)  Eksisterende bygninger bør efter istandsættelse forbruge mindst 25 % mindre samlet primær energi, hvis det er økonomisk forsvarligt.

19

(20)  For tiden har banktilsynspersonalet til huse i en anden bygning tæt på Eurotower.

20

(21)  EUT L 184 af 14.7.2007, s. 34.

21

(22)  Som et muligt kriterium for tildeling, jf. artikel 26, stk. 2, litra a).

22

(23)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

23

(24)  Elleve procedurer udvalgt fra en liste over 22 indkøbsprocedurer, der var iværksat mellem 1. januar 2012 og 15. februar 2013, hvor der var medtaget eller overvejet miljøkriterier.

24

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS SVAR

på Den Europæiske Revisionsrets beretning om revisionen af Den Europæiske Centralbanks forvaltning af sit CO2-fodaftryk

Den Europæiske Centralbank (ECB) har med glæde modtaget Den Europæiske Revisionsrets beretning og påskønner Rettens bemærkninger og anbefalinger til yderligere forbedringer. Nedenstående findes ECB's kommentarer til specifikke punkter samt til de syv anbefalinger.

Punkt 12:

  ECB anerkender fordelene ved at fastsætte mellemfristede og langfristede mål for en samlet reduktion af CO2-emissionerne og vil overveje at fastsætte sådanne mål, når banken er flyttet til den nye bygning.

Punkt 19 og 58:

  ECB undersøger for tiden en række forslag til at indarbejde en forpligtelse til kompensation i den næste opdatering af miljøpolitikken i 2014.

Punkt 26, 37 og 62:

  Da den endelige vejledning om organisationers miljøaftryk (OEF) — nærmere bestemt OEF's sektorregler — først for nylig er blevet offentliggjort af Europa-Kommissionen og stadig er i pilotfasen, har ECB hidtil kun haft få muligheder for at bedømme reglernes indvirkning på beregningen og rapporteringen af CO2-fodaftrykket. Hvad angår de emissioner, som skyldes de ansattes pendling mellem hjem og arbejdsplads, er ECB for tiden ved at udvikle en beregningsmetode, som skal inddrage disse i den næste rapportering af CO2-fodaftrykket i 2014. Se også svar til anbefaling 2.

Punkt 36 og 65:

  Foranstaltningerne til miljøbevidstgørelse og adfærdsændring i EMAS-miljøprogrammet for 2012-2013 er formuleret bredt for at skabe fleksibilitet til at tilpasse dem til forskellige grupper af ansatte i ECB. Selv om det er svært at foretage en grundig vurdering af foranstaltningernes samlede effekt, tog ECB flere succesindikatorer i betragtning. Et eksempel herpå er »Power Off«-kampagnen, der blev gennemført af de ansatte i Target2-Securities Programmet, og som havde klare indikatorer og gav positive resultater, der stadig er mærkbare (1). Denne pilotkampagne blev gennemført med hjælp fra en organisation, som er specialiseret i miljøkommunikation, medarbejderengagement og adfærdsændring, og havde til formål at understøtte udviklingen af værktøjer, indikatorer og foranstaltninger, som kunne anvendes i hele organisationen. Endnu en pilotkampagne er under udarbejdelse med henblik på yderligere udvikling af konceptet, inden det rulles ud i hele organisationen. Se også svar til anbefaling 4.

Punkt 42 og 66:

  Lejeaftalen for Eurotowerbygningen omfatter en miljøklausul, som understøtter de underliggende krav i GreenBuildingprogrammet i forbindelse med istandsættelse og relevant byggelovgivning. Selv om der endnu ikke er offentliggjort endelige oplysninger, har ECB indledt forhandlinger med udlejeren af Eurotower med det formål at forbedre den energimæssige ydeevne. Udlejeren er desuden ved at vurdere deltagelsen i GreenBuildingprogrammet. Se også svar til anbefaling 3.

Punkt 43 og 67:

  ECB ser efter flytningen til de nye lokaler frem til at blive ejer af et certificeret energieffektivt datacenter. Det nye datacenters tekniske design indbefatter elementer — f.eks. skalerbarhed, fleksibilitet og energieffektivitet — som i store træk lever op til den europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre. Se også svar til anbefaling 5.

Punkt 44 og 68:

  Se svar til anbefaling 6.

Punkt 48:

  ECB vil overveje en yderligere præcisering af miljøegenskabernes vægtning i fremtidige opdateringer af vejledningen i bæredygtige indkøb. For så vidt angår miljøkriteriers vægtning i udbud, hvor kontrakten gives til den tilbudsgiver, der indgiver det økonomisk mest fordelagtige bud, skal det bemærkes, at en sådan vægtning nødvendigvis også må stå i forhold til vægtningen af andre kvalitative kriterier for tildeling. Dette skal sikre, at de samlede operative behov afspejles i tilstrækkelig grad i tildelingskriterierne, og at de dermed får en passende indflydelse på udfaldet af udbudsproceduren.

Punkt 63:

  ECB er i færd med at udarbejde en miljøpolitik, som skal fremme reduktion og kompensation af CO2-emissioner. Se også svar til anbefaling 1.

Anbefaling 1:

  ECB vil fortsætte sine bestræbelser på at reducere CO2-emissioner samt fastlægge en politik for kompensation for CO2-restemissioner.

Anbefaling 2:

  ECB accepterer anbefalingen. Da Europa-Kommissionens metode vedrørende organisationers miljøaftryk (OEF-metoden) stadig befinder sig i pilotfasen, vil ECB overvåge udviklingen og resultaterne heraf med henblik på at integrere den i beregningen af CO2-fodaftrykket.

Anbefaling 3:

  ECB accepterer anbefalingen. I tilgift til det nuværende lejemål, som indeholder en miljøklausul, skal der efter planen indgås en aftale med udlejeren af Eurotower om den nødvendige istandsættelse og de standarder, som skal følges.

Anbefaling 4:

  ECB accepterer anbefalingen. Der vil blive indarbejdet målelige indikatorer i det næste EMAS-program, navnlig med relation til de ansattes miljøbevidstgørelse og adfærdsændring.

Anbefaling 5:

  ECB kan fuldt ud støtte målsætningen i den frivillige europæiske adfærdskodeks om energieffektivitet i datacentre, nemlig at reducere energiforbruget i datacentre i hele Europa og derved reducere emissioner, begrænse den globale opvarmning og spare penge og vil overveje at ansøge om deltagerstatus.

Anbefaling 6:

  ECB accepterer anbefalingen og vil overveje mulighederne for bedre at afspejle bankens forpligtelse til bæredygtige indkøb i den næste opdatering af reglerne om offentlig udbud i 2014.

Anbefaling 7:

  ECB accepterer anbefalingen og vil i sine årlige miljøredegørelser begynde at rapportere om fremskridt i gennemførelsen af vejledningen i bæredygtige indkøb.

---

(1)  Se også side 14 i ECB's miljøredegørelse 2013. Formålet med kampagnen var at tilskynde medarbejderne til aktivt at reducere deres effekt på miljøet, når de er på arbejde, samtidig med at der specifikt blev fokuseret på en reduktion i energiforbruget. Resultaterne var: a) de årlige emissioner skønnes at være blevet reduceret til 6 ton CO2 fra 124 ton CO2 og b) i gennemsnit blev i alt 94 % af IT-udstyret på de tre etager slukket i løbet af kampagnen. Kun 6 % af IT-udstyret blev ikke slukket.

---