# Europeiska unionens L 125/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 125 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången18 maj 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 125

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången18 maj 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/836 av den 11 januari 2017 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/837 av den 17 maj 2017 om rättelse av de polska och svenska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/838 av den 17 maj 2017 om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 vad gäller foder för vissa ekologiska vattenbruksdjur (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/839 av den 17 maj 2017 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av nitriter (E 249–250) i golonka peklowana (
  1
  ) | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/840 av den 17 maj 2017 om att inte godkänna det verksamma ämnet ortosulfamuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/841 av den 17 maj 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxinil, karfentrazonetyl, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, metoxifenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pymetrozin, S-metolaklor och trifloxistrobin (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/842 av den 17 maj 2017 om förnyelse av godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/843 av den 17 maj 2017 om godkännande av det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 21 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/844 av den 17 maj 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 25 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 av den 17 maj 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG vad gäller de vägledande förteckningar över faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av marina strategier (
  1
  ) | 27 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets beslut (EU) 2017/846 av den 16 mars 2017 om förlängning av mandatperioden för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande | 34 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 av den 16 maj 2017 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2017) 2891] | 35 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/848 av den 17 maj 2017 om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU (
  1
  ) | 43 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/836 av den 11 januari 2017 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/837 av den 17 maj 2017 om rättelse av de polska och svenska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/838 av den 17 maj 2017 om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 vad gäller foder för vissa ekologiska vattenbruksdjur (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/839 av den 17 maj 2017 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av nitriter (E 249–250) i golonka peklowana (
  1
  )

1

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/840 av den 17 maj 2017 om att inte godkänna det verksamma ämnet ortosulfamuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/841 av den 17 maj 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxinil, karfentrazonetyl, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, metoxifenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pymetrozin, S-metolaklor och trifloxistrobin (
  1
  )

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

1

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/842 av den 17 maj 2017 om förnyelse av godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

Coniothyrium minitans

1

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/843 av den 17 maj 2017 om godkännande av det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

Beauveria bassiana

1

21

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/844 av den 17 maj 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

25

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv (EU) 2017/845 av den 17 maj 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG vad gäller de vägledande förteckningar över faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av marina strategier (
  1
  )

1

27

BESLUT

*

Europaparlamentets beslut (EU) 2017/846 av den 16 mars 2017 om förlängning av mandatperioden för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande

34

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/847 av den 16 maj 2017 om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2017) 2891]

[delgivet med nr C(2017) 2891]

35

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/848 av den 17 maj 2017 om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU (
  1
  )

1

43

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1011 av den 24 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 om narkotikaprekursorer och rådets förordning (EG) nr 111/2005 om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer mellan unionen och tredjeländer, samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 1277/2005 ( EUT L 162, 27.6.2015 ) | 75 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1011 av den 24 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 om narkotikaprekursorer och rådets förordning (EG) nr 111/2005 om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer mellan unionen och tredjeländer, samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 1277/2005 ( EUT L 162, 27.6.2015 )

( EUT L 162, 27.6.2015 )

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2017/836

av den 11 januari 2017

om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (1), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet kan begära att få ytterligare tullförmåner enligt den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad den särskilda stimulansordningen). I artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs särskilda kriterier för beviljande av tullförmåner inom ramen för den särskilda stimulansordningen. Landet bör anses vara sårbart på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integrering i det internationella handelssystemet. Landet bör ha ratificerat alla de konventioner som förtecknas i bilaga VIII till förordning (EU) nr 978/2012, och de berörda övervakningsorganen bör i sina senaste slutsatser inte ha påtalat någon allvarlig brist när det gäller genomförandet av dessa konventioner. Landet bör inte när det gäller någon av de berörda konventionerna ha lämnat någon reservation som är förbjuden enligt konventionen eller som, uteslutande vid tillämpning av artikel 9 i förordning (EU) nr 978/2012, är att anse som oförenlig med den konventionens mål och syfte. Det bör utan förbehåll godkänna alla de rapporteringskrav som finns i konventionerna och ge de bindande åtaganden som avses i artikel 9.1 d, e och f i förordning (EU) nr 978/2012. |
| --- | --- |

(1)

Ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet kan begära att få ytterligare tullförmåner enligt den särskilda stimulansordningen för hållbar utveckling och gott styre (nedan kallad den särskilda stimulansordningen). I artikel 9.1 i förordning (EU) nr 978/2012 fastställs särskilda kriterier för beviljande av tullförmåner inom ramen för den särskilda stimulansordningen. Landet bör anses vara sårbart på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integrering i det internationella handelssystemet. Landet bör ha ratificerat alla de konventioner som förtecknas i bilaga VIII till förordning (EU) nr 978/2012, och de berörda övervakningsorganen bör i sina senaste slutsatser inte ha påtalat någon allvarlig brist när det gäller genomförandet av dessa konventioner. Landet bör inte när det gäller någon av de berörda konventionerna ha lämnat någon reservation som är förbjuden enligt konventionen eller som, uteslutande vid tillämpning av artikel 9 i förordning (EU) nr 978/2012, är att anse som oförenlig med den konventionens mål och syfte. Det bör utan förbehåll godkänna alla de rapporteringskrav som finns i konventionerna och ge de bindande åtaganden som avses i artikel 9.1 d, e och f i förordning (EU) nr 978/2012.

| (2) | Ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet som vill omfattas av den särskilda stimulansordningen måste lämna in en ansökan med utförliga uppgifter om ratificeringen av de berörda konventionerna, sina reservationer och de invändningar mot dessa reservationer som gjorts av de andra parterna i konventionen samt sina bindande åtaganden. |
| --- | --- |

(2)

Ett förmånsland inom det allmänna preferenssystemet som vill omfattas av den särskilda stimulansordningen måste lämna in en ansökan med utförliga uppgifter om ratificeringen av de berörda konventionerna, sina reservationer och de invändningar mot dessa reservationer som gjorts av de andra parterna i konventionen samt sina bindande åtaganden.

| (3) | Kommissionen har fått befogenhet att anta delegerade akter om ändring av bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012, så att den särskilda stimulansordningen kan beviljas genom att det ansökande landet förs in i förteckningen över förmånsländer inom den särskilda stimulansordningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har fått befogenhet att anta delegerade akter om ändring av bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012, så att den särskilda stimulansordningen kan beviljas genom att det ansökande landet förs in i förteckningen över förmånsländer inom den särskilda stimulansordningen.

| (4) | Den 12 juli 2016 mottog kommissionen en ansökan från Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka (nedan kallad Sri Lanka) om att få omfattas av den särskilda stimulansordningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 juli 2016 mottog kommissionen en ansökan från Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka (nedan kallad Sri Lanka) om att få omfattas av den särskilda stimulansordningen.

| (5) | Kommissionen har prövat Sri Lankas ansökan om att få omfattas av den särskilda stimulansordningen enligt artikel 10.1 i förordning (EU) nr 978/2012 och har konstaterat att Sri Lanka uppfyller villkoren. Sri Lanka bör därför omfattas av den särskilda stimulansordningen från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har prövat Sri Lankas ansökan om att få omfattas av den särskilda stimulansordningen enligt artikel 10.1 i förordning (EU) nr 978/2012 och har konstaterat att Sri Lanka uppfyller villkoren. Sri Lanka bör därför omfattas av den särskilda stimulansordningen från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. Bilaga III till förordning (EU) nr 978/2012 bör ändras i enlighet med detta.

| (6) | Enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 978/2012 ska kommissionen övervaka hur ratificeringen och det praktiska genomförandet av de berörda konventionerna framskrider, samt övervaka Sri Lankas regerings samarbete med de berörda övervakningsorganen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 13 i förordning (EU) nr 978/2012 ska kommissionen övervaka hur ratificeringen och det praktiska genomförandet av de berörda konventionerna framskrider, samt övervaka Sri Lankas regerings samarbete med de berörda övervakningsorganen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga III i förordning (EU) nr 978/2012 ska följande land och dess alfabetiska kod införas i kolumn B respektive kolumn A:

| ”Sri Lanka | LK” |
| --- | --- |

”Sri Lanka

LK”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

1

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/837

av den 17 maj 2017

om rättelse av de polska och svenska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (1), särskilt artikel 4.3, och,

av följande skäl:

| (1) | Den polska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 (2) innehåller ett fel i punkt 11.4.3 a i bilagan när det gäller förteckningen över kompetenser som kräver repetitionsutbildning med viss periodicitet. |
| --- | --- |

(1)

Den polska språkversionen av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 (2) innehåller ett fel i punkt 11.4.3 a i bilagan när det gäller förteckningen över kompetenser som kräver repetitionsutbildning med viss periodicitet.

| (2) | Den svenska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 innehåller fel i bilagan, nämligen i punkterna 8.1.1.2 och 9.1.1.3 när det gäller kravet på förnyad säkerhetskontroll, i punkt 8.3.1 när det gäller föremålet för kravet i fråga om leveranssätt, i punkt 9.1.3.5 b första stycket när det gäller tillämpningsområdet för validerinsmetoden, i punkt 9.3.1 när det gäller föremålet för kravet i fråga om leveranssätt och i inledningsfrasen i punkt 11.2.3.1 när det gäller de personer som omfattas av kravet på utbildning. |
| --- | --- |

(2)

Den svenska språkversionen av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 innehåller fel i bilagan, nämligen i punkterna 8.1.1.2 och 9.1.1.3 när det gäller kravet på förnyad säkerhetskontroll, i punkt 8.3.1 när det gäller föremålet för kravet i fråga om leveranssätt, i punkt 9.1.3.5 b första stycket när det gäller tillämpningsområdet för validerinsmetoden, i punkt 9.3.1 när det gäller föremålet för kravet i fråga om leveranssätt och i inledningsfrasen i punkt 11.2.3.1 när det gäller de personer som omfattas av kravet på utbildning.

| (3) | De polska och svenska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 bör därför rättas. Övriga språkversioner påverkas inte. |
| --- | --- |

(3)

De polska och svenska språkversionerna av genomförandeförordning (EU) 2015/1998 bör därför rättas. Övriga språkversioner påverkas inte.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för luftfartsskyddet inom den civila luftfarten. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för luftfartsskyddet inom den civila luftfarten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/1998 ska rättas på följande sätt:

| 1. | Punkt 8.1.1.2 ska ersättas med följande:






  ”8.1.1.2 | Om det finns anledning att anta att förnödenheter för användning ombord på luftfartyg, vilka varit föremål för säkerhetsåtgärder, har manipulerats eller inte har skyddats mot obehörig åtkomst från det ögonblick då säkerhetsåtgärderna genomfördes, ska de säkerhetskontrolleras innan de får tas in i behörighetsområden.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 8.1.1.2 ska ersättas med följande:

”8.1.1.2

| 2. | Punkt 8.3.1 ska ersättas med följande:






  ”8.3.1 | Säkerhetsförslutna påsar (STEB) för användning ombord på luftfartyg ska levereras i säkerhetsförslutna förpackningar till ett område på flygsidan eller till ett behörighetsområde.”. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 8.3.1 ska ersättas med följande:

”8.3.1

| 3. | Punkt 9.1.1.3 ska ersättas med följande:






  ”9.1.1.3 | Om det finns anledning att anta att förnödenheter som levererats till en flygplats och som varit föremål för säkerhetsåtgärder har manipulerats eller inte har skyddats mot obehörig åtkomst från det ögonblick då säkerhetsåtgärderna genomfördes, ska de säkerhetskontrolleras innan de får tas in i behörighetsområden.”. |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 9.1.1.3 ska ersättas med följande:

”9.1.1.3

| 4. | I punkt 9.1.3.5 b ska första stycket ersättas med följande:






  ”b) | regelbundna kontroller vid tillträde till flygplatsers behörighetsområde av leveranser av förnödenheter till flygplatsen som levereras av den kända leverantören, från och med godkännandet, inbegripet






  — | kontroll av att den person som levererar förnödenheter på uppdrag av den kända leverantören har relevant utbildning, och |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I punkt 9.1.3.5 b ska första stycket ersättas med följande:

”b)

—

kontroll av att den person som levererar förnödenheter på uppdrag av den kända leverantören har relevant utbildning, och

| — | kontroll av att förnödenheterna är tillräckligt skyddade, och |
| --- | --- |

—

kontroll av att förnödenheterna är tillräckligt skyddade, och

| — | säkerhetskontroll av förnödenheterna på samma sätt som för leveranser som kommer från en okänd leverantör.”. |
| --- | --- |

—

säkerhetskontroll av förnödenheterna på samma sätt som för leveranser som kommer från en okänd leverantör.”.

| 5. | Punkt 9.3.1 ska ersättas med följande:






  ”9.3.1 | Säkerhetsförslutna påsar (STEB) ska levereras i säkerhetsförslutna förpackningar till ett område på flygsidan efter den punkt där boardingkorten kontrolleras eller till ett behörighetsområde.”. |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 9.3.1 ska ersättas med följande:

”9.3.1

| 6. | I punkt 11.2.3.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Arbetsspecifik utbildning av personer som utför säkerhetskontroll av personer, kabinbagage, medförda föremål och lastrumsbagage ska ge följande kompetens (samtliga):”. |
| --- | --- |

6.

I punkt 11.2.3.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Arbetsspecifik utbildning av personer som utför säkerhetskontroll av personer, kabinbagage, medförda föremål och lastrumsbagage ska ge följande kompetens (samtliga):”.

| 7. | (berör ej den svenska versionen). |
| --- | --- |

7.

(berör ej den svenska versionen).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 97, 9.4.2008, s. 72.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 av den 5 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd (EUT L 299, 14.11.2015, s. 1).

2

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/838

av den 17 maj 2017

om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 vad gäller foder för vissa ekologiska vattenbruksdjur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (1), särskilt artiklarna 15.2 och 16.1, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 834/2007 fastställer grundläggande krav för ekologisk produktion av vattenbruksdjur, inbegripet krav som avser foder. Tillämpningsföreskrifter för dessa krav fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 834/2007 fastställer grundläggande krav för ekologisk produktion av vattenbruksdjur, inbegripet krav som avser foder. Tillämpningsföreskrifter för dessa krav fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2).

| (2) | Enligt artikel 15.1 d i i förordning (EG) nr 834/2007 ska fisk och skaldjur ges foder som uppfyller djurens näringsbehov under deras olika utvecklingsstadier. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 15.1 d i i förordning (EG) nr 834/2007 ska fisk och skaldjur ges foder som uppfyller djurens näringsbehov under deras olika utvecklingsstadier.

| (3) | I artikel 251 i förordning (EG) nr 889/2008 anges särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur som avses i avsnitten 6, 7 och 9 i bilaga XIIIa till den förordningen. Reglerna i den artikeln syftar till att prioritera naturligt foder, om sådant finns tillgängligt. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 251 i förordning (EG) nr 889/2008 anges särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur som avses i avsnitten 6, 7 och 9 i bilaga XIIIa till den förordningen. Reglerna i den artikeln syftar till att prioritera naturligt foder, om sådant finns tillgängligt.

| (4) | Enligt artikel 251.1 i förordning (EG) nr 889/2008 ska de berörda djuren utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar. Artikel 251.2 i förordningen tillåter användningen av ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung eller alger om naturliga foderresurser inte är tillgängliga i tillräcklig mängd. Artikel 251.3 a och b i förordningen fastställer de högsta procentandelar fiskmjöl eller fiskolja som foderransonen för hajmal och räkor får innehålla om det naturliga fodret kompletteras. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 251.1 i förordning (EG) nr 889/2008 ska de berörda djuren utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar. Artikel 251.2 i förordningen tillåter användningen av ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung eller alger om naturliga foderresurser inte är tillgängliga i tillräcklig mängd. Artikel 251.3 a och b i förordningen fastställer de högsta procentandelar fiskmjöl eller fiskolja som foderransonen för hajmal och räkor får innehålla om det naturliga fodret kompletteras.

| (5) | Naturligt förekommande foder är begränsat eller obefintligt i kläckeristadiet. Medlemsstaterna har angett för kommissionen att reglerna om utfodring av penaeidräkor, särskilt tigerräka (Penaeus monodon), i artikel 251.3 b i förordning (EG) nr 889/2008 skulle leda till undernäring och ökad dödlighet, om de tillämpades i yngelstadierna i en kläckerimiljö. |
| --- | --- |

(5)

Naturligt förekommande foder är begränsat eller obefintligt i kläckeristadiet. Medlemsstaterna har angett för kommissionen att reglerna om utfodring av penaeidräkor, särskilt tigerräka (Penaeus monodon), i artikel 251.3 b i förordning (EG) nr 889/2008 skulle leda till undernäring och ökad dödlighet, om de tillämpades i yngelstadierna i en kläckerimiljö.

| (6) | Enligt artikel 251.1 i förordning (EG) nr 889/2008 ska de berörda djuren utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar. Reglerna i den artikeln bör endast gälla tillväxtstadierna, då djuren hålls i dammar och sjöar och inte i kläckerimiljöer, där naturligt förekommande foder är otillräckligt. Detta är särskilt relevant från den 31 december 2016, eftersom artikel 25e.3 i förordning (EG) nr 889/2008 föreskriver att icke-ekologiska vattenbruksyngel efter detta datum inte längre får föras in på en ekologisk anläggning. Före detta datum var det tillåtet att föra in en andel icke-ekologiska vattenbruksyngel på en ekologisk anläggning, efter ett icke-ekologiskt kläckeristadium. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 251.1 i förordning (EG) nr 889/2008 ska de berörda djuren utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar. Reglerna i den artikeln bör endast gälla tillväxtstadierna, då djuren hålls i dammar och sjöar och inte i kläckerimiljöer, där naturligt förekommande foder är otillräckligt. Detta är särskilt relevant från den 31 december 2016, eftersom artikel 25e.3 i förordning (EG) nr 889/2008 föreskriver att icke-ekologiska vattenbruksyngel efter detta datum inte längre får föras in på en ekologisk anläggning. Före detta datum var det tillåtet att föra in en andel icke-ekologiska vattenbruksyngel på en ekologisk anläggning, efter ett icke-ekologiskt kläckeristadium.

| (7) | Den expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion som inrättats genom kommissionens beslut 2009/427/EG (3) har vidare bekräftat att de särskilda reglerna i artikel 251.3 a och b i förordning (EG) nr 889/2008 endast är lämpade för tillväxtstadierna (4). Expertgruppen anser att begränsningarna rörande fiskmjöl och fiskolja i den artikeln inte gör det möjligt att tillgodose djurets näringsbehov under de tidiga livsstadierna i en kläckerimiljö. |
| --- | --- |

(7)

Den expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion som inrättats genom kommissionens beslut 2009/427/EG (3) har vidare bekräftat att de särskilda reglerna i artikel 251.3 a och b i förordning (EG) nr 889/2008 endast är lämpade för tillväxtstadierna (4). Expertgruppen anser att begränsningarna rörande fiskmjöl och fiskolja i den artikeln inte gör det möjligt att tillgodose djurets näringsbehov under de tidiga livsstadierna i en kläckerimiljö.

| (8) | Kommissionen har identifierat ett behov av att ändra reglerna om foder för vissa vattenbruksdjur genom att klargöra att dessa regler endast är tillämpliga på tillväxtstadierna. Kommissionen har kommit till denna slutsats med beaktande av kravet i artikel 15.1 d i i förordning (EG) nr 834/2007 att uppfylla djurens näringsbehov under deras olika utvecklingsstadier, syftet i artikel 25l i förordning (EG) nr 889/2008 att prioritera naturligt foder, om sådant finns tillgängligt, och yttrandet från expertgruppen för teknisk rådgivning om ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen har identifierat ett behov av att ändra reglerna om foder för vissa vattenbruksdjur genom att klargöra att dessa regler endast är tillämpliga på tillväxtstadierna. Kommissionen har kommit till denna slutsats med beaktande av kravet i artikel 15.1 d i i förordning (EG) nr 834/2007 att uppfylla djurens näringsbehov under deras olika utvecklingsstadier, syftet i artikel 25l i förordning (EG) nr 889/2008 att prioritera naturligt foder, om sådant finns tillgängligt, och yttrandet från expertgruppen för teknisk rådgivning om ekologisk produktion.

| (9) | Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för ekologisk produktion.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 251.1 i förordning (EG) nr 889/2008 ska ersättas med följande:

”1.   I tillväxtstadierna ska vattenbruksdjur som avses i avsnitten 6, 7 och 9 i bilaga XIIIa utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 av den 5 september 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter med avseende på ekologisk produktion, märkning och kontroll (EUT L 250, 18.9.2008, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2009/427/EG av den 3 juni 2009 om inrättandet av en expertgrupp för teknisk rådgivning om ekologisk produktion (EUT L 139, 5.6.2009, s. 29).

3

(4)  Slutrapport: http://ec.europa.eu/agriculture/organic/sites/orgfarming/files/final_report_egtop_on_aquaculture_part-c_en.pdf

4

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/839

av den 17 maj 2017

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av nitriter (E 249–250) i ”golonka peklowana”

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Unionsförteckningen över livsmedelstillsatser får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Den 10 mars 2016 lämnade Polen in en ansökan om godkännande av användningen av nitriter (E 249–250) som konserveringsmedel i ”golonka peklowana”. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 10 mars 2016 lämnade Polen in en ansökan om godkännande av användningen av nitriter (E 249–250) som konserveringsmedel i ”golonka peklowana”. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (4) | Enligt sökanden är ”golonka peklowana” en traditionell polsk köttberedning där nitriter förutom som konserveringsmedel används som ett saltningsmedel för att uppnå de önskade egenskaper i fråga om färg, smak och struktur som konsumenterna förväntar sig. ”Golonka peklowana” ska värmebehandlas ytterligare av konsumenterna innan det konsumeras. |
| --- | --- |

(4)

Enligt sökanden är ”golonka peklowana” en traditionell polsk köttberedning där nitriter förutom som konserveringsmedel används som ett saltningsmedel för att uppnå de önskade egenskaper i fråga om färg, smak och struktur som konsumenterna förväntar sig. ”Golonka peklowana” ska värmebehandlas ytterligare av konsumenterna innan det konsumeras.

| (5) | Enligt skäl 7 i förordning (EG) nr 1333/2008 bör man vid godkännande av livsmedelstillsatser även ta hänsyn till andra faktorer av betydelse för det ärende som behandlas, däribland traditionsrelaterade faktorer. Vissa traditionella produkter bör därför bibehållas på marknaden i vissa medlemsstater om användningen av livsmedelstillsatser uppfyller de allmänna och särskilda villkoren i förordning (EG) nr 1333/2008. |
| --- | --- |

(5)

Enligt skäl 7 i förordning (EG) nr 1333/2008 bör man vid godkännande av livsmedelstillsatser även ta hänsyn till andra faktorer av betydelse för det ärende som behandlas, däribland traditionsrelaterade faktorer. Vissa traditionella produkter bör därför bibehållas på marknaden i vissa medlemsstater om användningen av livsmedelstillsatser uppfyller de allmänna och särskilda villkoren i förordning (EG) nr 1333/2008.

| (6) | För att säkerställa en enhetlig användning av de tillsatser som omfattas av föreliggande förordning kommer ”golonka peklowana” att beskrivas i vägledningsdokumentet som innehåller en beskrivning av livsmedelskategorierna i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (3). |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa en enhetlig användning av de tillsatser som omfattas av föreliggande förordning kommer ”golonka peklowana” att beskrivas i vägledningsdokumentet som innehåller en beskrivning av livsmedelskategorierna i del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 om livsmedelstillsatser (3).

| (7) | Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är i allmänhet tillåtet att använda nitriter i köttprodukter medan användningen i köttberedningar är begränsad till vissa traditionella beredningar och det har fastställts särskilda bestämmelser för traditionella, saltade köttprodukter. Eftersom ansökan om utvidgning av användningen av nitriter är begränsad till en särskild köttberedning som har använts traditionellt förväntas utvidgningen inte få någon stor betydelse för den totala exponeringen för nitriter. Utvidgningen av användningen av dessa livsmedelstillsatser utgör därför en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa och det krävs inget yttrande från myndigheten. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1331/2008 ska kommissionen begära ett yttrande från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) innan unionsförteckningen över livsmedelstillsatser i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 uppdateras, utom i sådana fall där uppdateringen sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa. Det är i allmänhet tillåtet att använda nitriter i köttprodukter medan användningen i köttberedningar är begränsad till vissa traditionella beredningar och det har fastställts särskilda bestämmelser för traditionella, saltade köttprodukter. Eftersom ansökan om utvidgning av användningen av nitriter är begränsad till en särskild köttberedning som har använts traditionellt förväntas utvidgningen inte få någon stor betydelse för den totala exponeringen för nitriter. Utvidgningen av användningen av dessa livsmedelstillsatser utgör därför en uppdatering av unionsförteckningen som sannolikt inte kommer att påverka människors hälsa och det krävs inget yttrande från myndigheten.

| (8) | Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_improvement_agents/additives/eu_rules_en

3

---

BILAGA

I del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska uppgifterna om nitriter (E 249–250) i livsmedelskategori 08.2, ”Köttberedningar enligt definitionen i förordning (EG) nr 853/2004”, ersättas med följande:

| | ”E 249–250 | Nitriter | 150 | (7) | Endast lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) och golonka peklowana” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

”E 249–250

Nitriter

150

(7)

Endast lomo de cerdo adobado, pincho moruno, careta de cerdo adobada, costilla de cerdo adobada, Kasseler, Bräte, Surfleisch, toorvorst, šašlõkk, ahjupraad, kiełbasa surowa biała, kiełbasa surowa metka, tatar wołowy (danie tatarskie) och golonka peklowana”

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/840

av den 17 maj 2017

om att inte godkänna det verksamma ämnet ortosulfamuron i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska, i enlighet med artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009, rådets direktiv 91/414/EEG (2) tillämpas på verksamma ämnen för vilka ett beslut har antagits i enlighet med artikel 6.3 i det direktivet före den 14 juni 2011. För ortosulfamuron uppfylls villkoren i artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens beslut 2006/806/EG (3). |
| --- | --- |

(1)

Vad gäller förfarandet och villkoren för godkännande ska, i enlighet med artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009, rådets direktiv 91/414/EEG (2) tillämpas på verksamma ämnen för vilka ett beslut har antagits i enlighet med artikel 6.3 i det direktivet före den 14 juni 2011. För ortosulfamuron uppfylls villkoren i artikel 80.1 a i förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens beslut 2006/806/EG (3).

| (2) | I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG tog Italien den 4 juli 2005 emot en ansökan från Isagro S.p.A.om införande av det verksamma ämnet ortosulfamuron i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom beslut 2006/806/EG bekräftades att dokumentationen var fullständig, dvs. att den i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6.2 i direktiv 91/414/EEG tog Italien den 4 juli 2005 emot en ansökan från Isagro S.p.A.om införande av det verksamma ämnet ortosulfamuron i bilaga I till direktiv 91/414/EEG. Genom beslut 2006/806/EG bekräftades att dokumentationen var fullständig, dvs. att den i princip kunde anses uppfylla uppgiftskraven i bilagorna II och III till direktiv 91/414/EEG.

| (3) | Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som sökanden har föreslagit. Den rapporterande medlemsstaten överlämnade ett utkast till bedömningsrapport den 27 juli 2012. I enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 (4) begärdes kompletterande uppgifter från sökanden. Italiens utvärdering av de kompletterande uppgifterna lämnades i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport och sammanställdes av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) i augusti 2013. |
| --- | --- |

(3)

Effekterna av detta verksamma ämne på människors och djurs hälsa och på miljön har bedömts i enlighet med artikel 6.2 och 6.4 i direktiv 91/414/EEG för de användningsområden som sökanden har föreslagit. Den rapporterande medlemsstaten överlämnade ett utkast till bedömningsrapport den 27 juli 2012. I enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 (4) begärdes kompletterande uppgifter från sökanden. Italiens utvärdering av de kompletterande uppgifterna lämnades i form av ett addendum till utkastet till bedömningsrapport och sammanställdes av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) i augusti 2013.

| (4) | Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet ortosulfamuron (5) för kommissionen den 3 september 2013. Myndigheten konstaterade att tillgängliga uppgifter om typen av resthalter i primära och efterföljande grödor i kombination med avsaknaden av toxikologiska uppgifter och en bedömning av intaget av vissa växtmetaboliter inte gör det möjligt att slutföra bedömningen av risken för konsumenter. Bedömningen av risken för marklevande organismer och vattenlevande organismer kan inte heller slutföras. Dessutom fastställde myndigheten farhågor i samband med vissa metaboliter, och därför kunde inte heller en bedömning av grundvattnets exponering slutföras. |
| --- | --- |

(4)

Utkastet till bedömningsrapport granskades av medlemsstaterna och myndigheten. Myndigheten lade fram sin slutsats om riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet ortosulfamuron (5) för kommissionen den 3 september 2013. Myndigheten konstaterade att tillgängliga uppgifter om typen av resthalter i primära och efterföljande grödor i kombination med avsaknaden av toxikologiska uppgifter och en bedömning av intaget av vissa växtmetaboliter inte gör det möjligt att slutföra bedömningen av risken för konsumenter. Bedömningen av risken för marklevande organismer och vattenlevande organismer kan inte heller slutföras. Dessutom fastställde myndigheten farhågor i samband med vissa metaboliter, och därför kunde inte heller en bedömning av grundvattnets exponering slutföras.

| (5) | Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på myndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 188/2011, på utkastet till granskningsrapport. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen uppmanade sökanden att lämna synpunkter på myndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EU) nr 188/2011, på utkastet till granskningsrapport. Sökanden lämnade synpunkter som har granskats omsorgsfullt.

| (6) | Trots de argument som sökanden lade fram kunde de farhågor som fastställs/anges i skäl 4 dock inte avföras. |
| --- | --- |

(6)

Trots de argument som sökanden lade fram kunde de farhågor som fastställs/anges i skäl 4 dock inte avföras.

| (7) | Följaktligen har det inte kunnat visas att växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron under föreslagna användningsvillkor i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG. |
| --- | --- |

(7)

Följaktligen har det inte kunnat visas att växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron under föreslagna användningsvillkor i allmänhet kan antas uppfylla kraven i artikel 5.1 a och b i direktiv 91/414/EEG.

| (8) | Ortosulfamuron bör därför inte godkännas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(8)

Ortosulfamuron bör därför inte godkännas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (9) | Enligt artikel 8.1 b i direktiv 91/414/EEG hade medlemsstaterna möjlighet att bevilja provisoriska godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron under en inledande period på tre år. Enligt kommissionens genomförandebeslut 2013/205/EU (6) får medlemsstaterna förlänga provisoriska godkännanden för ortosulfamuron så att de som längst gäller till och med den 30 april 2015. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 8.1 b i direktiv 91/414/EEG hade medlemsstaterna möjlighet att bevilja provisoriska godkännanden för växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron under en inledande period på tre år. Enligt kommissionens genomförandebeslut 2013/205/EU (6) får medlemsstaterna förlänga provisoriska godkännanden för ortosulfamuron så att de som längst gäller till och med den 30 april 2015.

| (10) | Eftersom alla befintliga godkännanden har upphört att gälla behöver man inte fastställa en frist för att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom alla befintliga godkännanden har upphört att gälla behöver man inte fastställa en frist för att återkalla godkännanden av växtskyddsmedel som innehåller ortosulfamuron.

| (11) | Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om ortosulfamuron lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

Den här förordningen hindrar inte att en ny ansökan om ortosulfamuron lämnas in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avslag på ansökan om godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet ortosulfamuron godkänns inte.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

2

(3)  Kommissionens beslut 2006/806/EG av den 24 november 2006 om ett principiellt erkännande av att den dokumentation som lämnats in för detaljerad granskning inför ett eventuellt införande av ortosulfamuron i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG är fullständig (EUT L 329, 25.11.2006, s. 74).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 188/2011 av den 25 februari 2011 om genomförandebestämmelser för rådets direktiv 91/414/EEG rörande förfarandet för bedömning av verksamma ämnen som inte salufördes två år efter datum för anmälan av det direktivet (EUT L 53, 26.2.2011, s. 51).

4

(5)  
  EFSA Journal, vol. 11(2013):9, artikelnr 3352. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/205/EU av den 25 april 2013 om tillstånd för medlemsstaterna att förlänga provisoriska godkännanden som beviljats de nya verksamma ämnena acekinocyl, aminopyralid, askorbinsyra, flubendiamid, gamma-cyhalotrin, ipkonazol, metaflumizon, ortosulfamuron, Pseudomonas sp., stam DSMZ 13134, pyridalil, pyroxsulam, spiromesifen, tienkarbazon och topramezon (EUT L 117, 27.4.2013, s. 20).

6

Pseudomonas sp

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/841

av den 17 maj 2017

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxinil, karfentrazonetyl, klorprofam, cyazofamid, desmedifam, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, metoxifenozid, milbemektin, oxasulfuron, pendimetalin, fenmedifam, pymetrozin, S-metolaklor och trifloxistrobin

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 17 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(1)

I del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) fastställs de verksamma ämnen som anses ha blivit godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009.

| (2) | Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bentazon, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), famoxadon, flumioxazin, metalaxyl-M och pymetrozin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/549 (3). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 30 juni 2017. Ansökningar om förnyat upptagande av de ämnena i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (4) har lämnats in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (5). |
| --- | --- |

(2)

Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bentazon, dikvat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), famoxadon, flumioxazin, metalaxyl-M och pymetrozin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/549 (3). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 30 juni 2017. Ansökningar om förnyat upptagande av de ämnena i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (4) har lämnats in i enlighet med artikel 4 i kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 (5).

| (3) | Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena karfentrazonetyl, cyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimetalin och trifloxistrobin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (6). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 31 juli 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena karfentrazonetyl, cyazofamid, fenamidon, foramsulfuron, imazamox, isoxaflutol, oxasulfuron, pendimetalin och trifloxistrobin förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (6). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 31 juli 2017.

| (4) | Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxinil, klorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazosulfuron, laminarin, metoxifenozid, milbemektin, fenmedifam och S-metolaklor förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1197/2012 (7). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 31 juli 2017. |
| --- | --- |

(4)

Godkännandeperioderna för de verksamma ämnena alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxinil, klorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazosulfuron, laminarin, metoxifenozid, milbemektin, fenmedifam och S-metolaklor förlängdes senast genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1197/2012 (7). Godkännandena av dessa verksamma ämnen löper ut den 31 juli 2017.

| (5) | Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnen som anges i skäl 3 och 4 har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8). |
| --- | --- |

(5)

Ansökningar om förnyat godkännande av de verksamma ämnen som anges i skäl 3 och 4 har lämnats in i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (8).

| (6) | På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas. |
| --- | --- |

(6)

På grund av att bedömningen av dessa ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats. Godkännandeperioderna måste därför förlängas.

| (7) | Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på syftet med artikel 17 första stycket i förordning (EG) nr 1107/2009 kommer kommissionen, när det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att inte förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen på grund av att kriterierna för godkännandet inte är uppfyllda, att fastställa det datum då godkännandet löper ut till samma datum som det datum som gällde före den här förordningen eller till det datum då förordningen om att inte förnya godkännandet av det verksamma ämnet träder i kraft, beroende på vilken tidpunkt som infaller senast. När det gäller de fall där kommissionen kommer att anta en förordning om att förnya ett godkännande av ett verksamt ämne som anges i bilagan till den här förordningen, kommer kommissionen att sträva efter att, med hänsyn till omständigheterna, fastställa tidigast möjliga tillämpningsdatum.

| (8) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/549 av den 8 april 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena bentazon, cyhalofopbutyl, dikvat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl), metalaxyl-M, pikolinafen, prosulfuron, pymetrozin, tiabendazol och tifensulfuronmetyl (EUT L 95, 9.4.2016, s. 4).

3

(4)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1141/2010 av den 7 december 2010 om fastställande av förfarandet för förnyat upptagande av en andra grupp verksamma ämnen i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG och om fastställande av förteckningen över dessa ämnen (EUT L 322, 8.12.2010, s. 10).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 av den 15 juni 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2,4-DB, betacyflutrin, karfentrazonetyl, Coniothyrium minitans stam CON/M/91–08 (DSM 9660), cyazofamid, deltametrin, dimetenamid-P, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamox, jodosulfuron, iprodion, isoxaflutol, linuron, maleinsyrahydrazid, mesotrion, oxasulfuron, pendimetalin, pikoxistrobin, siltiofam och trifloxistrobin (EUT L 159, 16.6.2016, s. 3)

6

Coniothyrium minitans

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1197/2012 av den 13 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena acetamiprid, alfacypermetrin, Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10, benalaxyl, bifenazat, bromoxinil, klorprofam, desmedifam, etoxazol, Gliocladium catenulatum stam: J1446, imazosulfuron, laminarin, mepanipyrim, metoxifenozid, milbemektin, fenmedifam, Pseudomonas chlororaphis stam: MA 342, kinoxifen, S-metolaklor, tepraloxidim, tiakloprid, tiram och ziram (EUT L 342, 14.12.2012, s. 27).

7

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

Pseudomonas chlororaphis

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

8

---

BILAGA

Del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| (1) | På rad 11 för ämnet bentazon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(1)

På rad 11 för ämnet bentazon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (2) | På rad 15 för ämnet dikvat ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(2)

På rad 15 för ämnet dikvat ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (3) | På rad 19 för ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(3)

På rad 19 för ämnet DPX KE 459 (flupyrsulfuronmetyl) ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (4) | På rad 23 för ämnet pymetrozin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(4)

På rad 23 för ämnet pymetrozin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (5) | På rad 35 för ämnet famoxadon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(5)

På rad 35 för ämnet famoxadon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (6) | På rad 37 för ämnet metalaxyl-M ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(6)

På rad 37 för ämnet metalaxyl-M ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (7) | På rad 39 för ämnet flumioxazin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”. |
| --- | --- |

(7)

På rad 39 för ämnet flumioxazin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”30 juni 2018”.

| (8) | På rad 41 för ämnet imazamox ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(8)

På rad 41 för ämnet imazamox ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (9) | På rad 42 för ämnet oxasulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(9)

På rad 42 för ämnet oxasulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (10) | På rad 44 för ämnet foramsulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(10)

På rad 44 för ämnet foramsulfuron ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (11) | På rad 46 för ämnet cyazofamid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(11)

På rad 46 för ämnet cyazofamid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (12) | På rad 53 för ämnet pendimetalin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(12)

På rad 53 för ämnet pendimetalin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (13) | På rad 59 för ämnet trifloxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(13)

På rad 59 för ämnet trifloxistrobin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (14) | På rad 60 för ämnet karfentrazonetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(14)

På rad 60 för ämnet karfentrazonetyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (15) | På rad 62 för ämnet fenamidon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(15)

På rad 62 för ämnet fenamidon ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (16) | På rad 63 för ämnet isoxaflutol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(16)

På rad 63 för ämnet isoxaflutol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (17) | På rad 78 för ämnet klorprofam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(17)

På rad 78 för ämnet klorprofam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (18) | På rad 83 för ämnet alfacypermetrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(18)

På rad 83 för ämnet alfacypermetrin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (19) | På rad 84 för ämnet benalaxyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(19)

På rad 84 för ämnet benalaxyl ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (20) | På rad 85 för ämnet bromoxinil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(20)

På rad 85 för ämnet bromoxinil ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (21) | På rad 86 för ämnet desmedifam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(21)

På rad 86 för ämnet desmedifam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (22) | På rad 88 för ämnet fenmedifam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(22)

På rad 88 för ämnet fenmedifam ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (23) | På rad 93 för ämnet Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10 ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(23)

På rad 93 för ämnet Ampelomyces quisqualis stam: AQ 10 ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (24) | På rad 95 för ämnet laminarin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(24)

På rad 95 för ämnet laminarin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (25) | På rad 96 för ämnet metoxifenozid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(25)

På rad 96 för ämnet metoxifenozid ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (26) | På rad 97 för ämnet S-metolaklor ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(26)

På rad 97 för ämnet S-metolaklor ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (27) | På rad 98 för ämnet Gliocladium catenulatum stam: J1446 ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(27)

På rad 98 för ämnet Gliocladium catenulatum stam: J1446 ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (28) | På rad 99 för ämnet etoxazol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(28)

På rad 99 för ämnet etoxazol ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (29) | På rad 109 för ämnet bifenazat ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(29)

På rad 109 för ämnet bifenazat ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

| (30) | På rad 110 för ämnet milbemektin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”. |
| --- | --- |

(30)

På rad 110 för ämnet milbemektin ska datumet i den sjätte kolumnen (Godkännande till och med) ersättas med ”31 juli 2018”.

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/842

av den 17 maj 2017

om förnyelse av godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 som ett verksamt ämne med låg risk i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 22.1 jämförd med artikel 20.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2003/79/EG (2) togs Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2003/79/EG (2) togs Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som tas upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ska anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2017. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2017.

| (4) | En ansökan om förnyat godkännande av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyat godkännande av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tid som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 29 maj 2015. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten sammanställde en förnyad bedömningsrapport i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade den till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) och kommissionen den 29 maj 2015.

| (7) | Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten skickade den förnyade bedömningsrapporten till sökanden och medlemsstaterna för synpunkter, och vidarebefordrade därefter de mottagna synpunkterna till kommissionen. Myndigheten gjorde även den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten.

| (8) | Den 8 juni 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till förnyelserapport om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 december 2016. |
| --- | --- |

(8)

Den 8 juni 2016 meddelade myndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Kommissionen lade fram utkastet till förnyelserapport om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 till ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 6 december 2016.

| (9) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på förnyelserapporten. |
| --- | --- |

(9)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på förnyelserapporten.

| (10) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08. Det är därför lämpligt att förnya godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08. |
| --- | --- |

(10)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08. Det är därför lämpligt att förnya godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08.

| (11) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 får godkännas. Begränsningen till användning endast som fungicid bör därför inte bibehållas. |
| --- | --- |

(11)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 får godkännas. Begränsningen till användning endast som fungicid bör därför inte bibehållas.

| (12) | Kommissionen fann vidare att Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är ett verksamt ämne med låg risk enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 1107/2009. Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är inte ett ämne med farliga egenskaper och uppfyller villkoren i punkt 5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är en stam av vild typ som förekommer naturligt i miljön. Den är inte patogen för människor eller djur. Den ytterligare exponering som människor, djur och miljön utsätts för genom den användning som godkänns enligt förordning (EG) nr 1107/2009 förväntas vara försumbar jämfört med förväntad exponering i realistiska naturliga situationer. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen fann vidare att Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är ett verksamt ämne med låg risk enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 1107/2009. Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är inte ett ämne med farliga egenskaper och uppfyller villkoren i punkt 5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 är en stam av vild typ som förekommer naturligt i miljön. Den är inte patogen för människor eller djur. Den ytterligare exponering som människor, djur och miljön utsätts för genom den användning som godkänns enligt förordning (EG) nr 1107/2009 förväntas vara försumbar jämfört med förväntad exponering i realistiska naturliga situationer.

| (13) | Det är därför lämpligt att förnya godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 som ett verksamt ämne med låg risk. I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Det är därför lämpligt att förnya godkännandet av Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 som ett verksamt ämne med låg risk. I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta.

| (14) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner.

| (15) | I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 20.3 i förordning (EG) nr 1107/2009, jämförd med artikel 13.4 i samma förordning, bör bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ändras i enlighet med detta.

| (16) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (7) förlängdes godkännandeperioden för Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 till den 31 oktober 2017 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 augusti 2017. |
| --- | --- |

(16)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 (7) förlängdes godkännandeperioden för Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 till den 31 oktober 2017 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandet för ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen tillämpas från och med den 1 augusti 2017.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av verksamt ämne

Godkännandet av det verksamma ämnet Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 enligt specifikationen i bilaga I förnyas under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Coniothyrium minitans

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2003/79/EG av den 13 augusti 2003 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa Coniothyrium minitans som verksamt ämne (EUT L 205, 14.8.2003, s. 16).

2

Coniothyrium minitans

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):7, artikelnr 4517, [16 s.]. Tillgänglig på www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/950 av den 15 juni 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2,4-DB, betacyflutrin, karfentrazonetyl, Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 (DSM 9660), cyazofamid, deltametrin, dimetenamid-P, etofumesat, fenamidon, flufenacet, flurtamon, foramsulfuron, fostiazat, imazamox, jodosulfuron, iprodion, isoxaflutol, linuron, maleinsyrahydrazid, mesotrion, oxasulfuron, pendimetalin, pikoxistrobin, siltiofam och trifloxistrobin (EUT L 159, 16.6.2016, s. 3).

7

Coniothyrium minitans

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08
  Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: DSM 9660
  CIPAC-nr 614 | Ej tillämpligt | Högsta halt livsdugliga sporer:
  1 × 1012 CFU/kg | 1 augusti 2017 | 31 juli 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08

Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: DSM 9660

CIPAC-nr 614

Ej tillämpligt

Högsta halt livsdugliga sporer:

1 × 1012 CFU/kg

1 augusti 2017

31 juli 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 71 om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 71 om Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08 utgå.

| 2. | I del D ska följande post läggas till:











  Nummer | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”11 | Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08
  Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: DSM 9660
  CIPAC-nr 614 | Ej tillämpligt | Högsta halt livsdugliga sporer:
  1 × 1012 CFU/kg | 1 augusti 2017 | 31 juli 2032 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om Coniothyrium minitans stam CON/M/91–08, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande. |

2.

I del D ska följande post läggas till:

Nummer

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”11

Coniothyrium minitans stam CON/M/91-08

Referensnummer i Deutsche Sammlung von Mikroorganismen (DSM), Tyskland: DSM 9660

CIPAC-nr 614

Ej tillämpligt

Högsta halt livsdugliga sporer:

1 × 1012 CFU/kg

1 augusti 2017

31 juli 2032

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i förnyelserapporten om Coniothyrium minitans stam CON/M/91–08, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar medlet, med tanke på att mikroorganismer betraktas som potentiellt sensibiliserande.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/843

av den 17 maj 2017

om godkännande av det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Frankrike den 6 november 2012 emot en ansökan från Arysta Lifescience S.A.S. om godkännande av det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005. I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten Frankrike sökanden, övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 5 februari 2013 att ansökan kan prövas. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 7.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 tog Frankrike den 6 november 2012 emot en ansökan från Arysta Lifescience S.A.S. om godkännande av det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005. I enlighet med artikel 9.3 i den förordningen meddelade den rapporterande medlemsstaten Frankrike sökanden, övriga medlemsstater, kommissionen och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) den 5 februari 2013 att ansökan kan prövas.

| (2) | Den 7 oktober 2014 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen, med en kopia till myndigheten, i vilken det görs en bedömning av om det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 oktober 2014 överlämnade den rapporterande medlemsstaten ett utkast till bedömningsrapport till kommissionen, med en kopia till myndigheten, i vilken det görs en bedömning av om det verksamma ämnet kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (3) | Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport den 3 juli 2015. |
| --- | --- |

(3)

Myndigheten följde bestämmelserna i artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1107/2009. I enlighet med artikel 12.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 krävde myndigheten att sökanden skulle lämna kompletterande information till medlemsstaterna, kommissionen och myndigheten. Den rapporterande medlemsstaten lämnade en bedömning av den kompletterande informationen till myndigheten i form av ett uppdaterat utkast till bedömningsrapport den 3 juli 2015.

| (4) | Den 6 oktober 2015 meddelade myndigheten sökanden, medlemsstaterna och kommissionen sin slutsats (2) om huruvida det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Myndigheten gjorde sin slutsats tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(4)

Den 6 oktober 2015 meddelade myndigheten sökanden, medlemsstaterna och kommissionen sin slutsats (2) om huruvida det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Myndigheten gjorde sin slutsats tillgänglig för allmänheten.

| (5) | Den 8 mars 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005 för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder tillsammans med ett utkast till förordning där det föreskrivs att Beauveria bassiana stam NPP111B005 ska godkännas. |
| --- | --- |

(5)

Den 8 mars 2016 lade kommissionen fram granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005 för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder tillsammans med ett utkast till förordning där det föreskrivs att Beauveria bassiana stam NPP111B005 ska godkännas.

| (6) | Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på granskningsrapporten. |
| --- | --- |

(6)

Sökanden gavs möjlighet att lämna synpunkter på granskningsrapporten.

| (7) | Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, särskilt när det gäller den användning som undersökts och som beskrivs i granskningsrapporten. Beauveria bassiana stam NPP111B005 bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(7)

Det har konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller det verksamma ämnet, särskilt när det gäller den användning som undersökts och som beskrivs i granskningsrapporten. Beauveria bassiana stam NPP111B005 bör därför godkännas.

| (8) | I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att införa vissa villkor och restriktioner.

| (9) | I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 13.4 i förordning (EG) nr 1107/2009 bör bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (3) ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godkännande av verksamt ämne

Det verksamma ämnet Beauveria bassiana stam NPP111B005 enligt specifikationen i bilaga I godkänns under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Beauveria bassiana

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015):10, artikelnr 4264. [34 s.] doi:10.2903/j.efsa.2015.4264.

2

EFSA Journal

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

3

---

BILAGA I

| Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauveria bassiana stam NPP111B005
  Referensnummer i CNCM (Collection Nationale de Cultures de Microorganismes) hos Pasteurinstitutet, Paris, Frankrike: I-2961. | Ej tillämpligt | Högsta halt av beauvericin: 24 μg/L | 7 juni 2017 | 7 juni 2027 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar växtskyddsmedlet, eftersom Beauveria bassiana stam NPP111B005, liksom alla mikroorganismer, måste betraktas som potentiellt sensibiliserande, och särskild uppmärksamhet bör ägnas exponeringen via inandning. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Beauveria bassiana stam NPP111B005

Referensnummer i CNCM (Collection Nationale de Cultures de Microorganismes) hos Pasteurinstitutet, Paris, Frankrike: I-2961.

Ej tillämpligt

Högsta halt av beauvericin: 24 μg/L

7 juni 2017

7 juni 2027

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar växtskyddsmedlet, eftersom Beauveria bassiana stam NPP111B005, liksom alla mikroorganismer, måste betraktas som potentiellt sensibiliserande, och särskild uppmärksamhet bör ägnas exponeringen via inandning.

| — | Den högsta halten av metaboliten beauvericin i beredningen. |
| --- | --- |

—

Den högsta halten av metaboliten beauvericin i beredningen.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

---

BILAGA II

I del B av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska följande post läggas till:

| | Trivialnamn, identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”109 | Beauveria bassiana stam NPP111B005
  Referensnummer i CNCM (Collection Nationale de Cultures de Microorganismes) hos Pasteurinstitutet, Paris, Frankrike: I-2961. | Ej tillämpligt | Högsta halt av beauvericin: 24 μg/L | 7 juni 2017 | 7 juni 2027 | Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005, särskilt tilläggen I och II.
  Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:






  — | Skyddet av de personer som hanterar växtskyddsmedlet, eftersom Beauveria bassiana stam NPP111B005, liksom alla mikroorganismer, måste betraktas som potentiellt sensibiliserande, och särskild uppmärksamhet bör ägnas exponeringen via inandning. |

Trivialnamn, identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

”109

Beauveria bassiana stam NPP111B005

Referensnummer i CNCM (Collection Nationale de Cultures de Microorganismes) hos Pasteurinstitutet, Paris, Frankrike: I-2961.

Ej tillämpligt

Högsta halt av beauvericin: 24 μg/L

7 juni 2017

7 juni 2027

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om Beauveria bassiana stam NPP111B005, särskilt tilläggen I och II.

Vid den samlade bedömningen ska medlemsstaterna vara särskilt uppmärksamma på följande:

—

Skyddet av de personer som hanterar växtskyddsmedlet, eftersom Beauveria bassiana stam NPP111B005, liksom alla mikroorganismer, måste betraktas som potentiellt sensibiliserande, och särskild uppmärksamhet bör ägnas exponeringen via inandning.

| — | Den högsta halten av metaboliten beauvericin i beredningen. |
| --- | --- |

—

Den högsta halten av metaboliten beauvericin i beredningen.

Producenten ska säkerställa strikt bevaring av miljöförhållanden och analyser av kvalitetskontrollen under tillverkningsprocessen.

Villkoren för användning ska vid behov omfatta riskreducerande åtgärder.”

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i granskningsrapporten.

1

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/844

av den 17 maj 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 109,8 |
| TN | 158,2 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 120,7 |
| 0707 00 05 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |
| 0709 93 10 | TR | 131,8 |
| ZZ | 131,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 55,2 |
| MA | 59,8 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 61,3 |
| 0805 50 10 | AR | 123,2 |
| TR | 65,0 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 111,0 |
| 0808 10 80 | AR | 95,5 |
| BR | 108,5 |
| CL | 123,4 |
| CN | 130,6 |
| NZ | 136,2 |
| US | 107,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 114,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

109,8

TN

158,2

TR

94,0

ZZ

120,7

0707 00 05

TR

126,8

ZZ

126,8

0709 93 10

TR

131,8

ZZ

131,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

55,2

MA

59,8

TR

41,8

ZA

88,5

ZZ

61,3

0805 50 10

AR

123,2

TR

65,0

ZA

144,7

ZZ

111,0

0808 10 80

AR

95,5

BR

108,5

CL

123,4

CN

130,6

NZ

136,2

US

107,1

ZA

99,3

ZZ

114,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/27

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV (EU) 2017/845

av den 17 maj 2017

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG vad gäller de vägledande förteckningar över faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av marina strategier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1), och särskilt artikel 24.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga III till direktiv 2008/56/EG fastställs de vägledande förteckningarna över grundläggande förhållanden, belastning och påverkan som avses i artiklarna 8.1, 9.1, 9.3, 10.1, 11.1 och 24 i det direktivet. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga III till direktiv 2008/56/EG fastställs de vägledande förteckningarna över grundläggande förhållanden, belastning och påverkan som avses i artiklarna 8.1, 9.1, 9.3, 10.1, 11.1 och 24 i det direktivet.

| (2) | På grundval av den inledande bedömning av deras marina vatten som gjordes enligt artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG och som en del av den första omgången av genomförandet av deras marina strategier, anmälde medlemsstaterna år 2012 till kommissionen ett antal faktorer som kännetecknar en god miljöstatus och sina miljömål, i enlighet med artiklarna 9.2 respektive 10.2 i direktivet. I kommissionens bedömning (2) av dessa medlemsstaters rapporter, som genomfördes i enlighet med artikel 12 i det direktivet, framhölls att det snabbt krävdes ökade insatser för att medlemsstaterna och unionen ska uppnå god miljöstatus senast 2020. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av den inledande bedömning av deras marina vatten som gjordes enligt artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG och som en del av den första omgången av genomförandet av deras marina strategier, anmälde medlemsstaterna år 2012 till kommissionen ett antal faktorer som kännetecknar en god miljöstatus och sina miljömål, i enlighet med artiklarna 9.2 respektive 10.2 i direktivet. I kommissionens bedömning (2) av dessa medlemsstaters rapporter, som genomfördes i enlighet med artikel 12 i det direktivet, framhölls att det snabbt krävdes ökade insatser för att medlemsstaterna och unionen ska uppnå god miljöstatus senast 2020.

| (3) | För att säkerställa att den andra omgången av genomförandet av medlemsstaternas marina strategier ytterligare bidrar till uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG och ger mer konsekventa fastställanden av god miljöstatus, rekommenderade kommissionen i sin rapport om den första genomförandefasen att kommissionens avdelningar och medlemsstaterna på unionsnivå senast 2015 ska se över, stärka och förbättra kommissionens beslut 2010/477/EU (3), med sikte på en tydligare, enklare, mer konkret, enhetlig och jämförbar uppsättning kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och, samtidigt, se över bilaga III till ramdirektivet om en marin strategi och vid behov revidera det, samt utarbeta en särskild vägledning för att garantera ett mer enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt för bedömningarna under nästa genomförandeperiod. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att den andra omgången av genomförandet av medlemsstaternas marina strategier ytterligare bidrar till uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG och ger mer konsekventa fastställanden av god miljöstatus, rekommenderade kommissionen i sin rapport om den första genomförandefasen att kommissionens avdelningar och medlemsstaterna på unionsnivå senast 2015 ska se över, stärka och förbättra kommissionens beslut 2010/477/EU (3), med sikte på en tydligare, enklare, mer konkret, enhetlig och jämförbar uppsättning kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och, samtidigt, se över bilaga III till ramdirektivet om en marin strategi och vid behov revidera det, samt utarbeta en särskild vägledning för att garantera ett mer enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt för bedömningarna under nästa genomförandeperiod.

| (4) | Översynen av bilaga III till direktiv 2008/56/EG behövs för att komplettera översynen av beslut 2010/477/EU. Dessutom är förhållandet mellan bilaga III till direktiv 2008/56/EG och de kvalitativa deskriptorer för fastställandet av en god miljöstatus som förtecknas i bilaga I till det direktivet endast implicit i det direktivet och, därför, inte tillräckligt tydligt. I ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar från 2011 (4) förklarade kommissionen förhållandena mellan de kvalitativa deskriptorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, de faktorer som anges i bilaga III till det direktivet, och de kriterier och indikatorer som anges i beslut 2010/477/EU, men kunde bara ge ett partiellt svar på grund av deras inneboende innehåll. Bilaga III till direktiv 2008/56/EG måste revideras för att ytterligare förtydliga dessa förhållanden och underlätta genomförandet, och bättre koppla samman ekosystemrelaterade faktorer, antropogen belastning och påverkan på den marina miljön med deskriptorerna i bilaga I till direktiv 2008/56/EG samt resultaten av översynen av beslut 2010/477/EU. |
| --- | --- |

(4)

Översynen av bilaga III till direktiv 2008/56/EG behövs för att komplettera översynen av beslut 2010/477/EU. Dessutom är förhållandet mellan bilaga III till direktiv 2008/56/EG och de kvalitativa deskriptorer för fastställandet av en god miljöstatus som förtecknas i bilaga I till det direktivet endast implicit i det direktivet och, därför, inte tillräckligt tydligt. I ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar från 2011 (4) förklarade kommissionen förhållandena mellan de kvalitativa deskriptorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, de faktorer som anges i bilaga III till det direktivet, och de kriterier och indikatorer som anges i beslut 2010/477/EU, men kunde bara ge ett partiellt svar på grund av deras inneboende innehåll. Bilaga III till direktiv 2008/56/EG måste revideras för att ytterligare förtydliga dessa förhållanden och underlätta genomförandet, och bättre koppla samman ekosystemrelaterade faktorer, antropogen belastning och påverkan på den marina miljön med deskriptorerna i bilaga I till direktiv 2008/56/EG samt resultaten av översynen av beslut 2010/477/EU.

| (5) | Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör ge faktorer för bedömning (artikel 8.1 i det direktivet) avseende god miljöstatus (artikel 9.1 i det direktivet), faktorer för övervakning (artikel 11.1 i det direktivet), som kompletterar bedömningen (t.ex. temperatur, salthalt), och faktorer för överväganden vid fastställandet av mål (artikel 10.1 i det direktivet). Betydelsen av dessa faktorer kommer att variera efter region och medlemsstat på grund av olika regionala särdrag. Detta innebär att faktorer måste behandlas endast om de anses vara ”grundläggande egenskaper och förhållanden” eller ”de viktigaste faktorer som påverkar”, i enlighet med artikel 8.1 a och b i direktiv 2008/56/EG, och om de förekommer i den berörda medlemsstatens vatten. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör ge faktorer för bedömning (artikel 8.1 i det direktivet) avseende god miljöstatus (artikel 9.1 i det direktivet), faktorer för övervakning (artikel 11.1 i det direktivet), som kompletterar bedömningen (t.ex. temperatur, salthalt), och faktorer för överväganden vid fastställandet av mål (artikel 10.1 i det direktivet). Betydelsen av dessa faktorer kommer att variera efter region och medlemsstat på grund av olika regionala särdrag. Detta innebär att faktorer måste behandlas endast om de anses vara ”grundläggande egenskaper och förhållanden” eller ”de viktigaste faktorer som påverkar”, i enlighet med artikel 8.1 a och b i direktiv 2008/56/EG, och om de förekommer i den berörda medlemsstatens vatten.

| (6) | Det är viktigt att säkerställa att de faktorer som anges i bilaga III till direktiv 2008/56/EG har ett tydligt samband med de kvalitativa deskriptorerna i bilaga I till det direktivet och med de kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten som fastställs av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG, samt med deras tillämpning i förhållande till artiklarna 8, 9, 10 och 11 i direktiv 2008/56/EG. Mot denna bakgrund måste dessa faktorer vara generiska och allmänt tillämpliga i hela unionen, med tanke på att flera specifika faktorer kan fastställas av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG eller inom ramen för fastställandet av uppsättningar av kännetecken för god miljöstatus enligt artikel 9.1 i det direktivet. |
| --- | --- |

(6)

Det är viktigt att säkerställa att de faktorer som anges i bilaga III till direktiv 2008/56/EG har ett tydligt samband med de kvalitativa deskriptorerna i bilaga I till det direktivet och med de kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten som fastställs av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG, samt med deras tillämpning i förhållande till artiklarna 8, 9, 10 och 11 i direktiv 2008/56/EG. Mot denna bakgrund måste dessa faktorer vara generiska och allmänt tillämpliga i hela unionen, med tanke på att flera specifika faktorer kan fastställas av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG eller inom ramen för fastställandet av uppsättningar av kännetecken för god miljöstatus enligt artikel 9.1 i det direktivet.

| (7) | Tabellerna 1 och 2 i bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör förtydligas för att mer tydligt avse tillståndsfaktorer (tabell 1) och belastningsfaktorer och deras påverkan (tabell 2), och för att direkt koppla de faktorer som förtecknas i dem till de kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I till det direktivet och genom detta till de kriterier som fastställts av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(7)

Tabellerna 1 och 2 i bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör förtydligas för att mer tydligt avse tillståndsfaktorer (tabell 1) och belastningsfaktorer och deras påverkan (tabell 2), och för att direkt koppla de faktorer som förtecknas i dem till de kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I till det direktivet och genom detta till de kriterier som fastställts av kommissionen på grundval av artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG.

| (8) | För att vägleda bedömningen av utnyttjandet av marina vatten enligt artikel 8.1 c i direktiv 2008/56/EG, och av mänsklig verksamhet enligt artikel 8.1 b, samt därmed sammanhängande övervakning enligt artikel 11 i det direktivet, bör tabell 2 utvidgas till att innehålla en vägledande förteckning över utnyttjande och mänsklig verksamhet för att säkerställa att dessa bedömningar är konsekventa i alla marina regioner och delregioner. |
| --- | --- |

(8)

För att vägleda bedömningen av utnyttjandet av marina vatten enligt artikel 8.1 c i direktiv 2008/56/EG, och av mänsklig verksamhet enligt artikel 8.1 b, samt därmed sammanhängande övervakning enligt artikel 11 i det direktivet, bör tabell 2 utvidgas till att innehålla en vägledande förteckning över utnyttjande och mänsklig verksamhet för att säkerställa att dessa bedömningar är konsekventa i alla marina regioner och delregioner.

| (9) | Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga III till direktiv 2008/56/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 25.1 i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 25.1 i direktiv 2008/56/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till direktiv 2008/56/EG ska ersättas med texten i bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 7 december 2018 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

3.   Skyldigheten att införliva detta direktiv ska inte gälla för medlemsstater utan marina vatten.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Första fasen av genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) – Europeiska kommissionens bedömning och vägledning (COM(2014) 97 final, 20.2.2014).

2

(3)  Kommissionens beslut 2010/477/EU av den 1 september 2010 om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten (EUT L 232, 2.9.2010, s. 14).

3

(4)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SEK(2011) 1255.

4

---

BILAGA

BILAGA III

Vägledande förteckningar över ekosystemrelaterade faktorer, antropogena belastningar och mänsklig verksamhet av betydelse för marina vatten

(som avses i artiklarna 8.1, 9.1, 9.3, 10.1, 11.1 och artikel 24)

Tabell 1

Marina ekosystems struktur, funktion och processer

med särskild relevans för artiklarna 8.1 a, 9 och 11

| Tema | Ekosystemrelaterade faktorer | Möjliga parametrar och kännetecken (anmärkning 1) | Relevanta kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I (anmärkning 2 och 3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Arter | Grupper av arter (anmärkning 4) av havsfåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar i den marina regionen eller delregionen | Geografisk och tidsmässig variation per art eller population:






  — | fördelning, abundans och/eller biomassa |

Tema

Ekosystemrelaterade faktorer

Möjliga parametrar och kännetecken (anmärkning 1)

Relevanta kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I (anmärkning 2 och 3)

Arter

Grupper av arter (anmärkning 4) av havsfåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar i den marina regionen eller delregionen

Geografisk och tidsmässig variation per art eller population:

—

fördelning, abundans och/eller biomassa

| — | storleks-, ålders- och könsstruktur |
| --- | --- |

—

storleks-, ålders- och könsstruktur

| — | reproduktionsförmåga, överlevnadstal och dödlighet/skadefrekvens |
| --- | --- |

—

reproduktionsförmåga, överlevnadstal och dödlighet/skadefrekvens

| — | beteende inbegripet rörelse och migration |
| --- | --- |

—

beteende inbegripet rörelse och migration

| — | artens livsmiljö (utsträckning, lämplighet) |
| --- | --- |

—

artens livsmiljö (utsträckning, lämplighet)

Gruppens artsammansättning

(1); (3)

Livsmiljö

Breda livsmiljötyper i vattenpelaren (pelagisk) och på havsbotten (bentisk) (anmärkning 5), eller andra livsmiljötyper, inbegripet med dem förknippade biologiska samhällen i hela den berörda marina regionen eller delregionen

Per livsmiljötyp:

| — | livsmiljöns fördelning och utsträckning (och volym, i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

—

livsmiljöns fördelning och utsträckning (och volym, i tillämpliga fall)

| — | artsammansättning, abundans och/eller biomassa (geografisk och tidsmässig variation) |
| --- | --- |

—

artsammansättning, abundans och/eller biomassa (geografisk och tidsmässig variation)

| — | storleken och åldersstrukturen hos arter (i tillämpliga fall) |
| --- | --- |

—

storleken och åldersstrukturen hos arter (i tillämpliga fall)

| — | fysiska, hydrologiska och kemiska kännetecken |
| --- | --- |

—

fysiska, hydrologiska och kemiska kännetecken

Dessutom för pelagiska livsmiljöer:

| — | halt av klorofyll a |
| --- | --- |

—

halt av klorofyll a

| — | planktonblomningsrekvens och geografisk utsträckning |
| --- | --- |

—

planktonblomningsrekvens och geografisk utsträckning

(1); (6)

Ekosystem, inbegripet näringsvävar

Ekosystemets struktur, funktion och processer, vilket omfattar

| — | fysiska och hydrologiska kännetecken |
| --- | --- |

—

fysiska och hydrologiska kännetecken

| — | kemiska kännetecken |
| --- | --- |

—

kemiska kännetecken

| — | biologiska kännetecken |
| --- | --- |

—

biologiska kännetecken

| — | funktioner och processer |
| --- | --- |

—

funktioner och processer

Geografisk och tidsmässig variation i

| — | temperatur och is |
| --- | --- |

—

temperatur och is

| — | hydrologi (vågor och strömmar; uppvällning, blandning, uppehållstid, sötvattentillförsel; havsnivå) |
| --- | --- |

—

hydrologi (vågor och strömmar; uppvällning, blandning, uppehållstid, sötvattentillförsel; havsnivå)

| — | batymetri |
| --- | --- |

—

batymetri

| — | turbiditet (silt/sedimentering), genomsynlighet, ljud |
| --- | --- |

—

turbiditet (silt/sedimentering), genomsynlighet, ljud

| — | havsbottensubstrat och havsbottens morfologi |
| --- | --- |

—

havsbottensubstrat och havsbottens morfologi

| — | salthalt, näringsämnen (kväve och fosfor), organiskt kol, upplösta gaser (pCO2, O2) och pH |
| --- | --- |

—

salthalt, näringsämnen (kväve och fosfor), organiskt kol, upplösta gaser (pCO2, O2) och pH

| — | kopplingar mellan livsmiljöer och arter av marina fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar |
| --- | --- |

—

kopplingar mellan livsmiljöer och arter av marina fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar

| — | pelagisk-bentisk samhällsstruktur |
| --- | --- |

—

pelagisk-bentisk samhällsstruktur

| — | produktivitet |
| --- | --- |

—

produktivitet

(1); (4)

Anmärkningar till tabell 1

| Anmärkning 1: | Det ges en vägledande förteckning över relevanta parametrar och kännetecken för arter, livsmiljöer och ekosystem, som avspeglar parametrar som påverkas av belastningarna i tabell 2 i denna bilaga och som har betydelse för de kriterier som anges i enlighet med artikel 9.3. De särskilda parametrar och kännetecken som ska användas för övervakning och bedömning bör fastställas i enlighet med kraven i detta direktiv, inbegripet kraven i artiklarna 8–11. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Siffrorna i denna kolumn hänvisar till de respektive numrerade punkterna i bilaga I. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Endast de tillståndsbaserade kvalitativa deskriptorerna (1), (3), (4) och (6) som har kriterier fastställda i enlighet med artikel 9.3 förtecknas i tabell 1. Alla övriga, påverkansbaserade, kvalitativa deskriptorer i bilaga I kan vara relevanta för varje tema. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

| Anmärkning 4: | Dessa artgrupper specificeras närmare i del II i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848 av den 17 maj 2017 om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU (se sidan 43 i detta nummer av EUT). |
| --- | --- |

Anmärkning 4:

| Anmärkning 5: | Dessa breda livsmiljötyper specificeras närmare i del II i bilagan till kommissionens beslut (EU) 2017/848. |
| --- | --- |

Anmärkning 5:

Tabell 2

Antropogena belastningar, utnyttjande och mänsklig verksamhet i eller med påverkan på den marina miljön

| 2a | Antropogena belastningar på den marina miljön
  med särskild relevans för artiklarna 8.1 a och b, 9, 10 och 11 |
| --- | --- |

2a

med särskild relevans för artiklarna 8.1 a och b, 9, 10 och 11

Tema

Belastningar (Anmärkning 1)

Möjliga parametrar

Relevanta kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I (anmärkning 2 och 3)

Biologiskt

Tillförsel eller spridning av främmande arter

Intensitet och geografisk och tidsmässig variation i påverkan i den marina miljön och, när så är relevant, vid källan

För bedömning av tryckets miljöpåverkan, välj relevanta ekosystemrelaterade faktorer och parametrar från tabell 1

(2)

Tillförsel av patogena mikroorganismer

Tillförsel av genetiskt modifierade arter och omflyttning av inhemska arter

Förlust av, eller ändring av, naturliga biologiska samhällen på grund av odling av djur- eller växtarter

Störning av arter (t.ex. där de fortplantar sig, vilar och äter) på grund av mänsklig närvaro

Uttag av, eller dödlighet/skada hos, vilda arter (genom yrkes- och fritidsfiske och annan verksamhet)

(3)

Fysiskt

Fysisk störning av havsbotten (tillfällig eller reversibel)

(6); (7)

Fysisk förlust (på grund av varaktig förändring av havsbottensubstrat eller havsbottens morfologi och på grund av utvinning av havsbottensubstrat)

Ändringar av hydrologiska förhållanden

Ämnen, avfall och energi

Tillförsel av näringsämnen – diffusa källor, punktkällor, deposition från atmosfären

(5)

Tillförsel av organiskt material – diffusa källor och punktkällor

Tillförsel av andra ämnen (t.ex. syntetiska ämnen, icke syntetiska ämnen, radionuklider) – diffusa källor, punktkällor, atmosfärisk deposition, akuta händelser

(8); (9)

Tillförsel av avfall (fastavfall, inbegripet mikroavfall)

(10)

Påverkan av antropogent ljud (impulsljud, kontinuerligt ljud)

(11)

Tillförsel av andra former av energi (inbegripet elektromagnetiska fält, ljus och värme)

Tillförsel av vatten – punktkällor (t.ex. saltlake)

| 2b | Utnyttjande och mänsklig verksamhet i eller med påverkan på den marina miljön
  med särskild relevans för artikel 8.1 b och c (endast verksamheter som är märkta med * är relevanta för artiklarna 8.1 c, 10 och 13) |
| --- | --- |

2b

med särskild relevans för artikel 8.1 b och c (endast verksamheter som är märkta med * är relevanta för artiklarna 8.1 c, 10 och 13)

Tema

Verksamhet

Fysisk omstrukturering av floder, kuster eller havsbotten (vattenhushållning)

Landvinning

Kanalisering och andra ändringar av vattendrag

Kustskydd och översvämningsskydd *

Offshoreanläggningar (andra än för olja/gas/förnybara energikällor)*

Omstrukturering av havsbottens morfologi, inbegripet muddring och deponering av material*

Utvinning av icke levande resurser

Utvinning av mineraler (sten, malm, grus, sand, skal)*

Utvinning av olja och gas, inbegripet infrastruktur*

Saltutvinning*

Vattenutvinning*

Energiproduktion

Generering av förnybar energi (vindkraft, vattenkraft och tidvattenkraft), inbegripet infrastruktur*

Generering av icke förnybar energi

Överföring av el och kommunikation (ledningar)*

Utvinning av levande resurser

Fångst av fisk och skaldjur (yrkesmässigt, på fritiden)*

Bearbetning av fisk och skaldjur*

Skörd av havsväxter*

Jakt och skörd för andra ändamål*

Odling av levande resurser

Vattenbruk – till havs, inbegripet infrastruktur*

Vattenbruk – sötvatten

Jordbruk

Skogsbruk

Transport

Transportinfrastruktur*

Transport – sjöfart*

Transport – luftfart

Transport – på land

Utnyttjande i städer och industriellt utnyttjande

Utnyttjande i städer

Industriellt utnyttjande

Behandling och bortskaffande av avfall*

Turism och fritid

Turism- och fritidsinfrastruktur*

Turism- och fritidsverksamhet*

Säkerhet/försvar

Militära insatser (med förbehåll för artikel 2.2)

Utbildning och forskning

Forsknings-, undersökning- och utbildningsverksamhet*

Anmärkningar till tabell 2

| Anmärkning 1: | Vid bedömning av belastningarna bör hänsyn tas till deras nivåer i den marina miljön och, i tillämpliga fall, tillförselgraden (från landbaserade eller atmosfäriska källor) till den marina miljön. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

| Anmärkning 2: | Siffrorna i denna kolumn hänvisar till de respektive numrerade punkterna i bilaga I. |
| --- | --- |

Anmärkning 2:

| Anmärkning 3: | Endast de belastningsbaserade kvalitativa deskriptorerna (2), (3), (5), (6), (7), (8), (9), (10) och (11), som har kriterier fastställda i enlighet med artikel 9.3, förtecknas i tabell 2a. Alla övriga, tillståndsbaserade, kvalitativa deskriptorer i bilaga I kan vara relevanta för varje tema.” |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

---

BESLUT

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/34 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/34

---

EUROPAPARLAMENTETS BESLUT (EU) 2017/846

av den 16 mars 2017

om förlängning av mandatperioden för undersökningskommittén för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande

EUROPAPARLAMENTET FATTAR DETTA BESLUT

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens beslut 95/167/EG, Euratom, EKSG av den 19 april 1995 om närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut (EU) 2016/1021 av den 8 juni 2016 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, dess ansvarsområden, sammansättning och mandattid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut (EU) 2016/1021 av den 8 juni 2016 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka påstådda överträdelser och missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande, dess ansvarsområden, sammansättning och mandattid (2),

| — | med beaktande av artikel 198.11 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 198.11 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Undersökningskommittén har begärt en förlängning av sin mandattid för att till fullo och korrekt kunna utföra sitt uppdrag med hänsyn till antalet handlingar som fortfarande måste granskas, de analyser som beställts och de aktörer som ska höras. |
| --- | --- |

A.

Undersökningskommittén har begärt en förlängning av sin mandattid för att till fullo och korrekt kunna utföra sitt uppdrag med hänsyn till antalet handlingar som fortfarande måste granskas, de analyser som beställts och de aktörer som ska höras.

1.

Europaparlamentet beslutar att förlänga undersökningskommitténs mandattid med tre månader.

På Europaparlamentets vägnar

A. TAJANI

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 113, 19.5.1995, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 166, 24.6.2016, s. 10.

2

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/847

av den 16 maj 2017

om beviljande av ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr C(2017) 2891]

(Endast den danska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga III, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) och beviljade därmed ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Enligt beslutet tillåts i Danmark spridning av stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år på vissa kreatursanläggningar inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007, genom kommissionens beslut 2008/664/EG (4) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2012 och genom kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU (5) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 november 2002 antog kommissionen beslut 2002/915/EG (2) och beviljade därmed ett undantag på begäran av Danmark i enlighet med direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Enligt beslutet tillåts i Danmark spridning av stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år på vissa kreatursanläggningar inom ramen för det danska åtgärdsprogrammet 1999–2003. Undantaget förlängdes genom kommissionens beslut 2005/294/EG (3) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2004–2007, genom kommissionens beslut 2008/664/EG (4) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2012 och genom kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU (5) i samband med det danska åtgärdsprogrammet 2008–2015.

| (2) | Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut 2012/659/EU berörde (för perioden 2014/2015) cirka 1 500 kreatursanläggningar, 425 102 djurenheter och 205 165 hektar åkerareal, motsvarande 4,0 % av det totala antalet anläggningar, 18,6 % av det totala antalet djurenheter och 8,2 % av den totala åkerarealen i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut 2012/659/EU berörde (för perioden 2014/2015) cirka 1 500 kreatursanläggningar, 425 102 djurenheter och 205 165 hektar åkerareal, motsvarande 4,0 % av det totala antalet anläggningar, 18,6 % av det totala antalet djurenheter och 8,2 % av den totala åkerarealen i Danmark.

| (3) | Den 4 februari 2016 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 februari 2016 lämnade Danmark in en begäran till kommissionen om en förlängning av undantaget enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG.

| (4) | Danmark har i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG upprättat ett åtgärdsprogram för perioden 2016–2018, genom delar av föreskrift nr 1324 av den 15 november 2016 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., förordning nr 388 av den 27 april 2016 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke och föreskrift nr 1055 av den 1 juli 2016 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2016/2017, och ett nytt målinriktat program för fånggrödor, som är obligatoriskt, enligt förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessutom införs i den danska lagstiftningen en ny generell fosforreglering, enligt lagen om miljögodkännande etc. av djurhållningsanläggningar och föreskriften om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc. |
| --- | --- |

(4)

Danmark har i enlighet med artikel 5 i direktiv 91/676/EEG upprättat ett åtgärdsprogram för perioden 2016–2018, genom delar av föreskrift nr 1324 av den 15 november 2016 om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc., förordning nr 388 av den 27 april 2016 om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke och föreskrift nr 1055 av den 1 juli 2016 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2016/2017, och ett nytt målinriktat program för fånggrödor, som är obligatoriskt, enligt förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessutom införs i den danska lagstiftningen en ny generell fosforreglering, enligt lagen om miljögodkännande etc. av djurhållningsanläggningar och föreskriften om kommersiell djurhållning, stallgödsel, ensilage etc.

| (5) | I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor har antagits och kommer att träda i kraft i augusti 2017. |
| --- | --- |

(5)

I den danska lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG anges gränser för tillförseln av kväve. Lagstiftning som begränsar tillförseln av fosfor har antagits och kommer att träda i kraft i augusti 2017.

| (6) | Den danska rapporten om status och trender för vattenmiljö och jordbruksmetoder för perioden 2012–2015 visar ett årligt överskott i den nationella växtnäringsbalansen på 80 kg N/ha under 2014 och ett totalt kväveutsläpp från jordbruket till havet på ungefär 70 % av den totala tillförseln under 2012. Enligt Danmarks uppskattning måste den landbaserade kvävebelastningen till kustvatten minskas från 56,8 Mt till 44,7 Mt N, för att stödja en god ekologisk status. |
| --- | --- |

(6)

Den danska rapporten om status och trender för vattenmiljö och jordbruksmetoder för perioden 2012–2015 visar ett årligt överskott i den nationella växtnäringsbalansen på 80 kg N/ha under 2014 och ett totalt kväveutsläpp från jordbruket till havet på ungefär 70 % av den totala tillförseln under 2012. Enligt Danmarks uppskattning måste den landbaserade kvävebelastningen till kustvatten minskas från 56,8 Mt till 44,7 Mt N, för att stödja en god ekologisk status.

| (7) | Den danska lagstiftningen bör innehålla ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för 2017 och 2018. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan nås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor bör vara ett komplement till det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt den danska förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessa åtgärder är nödvändiga för att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte ska leda till försämrad vattenkvalitet. |
| --- | --- |

(7)

Den danska lagstiftningen bör innehålla ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor för 2017 och 2018. Inom ramen för detta program bör de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan nås genom de frivilliga avtalen. Arealerna med fånggrödor bör vara ett komplement till det nationella kravet på obligatoriska fånggrödor enligt den danska förordningen om jordbrukets användning av gödselmedel och om växttäcke. Dessa åtgärder är nödvändiga för att tillämpningen av det nuvarande undantaget inte ska leda till försämrad vattenkvalitet.

| (8) | De uppgifter som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut 2012/659/EU visar att undantaget inte har lett till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter som Danmark presenterat om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (6) visar att ca 16 % av de danska övervakningsstationerna för grundvatten har genomsnittliga nitrathalter över 50 mg/l och att ca 23 % har genomsnittliga nitrathalter över 40 mg/l. Data från övervakningen visar en stabil trend för nitrathalter i grundvattnet jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). För ytvatten har de flesta övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och visar en stabil trend för nitrathalterna. I rapporten för perioden 2012–2015 anges att 2 av 119 kustvatten fick klassificeringen ”god” status. |
| --- | --- |

(8)

De uppgifter som Danmark lämnat beträffande det undantag som beviljats genom beslut 2012/659/EU visar att undantaget inte har lett till försämrad vattenkvalitet jämfört med de arealer som inte omfattas av undantaget. Uppgifter som Danmark presenterat om genomförandet av direktiv 91/676/EEG för perioden 2012–2015 (6) visar att ca 16 % av de danska övervakningsstationerna för grundvatten har genomsnittliga nitrathalter över 50 mg/l och att ca 23 % har genomsnittliga nitrathalter över 40 mg/l. Data från övervakningen visar en stabil trend för nitrathalter i grundvattnet jämfört med den föregående rapporteringsperioden (2008–2011). För ytvatten har de flesta övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter under 50 mg/l och visar en stabil trend för nitrathalterna. I rapporten för perioden 2012–2015 anges att 2 av 119 kustvatten fick klassificeringen ”god” status.

| (9) | Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG, 2008/664/EG och genomförandebeslut 2012/659/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, motsvarande 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(9)

Efter en prövning av Danmarks begäran på grundval av de faktorer som anges i punkt 2 tredje stycket i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, och mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits från det undantag som fastställs i besluten 2002/915/EG, 2005/294/EG, 2008/664/EG och genomförandebeslut 2012/659/EU, anser kommissionen att den mängd stallgödsel som föreslagits av Danmark, motsvarande 230 kg kväve per hektar och år, inte kommer att inverka på uppnåendet av målen i direktiv 91/676/EEG, om vissa strikta villkor är uppfyllda.

| (10) | I anläggningar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, uppdateras gödslingsplanerna i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, och ett permanent växttäcke och fånggrödor används för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att vinterförlusterna begränsas. |
| --- | --- |

(10)

I anläggningar som har tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år, uppdateras gödslingsplanerna i god tid för att säkerställa att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna, och ett permanent växttäcke och fånggrödor används för att säkerställa att höstens nitratförluster återförs från de lägre markskikten och att vinterförlusterna begränsas.

| (11) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (7) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det. |
| --- | --- |

(11)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (7) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Undantaget enligt detta beslut påverkar inte tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det.

| (12) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (8) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (9). |
| --- | --- |

(12)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (8) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Danmark, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (9).

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats enligt artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Det undantag som Danmark har begärt genom en skrivelse av den 4 februari 2016, i avsikt att tillåta spridning på mark av en större mängd kväve från stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen i bilaga III till direktiv 91/676/EEG, beviljas under förutsättning att de villkor som anges i detta beslut uppfylls.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta undantag gäller för nötkreatursgårdar där växtföljden omfattar mer än 80 % grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod och för vilka ett tillstånd har getts i enlighet med artikel 5.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  nötkreatursgård
  : ett jordbruksföretag med en årlig produktion av kväve i stallgödsel över 300 kg, varav minst två tredjedelar kommer från nötkreatur.

nötkreatursgård

b)   
  vall
  : permanent eller tillfällig vall.

vall

c)   
  grödor med vallinsådd
  : spannmål för ensilage, ensilagemajs, vårkorn eller vårkorn och ärter, som insås med vall före eller efter skörd.

grödor med vallinsådd

d)   
  grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod
  : något av följande:

grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod

| i) | Vall. |
| --- | --- |

i)

Vall.

| ii) | Gräsfånggrödor. |
| --- | --- |

ii)

Gräsfånggrödor.

| iii) | Foderbetor. |
| --- | --- |

iii)

Foderbetor.

| iv) | Grödor med vallinsådd. |
| --- | --- |

iv)

Grödor med vallinsådd.

e)   
  markprofil
  : jordskiktet under marknivån ned till ett djup på 0,90 m, eller till den genomsnittliga högsta grundvattennivån om den ligger mindre än 0,90 m under marknivån.

markprofil

Artikel 4

Villkor för undantaget

Undantaget beviljas på följande villkor:

| 1. | I augusti 2017 träder en ny fosforreglering i kraft, varigenom det beroende på geografiskt läge och typ av gödselmedel fastställs fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken ska omfatta spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: såväl organiska gödselmedel, inbegripet stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, som oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel omfattande alla typer av gödselmedel ska tillämpas i avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer. |
| --- | --- |

1.

I augusti 2017 träder en ny fosforreglering i kraft, varigenom det beroende på geografiskt läge och typ av gödselmedel fastställs fosfortak på olika nivåer i hela landet. Taken ska omfatta spridning av fosfor från alla typer av gödselmedel: såväl organiska gödselmedel, inbegripet stallgödsel, biogasrötrester, avgasad växtbiomassa och avloppsslam, som oorganiska gödselmedel. Striktare tak för fosfortillförsel omfattande alla typer av gödselmedel ska tillämpas i avrinningsområden med fosforkänsliga vattenmiljöer.

| 2. | Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, kommer maximinivåerna för fosfortillförsel att sänkas i motsvarande mån. |
| --- | --- |

2.

Det ska införas ett indikator- och övervakningssystem för mängden fosfor som sprids på jordbruksmark i Danmark. Om indikator- eller övervakningssystemet visar att den faktiska årliga genomsnittliga fosfortillförseln till jordbruksmark i Danmark kan överskrida eller faktiskt har överskridit de nivåer för genomsnittlig nationell fosfortillförsel som ska nås under perioden 2018–2025, kommer maximinivåerna för fosfortillförsel att sänkas i motsvarande mån.

| 3. | Ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor ska införas på grundval av behovet att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan nås genom de frivilliga avtalen. |
| --- | --- |

3.

Ett kombinerat målinriktat program för frivilliga och obligatoriska fånggrödor ska införas på grundval av behovet att minska nitrathalterna i grundvatten och kustvatten. Inom ramen för programmet ska de obligatoriska bestämmelserna för fånggrödor träda i kraft automatiskt om miljömålen inte kan nås genom de frivilliga avtalen.

| 4. | De fånggrödor som etableras inom ramen för detta program ska vara ett komplement till det nationella obligatoriska kravet på 10 eller 14 % fånggrödor på gårdens åkerareal, och får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

4.

De fånggrödor som etableras inom ramen för detta program ska vara ett komplement till det nationella obligatoriska kravet på 10 eller 14 % fånggrödor på gårdens åkerareal, och får inte etableras på samma areal som används för att uppfylla kravet på fånggrödor för arealer med ekologiskt fokus.

Artikel 5

Årligt tillstånd och åtagande

1.   Nötkreatursuppfödare kan ansöka hos de behöriga myndigheterna om årligt tillstånd att sprida stallgödsel som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år.

Tidsfristen för inlämning av ansökan ska vara samma som den nationella tidsfristen för ansökan om samlat gårdsstöd och inlämning av planen för gödselkvot och fånggrödor.

2.   I samband med den ansökan som avses i punkt 1 ska sökanden lämna in en försäkran om att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 är uppfyllda.

Artikel 6

Tillståndsgivning

Tillstånd att sprida en mängd stallgödsel, inklusive gödsel som sprids av djuren själva och separerad gödsel, som innehåller högst 230 kg kväve per hektar och år ska ges på de villkor som anges i artiklarna 7–9.

Artikel 7

Villkor för spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den totala kvävetillförseln får inte överstiga grödans beräknade näringsbehov med beaktande av näringstillförseln från marken. Den får inte överstiga de högsta tillåtna mängder som fastställs i föreskrift nr 1055 av den 1 juli 2016 om jordbrukets användning av gödselmedel under planeringsperioden 2016/2017 och i motsvarande föreskrifter för de efterföljande planeringsperioderna.

2.   En gödslingsplan ska upprättas för nötkreatursgårdens hela areal. Planen ska förvaras på gården. Den ska omfatta perioden från den 1 augusti till den 31 juli påföljande år. Gödslingsplanen ska omfatta följande:

| a) | En växtodlingsplan med följande uppgifter:






  1) | Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod. |
| --- | --- | --- |

a)

En växtodlingsplan med följande uppgifter:

1)

Areal av skiften med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

| 2) | Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led 1. |
| --- | --- |

2)

Areal av skiften med andra grödor än de som anges i led 1.

| 3) | En översiktskarta över de skiften som avses i leden 1 och 2. |
| --- | --- |

3)

En översiktskarta över de skiften som avses i leden 1 och 2.

| b) | Antalet djur på gården och en beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym). |
| --- | --- |

b)

Antalet djur på gården och en beskrivning av inhysnings- och gödsellagringssystemet, inklusive tillgänglig lagringskapacitet för gödsel (volym).

| c) | En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården. |
| --- | --- |

c)

En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården.

| d) | En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av gödselsepareringen, i tillämpliga fall, och den separerade gödselns förväntade egenskaper.

| e) | Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården. |
| --- | --- |

e)

Mängd, typ och egenskaper avseende den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.

| f) | Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte. |
| --- | --- |

f)

Den förväntade mängden kväve och fosfor som krävs för grödan i varje skifte.

| g) | En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte. |
| --- | --- |

g)

En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från stallgödsel på varje skifte.

| h) | En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte. |
| --- | --- |

h)

En beräkning av spridningen av kväve och fosfor från handelsgödsel och andra gödselmedel på varje skifte.

| i) | Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om tidpunkten för spridning av stallgödsel och handelsgödsel.

Gödslingsplanen ska uppdateras senast sju dagar efter varje ändring av jordbruksmetoderna på nötkreatursgården. Bokföringen över gödselanvändningen ska lämnas in till de behöriga myndigheterna senast den sista mars varje år.

3.   Stallgödsel får inte spridas under perioden 31 augusti–1 mars på vall som kommer att plöjas påföljande vår.

Artikel 8

Villkor för jordprovstagning och jordanalyser

1.   Prover ska tas från de översta 30 cm av jordbruksmarken och analyseras med avseende på kväve- och fosforhalt.

2.   Provtagning och analyser ska genomföras minst vart fjärde år för varje areal inom gården som är likartad i fråga om växtföljd och markförhållanden.

3.   Minst en provtagning och analys ska göras per fem hektar jordbruksmark.

4.   Analysresultaten ska vara tillgängliga för inspektion på nötkreatursgården.

Artikel 9

Villkor för markförvaltning

1.   Minst 80 % av den areal som är tillgänglig för spridning av stallgödsel ska odlas med grödor med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod.

2.   Gräsfånggrödor får inte plöjas ned före den 1 mars året efter det att de har etablerats.

3.   Tillfällig vall ska plöjas på våren. En gröda med stort kväveupptag och lång vegetationsperiod ska sås så snart som möjligt och senast tre veckor efter det att vallen har plöjts.

4.   Grödor i växtföljden får inte innehålla baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve, med undantag av följande:

| a) | Klöver i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern. |
| --- | --- |

a)

Klöver i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern.

| b) | Lusern i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern. |
| --- | --- |

b)

Lusern i vall med mindre än 50 % klöver och blålusern.

| c) | Korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

c)

Korn och ärter med vallinsådd.

5.   Kvävegödslingsnormer för grödor efter tillfällig vall ska minskas med den tidigare grödans kvävevärde i enlighet med föreskrift nr 1055 av den 1 juli 2016 om användning av gödselmedel under planeringsperioden 2016/2017, och motsvarande föreskrifter för påföljande planeringsperioder avseende gödslingsnormer, tabell över gödslingsnormer för jordbruksgrödor och grönsaker, och senare ändringar.

Artikel 10

Övervakning

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att det upprättas kartor som visar

| a) | procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

a)

procentandelen nötkreatursgårdar i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| b) | procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd, |
| --- | --- |

b)

procentandelen djur i varje kommun som omfattas av tillstånd,

| c) | procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd. |
| --- | --- |

c)

procentandelen jordbruksmark i varje kommun som omfattas av tillstånd.

Kartorna ska uppdateras varje år.

De behöriga myndigheterna ska samla in uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på de gårdar som omfattas av tillstånd. Uppgifterna ska uppdateras varje år.

2.   De behöriga myndigheterna ska övervaka rotzonsvatten, ytvatten och grundvatten och lämna uppgifter till kommissionen om kväve och fosfor i markprofilen och nitrathalter i ytvatten och grundvatten, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden.

Övervakningen ska göras på gårdsnivå inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden. Övervakningsstationerna ska vara representativa för de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna. Skärpt övervakning ska genomföras i avrinningsområden med odlade sandjordar.

Dessutom ska nitrathalter i ytvatten och grundvatten övervakas på minst 3 % av alla gårdar som omfattas av tillstånd.

3.   De behöriga myndigheterna ska genomföra undersökningar och löpande näringsämnesanalyser inom ramen för det nationella programmet för övervakning av avrinningsområden i jordbruksområden och ska lämna uppgifter om lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder på nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd.

Information och uppgifter som samlats in från näringsanalyser som avses i artikel 7 och från övervakning som avses i artikel 10.2 ska användas för modellberäkningar av kväve- och fosforförluster från nötkreatursgårdar som omfattas av ett tillstånd, baserat på vetenskapliga principer.

4.   De behöriga myndigheterna ska ange hur stora procentandelar av den mark som omfattas av undantag som täcks av

| a) | klöver eller blålusern i vall, |
| --- | --- |

a)

klöver eller blålusern i vall,

| b) | korn och ärter med vallinsådd. |
| --- | --- |

b)

korn och ärter med vallinsådd.

Artikel 11

Kontroll

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att ansökningar om tillstånd genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen visar att villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 inte uppfylls av sökanden, ska ansökan avslås och sökanden underrättas om skälen för avslaget.

2.   De behöriga myndigheterna ska inrätta ett program för inspektioner av gårdar som omfattas av tillstånd.

Programmet ska baseras på riskanalys med beaktande av resultaten av tidigare års kontroller av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 samt resultaten av kontroller av efterlevnaden av nationell lagstiftning som införlivar direktiv 91/676/EEG.

3.   Inspektionerna ska utgöras av fältbesiktningar och kontroller på plats avseende uppfyllelse av villkoren i artiklarna 7, 8 och 9 och ska årligen omfatta minst 7 % av de gårdar som omfattas av ett tillstånd. Om en gård inte uppfyller dessa villkor, ska innehavaren av tillståndet bötfällas i enlighet med nationell lag och ska inte vara berättigad till ett tillstånd det påföljande året.

4.   De behöriga myndigheterna ska ges de befogenheter och resurser som krävs för att kontrollera att villkoren för det undantag som beviljas enligt detta beslut uppfylls.

Artikel 12

Rapportering

De behöriga myndigheterna ska varje år, senast den 31 december, lämna in en rapport till kommissionen med följande information:

| a) | Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1. |
| --- | --- |

a)

Kartor som visar procentandelen nötkreatursgårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag i varje kommun samt kartor över lokal markanvändning, i enlighet med artikel 10.1.

| b) | Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

b)

Övervakningsresultaten för grundvatten och ytvatten vad gäller nitrat- och fosforhalter, inbegripet information om vattenkvalitetstrender, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, liksom undantagets inverkan på vattenkvaliteten, i enlighet med artikel 10.2.

| c) | Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av markövervakning vad gäller kväve- och fosforhalter i rotzonsvattnet, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden, i enlighet med artikel 10.2.

| d) | Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av undersökningarna av lokal markanvändning, växtföljder och jordbruksmetoder, i enlighet med artikel 10.3.

| e) | Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från gårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3. |
| --- | --- |

e)

Resultaten av modellberäkningar av omfattningen av kväve- och fosforförluster från gårdar som omfattas av ett tillstånd, i enlighet med artikel 10.3.

| f) | Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4. |
| --- | --- |

f)

Tabeller som visar procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag och som är täckt med klöver eller blålusern i vall och med korn/ärter med vallinsådd, i enlighet med artikel 10.4.

| g) | En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältbesiktningarna, i enlighet med artikel 11. |
| --- | --- |

g)

En utvärdering av hur undantagets villkor tillämpas på grundval av kontroller på gårdsnivå samt information om gårdar som inte uppfyller villkoren, på grundval av de administrativa kontrollerna och fältbesiktningarna, i enlighet med artikel 11.

| h) | Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de gårdar som omfattas av undantag. |
| --- | --- |

h)

Trender för djurantal och stallgödselproduktion per djurkategori i Danmark och på de gårdar som omfattas av undantag.

De rumsliga data som ingår i rapporten ska, i tillämpliga fall, uppfylla kraven i direktiv 2007/2/EG. Vid insamlingen av de uppgifter som krävs ska Danmark, i tillämpliga fall, använda den information som erhållits inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystem som inrättats i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 13

Tillämpningsperiod

Detta beslut ska tillämpas till och med den 31 december 2018.

Artikel 14

Adressat

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 16 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens beslut 2002/915/EG av den 18 november 2002 om en begäran om undantag i enlighet med stycke 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EGT L 319, 23.11.2002, s. 24).

2

(3)  Kommissionens beslut 2005/294/EG av den 5 april 2005 om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket, samt artikel 9 i detta (EUT L 94, 13.4.2005, s. 34).

3

(4)  Kommissionens beslut 2008/664/EG av den 8 augusti 2008 om ändring av beslut 2005/294/EG om en begäran om undantag i enlighet med punkt 2 b i bilaga III till och artikel 9 i rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 217, 13.8.2008, s. 16).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2012/659/EU av den 23 oktober 2012 om beviljande av ett undantag på begäran av Konungariket Danmark i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 295, 25.10.2012, s. 20).

5

(6)  Danish Environmental Protection Agency (red.), Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark, Report to the European Commission for the period 2012–2015 in accordance with article 10 of the Nitrates Directive (1991/676/EEC), september 2016.

6

Status and trends of the aquatic environment and agricultural practice in Denmark, Report to the European Commission for the period 2012–2015 in accordance with article 10 of the Nitrates Directive (1991/676/EEC)

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

9

---

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/43

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/848

av den 17 maj 2017

om fastställande av kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning och om upphävande av beslut 2010/477/EU

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (1), särskilt artiklarna 9.3 och 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2010/477/EU (2) angavs kriterier som medlemsstaterna ska använda för att fastställa god miljöstatus i sina marina vatten och som vägledning för sina bedömningar av denna status i den första genomförandeperioden för direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2010/477/EU (2) angavs kriterier som medlemsstaterna ska använda för att fastställa god miljöstatus i sina marina vatten och som vägledning för sina bedömningar av denna status i den första genomförandeperioden för direktiv 2008/56/EG.

| (2) | Beslut 2010/477/EU bekräftade att det krävdes ytterligare vetenskaplig och teknisk utveckling för att stödja utvecklingen eller revideringen av dessa kriterier för vissa kvalitativa deskriptorer, samt vidareutveckling av metodstandarder i nära samordning med utarbetandet av övervakningsprogram. I beslutet angavs vidare att det skulle vara lämpligt att genomföra revideringen så snart som möjligt efter att den bedömning som krävs enligt artikel 12 i direktiv 2008/56/EG har slutförts, och i tid för att ge stöd för en framgångsrik uppdatering av de marina strategierna 2018 i enlighet med artikel 17 i det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2010/477/EU bekräftade att det krävdes ytterligare vetenskaplig och teknisk utveckling för att stödja utvecklingen eller revideringen av dessa kriterier för vissa kvalitativa deskriptorer, samt vidareutveckling av metodstandarder i nära samordning med utarbetandet av övervakningsprogram. I beslutet angavs vidare att det skulle vara lämpligt att genomföra revideringen så snart som möjligt efter att den bedömning som krävs enligt artikel 12 i direktiv 2008/56/EG har slutförts, och i tid för att ge stöd för en framgångsrik uppdatering av de marina strategierna 2018 i enlighet med artikel 17 i det direktivet.

| (3) | På grundval av den inledande bedömningen av marina vatten som gjordes i enlighet med artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG rapporterade medlemsstaterna under 2012 om miljöstatus i sina marina vatten och underrättade om sitt fastställande av god miljöstatus och sina miljömål till kommissionen i enlighet med artiklarna 9.2 respektive 10.2 i direktiv 2008/56/EG. I kommissionens bedömning (3) av dessa medlemsstatsrapporter, som gjordes i enlighet med artikel 12 i direktiv 2008/56/EG, framhölls att det snabbt krävdes ökade insatser för att medlemsstaterna ska uppnå god miljöstatus senast 2020. Resultaten visade att det är nödvändigt att avsevärt förbättra kvaliteten på och samstämmigheten i medlemsstaternas fastställande av god miljöstatus. Dessutom visade bedömningen att regionalt samarbete måste stå i centrum vid genomförandet av direktiv 2008/56/EG. Bedömningen framhöll också nödvändigheten av att medlemsstaterna på ett mer systematiskt sätt bygger vidare på standarder som härrör från unionslagstiftning eller, när sådana standarder inte finns, på standarder i de regionala havskonventionerna eller andra internationella avtal. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av den inledande bedömningen av marina vatten som gjordes i enlighet med artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG rapporterade medlemsstaterna under 2012 om miljöstatus i sina marina vatten och underrättade om sitt fastställande av god miljöstatus och sina miljömål till kommissionen i enlighet med artiklarna 9.2 respektive 10.2 i direktiv 2008/56/EG. I kommissionens bedömning (3) av dessa medlemsstatsrapporter, som gjordes i enlighet med artikel 12 i direktiv 2008/56/EG, framhölls att det snabbt krävdes ökade insatser för att medlemsstaterna ska uppnå god miljöstatus senast 2020. Resultaten visade att det är nödvändigt att avsevärt förbättra kvaliteten på och samstämmigheten i medlemsstaternas fastställande av god miljöstatus. Dessutom visade bedömningen att regionalt samarbete måste stå i centrum vid genomförandet av direktiv 2008/56/EG. Bedömningen framhöll också nödvändigheten av att medlemsstaterna på ett mer systematiskt sätt bygger vidare på standarder som härrör från unionslagstiftning eller, när sådana standarder inte finns, på standarder i de regionala havskonventionerna eller andra internationella avtal.

| (4) | För att säkerställa att den andra genomförandeperioden för medlemsstaternas marina strategier ytterligare bidrar till uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG och ger mer enhetliga fastställanden av god miljöstatus, rekommenderade kommissionen i sin rapport om den första genomförandefasen att kommissionens avdelningar och medlemsstaterna samarbetar på unionsnivå, för att se över, stärka och förbättra beslut 2010/477/EU, med sikte på en tydligare, enklare, mer konkret, enhetlig och jämförbar uppsättning kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och, samtidigt, se över bilaga III till direktiv 2008/56/EG och vid behov revidera den, samt utarbeta en särskild vägledning för att garantera ett mer sammanhängande och enhetligt tillvägagångssätt för bedömningarna under nästa genomförandeperiod. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa att den andra genomförandeperioden för medlemsstaternas marina strategier ytterligare bidrar till uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG och ger mer enhetliga fastställanden av god miljöstatus, rekommenderade kommissionen i sin rapport om den första genomförandefasen att kommissionens avdelningar och medlemsstaterna samarbetar på unionsnivå, för att se över, stärka och förbättra beslut 2010/477/EU, med sikte på en tydligare, enklare, mer konkret, enhetlig och jämförbar uppsättning kriterier och metodstandarder för god miljöstatus och, samtidigt, se över bilaga III till direktiv 2008/56/EG och vid behov revidera den, samt utarbeta en särskild vägledning för att garantera ett mer sammanhängande och enhetligt tillvägagångssätt för bedömningarna under nästa genomförandeperiod.

| (5) | På grundval av dessa slutsatser inleddes översynsprocessen 2013 då en färdplan omfattande flera steg (tekniska och vetenskapliga, samråd och beslutsfattande) godkändes av den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 25.1 i direktiv 2008/56/EG. Under denna process har kommissionen samrått med alla berörda parter, inbegripet regionala havskonventioner. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av dessa slutsatser inleddes översynsprocessen 2013 då en färdplan omfattande flera steg (tekniska och vetenskapliga, samråd och beslutsfattande) godkändes av den föreskrivande kommitté som inrättats enligt artikel 25.1 i direktiv 2008/56/EG. Under denna process har kommissionen samrått med alla berörda parter, inbegripet regionala havskonventioner.

| (6) | För att underlätta framtida uppdateringar av den inledande bedömningen av medlemsstaternas marina vatten och deras fastställande av god miljöstatus, och för att säkerställa större samstämmighet i genomförandet av direktiv 2008/56/EG inom unionen, är det nödvändigt att förtydliga, revidera eller införa kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder som medlemsstaterna ska använda, i förhållande till vad som för närvarande anges i beslut 2010/477/EU. Som en följd av detta bör antalet kriterier som medlemsstaterna måste övervaka och bedöma minskas, och en riskbaserad metod tillämpas för de kriterier som bibehålls, så att medlemsstaterna får möjlighet att inrikta sina insatser på de viktigaste mänskliga belastningarna som påverkar deras vatten. Slutligen bör kriterierna och deras användning specificeras närmare, inklusive att det föreskrivs om tröskelvärden eller föreskrivs att tröskelvärden måste bestämmas, så att det i alla unionens marina vatten går att mäta i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta framtida uppdateringar av den inledande bedömningen av medlemsstaternas marina vatten och deras fastställande av god miljöstatus, och för att säkerställa större samstämmighet i genomförandet av direktiv 2008/56/EG inom unionen, är det nödvändigt att förtydliga, revidera eller införa kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder som medlemsstaterna ska använda, i förhållande till vad som för närvarande anges i beslut 2010/477/EU. Som en följd av detta bör antalet kriterier som medlemsstaterna måste övervaka och bedöma minskas, och en riskbaserad metod tillämpas för de kriterier som bibehålls, så att medlemsstaterna får möjlighet att inrikta sina insatser på de viktigaste mänskliga belastningarna som påverkar deras vatten. Slutligen bör kriterierna och deras användning specificeras närmare, inklusive att det föreskrivs om tröskelvärden eller föreskrivs att tröskelvärden måste bestämmas, så att det i alla unionens marina vatten går att mäta i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts.

| (7) | I enlighet med kommissionens åtagande i samband med antagandet av sitt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (4), bör detta beslut säkerställa samstämmighet med annan unionslagstiftning. För att garantera större enhetlighet och jämförbarhet på unionsnivå mellan medlemsstaternas fastställanden av god miljöstatus och för att undvika onödiga överlappningar, är det lämpligt att beakta de relevanta befintliga standarder och metoder för övervakning och bedömning som fastställts i unionslagstiftningen, däribland rådets direktiv 92/43/EEG (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (6), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (7), rådets förordning (EG) nr 1967/2006, (8) Europarlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (10) och Europarlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (11). |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med kommissionens åtagande i samband med antagandet av sitt meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (4), bör detta beslut säkerställa samstämmighet med annan unionslagstiftning. För att garantera större enhetlighet och jämförbarhet på unionsnivå mellan medlemsstaternas fastställanden av god miljöstatus och för att undvika onödiga överlappningar, är det lämpligt att beakta de relevanta befintliga standarder och metoder för övervakning och bedömning som fastställts i unionslagstiftningen, däribland rådets direktiv 92/43/EEG (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (6), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (7), rådets förordning (EG) nr 1967/2006, (8) Europarlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (10) och Europarlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (11).

| (8) | För var och en av de kvalitativa deskriptorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2008/56/EG och på grundval av de vägledande förteckningarna i bilaga III till det direktivet, är det nödvändigt att precisera de kriterier, inklusive de kriteriekomponenter och, om tillämpligt, tröskelvärden att använda. Tröskelvärden är avsedda att bidra till medlemsstaternas fastställande av ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus och bidra till deras bedömning av i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts. Det är också nödvändigt att fastställa metodstandarder, inklusive geografiska skalor för bedömning, och hur kriterierna bör användas. Kriterierna och metodstandarderna är avsedda att säkerställa enhetlighet och möjliggöra jämförelse, mellan marina regioner och delregioner, när det gäller bedömningar av i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts. |
| --- | --- |

(8)

För var och en av de kvalitativa deskriptorer som förtecknas i bilaga I till direktiv 2008/56/EG och på grundval av de vägledande förteckningarna i bilaga III till det direktivet, är det nödvändigt att precisera de kriterier, inklusive de kriteriekomponenter och, om tillämpligt, tröskelvärden att använda. Tröskelvärden är avsedda att bidra till medlemsstaternas fastställande av ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus och bidra till deras bedömning av i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts. Det är också nödvändigt att fastställa metodstandarder, inklusive geografiska skalor för bedömning, och hur kriterierna bör användas. Kriterierna och metodstandarderna är avsedda att säkerställa enhetlighet och möjliggöra jämförelse, mellan marina regioner och delregioner, när det gäller bedömningar av i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts.

| (9) | För att säkerställa jämförbarheten mellan detaljerna i de uppdateringar som medlemsstaterna gör till följd av revideringar av vissa delar i deras marina strategier och som rapporterats i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2008/56/EG, bör tekniska specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning tas fram, med beaktande av befintliga metoder och specifikationer på unionsnivå eller internationell nivå, inklusive på regional eller delregional nivå. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa jämförbarheten mellan detaljerna i de uppdateringar som medlemsstaterna gör till följd av revideringar av vissa delar i deras marina strategier och som rapporterats i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2008/56/EG, bör tekniska specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning tas fram, med beaktande av befintliga metoder och specifikationer på unionsnivå eller internationell nivå, inklusive på regional eller delregional nivå.

| (10) | Medlemsstaterna bör tillämpa de kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning som anges i detta beslut i kombination med de ekosystemrelaterade komponenter, mänskliga belastningar och mänskliga verksamheter som anges i de vägledande förteckningarna i bilaga III till direktiv 2008/56/EG och med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 i direktivet, när de fastställer ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i det direktivet samt när de utarbetar samordnade övervakningsprogram enligt artikel 11 i det direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör tillämpa de kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning som anges i detta beslut i kombination med de ekosystemrelaterade komponenter, mänskliga belastningar och mänskliga verksamheter som anges i de vägledande förteckningarna i bilaga III till direktiv 2008/56/EG och med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 i direktivet, när de fastställer ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i det direktivet samt när de utarbetar samordnade övervakningsprogram enligt artikel 11 i det direktivet.

| (11) | I syfte att upprätta en tydlig koppling mellan fastställandet av ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus och bedömningen av framstegen mot uppnåendet av denna, är det lämpligt att organisera kriterierna och metodstandarderna på grundval av de kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, med beaktande av de vägledande förteckningar över ekosystemrelaterade komponenter, mänskliga belastningar och mänskliga verksamheter som anges i bilaga III till det direktivet. Vissa av dessa kriterier och metodstandarder har samband med bedömningen av miljöstatus respektive de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan enligt artikel 8.1 a eller b i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att upprätta en tydlig koppling mellan fastställandet av ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus och bedömningen av framstegen mot uppnåendet av denna, är det lämpligt att organisera kriterierna och metodstandarderna på grundval av de kvalitativa deskriptorer som anges i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, med beaktande av de vägledande förteckningar över ekosystemrelaterade komponenter, mänskliga belastningar och mänskliga verksamheter som anges i bilaga III till det direktivet. Vissa av dessa kriterier och metodstandarder har samband med bedömningen av miljöstatus respektive de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan enligt artikel 8.1 a eller b i direktiv 2008/56/EG.

| (12) | I de fall då inga tröskelvärden anges bör medlemsstaterna bestämma tröskelvärden genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå, exempelvis genom att hänvisa till befintliga värden eller ta fram nya inom ramen för de regionala havskonventionerna. I fall där tröskelvärden bestäms genom samarbete på unionsnivå (för deskriptorerna för marint skräp, undervattensbuller och havsbottnens integritet), kommer detta att ske inom ramen för den gemensamma genomförandestrategi som inrättats av medlemsstaterna och kommissionen för tillämpningen av direktiv 2008/56/EG. När de beslutats genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå, kommer dessa tröskelvärden att bli en del av medlemsstaternas uppsättningar av förhållanden som kännetecknar god miljöstatus först när de rapporteras till kommissionen som ett led i medlemsstaternas rapportering enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/56/EG. Till dess att tröskelvärden har fastställts genom samarbete på unionsnivå eller regionalt eller delregionalt samarbete bör medlemsstaterna ha möjlighet att använda nationella tröskelvärden, trendriktningar eller belastningsbaserade tröskelvärden som ersättningsvärden. |
| --- | --- |

(12)

I de fall då inga tröskelvärden anges bör medlemsstaterna bestämma tröskelvärden genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå, exempelvis genom att hänvisa till befintliga värden eller ta fram nya inom ramen för de regionala havskonventionerna. I fall där tröskelvärden bestäms genom samarbete på unionsnivå (för deskriptorerna för marint skräp, undervattensbuller och havsbottnens integritet), kommer detta att ske inom ramen för den gemensamma genomförandestrategi som inrättats av medlemsstaterna och kommissionen för tillämpningen av direktiv 2008/56/EG. När de beslutats genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå, kommer dessa tröskelvärden att bli en del av medlemsstaternas uppsättningar av förhållanden som kännetecknar god miljöstatus först när de rapporteras till kommissionen som ett led i medlemsstaternas rapportering enligt artikel 17.3 i direktiv 2008/56/EG. Till dess att tröskelvärden har fastställts genom samarbete på unionsnivå eller regionalt eller delregionalt samarbete bör medlemsstaterna ha möjlighet att använda nationella tröskelvärden, trendriktningar eller belastningsbaserade tröskelvärden som ersättningsvärden.

| (13) | Tröskelvärdena bör, om tillämpligt, återspegla den kvalitetsnivå som speglar betydelsen av en negativ effekt för ett visst kriterium, och bör sättas i förhållande till ett referenstillstånd. Tröskelvärden bör vara förenliga med unionslagstiftningen och sättas på lämplig geografisk skala så att de avspeglar de olika biotiska och abiotiska egenskaperna hos regionerna, delregionerna och delområdena. Detta innebär att även om processen för att bestämma tröskelvärden äger rum på unionsnivå, kan resultatet bli att det sätts olika tröskelvärden som är specifika för en region, en delregion eller ett delområde. Tröskelvärden bör också bestämmas på grundval av försiktighetsprincipen, så att de återspeglar de potentiella riskerna för den marina miljön. När tröskelvärden bestäms bör hänsyn tas till dynamiken hos de marina ekosystemen och deras komponenter, som kan förändras i tid och rum genom hydrologisk variation och klimatvariation, rovdjurs–bytes-relationer och andra miljöfaktorer. Tröskelvärden bör också avspegla det faktum att de marina ekosystemen, om de försämrats, kan återhämta sig till ett tillstånd som speglar rådande geomorfologiska, geografiska, klimatiska och biologiska förhållanden, snarare än att återgå till ett specifikt tidigare tillstånd. |
| --- | --- |

(13)

Tröskelvärdena bör, om tillämpligt, återspegla den kvalitetsnivå som speglar betydelsen av en negativ effekt för ett visst kriterium, och bör sättas i förhållande till ett referenstillstånd. Tröskelvärden bör vara förenliga med unionslagstiftningen och sättas på lämplig geografisk skala så att de avspeglar de olika biotiska och abiotiska egenskaperna hos regionerna, delregionerna och delområdena. Detta innebär att även om processen för att bestämma tröskelvärden äger rum på unionsnivå, kan resultatet bli att det sätts olika tröskelvärden som är specifika för en region, en delregion eller ett delområde. Tröskelvärden bör också bestämmas på grundval av försiktighetsprincipen, så att de återspeglar de potentiella riskerna för den marina miljön. När tröskelvärden bestäms bör hänsyn tas till dynamiken hos de marina ekosystemen och deras komponenter, som kan förändras i tid och rum genom hydrologisk variation och klimatvariation, rovdjurs–bytes-relationer och andra miljöfaktorer. Tröskelvärden bör också avspegla det faktum att de marina ekosystemen, om de försämrats, kan återhämta sig till ett tillstånd som speglar rådande geomorfologiska, geografiska, klimatiska och biologiska förhållanden, snarare än att återgå till ett specifikt tidigare tillstånd.

| (14) | I enlighet med artikel 1.3 i direktiv 2008/56/EG, måste den samlade belastningen av mänskliga aktiviteter hållas inom nivåer som är förenliga med uppnåendet av god miljöstatus, så att det säkerställs att de marina ekosystemens förmåga att reagera på förändringar framkallade av människan inte äventyras. Detta kan eventuellt medföra att tröskelvärdena för vissa belastningar och deras miljöpåverkan inte nödvändigtvis uppnås i alla områden i medlemsstaternas marina vatten, förutsatt att detta inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG, samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 1.3 i direktiv 2008/56/EG, måste den samlade belastningen av mänskliga aktiviteter hållas inom nivåer som är förenliga med uppnåendet av god miljöstatus, så att det säkerställs att de marina ekosystemens förmåga att reagera på förändringar framkallade av människan inte äventyras. Detta kan eventuellt medföra att tröskelvärdena för vissa belastningar och deras miljöpåverkan inte nödvändigtvis uppnås i alla områden i medlemsstaternas marina vatten, förutsatt att detta inte äventyrar uppnåendet av målen i direktiv 2008/56/EG, samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs.

| (15) | Det är nödvändigt att bestämma tröskelvärden som kommer att ingå i den uppsättning förhållanden som används av medlemsstaterna för fastställandet av god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, och i vilken utsträckning tröskelvärdena måste följas. Tröskelvärdena utgör således inte i sig själva medlemsstaternas fastställanden av god miljöstatus. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att bestämma tröskelvärden som kommer att ingå i den uppsättning förhållanden som används av medlemsstaterna för fastställandet av god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, och i vilken utsträckning tröskelvärdena måste följas. Tröskelvärdena utgör således inte i sig själva medlemsstaternas fastställanden av god miljöstatus.

| (16) | Medlemsstaterna bör uttrycka den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts som den andel av deras marina vatten för vilken tröskelvärdena har uppnåtts eller som den andel av kriteriekomponenterna (arter, främmande ämnen, etc.) som har uppnått tröskelvärdena. Medlemsstaterna bör, vid bedömningen av miljötillståndet i sina marina vatten i enlighet med artikel 17.2 a i direktiv 2008/56/EG, uttrycka varje förändring av status som förbättrad, stabil eller försämrad jämfört med föregående rapporteringsperiod, med tanke på att den marina miljön ofta reagerar långsamt på förändring. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna bör uttrycka den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts som den andel av deras marina vatten för vilken tröskelvärdena har uppnåtts eller som den andel av kriteriekomponenterna (arter, främmande ämnen, etc.) som har uppnått tröskelvärdena. Medlemsstaterna bör, vid bedömningen av miljötillståndet i sina marina vatten i enlighet med artikel 17.2 a i direktiv 2008/56/EG, uttrycka varje förändring av status som förbättrad, stabil eller försämrad jämfört med föregående rapporteringsperiod, med tanke på att den marina miljön ofta reagerar långsamt på förändring.

| (17) | När tröskelvärden som har bestämts i enlighet med detta beslut inte följs för ett visst kriterium, bör medlemsstaterna överväga att vidta lämpliga åtgärder eller bedriva ytterligare forskning eller undersökningar. |
| --- | --- |

(17)

När tröskelvärden som har bestämts i enlighet med detta beslut inte följs för ett visst kriterium, bör medlemsstaterna överväga att vidta lämpliga åtgärder eller bedriva ytterligare forskning eller undersökningar.

| (18) | Om medlemsstaterna är skyldiga att samarbeta på regional eller delregional nivå bör de, om praktiskt möjligt och lämpligt, använda befintliga regionala institutionella samarbetsstrukturer, inklusive de inom regionala havskonventioner, i enlighet med artikel 6 i direktiv 2008/56/EG. Om det saknas specifika kriterier, metodstandarder, inklusive för integrering av kriterierna, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning, bör medlemsstaterna, om praktiskt möjligt och lämpligt, bygga vidare på sådana som tagits fram på internationell, regional och delregional nivå, till exempel de som överenskommits inom ramen för de regionala havskonventionerna eller andra internationella mekanismer. I annat fall kan medlemsstaterna välja att samordna mellan sig inom regionen eller delregionen, när så är lämpligt. En medlemsstat kan också, på grundval av särdragen i sina marina vatten, överväga ytterligare komponenter som inte anges i detta beslut och som inte behandlats på internationell, regional eller delregional nivå, eller överväga att tillämpa delar av detta beslut på sina vatten i övergångszon enligt definition i artikel 2.6 i direktiv 2000/60/EG, till stöd för tillämpningen av direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(18)

Om medlemsstaterna är skyldiga att samarbeta på regional eller delregional nivå bör de, om praktiskt möjligt och lämpligt, använda befintliga regionala institutionella samarbetsstrukturer, inklusive de inom regionala havskonventioner, i enlighet med artikel 6 i direktiv 2008/56/EG. Om det saknas specifika kriterier, metodstandarder, inklusive för integrering av kriterierna, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning, bör medlemsstaterna, om praktiskt möjligt och lämpligt, bygga vidare på sådana som tagits fram på internationell, regional och delregional nivå, till exempel de som överenskommits inom ramen för de regionala havskonventionerna eller andra internationella mekanismer. I annat fall kan medlemsstaterna välja att samordna mellan sig inom regionen eller delregionen, när så är lämpligt. En medlemsstat kan också, på grundval av särdragen i sina marina vatten, överväga ytterligare komponenter som inte anges i detta beslut och som inte behandlats på internationell, regional eller delregional nivå, eller överväga att tillämpa delar av detta beslut på sina vatten i övergångszon enligt definition i artikel 2.6 i direktiv 2000/60/EG, till stöd för tillämpningen av direktiv 2008/56/EG.

| (19) | Medlemsstaterna bör ha tillräcklig flexibilitet för att, under specificerade förutsättningar, fokusera på de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan på de olika ekosystemrelaterade komponenterna i varje region eller delregion i syfte att övervaka och bedöma sina marina vatten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och för att underlätta prioritering av åtgärder som behöver vidtas för att uppnå god miljöstatus. För detta ändamål bör medlemsstaterna för det första ha möjlighet att överväga vissa av kriterierna som olämpliga, förutsatt att detta motiveras. För det andra bör medlemsstaterna ha möjlighet att besluta att inte använda vissa kriteriekomponenter, att välja ytterligare komponenter eller fokusera på vissa matriser eller områden i sina marina vatten, förutsatt att detta är baserat på en riskbedömning avseende belastningarna och deras miljöpåverkan. Slutligen bör åtskillnad göras mellan primära och sekundära kriterier. Medan de primära kriterierna bör användas för att säkerställa enhetlighet inom hela unionen, bör flexibilitet medges när det gäller sekundära kriterier. Medlemsstaterna bör besluta att använda ett sekundärt kriterium när så behövs för att komplettera ett primärt kriterium eller när den marina miljön riskerar att inte uppnå eller inte kunna upprätthålla god miljöstatus med avseende på ett specifikt kriterium. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör ha tillräcklig flexibilitet för att, under specificerade förutsättningar, fokusera på de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan på de olika ekosystemrelaterade komponenterna i varje region eller delregion i syfte att övervaka och bedöma sina marina vatten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och för att underlätta prioritering av åtgärder som behöver vidtas för att uppnå god miljöstatus. För detta ändamål bör medlemsstaterna för det första ha möjlighet att överväga vissa av kriterierna som olämpliga, förutsatt att detta motiveras. För det andra bör medlemsstaterna ha möjlighet att besluta att inte använda vissa kriteriekomponenter, att välja ytterligare komponenter eller fokusera på vissa matriser eller områden i sina marina vatten, förutsatt att detta är baserat på en riskbedömning avseende belastningarna och deras miljöpåverkan. Slutligen bör åtskillnad göras mellan primära och sekundära kriterier. Medan de primära kriterierna bör användas för att säkerställa enhetlighet inom hela unionen, bör flexibilitet medges när det gäller sekundära kriterier. Medlemsstaterna bör besluta att använda ett sekundärt kriterium när så behövs för att komplettera ett primärt kriterium eller när den marina miljön riskerar att inte uppnå eller inte kunna upprätthålla god miljöstatus med avseende på ett specifikt kriterium.

| (20) | Kriterier, inklusive tröskelvärden, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning bör grundas på bästa tillgängliga vetenskap. Emellertid behövs fortfarande ytterligare vetenskaplig och teknisk utveckling för att stödja vidareutvecklingen av vissa kriterier, och dessa bör tas i bruk när tillräckliga kunskaper är tillgängliga. |
| --- | --- |

(20)

Kriterier, inklusive tröskelvärden, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning bör grundas på bästa tillgängliga vetenskap. Emellertid behövs fortfarande ytterligare vetenskaplig och teknisk utveckling för att stödja vidareutvecklingen av vissa kriterier, och dessa bör tas i bruk när tillräckliga kunskaper är tillgängliga.

| (21) | Beslut 2010/477/EU bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(21)

Beslut 2010/477/EU bör därför upphöra att gälla.

| (22) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommittén. |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den föreskrivande kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta beslut fastställs

| a) | de kriterier och metodstandarder som medlemsstaterna ska använda för att fastställa ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, på grundval av bilagorna I och III och med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 i direktivet, för att bedöma i vilken utsträckning de har uppnått god miljöstatus, i enlighet med artikel 9.3 i det direktivet, |
| --- | --- |

a)

de kriterier och metodstandarder som medlemsstaterna ska använda för att fastställa ett antal förhållanden som kännetecknar god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, på grundval av bilagorna I och III och med hänvisning till den inledande bedömning som gjorts i enlighet med artikel 8.1 i direktivet, för att bedöma i vilken utsträckning de har uppnått god miljöstatus, i enlighet med artikel 9.3 i det direktivet,

| b) | de specifikationer och standardiserade metoder för övervakning som medlemsstaterna ska använda vid utarbetandet av samordnade övervakningsprogram enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG, i enlighet med artikel 11.4 i det direktivet, |
| --- | --- |

b)

de specifikationer och standardiserade metoder för övervakning som medlemsstaterna ska använda vid utarbetandet av samordnade övervakningsprogram enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG, i enlighet med artikel 11.4 i det direktivet,

| c) | en tidsplan för utarbetandet av tröskelvärden, förteckningar över kriteriekomponenter och metodstandarder genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå, |
| --- | --- |

c)

en tidsplan för utarbetandet av tröskelvärden, förteckningar över kriteriekomponenter och metodstandarder genom samarbete på unionsnivå, regional nivå eller delregional nivå,

| d) | en rapporteringsskyldighet för kriteriekomponenter, tröskelvärden och metodstandarder. |
| --- | --- |

d)

en rapporteringsskyldighet för kriteriekomponenter, tröskelvärden och metodstandarder.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artikel 3 i förordning 2008/56/EG gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

1.   
  delregioner
  : de delregioner som förtecknas i artikel 4.2 i direktiv 2008/56/EG.

delregioner

2.   
  delområden
  : de delområden som hänvisas till i artikel 4.2 i direktiv 2008/56/EG.

delområden

3.   
  invasiv främmande art
  : invasiv främmande art i den mening som avses i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (12).

invasiv främmande art

12

4.   
  kriteriekomponenter
  : de ekosystemrelaterade komponenter, särskilt ekosystemets biologiska komponenter (arter, livsmiljöer och deras samhällen), eller de olika aspekter av belastningar på den marina miljön (biologiska, fysiska, ämnen, skräp och energi) som bedöms inom varje kriterium.

kriteriekomponenter

5.   
  tröskelvärde
  : ett värde eller ett intervall mellan två värden som möjliggör en bedömning av den kvalitetsnivå som uppnåtts för ett enskilt kriterium, och som därigenom bidrar till bedömningen av i vilken utsträckning god miljöstatus uppnås.

tröskelvärde

Artikel 3

Användning av kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder

1.   Medlemsstaterna ska använda de primära kriterier och de tillhörande metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder som anges i bilagan för att genomföra detta beslut. På grundval av den inledande bedömningen eller dess senare uppdateringar som gjorts i enlighet med artiklarna 8 och 17.2 a i direktiv 2008/56/EG kan emellertid medlemsstaterna, i motiverade fall, anse att det inte är lämpligt att använda ett eller flera av de primära kriterierna. I sådana fall ska medlemsstaterna förse kommissionen med en motivering i samband med den underrättelse som görs enligt artikel 9.2 eller 17.3 i direktiv 2008/56/EG.

I enlighet med den skyldighet till regionalt samarbete som anges i artiklarna 5 och 6 i direktiv 2008/56/EG ska en medlemsstat underrätta andra medlemsstater som delar samma marina region eller delregion innan den beslutar att inte använda ett primärt kriterium i enlighet med första stycket.

2.   Sekundära kriterier och tillhörande metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder som anges i bilagan ska användas för att komplettera ett primärt kriterium eller när den marina miljön löper risk att inte uppnå eller upprätthålla god miljöstatus för detta specifika kriterium. Beslutet om användning av ett sekundärt kriterium ska fattas av varje medlemsstat, om inte annat anges i bilagan.

3.   För de fall det här beslutet inte upprättar kriterier, metodstandarder, specifikationer eller standardiserade metoder för övervakning och bedömning, inklusive för rumslig och tidsmässig aggregering av data, ska medlemsstaterna, när det är praktiskt möjligt och lämpligt, bygga på sådana som tagits fram på internationell, regional eller delregional nivå, som till exempel de som överenskommits i de relevanta regionala havskonventionerna.

4.   Fram till dess att unionens, internationella, regionala eller delregionala förteckningar över kriteriekomponenter, metodstandarder, och specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning har upprättats får medlemsstaterna använda sådana som fastställts på nationell nivå, under förutsättning att det regionala samarbetet bedrivs i enlighet med artiklarna 5 och 6 i direktiv 2008/56/EG.

Artikel 4

Framtagande av tröskelvärden genom samarbete på unionsnivå, regional nivå, eller delregional nivå

1.   När medlemsstaterna har skyldighet, enligt detta beslut, att ta fram tröskelvärden genom samarbete på unionsnivå, regional nivå, eller delregional nivå, ska dessa värden

| a) | vara en del av den uppsättning förhållanden som medlemsstaterna använder för att fastställa god miljöstatus, |
| --- | --- |

a)

vara en del av den uppsättning förhållanden som medlemsstaterna använder för att fastställa god miljöstatus,

| b) | vara förenliga med unionslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

vara förenliga med unionslagstiftningen,

| c) | vid behov, urskilja den kvalitetsnivå som speglar betydelsen av en negativ effekt för ett kriterium och sättas i förhållande till ett referenstillstånd, |
| --- | --- |

c)

vid behov, urskilja den kvalitetsnivå som speglar betydelsen av en negativ effekt för ett kriterium och sättas i förhållande till ett referenstillstånd,

| d) | sättas på lämpliga geografiska bedömningsskalor så att de avspeglar de olika biotiska och abiotiska förhållandena i regionerna, delregionerna och delområdena, |
| --- | --- |

d)

sättas på lämpliga geografiska bedömningsskalor så att de avspeglar de olika biotiska och abiotiska förhållandena i regionerna, delregionerna och delområdena,

| e) | sättas på grundval av försiktighetsprincipen, så att de avspeglar potentiella risker för den marina miljön, |
| --- | --- |

e)

sättas på grundval av försiktighetsprincipen, så att de avspeglar potentiella risker för den marina miljön,

| f) | vara enhetliga mellan olika kriterier när de rör samma ekosystembaserade komponent, |
| --- | --- |

f)

vara enhetliga mellan olika kriterier när de rör samma ekosystembaserade komponent,

| g) | använda bästa tillgängliga vetenskap, |
| --- | --- |

g)

använda bästa tillgängliga vetenskap,

| h) | vara grundade på långa tidsserier av data, om sådana är tillgängliga, för att hjälpa till att bestämma det lämpligaste värdet, |
| --- | --- |

h)

vara grundade på långa tidsserier av data, om sådana är tillgängliga, för att hjälpa till att bestämma det lämpligaste värdet,

| i) | avspegla ekosystemens naturliga dynamik, inklusive rovdjurs–bytes-relationer och hydrologisk variation och klimatvariation, och beakta det faktum att ekosystem eller delar av dem, om de försämrats, kan återhämta sig till ett tillstånd som speglar rådande geomorfologiska, geografiska, klimatiska och biologiska förhållanden, snarare än att återgå till ett specifikt tidigare tillstånd, |
| --- | --- |

i)

avspegla ekosystemens naturliga dynamik, inklusive rovdjurs–bytes-relationer och hydrologisk variation och klimatvariation, och beakta det faktum att ekosystem eller delar av dem, om de försämrats, kan återhämta sig till ett tillstånd som speglar rådande geomorfologiska, geografiska, klimatiska och biologiska förhållanden, snarare än att återgå till ett specifikt tidigare tillstånd,

| j) | om det är praktiskt möjligt och lämpligt, överensstämma med relevanta värden som fastställts inom ramen för regionala institutionella samarbetsstrukturer, inklusive sådana som överenskommits i regionala havskonventioner. |
| --- | --- |

j)

om det är praktiskt möjligt och lämpligt, överensstämma med relevanta värden som fastställts inom ramen för regionala institutionella samarbetsstrukturer, inklusive sådana som överenskommits i regionala havskonventioner.

2.   Till dess att medlemsstaterna har bestämt tröskelvärden genom samarbete på unionsnivå, regional nivå, eller delregional nivå enligt kraven i detta beslut kan de använda något av följande, för att uttrycka i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts:

| a) | Nationella tröskelvärden, förutsatt att den skyldighet till regionalt samarbete som anges i artiklarna 5 och 6 i direktiv 2008/56/EG uppfylls. |
| --- | --- |

a)

Nationella tröskelvärden, förutsatt att den skyldighet till regionalt samarbete som anges i artiklarna 5 och 6 i direktiv 2008/56/EG uppfylls.

| b) | Trendriktningar för värdena. |
| --- | --- |

b)

Trendriktningar för värdena.

| c) | Belastningsbaserade tröskelvärden som ersättningsvärden. |
| --- | --- |

c)

Belastningsbaserade tröskelvärden som ersättningsvärden.

Dessa ska, när så är möjligt, följa de principer som anges i punkt 1 a–i.

3.   Om tröskelvärden, inklusive de som har bestämts av medlemsstaterna i enlighet med detta beslut, inte uppfylls för ett visst kriterium i den utsträckning som av en medlemsstat har fastställts utgöra god miljöstatus i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG, ska medlemsstaterna överväga om åtgärder bör vidtas enligt artikel 13 i det direktivet eller om ytterligare forskning eller undersökningar bör bedrivas, beroende på vad som är lämpligt.

4.   Tröskelvärden som bestämts av medlemsstaterna i enlighet med detta beslut får ses över regelbundet mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och, vid behov, ändras i tid före de översyner som föreskrivs i artikel 17.2 a i direktiv 2008/56/EG.

Artikel 5

Tidsplan

1.   När det i detta beslut föreskrivs att medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden, förteckningar över kriteriekomponenter eller metodstandarder genom samarbete på unionsnivå, regional nivå, eller delregional nivå ska medlemsstaterna sträva efter att göra detta inom den tidsfrist som fastställts för den första översynen av deras inledande bedömning och fastställande av god miljöstatus i enlighet med artikel 17.2 a i direktiv 2008/56/EG (den 15 juli 2018).

2.   Om medlemsstaterna inte kan bestämma tröskelvärden, förteckningar över kriteriekomponenter eller metodstandarder genom samarbete på unionsnivå, regional nivå, eller delregional nivå inom den tidsfrist som anges i punkt 1 ska de bestämma dessa snarast möjligt därefter, under förutsättning att de senast den 15 oktober 2018 lämnar en motivering till kommissionen i den underrättelse som görs i enlighet med artikel 9.2 eller 17.3 i direktiv 2008/56/EG.

Artikel 6

Underrättelse

Varje medlemsstat ska, som en del i den underrättelse som görs i enlighet med artikel 17.3 i direktiv 2008/56/EG, skicka kommissionen de kriteriekomponenter, tröskelvärden och metodstandarder som fastställts genom samarbete på unionsnivå eller genom regionalt eller delregionalt samarbete i enlighet med detta beslut, och som den beslutat att använda i den uppsättning förhållanden som den använder för att fastställa god miljöstatus enligt artikel 9.1 i direktiv 2008/56/EG.

Artikel 7

Upphävande

Beslut 2010/477/EU ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till beslut 2010/477/EU ska anses som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 8

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 17 maj 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

1

(2)  Kommissionens beslut 2010/477/EU av den 1 september 2010 om kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten (EUT L 232, 2.9.2010, s. 14).

2

(3)  Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Första fasen av genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) – Europeiska kommissionens bedömning och vägledning (COM(2014) 97 final, 20.2.2014).

3

Första fasen av genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi (direktiv 2008/56/EG) – Europeiska kommissionens bedömning och vägledning

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

12

---

BILAGA

Kriterier och metodstandarder för god miljöstatus i marina vatten, relevanta för de kvalitativa deskriptorerna i bilaga I till direktiv 2008/56/EG och för de vägledande förteckningar som anges i bilaga III till det direktivet, samt specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

Denna bilaga är indelad i två delar:

| — | I del I anges de kriterier och metodstandarder för fastställande av god miljöstatus enligt artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG och de specifikationer och standardmetoder för övervakning och bedömning enligt artikel 11.4 i det direktivet som medlemsstaterna ska använda i samband med bedömningen av de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan enligt artikel 8.1 b i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

—

I del I anges de kriterier och metodstandarder för fastställande av god miljöstatus enligt artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG och de specifikationer och standardmetoder för övervakning och bedömning enligt artikel 11.4 i det direktivet som medlemsstaterna ska använda i samband med bedömningen av de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan enligt artikel 8.1 b i direktiv 2008/56/EG.

| — | I del II anges de kriterier och metodstandarder för fastställande av god miljöstatus enligt artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG och de specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning som medlemsstaterna ska använda i samband med bedömningen av miljötillstånd enligt artikel 8.1 a i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

—

I del II anges de kriterier och metodstandarder för fastställande av god miljöstatus enligt artikel 9.3 i direktiv 2008/56/EG och de specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning som medlemsstaterna ska använda i samband med bedömningen av miljötillstånd enligt artikel 8.1 a i direktiv 2008/56/EG.

DEL I

Kriterier, metodstandarder, specifikationer och standardmetoder för övervakning och bedömning av de viktigaste belastningarna och deras miljöpåverkan enligt artikel 8.1 b i direktiv 2008/56/EG

Del I behandlar de deskriptorer (1) som är kopplade till relevanta mänskliga belastningar: biologiska belastningar (deskriptorerna 2 och 3), fysiska belastningar (deskriptorerna 6 och 7) och ämnen, skräp och energi (deskriptorerna 5, 8, 9, 10 och 11) enligt förteckningen i bilaga III till direktiv 2008/56/EG.

Deskriptor 2

Främmande arter som har införts genom mänsklig verksamhet håller sig på nivåer som inte förändrar ekosystemen negativt

Relevant belastning: Tillförsel eller spridning av främmande arter.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Nyintroducerade främmande arter | D2C1 – Primärt:
  Antalet främmande arter som nyintroduceras i naturen genom mänsklig verksamhet, per bedömningsperiod (sex år), räknat från det referensår som rapporteras för den inledande bedömningen enligt artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG, minimeras och, om möjligt, minskas till noll.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärdet för antalet nya introduktioner av främmande arter, genom regionalt eller delregionalt samarbete. | Bedömningsskala:

  Delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:






  — | Antalet främmande arter som nyintroducerats genom mänsklig verksamhet, under den sexåriga bedömningsperioden, och en förteckning över dessa arter. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Nyintroducerade främmande arter

D2C1 – Primärt:

Antalet främmande arter som nyintroduceras i naturen genom mänsklig verksamhet, per bedömningsperiod (sex år), räknat från det referensår som rapporteras för den inledande bedömningen enligt artikel 8.1 i direktiv 2008/56/EG, minimeras och, om möjligt, minskas till noll.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärdet för antalet nya introduktioner av främmande arter, genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

—

Antalet främmande arter som nyintroducerats genom mänsklig verksamhet, under den sexåriga bedömningsperioden, och en förteckning över dessa arter.

Etablerade främmande arter, särskilt invasiva främmande arter, som innefattar relevanta arter i förteckningen över invasiva främmande arter av unionsbetydelse som har antagits i enlighet med artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1143/2014 och arter som är relevanta att använda under kriterium D2C3.

Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D2C2 – Sekundärt:

Abundans och rumslig utbredning för etablerade främmande arter, särskilt för invasiva arter, som bidrar till betydande negativa effekter på särskilda artgrupper eller huvudsakliga livsmiljötyper.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av motsvarande artgrupper eller huvudsakliga livsmiljötyper under deskriptorerna 1 och 6.

Användning av kriterier:

Kriterium D2C2 (kvantifiering av främmande arter) ska anges per bedömd art och ska bidra till bedömningen av kriterium D2C3 (negativa effekter av främmande arter).

Kriterium D2C3 ska ge andelen per bedömd artgrupp och omfattningen per bedömd huvudsaklig livsmiljötyp som har förändrats negativt, och därmed bidra till bedömningarna av dessa enligt deskriptorerna 1 och 6.

Artgrupper och huvudsakliga livsmiljötyper som är i riskzonen på grund av främmande arter, utvalda bland dem som används för deskriptorerna 1 och 6.

Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D2C3 – Sekundärt:

Andel av artgruppen eller rumslig omfattning av den huvudsakliga livsmiljötypen som förändrats negativt på grund av främmande arter, i synnerhet från invasiva främmande arter.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärdena för negativ förändring av artgrupper eller huvudsakliga livsmiljötyper på grund av främmande arter genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | Med nyintroducerade främmande arter avses arter som inte hade kända förekomster i området under den föregående bedömningsperioden. |
| --- | --- |

1.

Med nyintroducerade främmande arter avses arter som inte hade kända förekomster i området under den föregående bedömningsperioden.

| 2. | Med etablerade främmande arter avses arter som hade kända förekomster i området under den föregående bedömningsperioden. |
| --- | --- |

2.

Med etablerade främmande arter avses arter som hade kända förekomster i området under den föregående bedömningsperioden.

| 3. | För D2C1: Om det är oklart huruvida nya främmande arter uppträtt i området på grund av mänsklig verksamhet eller naturlig spridning från angränsande områden, ska introduktionen räknas under D2C1. |
| --- | --- |

3.

För D2C1: Om det är oklart huruvida nya främmande arter uppträtt i området på grund av mänsklig verksamhet eller naturlig spridning från angränsande områden, ska introduktionen räknas under D2C1.

| 4. | För D2C2: När artens förekomst och abundans är varierar säsongsmässigt (t.ex. plankton) ska övervakningen genomföras vid lämpliga tidpunkter under året. |
| --- | --- |

4.

För D2C2: När artens förekomst och abundans är varierar säsongsmässigt (t.ex. plankton) ska övervakningen genomföras vid lämpliga tidpunkter under året.

| 5. | Övervakningsprogrammen ska, om möjligt, kopplas till övervakningsprogrammen för deskriptorerna 1, 4, 5 och 6 eftersom de vanligtvis använder samma provtagningsmetoder och det är mer praktiskt att övervaka främmande arter som en del av en bredare övervakning av biologisk mångfald, utom när provtagningen måste fokusera på huvudsakliga vektorer och riskområden för nya introduktioner. |
| --- | --- |

5.

Övervakningsprogrammen ska, om möjligt, kopplas till övervakningsprogrammen för deskriptorerna 1, 4, 5 och 6 eftersom de vanligtvis använder samma provtagningsmetoder och det är mer praktiskt att övervaka främmande arter som en del av en bredare övervakning av biologisk mångfald, utom när provtagningen måste fokusera på huvudsakliga vektorer och riskområden för nya introduktioner.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D2C1: Antalet arter per bedömningsområde som har nyintroducerats under utvärderingsperioden (6 år). |
| --- | --- |

—

D2C1: Antalet arter per bedömningsområde som har nyintroducerats under utvärderingsperioden (6 år).

| — | D2C2: Abundans (antal individer, biomassa i ton (t) eller omfattning i kvadratkilometer (km2)) per främmande art. |
| --- | --- |

—

D2C2: Abundans (antal individer, biomassa i ton (t) eller omfattning i kvadratkilometer (km2)) per främmande art.

| — | D2C3: Andelen av artgruppen (kvoten mellan inhemska arter och främmande arter, uttryckt som antal arter och/eller som deras abundans inom artgruppen) eller rumslig omfattning av den huvudsakliga livsmiljötypen (i kvadratkilometer (km2)) som har förändrats negativt. |
| --- | --- |

—

D2C3: Andelen av artgruppen (kvoten mellan inhemska arter och främmande arter, uttryckt som antal arter och/eller som deras abundans inom artgruppen) eller rumslig omfattning av den huvudsakliga livsmiljötypen (i kvadratkilometer (km2)) som har förändrats negativt.

Deskriptor 3

Populationerna av alla kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur håller sig inom säkra biologiska gränser och uppvisar en ålders- och storleksfördelning som vittnar om ett friskt bestånd

Relevant belastning: Uttag av, eller dödlighet/skada på, vilda arter, inklusive mål- och icke-målarter.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur.
  Medlemsstaterna ska genom regionalt eller delregionalt samarbete fastställa en förteckning över kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur, i enlighet med de kriterier som anges under specifikationer. | D3C1 – Primärt:

  Fiskeridödligheten för populationer av kommersiellt utnyttjade arter ligger på eller under nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag (MSY). Berörda vetenskapliga organ ska rådfrågas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013. | Bedömningsskala:

  Populationerna av varje art bedöms i ekologiskt relevanta skalor inom varje region eller delregion enligt vad som fastställts av berörda vetenskapliga organ som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013, baserat på specificerade sammanställningar för Ices (Internationella havsforskningsrådet) områden, AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområden och FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) fiskeområden för den makaronesiska biogeografiska regionen.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:






  a) | De bedömda populationerna, de värden som uppnåtts för varje kriterium och om nivåerna för D3C1 and D3C2 och tröskelvärdena för D3C3 har uppnåtts, samt populationens allmänna status på grundval av regler för integrering av kriterier som antagits på unionsnivå. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur.

Medlemsstaterna ska genom regionalt eller delregionalt samarbete fastställa en förteckning över kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur, i enlighet med de kriterier som anges under specifikationer.

D3C1 – Primärt:

Fiskeridödligheten för populationer av kommersiellt utnyttjade arter ligger på eller under nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag (MSY). Berörda vetenskapliga organ ska rådfrågas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Bedömningsskala:

Populationerna av varje art bedöms i ekologiskt relevanta skalor inom varje region eller delregion enligt vad som fastställts av berörda vetenskapliga organ som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013, baserat på specificerade sammanställningar för Ices (Internationella havsforskningsrådet) områden, AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområden och FAO:s (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) fiskeområden för den makaronesiska biogeografiska regionen.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

a)

De bedömda populationerna, de värden som uppnåtts för varje kriterium och om nivåerna för D3C1 and D3C2 och tröskelvärdena för D3C3 har uppnåtts, samt populationens allmänna status på grundval av regler för integrering av kriterier som antagits på unionsnivå.

| b) | De populationer av kommersiellt utnyttjade arter i bedömningsområdet som inte har bedömts. |
| --- | --- |

b)

De populationer av kommersiellt utnyttjade arter i bedömningsområdet som inte har bedömts.

Resultaten av dessa populationsbedömningar ska även bidra till bedömningarna under deskriptorerna 1 och 6 om arten är relevant för bedömning av särskilda artgrupper och bentiska livsmiljötyper.

D3C2 (2) – Primärt:

Lekbeståndets biomassa för populationer av kommersiellt utnyttjade arter ligger över nivåer för biomassa som kan ge maximalt hållbart uttag. Berörda vetenskapliga organ ska rådfrågas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013.

D3C3 (2)
   (3) – Primärt:

Ålders- och storleksfördelning av individer i populationerna av kommersiellt utnyttjade arter indikerar en frisk population. Detta ska inkludera en hög andel äldre/stora individer och begränsade negativa effekter av utnyttjandet på den genetiska mångfalden.

Medlemsstaterna ska fastställa tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete för varje population av arter i enlighet med vetenskapliga utlåtanden som erhållits i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Uttag av, eller dödlighet/skada på, icke kommersiellt utnyttjade arter (oavsiktliga bifångster) som en följd av fiske behandlas inom kriterium D1C1.

Fysisk störning av havsbotten, inklusive effekter på bentiska organismsamhällen, som en följd av fiske, behandlas enligt kriterierna inom deskriptor 6 (särskilt kriterierna D6C2 och D6C3) och ska tas med i bedömningarna av bentiska livsmiljötyper under deskriptorerna 1 och 6.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | En förteckning över kommersiellt utnyttjade arter för tillämpning av kriterierna inom varje bedömningsområde ska fastställas av medlemsstaterna genom regionalt eller delregionalt samarbete och uppdateras för varje sexårig bedömningsperiod, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (4) och följande:






  a) | Alla bestånd som förvaltas inom ramen för förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- | --- |

1.

En förteckning över kommersiellt utnyttjade arter för tillämpning av kriterierna inom varje bedömningsområde ska fastställas av medlemsstaterna genom regionalt eller delregionalt samarbete och uppdateras för varje sexårig bedömningsperiod, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (4) och följande:

a)

Alla bestånd som förvaltas inom ramen för förordning (EU) nr 1380/2013.

| b) | Arter för vilka fiskemöjligheter (totala tillåtna fångstmängder och kvoter) fastställs av rådet enligt artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

b)

Arter för vilka fiskemöjligheter (totala tillåtna fångstmängder och kvoter) fastställs av rådet enligt artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| c) | Arter för vilka minimireferensstorlekar för bevarande har bestämts i enlighet med förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

c)

Arter för vilka minimireferensstorlekar för bevarande har bestämts i enlighet med förordning (EG) nr 1967/2006.

| d) | Arter som omfattas av fleråriga planer enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

d)

Arter som omfattas av fleråriga planer enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| e) | Arter som omfattas av fleråriga planer enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

e)

Arter som omfattas av fleråriga planer enligt artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006.

| f) | Alla arter som på regional eller nationell nivå är betydande för småskaligt fiske/lokalt kustfiske. |
| --- | --- |

f)

Alla arter som på regional eller nationell nivå är betydande för småskaligt fiske/lokalt kustfiske.

Vid tillämpning av detta beslut ska kommersiellt utnyttjade arter som är främmande i varje bedömningsområde inte tas med i förteckningen och därmed inte bidra till uppnåendet av god miljöstatus för deskriptor 3.

| 2. | I förordning (EG) nr 199/2008 finns bestämmelser om insamling och förvaltning, inom ramen för fleråriga program, av biologiska, tekniska, miljörelaterade och socioekonomiska data rörande fiskerisektorn som ska användas för övervakning enligt deskriptor 3. |
| --- | --- |

2.

I förordning (EG) nr 199/2008 finns bestämmelser om insamling och förvaltning, inom ramen för fleråriga program, av biologiska, tekniska, miljörelaterade och socioekonomiska data rörande fiskerisektorn som ska användas för övervakning enligt deskriptor 3.

| 3. | Begreppet populationer ska läsas som begreppet bestånd i den mening som avses i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

3.

Begreppet populationer ska läsas som begreppet bestånd i den mening som avses i förordning (EU) nr 1380/2013.

| 4. | För D3C1 och D3C2 ska följande gälla:






  a) | För bestånd som förvaltas inom ramen för en flerårig plan enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska, i situationer med blandfiske, det fiskeridödlighetsmål och de biomassanivåer som kan ge maximalt hållbart uttag vara i enlighet med den berörda fleråriga planen. |
| --- | --- | --- |

4.

För D3C1 och D3C2 ska följande gälla:

a)

För bestånd som förvaltas inom ramen för en flerårig plan enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska, i situationer med blandfiske, det fiskeridödlighetsmål och de biomassanivåer som kan ge maximalt hållbart uttag vara i enlighet med den berörda fleråriga planen.

| b) | För Medelhavet och Svarta havet får lämpliga ersättningsvariabler användas. |
| --- | --- |

b)

För Medelhavet och Svarta havet får lämpliga ersättningsvariabler användas.

| 5. | Följande bedömningsmetoder ska användas:






  a) | För D3C1: Om det saknas kvantitativa bedömningar som ger värden för fiskeridödlighet på grund av brister i tillgängliga uppgifter, kan andra variabler som kvoten mellan fångst och biomassaindex (kvoten fångst/biomassa) användas som alternativ metod. I sådana fall ska en lämplig metod för trendanalys antas (t.ex. det aktuella värdet kan jämföras mot ett långsiktigt historiskt genomsnitt). |
| --- | --- | --- |

5.

Följande bedömningsmetoder ska användas:

a)

För D3C1: Om det saknas kvantitativa bedömningar som ger värden för fiskeridödlighet på grund av brister i tillgängliga uppgifter, kan andra variabler som kvoten mellan fångst och biomassaindex (kvoten fångst/biomassa) användas som alternativ metod. I sådana fall ska en lämplig metod för trendanalys antas (t.ex. det aktuella värdet kan jämföras mot ett långsiktigt historiskt genomsnitt).

| b) | För D3C2: Tröskelvärdet ska vara i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Om det saknas kvantitativa bedömningar som ger värden för lekbeståndets biomassa på grund av brister i tillgängliga uppgifter, kan biomassarelaterade index som fångst per ansträngningsenhet eller undersökningars abundansindex användas som alternativ metod. I sådana fall ska en lämplig metod för trendanalys antas (t.ex. det aktuella värdet kan jämföras mot ett långsiktigt historiskt genomsnitt). |
| --- | --- |

b)

För D3C2: Tröskelvärdet ska vara i enlighet med artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. Om det saknas kvantitativa bedömningar som ger värden för lekbeståndets biomassa på grund av brister i tillgängliga uppgifter, kan biomassarelaterade index som fångst per ansträngningsenhet eller undersökningars abundansindex användas som alternativ metod. I sådana fall ska en lämplig metod för trendanalys antas (t.ex. det aktuella värdet kan jämföras mot ett långsiktigt historiskt genomsnitt).

| c) | D3C3 ska avspegla att friska populationer av arter kännetecknas av att andelen äldre stora individer är hög. De relevanta egenskaperna är följande:






  i) | Storleksfördelningen av enskilda individer i populationen, uttryckt som






  — | andelen fiskar som är större än den genomsnittliga storleken för första könsmognad, eller |
| --- | --- | --- | --- |

c)

D3C3 ska avspegla att friska populationer av arter kännetecknas av att andelen äldre stora individer är hög. De relevanta egenskaperna är följande:

i)

Storleksfördelningen av enskilda individer i populationen, uttryckt som

—

andelen fiskar som är större än den genomsnittliga storleken för första könsmognad, eller

| — | den 95:e percentilen av fisklängdsfördelningen i varje population, enligt vad som observerats vid undersökningar med forskningsfartyg eller andra undersökningar. |
| --- | --- |

—

den 95:e percentilen av fisklängdsfördelningen i varje population, enligt vad som observerats vid undersökningar med forskningsfartyg eller andra undersökningar.

| ii) | Genetiska effekter av utnyttjandet av arten, t.ex. storleken vid första könsmognad, när så är lämpligt och genomförbart. |
| --- | --- |

ii)

Genetiska effekter av utnyttjandet av arten, t.ex. storleken vid första könsmognad, när så är lämpligt och genomförbart.

Andra uttryck för de relevanta egenskaperna får användas efter ytterligare vetenskaplig och teknisk utveckling av detta kriterium.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D3C1: Årlig fiskeridödlighet. |
| --- | --- |

—

D3C1: Årlig fiskeridödlighet.

| — | D3C2: Biomassa i ton (t) eller antalet individer per art, utom i de fall då andra index används enligt punkt 5 b. |
| --- | --- |

—

D3C2: Biomassa i ton (t) eller antalet individer per art, utom i de fall då andra index används enligt punkt 5 b.

| — | D3C3: Enligt punkt 5 c: för led i) första strecksatsen: andel (i procent) eller antal, för led i) andra strecksatsen: längd i centimeter (cm), och för led ii): längd i centimeter (cm). |
| --- | --- |

—

D3C3: Enligt punkt 5 c: för led i) första strecksatsen: andel (i procent) eller antal, för led i) andra strecksatsen: längd i centimeter (cm), och för led ii): längd i centimeter (cm).

Deskriptor 5

Eutrofiering framkallad av människan reduceras till ett minimum, särskilt dess negativa effekter, såsom minskad biologisk mångfald, försämrade ekosystem, skadliga algblomningar och syrebrist i bottenvattnet

Relevant belastning: Tillförsel av näringsämnen. Tillförsel av organiskt material.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Näringsämnen i vattenpelaren: Löst oorganiskt kväve (DIN), total mängd kväve (TN), löst oorganiskt fosfor (DIP), total mängd fosfor (TP).
  I kustvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG.
  Utanför kustvattnen får medlemsstater besluta, på regional eller delregional nivå, att inte använda ett eller flera av dessa komponenter. | D5C1 – Primärt:
  Halterna av näringsämnen ligger inte på nivåer som tyder på negativa eutrofieringseffekter.
  Tröskelvärdena är följande:






  a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Näringsämnen i vattenpelaren: Löst oorganiskt kväve (DIN), total mängd kväve (TN), löst oorganiskt fosfor (DIP), total mängd fosfor (TP).

I kustvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG.

Utanför kustvattnen får medlemsstater besluta, på regional eller delregional nivå, att inte använda ett eller flera av dessa komponenter.

D5C1 – Primärt:

Halterna av näringsämnen ligger inte på nivåer som tyder på negativa eutrofieringseffekter.

Tröskelvärdena är följande:

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

| — | I kustvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

—

I kustvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG.

| — | Utanför kustvattnen, delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser. |
| --- | --- |

—

Utanför kustvattnen, delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| a) | De värden som erhållits för varje använt kriterium, och en uppskattning av i hur stor del av bedömningsområdet tröskelvärdena följs. |
| --- | --- |

a)

De värden som erhållits för varje använt kriterium, och en uppskattning av i hur stor del av bedömningsområdet tröskelvärdena följs.

| b) | I kustvatten: kriterierna ska användas i enlighet med direktiv 2000/60/EG i syfte att avgöra om vattenförekomsten är föremål för eutrofiering (5). |
| --- | --- |

b)

I kustvatten: kriterierna ska användas i enlighet med direktiv 2000/60/EG i syfte att avgöra om vattenförekomsten är föremål för eutrofiering (5).

| c) | Utanför kustvattnen: en uppskattning av hur stor del av området (procent) som inte är utsatt för eutrofiering (såsom framgår av resultaten av samtliga kriterier som använts, integrerade på ett sätt som, om möjligt, överenskommits på unionsnivå, men åtminstone på regional eller delregional nivå). |
| --- | --- |

c)

Utanför kustvattnen: en uppskattning av hur stor del av området (procent) som inte är utsatt för eutrofiering (såsom framgår av resultaten av samtliga kriterier som använts, integrerade på ett sätt som, om möjligt, överenskommits på unionsnivå, men åtminstone på regional eller delregional nivå).

Utanför kustvattnen: användningen av sekundära kriterier ska överenskommas på regional eller delregional nivå.

Resultaten av bedömningarna ska också bidra till bedömningar av pelagiska livsmiljöer inom ramen för deskriptor 1 enligt följande:

| — | Utbredningen och en uppskattning av hur stor del av området (procent) som är föremål för eutrofiering i vattenpelaren (indikeras av huruvida tröskelvärdena för kriterierna D5C2, D5C3 och D5C4, när de använts, har uppnåtts). |
| --- | --- |

—

Utbredningen och en uppskattning av hur stor del av området (procent) som är föremål för eutrofiering i vattenpelaren (indikeras av huruvida tröskelvärdena för kriterierna D5C2, D5C3 och D5C4, när de använts, har uppnåtts).

Resultaten av bedömningarna ska också bidra till bedömningar av bentiska livsmiljöer inom ramen för deskriptorerna 1 och 6 enligt följande:

| — | Utbredningen och en uppskattning av hur stor del av området (procent) som är föremål för eutrofiering av havsbotten (indikeras av huruvida tröskelvärdena för kriterierna D5C2, D5C3 och D5C4, när de använts, har uppfyllts). |
| --- | --- |

—

Utbredningen och en uppskattning av hur stor del av området (procent) som är föremål för eutrofiering av havsbotten (indikeras av huruvida tröskelvärdena för kriterierna D5C2, D5C3 och D5C4, när de använts, har uppfyllts).

Klorofyll a i vattenpelaren.

D5C2 – Primärt:

Klorofyll a-halterna ligger inte på nivåer som tyder på negativa effekter av näringsberikning.

Tröskelvärdena är följande:

| a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Skadliga algblomningar (t.ex. cyanobakterier) i vattenpelaren.

D5C3 – Sekundärt:

Antal, rumslig utbredning och varaktighet av skadliga algblomningstillfällen, ligger inte på nivåer som tyder på negativa effekter av näringsberikning.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Siktdjup (transparens) i vattenpelaren

D5C4 – Sekundärt:

Vattnets siktdjup (transparens) har inte, på grund av ökningar av mängden svävande alger, reducerats till en nivå som tyder på negativa effekter av näringsberikning.

Tröskelvärdena är följande:

| a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Löst syre i bottenvattnet

D5C5 – Primärt (kan ersättas av D5C8):

Halten av löst syre har inte, på grund av näringsberikning, minskats till nivåer som tyder på negativa effekter på bentiska livsmiljöer (inklusive biota och rörliga arter som förknippas med dem) eller andra eutrofieringseffekter.

Tröskelvärdena är följande:

| a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Opportunistiska makroalger i bentiska livsmiljöer

D5C6 – Sekundärt:

Mängden opportunistiska makroalger ligger inte på nivåer som tyder på negativa effekter av näringsberikning.

Tröskelvärdena är följande:

| a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Om detta kriterium är relevant för vatten utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Om detta kriterium är relevant för vatten utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Makrofytsamhällen (perenna alger och sjögräs, t.ex. brunalger, ålgräs och neptungräs) i bentiska livsmiljöer

D5C7 – Sekundärt:

Makrofytsamhällenas artsammansättning samt relativa abundans eller djuputbredning uppnår inte värden som tyder på negativa effekter av näringsberikning, inklusive genom minskad transparens (siktdjup), enligt följande:

| a) | I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Om detta kriterium är relevant för vatten utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Om detta kriterium är relevant för vatten utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Makrofaunasamhällen i bentiska livsmiljöer

D5C8 – Sekundärt (utom när det ersätter D5C5):

Makrofaunasamhällenas artsammansättning samt relativa abundans uppnår värden som indikerar att det inte förekommer någon negativ effekt på grund av näringsberikning eller organisk berikning, enligt följande:

| a) | I kustvatten, de värden för biologiska kvalitetsfaktorer för bentiska miljöer som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

I kustvatten, de värden för biologiska kvalitetsfaktorer för bentiska miljöer som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Utanför kustvattnen, värden som överensstämmer med de värden som gäller för kustvatten enligt direktiv 2000/60/EG. Medlemsstaterna ska bestämma dessa värden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | I kustvatten ska kriteriekomponenterväljas i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

1.

I kustvatten ska kriteriekomponenterväljas i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| 2. | För D5C2 och D5C3 får medlemsstaterna dessutom använda artsammansättning och abundans av växtplankton. |
| --- | --- |

2.

För D5C2 och D5C3 får medlemsstaterna dessutom använda artsammansättning och abundans av växtplankton.

| 3. | Information om de vägar (atmosfäriska, land- eller havsbaserade) genom vilka näringsämnena når den marina miljön ska samlas in, när så är möjligt. |
| --- | --- |

3.

Information om de vägar (atmosfäriska, land- eller havsbaserade) genom vilka näringsämnena når den marina miljön ska samlas in, när så är möjligt.

| 4. | Övervakning utanför kustvattnen kommer, på grund av låg risk, inte alltid att vara nödvändig, t.ex. i fall då tröskelvärdena uppnås i kustvattnen, med beaktande av atmosfärisk och havsbaserad (kustvattnen inräknade) tillförsel av näringsämnen samt tillförsel från gränsöverskridande källor. |
| --- | --- |

4.

Övervakning utanför kustvattnen kommer, på grund av låg risk, inte alltid att vara nödvändig, t.ex. i fall då tröskelvärdena uppnås i kustvattnen, med beaktande av atmosfärisk och havsbaserad (kustvattnen inräknade) tillförsel av näringsämnen samt tillförsel från gränsöverskridande källor.

| 5. | Bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas för bedömningarna av varje kriterium i kustvatten. |
| --- | --- |

5.

Bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas för bedömningarna av varje kriterium i kustvatten.

| 6. | Värden som fastställs enligt direktiv 2000/60/EG ska hänföra sig antingen till de värden som fastställts genom interkalibreringen enligt kommissionens beslut 2013/480/EU (6) eller till de värden som fastställts i nationell lagstiftning i enlighet med artikel 8 i och bilaga V till direktiv 2000/60/EG. Dessa ska tolkas som klassgräns god/måttlig för ekologiska kvalitetskvoter. |
| --- | --- |

6.

Värden som fastställs enligt direktiv 2000/60/EG ska hänföra sig antingen till de värden som fastställts genom interkalibreringen enligt kommissionens beslut 2013/480/EU (6) eller till de värden som fastställts i nationell lagstiftning i enlighet med artikel 8 i och bilaga V till direktiv 2000/60/EG. Dessa ska tolkas som klassgräns god/måttlig för ekologiska kvalitetskvoter.

| 7. | Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen. |
| --- | --- |

7.

Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D5C1: Näringsämneshalter i mikromol per liter (μmol/l). |
| --- | --- |

—

D5C1: Näringsämneshalter i mikromol per liter (μmol/l).

| — | D5C2: Halter av klorofyll a (biomassa) i mikrogram per liter (μg/l). |
| --- | --- |

—

D5C2: Halter av klorofyll a (biomassa) i mikrogram per liter (μg/l).

| — | D5C3: Algblomningar, uttryckt i antal algblomningar, varaktighet i dagar och rumslig omfattning i kvadratkilometer (km2) per år. |
| --- | --- |

—

D5C3: Algblomningar, uttryckt i antal algblomningar, varaktighet i dagar och rumslig omfattning i kvadratkilometer (km2) per år.

| — | D5C4:Siktdjup (transparens) uttryckt som djup i meter (m). |
| --- | --- |

—

D5C4:Siktdjup (transparens) uttryckt som djup i meter (m).

| — | D5C5: Syrehalt i bottenvattnet i milligram per liter (mg/l). |
| --- | --- |

—

D5C5: Syrehalt i bottenvattnet i milligram per liter (mg/l).

| — | D5C6: Ekologisk kvalitetskvot för abundans eller rumslig täckning för makroalger. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

D5C6: Ekologisk kvalitetskvot för abundans eller rumslig täckning för makroalger. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet.

| — | D5C7: Ekologisk kvalitetskvot för bedömningar av artsammansättning och relativ abundans eller för maximal djuputbredning av makrofyter. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

D5C7: Ekologisk kvalitetskvot för bedömningar av artsammansättning och relativ abundans eller för maximal djuputbredning av makrofyter. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet.

| — | D5C8: Ekologisk kvalitetskvot för bedömningar av artsammansättning och relativ abundans. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

D5C8: Ekologisk kvalitetskvot för bedömningar av artsammansättning och relativ abundans. Omfattning av negativa effekter uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av bedömningsområdet.

Medlemsstaterna ska använda de enheter eller ekologiska kvalitetskvoter som föreskrivs i direktiv 2000/60/EG, när dessa är tillgängliga.

Deskriptor 6

Havsbottnens integritet håller sig på en nivå som innebär att ekosystemens struktur och funktioner kan tryggas och att i synnerhet de bentiska ekosystemen inte påverkas negativt

Relevant belastning: Fysisk förlust (på grund av varaktig förändring av havsbottnens substrat eller havsbottnens morfologi och på grund av utvinning av material från havsbottnen); Fysisk störning av havsbotten (tillfällig eller reversibel).

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Fysisk förlust av havsbotten (inklusive tidvattensområden). | D6C1 – Primärt:
  Rumslig omfattning och fördelning av fysisk förlust (varaktig förändring) av havsbotten. | Bedömningsskala:

  Den som används för bedömning av de motsvarande bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna enligt deskriptorerna 1 och 6.

  Användning av kriterier:

  Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C1 (utbredning och en uppskattning av omfattningen av fysisk förlust) ska användas för att bedöma kriterierna D6C4 och D7C1.
  Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C2 (utbredning och en uppskattning av omfattningen av belastningar som ger fysisk störning) ska användas för att bedöma kriteriet D6C3.
  Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C3 (en uppskattning av omfattningen av negativa effekter av fysisk störning per livsmiljötyp inom varje bedömningsområde) ska bidra till bedömningen av kriteriet D6C5. |
| Fysisk störning av havsbotten (inklusive tidvattensområden). | D6C2 – Primärt:
  Rumslig omfattning och fördelning av belastningar som ger fysisk störning av havsbotten. |
| Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper eller andra livsmiljötyper, enligt användningen inom ramen för deskriptorerna 1 och 6. | D6C3 – Primärt:
  Rumslig omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt av fysisk störning, genom ändring av dess biotiska och abiotiska struktur och dess funktioner (t.ex. genom förändringar i artsammansättningen och i arternas relativa abundans, genom frånvaro av särskilt känsliga eller ömtåliga arter eller arter som tillhandahåller en viktig funktion, arternas storlekstruktur).
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för de negativa effekterna av fysisk störning, genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| Kriterierna D6C1, D6C2 och D6C3 avser endast belastningarna ”fysisk förlust” och ”fysisk störning” och deras påverkan, medan kriterierna D6C4 och D6C5 avser den samlade bedömningen enligt deskriptor 6, tillsammans med bedömningen för bentiska livsmiljöer enligt deskriptor 1. Kriterierna D6C4 och D6C5 presenteras i del II i denna bilaga. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Fysisk förlust av havsbotten (inklusive tidvattensområden).

D6C1 – Primärt:

Rumslig omfattning och fördelning av fysisk förlust (varaktig förändring) av havsbotten.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av de motsvarande bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna enligt deskriptorerna 1 och 6.

Användning av kriterier:

Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C1 (utbredning och en uppskattning av omfattningen av fysisk förlust) ska användas för att bedöma kriterierna D6C4 och D7C1.

Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C2 (utbredning och en uppskattning av omfattningen av belastningar som ger fysisk störning) ska användas för att bedöma kriteriet D6C3.

Resultaten av bedömningen av kriteriet D6C3 (en uppskattning av omfattningen av negativa effekter av fysisk störning per livsmiljötyp inom varje bedömningsområde) ska bidra till bedömningen av kriteriet D6C5.

Fysisk störning av havsbotten (inklusive tidvattensområden).

D6C2 – Primärt:

Rumslig omfattning och fördelning av belastningar som ger fysisk störning av havsbotten.

Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper eller andra livsmiljötyper, enligt användningen inom ramen för deskriptorerna 1 och 6.

D6C3 – Primärt:

Rumslig omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt av fysisk störning, genom ändring av dess biotiska och abiotiska struktur och dess funktioner (t.ex. genom förändringar i artsammansättningen och i arternas relativa abundans, genom frånvaro av särskilt känsliga eller ömtåliga arter eller arter som tillhandahåller en viktig funktion, arternas storlekstruktur).

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för de negativa effekterna av fysisk störning, genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Kriterierna D6C1, D6C2 och D6C3 avser endast belastningarna ”fysisk förlust” och ”fysisk störning” och deras påverkan, medan kriterierna D6C4 och D6C5 avser den samlade bedömningen enligt deskriptor 6, tillsammans med bedömningen för bentiska livsmiljöer enligt deskriptor 1. Kriterierna D6C4 och D6C5 presenteras i del II i denna bilaga.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | Metoder för övervakning:






  a) | För D6C1: bestående förändringar av havsbotten på grund av olika mänskliga verksamheter ska bedömas (inklusive bestående förändringar av havsbottens naturliga substrat eller morfologi genom fysisk omstrukturering, utbyggnad av infrastruktur och förlust av substrat genom utvinning av material från havsbotten). |
| --- | --- | --- |

1.

Metoder för övervakning:

a)

För D6C1: bestående förändringar av havsbotten på grund av olika mänskliga verksamheter ska bedömas (inklusive bestående förändringar av havsbottens naturliga substrat eller morfologi genom fysisk omstrukturering, utbyggnad av infrastruktur och förlust av substrat genom utvinning av material från havsbotten).

| b) | För D6C2: fysiska störningar på grund av olika mänskliga verksamheter ska bedömas (till exempel bottentrålning inom fisket). |
| --- | --- |

b)

För D6C2: fysiska störningar på grund av olika mänskliga verksamheter ska bedömas (till exempel bottentrålning inom fisket).

| c) | För kustvatten: hydromorfologiska data och relevanta bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas. Utanför kustvattnen: data kan samlas in från kartläggning av infrastruktur och tillståndsgivna utvinningsplatser. |
| --- | --- |

c)

För kustvatten: hydromorfologiska data och relevanta bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas. Utanför kustvattnen: data kan samlas in från kartläggning av infrastruktur och tillståndsgivna utvinningsplatser.

| 2. | Vad gäller metoderna för bedömning ska data sammanställas så att






  a) | D6C1 bedöms som förlorad areal i förhållande till den totala naturliga omfattningen av alla bentiska livsmiljöer i bedömningsområdet (t.ex. omfattning av förändring till följd av mänsklig påverkan), |
| --- | --- | --- |

2.

Vad gäller metoderna för bedömning ska data sammanställas så att

a)

D6C1 bedöms som förlorad areal i förhållande till den totala naturliga omfattningen av alla bentiska livsmiljöer i bedömningsområdet (t.ex. omfattning av förändring till följd av mänsklig påverkan),

| b) | D6C3 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av varje bedömd bentisk livsmiljötyp. |
| --- | --- |

b)

D6C3 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av varje bedömd bentisk livsmiljötyp.

| 3. | Fysisk förlust ska avse en bestående förändring av havsbotten som har varat eller förväntas vara under två rapporteringsperioder (12 år) eller mer. |
| --- | --- |

3.

Fysisk förlust ska avse en bestående förändring av havsbotten som har varat eller förväntas vara under två rapporteringsperioder (12 år) eller mer.

| 4. | Fysisk störning ska avse en förändring av havsbotten från vilken denna kan återhämta sig om den verksamhet som orsakar belastningen upphör. |
| --- | --- |

4.

Fysisk störning ska avse en förändring av havsbotten från vilken denna kan återhämta sig om den verksamhet som orsakar belastningen upphör.

| 5. | För D6C3: artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen. |
| --- | --- |

5.

För D6C3: artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D6C1: Omfattning av bedömningsområdet som är fysiskt förlorad, i kvadratkilometer (km2). |
| --- | --- |

—

D6C1: Omfattning av bedömningsområdet som är fysiskt förlorad, i kvadratkilometer (km2).

| — | D6C2: Omfattning av bedömningsområdet som är fysiskt störd, i kvadratkilometer (km2). |
| --- | --- |

—

D6C2: Omfattning av bedömningsområdet som är fysiskt störd, i kvadratkilometer (km2).

| — | D6C3: Omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt, uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av livsmiljöns totala naturliga omfattning i bedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

D6C3: Omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt, uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av livsmiljöns totala naturliga omfattning i bedömningsområdet.

Deskriptor 7

En bestående förändring av de hydrografiska villkoren påverkar inte de marina ekosystemen på ett negativt sätt

Relevant belastning: Fysisk förlust (på grund av bestående förändring av havsbottnens substrat eller havsbottnens morfologi eller på grund av utvinning av material från havsbottnen); ändringar av hydrologiska förhållanden.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Hydrografiska förändringar på havsbotten och i vattenpelaren (inklusive tidvattensområden). | D7C1 – Sekundärt:
  Rumslig omfattning och fördelning av en bestående förändring av hydrografiska förhållanden (t.ex. förändringar i vågaktivitet, strömmar, salthalt och temperatur) på havsbottnen och i vattenpelaren, i synnerhet förenad med fysisk förlust (7) av naturlig havsbotten. | Bedömningsskala:

  Den som används för bedömning av de motsvarande bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna enligt deskriptorerna 1 och 6.

  Användning av kriterier:

  Resultaten av bedömningen av kriteriet D7C1 (fördelning och en uppskattning av omfattningen av hydrografiska förändringar) ska användas för att bedöma kriteriet D7C2.
  Resultaten av bedömningen av kriteriet D7C2 (en uppskattning av omfattningen av negativa effekter per livsmiljötyp inom varje bedömningsområde) ska bidra till bedömningen av kriteriet D6C5. |
| Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper eller andra livsmiljötyper, enligt användningen för deskriptorerna 1 och 6. | D7C2 – Sekundärt:
  Rumslig omfattning av varje bentisk livsmiljötyp som påverkas negativt (fysiska och hydrografiska egenskaper och associerade biologiska samhällen) på grund av en bestående förändring av hydrografiska förhållanden.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för de negativa effekterna av bestående förändringar av hydrografiska förhållanden, genom regionalt eller delregionalt samarbete. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Hydrografiska förändringar på havsbotten och i vattenpelaren (inklusive tidvattensområden).

D7C1 – Sekundärt:

Rumslig omfattning och fördelning av en bestående förändring av hydrografiska förhållanden (t.ex. förändringar i vågaktivitet, strömmar, salthalt och temperatur) på havsbottnen och i vattenpelaren, i synnerhet förenad med fysisk förlust (7) av naturlig havsbotten.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av de motsvarande bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna enligt deskriptorerna 1 och 6.

Användning av kriterier:

Resultaten av bedömningen av kriteriet D7C1 (fördelning och en uppskattning av omfattningen av hydrografiska förändringar) ska användas för att bedöma kriteriet D7C2.

Resultaten av bedömningen av kriteriet D7C2 (en uppskattning av omfattningen av negativa effekter per livsmiljötyp inom varje bedömningsområde) ska bidra till bedömningen av kriteriet D6C5.

Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper eller andra livsmiljötyper, enligt användningen för deskriptorerna 1 och 6.

D7C2 – Sekundärt:

Rumslig omfattning av varje bentisk livsmiljötyp som påverkas negativt (fysiska och hydrografiska egenskaper och associerade biologiska samhällen) på grund av en bestående förändring av hydrografiska förhållanden.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för de negativa effekterna av bestående förändringar av hydrografiska förhållanden, genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | Metoder för övervakning och bedömning:






  a) | Övervakningen ska inriktas på förändringar som har samband med utbyggnad av infrastruktur, antingen vid kusten eller ute till havs. |
| --- | --- | --- |

1.

Metoder för övervakning och bedömning:

a)

Övervakningen ska inriktas på förändringar som har samband med utbyggnad av infrastruktur, antingen vid kusten eller ute till havs.

| b) | Hydrodynamiska modeller för miljökonsekvensbeskrivning som har validerats med fältmätningar eller andra lämpliga informationskällor ska, när så krävs, användas för att bedöma omfattningen av effekterna av varje utbyggnad av infrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Hydrodynamiska modeller för miljökonsekvensbeskrivning som har validerats med fältmätningar eller andra lämpliga informationskällor ska, när så krävs, användas för att bedöma omfattningen av effekterna av varje utbyggnad av infrastruktur.

| c) | För kustvatten: hydromorfologiska data och relevanta bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas. |
| --- | --- |

c)

För kustvatten: hydromorfologiska data och relevanta bedömningar enligt direktiv 2000/60/EG ska användas.

| 2. | Vad gäller metoderna för bedömning, ska data sammanställas så att






  a) | D7C1 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av alla livsmiljöer inom utvärderingsområdet, |
| --- | --- | --- |

2.

Vad gäller metoderna för bedömning, ska data sammanställas så att

a)

D7C1 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av alla livsmiljöer inom utvärderingsområdet,

| b) | D7C2 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av varje bedömd bentisk livsmiljötyp. |
| --- | --- |

b)

D7C2 bedöms i förhållande till den totala naturliga omfattningen av varje bedömd bentisk livsmiljötyp.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D7C1: Omfattning av bedömningsområdet som är hydrografiskt förändrat, uttryckt i kvadratkilometer (km2). |
| --- | --- |

—

D7C1: Omfattning av bedömningsområdet som är hydrografiskt förändrat, uttryckt i kvadratkilometer (km2).

| — | D7C2: Omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt, uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av livsmiljöns totala naturliga omfattning i bedömningsområdet. |
| --- | --- |

—

D7C2: Omfattning av varje livsmiljötyp som påverkas negativt, uttryckt i kvadratkilometer (km2) eller som procentandel av livsmiljöns totala naturliga omfattning i bedömningsområdet.

Deskriptor 8

Koncentrationen av främmande ämnen håller sig på nivåer som inte ger upphov till föroreningseffekter

Relevant belastning: Tillförsel av andra ämnen (t.ex. syntetiska ämnen, icke syntetiska ämnen, radionuklider).

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| (1) | Inom kust- och territorialvatten:






  a) | Främmande ämnen väljs ut i enlighet med direktiv 2000/60/EG:






  i) | Främmande ämnen för vilka miljökvalitetsnormer fastställs i del A i bilaga I till direktiv 2008/105/EG. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

(1)

Inom kust- och territorialvatten:

a)

Främmande ämnen väljs ut i enlighet med direktiv 2000/60/EG:

i)

Främmande ämnen för vilka miljökvalitetsnormer fastställs i del A i bilaga I till direktiv 2008/105/EG.

| ii) | Särskilda förorenande ämnen i avrinningsområden enligt bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG i kustvatten. |
| --- | --- |

ii)

Särskilda förorenande ämnen i avrinningsområden enligt bilaga VIII till direktiv 2000/60/EG i kustvatten.

| b) | Ytterligare främmande ämnen, om relevant, t.ex. från havsbaserade källor, som inte redan har identifierats enligt led a och som kan ge upphov till föroreningseffekter i regionen eller delregionen. Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning över främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare främmande ämnen, om relevant, t.ex. från havsbaserade källor, som inte redan har identifierats enligt led a och som kan ge upphov till föroreningseffekter i regionen eller delregionen. Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning över främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete.

| (2) | Utanför territorialvattnen:






  a) | De främmande ämnen som beaktas i punkt 1, där dessa fortfarande kan ge upphov till föroreningseffekter. |
| --- | --- | --- |

(2)

Utanför territorialvattnen:

a)

De främmande ämnen som beaktas i punkt 1, där dessa fortfarande kan ge upphov till föroreningseffekter.

| b) | Ytterligare främmande ämnen om relevant, som inte redan har identifierats enligt punkt 2 a och som kan ge upphov till föroreningseffekter i regionen eller delregionen. Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning över främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

Ytterligare främmande ämnen om relevant, som inte redan har identifierats enligt punkt 2 a och som kan ge upphov till föroreningseffekter i regionen eller delregionen. Medlemsstaterna ska upprätta denna förteckning över främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D8C1 – Primärt:

Inom kust- och territorialvattnen överskrider halterna av främmande ämnen inte följande tröskelvärden:

| a) | För främmande ämnen som anges i punkt 1 a i kriteriekomponenterna, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

a)

För främmande ämnen som anges i punkt 1 a i kriteriekomponenterna, de värden som bestämts i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| b) | När främmande ämnen under led a mäts i en matris för vilken inget värde har bestämts enligt direktiv 2000/60/EG, koncentrationen av dessa främmande ämnen i den matris som medlemsstaterna bestämt genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

När främmande ämnen under led a mäts i en matris för vilken inget värde har bestämts enligt direktiv 2000/60/EG, koncentrationen av dessa främmande ämnen i den matris som medlemsstaterna bestämt genom regionalt eller delregionalt samarbete.

| c) | För ytterligare främmande ämnen som väljs under punkt 1 b i kriteriekomponenterna, de koncentrationer i en viss matris (vatten, sediment eller biota) som kan ge upphov till föroreningseffekter. Medlemsstaterna ska bestämma dessa koncentrationer genom regionalt eller delregionalt samarbete, med beaktande av deras tillämpning inom och utanför kust- och territorialvattnen. |
| --- | --- |

c)

För ytterligare främmande ämnen som väljs under punkt 1 b i kriteriekomponenterna, de koncentrationer i en viss matris (vatten, sediment eller biota) som kan ge upphov till föroreningseffekter. Medlemsstaterna ska bestämma dessa koncentrationer genom regionalt eller delregionalt samarbete, med beaktande av deras tillämpning inom och utanför kust- och territorialvattnen.

Utanför kust- och territorialvattnen överskrider halterna av främmande ämnen inte följande tröskelvärden:

| a) | För främmande ämnen som väljs under punkt 2 a i kriteriekomponenterna, de värden som tillämpas inom kust- och territorialvattnen. |
| --- | --- |

a)

För främmande ämnen som väljs under punkt 2 a i kriteriekomponenterna, de värden som tillämpas inom kust- och territorialvattnen.

| b) | För främmande ämnen som väljs under punkt 2 b i kriteriekomponenterna, de koncentrationer i en viss matris (vatten, sediment eller biota) som kan ge upphov till föroreningseffekter. Medlemsstaterna ska bestämma dessa koncentrationer genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

För främmande ämnen som väljs under punkt 2 b i kriteriekomponenterna, de koncentrationer i en viss matris (vatten, sediment eller biota) som kan ge upphov till föroreningseffekter. Medlemsstaterna ska bestämma dessa koncentrationer genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

| — | Inom kust- och territorialvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

—

Inom kust- och territorialvatten, användning enligt direktiv 2000/60/EG.

| — | Utanför territorialvattnen, delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser. |
| --- | --- |

—

Utanför territorialvattnen, delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| a) | För varje främmande ämne enligt kriterium D8C1, dess koncentration, använd matris (vatten, sediment eller biota), huruvida tröskelvärdena har följts, och andelen bedömda främmande ämnen som uppnått tröskelvärdena, med separat angivande av ämnen som uppträder som allmänt förekommande långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen (allmänt förekommande PBT-ämnen) som avses i artikel 8a.1 a i direktiv 2008/105/EG. |
| --- | --- |

a)

För varje främmande ämne enligt kriterium D8C1, dess koncentration, använd matris (vatten, sediment eller biota), huruvida tröskelvärdena har följts, och andelen bedömda främmande ämnen som uppnått tröskelvärdena, med separat angivande av ämnen som uppträder som allmänt förekommande långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen (allmänt förekommande PBT-ämnen) som avses i artikel 8a.1 a i direktiv 2008/105/EG.

| b) | För varje art som bedöms enligt kriterium D8C2, en uppskattning av hur stor andel av dess population inom bedömningsområdet som påverkas negativt. |
| --- | --- |

b)

För varje art som bedöms enligt kriterium D8C2, en uppskattning av hur stor andel av dess population inom bedömningsområdet som påverkas negativt.

| c) | För varje livsmiljö som bedöms enligt kriterium D8C2, en uppskattning av hur stor del inom bedömningsområdet som påverkas negativt. |
| --- | --- |

c)

För varje livsmiljö som bedöms enligt kriterium D8C2, en uppskattning av hur stor del inom bedömningsområdet som påverkas negativt.

Användningen av kriteriet D8C2 vid den samlade bedömningen av god miljöstatus för deskriptor 8 ska överenskommas på regional eller delregional nivå.

Resultaten av bedömningen av kriteriet D8C2 ska bidra till bedömningar under deskriptorerna 1 och 6, när så är lämpligt.

Livsmiljöer och arter som hotas av främmande ämnen.

Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över arter, och relevanta vävnader som ska bedömas, och livsmiljöer, genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D8C2 – Sekundärt:

Arternas hälsa och livsmiljöernas tillstånd (t.ex. deras artsammansättning och relativa abundans på platser med kronisk förorening) påverkas inte negativt på grund av främmande ämnen, inklusive kumulativa och synergistiska effekter.

Medlemsstaterna ska ange dessa negativa effekter och deras tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Betydande akuta föroreningshändelser som involverar förorenande ämnen enligt definitionen i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG (8), inklusive råolja och liknande ämnen.

D8C3 – Primärt:

Den rumsliga omfattningen och varaktigheten av betydande akuta föroreningshändelser minimeras.

Bedömningsskala:

Regional eller delregional nivå, vid behov delade av nationsgränser.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| — | En uppskattning av den totala rumsliga omfattningen av betydande akuta föroreningshändelser och deras fördelning och totala varaktighet för varje år. |
| --- | --- |

—

En uppskattning av den totala rumsliga omfattningen av betydande akuta föroreningshändelser och deras fördelning och totala varaktighet för varje år.

Detta kriterium ska användas som grund för att starta bedömning av kriteriet D8C4.

Arter i artgrupperna, enligt förteckningen i tabell 1 i del II, och bentiska huvudsakliga livsmiljötyper, enligt förteckningen i tabell 2 i del II.

D8C4 – Sekundärt: (ska användas när en betydande akut föroreningshändelse har inträffat):

De negativa effekterna av betydande akuta föroreningshändelser på arternas hälsa och livsmiljöernas tillstånd (t.ex. artsammansättning och relativ abundans) minimeras och, om möjligt, elimineras.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av artgrupperna eller de bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna enligt deskriptorerna 1 och 6.

Användning av kriterier:

Resultaten av bedömningen av kriteriet D8C4 ska, om de kumulativa rumsliga och tidsmässiga konsekvenserna är betydande, bidra till bedömningarna inom ramen för deskriptorerna 1 och 6 genom

| a) | en uppskattning av hur stor mängd av varje art som påverkas negativt, |
| --- | --- |

a)

en uppskattning av hur stor mängd av varje art som påverkas negativt,

| b) | en uppskattning av omfattningen av varje huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas negativt. |
| --- | --- |

b)

en uppskattning av omfattningen av varje huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas negativt.

Användningen av kriteriet D8C4 vid den samlade bedömningen av god miljöstatus för deskriptor 8 ska överenskommas på regional eller delregional nivå.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | För kriteriekomponenter under D8C1 ska valet under punkterna 1 b och 2 b av ytterligare främmande ämnen som kan ge upphov till föroreningseffekter grundas på en riskbedömning. För dessa främmande ämnen ska den matris och de tröskelvärden som används för bedömningen vara representativa för de mest känsliga arterna och spridningsvägarna, inklusive hälsorisker för människor genom exponering via näringskedjan. |
| --- | --- |

1.

För kriteriekomponenter under D8C1 ska valet under punkterna 1 b och 2 b av ytterligare främmande ämnen som kan ge upphov till föroreningseffekter grundas på en riskbedömning. För dessa främmande ämnen ska den matris och de tröskelvärden som används för bedömningen vara representativa för de mest känsliga arterna och spridningsvägarna, inklusive hälsorisker för människor genom exponering via näringskedjan.

| 2. | Tillämpning av detta beslut:






  a) | Kriterium D8C1: För bedömningen av främmande ämnen i kust- och territorialvatten ska medlemsstaterna övervaka främmande ämnen i enlighet med kraven i direktiv 2000/60/EG och de bedömningar som görs enligt det direktivet ska användas om de är tillgängliga. Information om de vägar (atmosfäriska, land- eller havsbaserade) genom vilka främmande ämnen når den marina miljön ska samlas in, när så är möjligt. |
| --- | --- | --- |

2.

Tillämpning av detta beslut:

a)

Kriterium D8C1: För bedömningen av främmande ämnen i kust- och territorialvatten ska medlemsstaterna övervaka främmande ämnen i enlighet med kraven i direktiv 2000/60/EG och de bedömningar som görs enligt det direktivet ska användas om de är tillgängliga. Information om de vägar (atmosfäriska, land- eller havsbaserade) genom vilka främmande ämnen når den marina miljön ska samlas in, när så är möjligt.

| b) | Kriterierna D8C2 och D8C4: Biomarkörer eller populationens demografiska egenskaper (t.ex. fruktsamhet, överlevnad och dödlighet samt reproduktionsförmåga) kan vara relevanta för att bedöma hälsoeffekterna. |
| --- | --- |

b)

Kriterierna D8C2 och D8C4: Biomarkörer eller populationens demografiska egenskaper (t.ex. fruktsamhet, överlevnad och dödlighet samt reproduktionsförmåga) kan vara relevanta för att bedöma hälsoeffekterna.

| c) | Kriterierna D8C3 och D8C4: Vid tillämpning av detta beslut ska övervakning beslutas efter behov när en akut förorening har inträffat, snarare än att vara en del av det löpande övervakningsprogrammet enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

c)

Kriterierna D8C3 och D8C4: Vid tillämpning av detta beslut ska övervakning beslutas efter behov när en akut förorening har inträffat, snarare än att vara en del av det löpande övervakningsprogrammet enligt artikel 11 i direktiv 2008/56/EG.

| d) | Kriterium D8C3: Medlemsstaterna ska identifiera källan till betydande akuta föroreningshändelser, när så är möjligt. De kan använda Europeiska sjösäkerhetsbyråns satellitövervakningssystem för detta ändamål. |
| --- | --- |

d)

Kriterium D8C3: Medlemsstaterna ska identifiera källan till betydande akuta föroreningshändelser, när så är möjligt. De kan använda Europeiska sjösäkerhetsbyråns satellitövervakningssystem för detta ändamål.

| 3. | Främmande ämnen ska hänföra sig till enskilda ämnen eller grupper av ämnen. För att få enhetlighet i rapporteringen ska grupperingen av ämnen överenskommas på unionsnivå. |
| --- | --- |

3.

Främmande ämnen ska hänföra sig till enskilda ämnen eller grupper av ämnen. För att få enhetlighet i rapporteringen ska grupperingen av ämnen överenskommas på unionsnivå.

| 4. | Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen. |
| --- | --- |

4.

Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D8C1: Koncentrationer av främmande ämnen i mikrogram per liter (μg/l) för vatten, i mikrogram per kilo (μg/kg) torrvikt för sediment och i mikrogram per kilo (μg/kg) våtvikt för biota. |
| --- | --- |

—

D8C1: Koncentrationer av främmande ämnen i mikrogram per liter (μg/l) för vatten, i mikrogram per kilo (μg/kg) torrvikt för sediment och i mikrogram per kilo (μg/kg) våtvikt för biota.

| — | D8C2: Abundans (antal individer eller andra lämpliga enheter som överenskommits på regional eller delregional nivå) per art som påverkas. Omfattning i kvadratkilometer (km2) per huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas. |
| --- | --- |

—

D8C2: Abundans (antal individer eller andra lämpliga enheter som överenskommits på regional eller delregional nivå) per art som påverkas. Omfattning i kvadratkilometer (km2) per huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas.

| — | D8C3: Varaktighet i dagar och rumslig omfattning i kvadratkilometer (km2) av betydande akuta föroreningshändelser per år. |
| --- | --- |

—

D8C3: Varaktighet i dagar och rumslig omfattning i kvadratkilometer (km2) av betydande akuta föroreningshändelser per år.

| — | D8C4: Abundans (antal individer eller andra lämpliga enheter som överenskommits på regional eller delregional nivå) per art som påverkas. Omfattning i kvadratkilometer (km2) per huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas. |
| --- | --- |

—

D8C4: Abundans (antal individer eller andra lämpliga enheter som överenskommits på regional eller delregional nivå) per art som påverkas. Omfattning i kvadratkilometer (km2) per huvudsaklig livsmiljötyp som påverkas.

Deskriptor 9

Främmande ämnen i fisk och andra marina livsmedel överskrider inte de nivåer som fastställs i unionslagstiftningen eller andra tillämpliga normer

Relevant belastning: Tillförsel av farliga ämnen.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Främmande ämnen som förtecknas i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006.
  Vid tillämpning av detta beslut får medlemsstaterna besluta att inte beakta främmande ämnen som förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006 om det är motiverat på grundval av en riskbedömning.
  Medlemsstaterna får bedöma ytterligare främmande ämnen som inte tas upp i förordning (EG) nr 1881/2006. Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över dessa ytterligare främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete.
  Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över arter, och relevanta vävnader som ska bedömas, i enlighet med de villkor som fastställs under specifikationer. De får samarbeta på regional eller delregional nivå för att upprätta förteckningen över arter och vävnader. | D9C1 – Primärt:
  Halten av främmande ämnen i ätliga vävnader (muskel, lever, rom, kött eller andra mjukdelar, beroende på vad som är lämpligt) av marina livsmedel (inklusive fiskar, kräftdjur, blötdjur, tagghudingar, alger och andra vattenväxter) som fångats eller skördats i naturen (ej inbegripet fisk från vattenbruk) överstiger inte,






  a) | för främmande ämnen som förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006, de gränsvärden som fastställs i den förordningen, vilka även utgör tröskelvärdena för tillämpningen av detta beslut, |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Främmande ämnen som förtecknas i kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006.

Vid tillämpning av detta beslut får medlemsstaterna besluta att inte beakta främmande ämnen som förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006 om det är motiverat på grundval av en riskbedömning.

Medlemsstaterna får bedöma ytterligare främmande ämnen som inte tas upp i förordning (EG) nr 1881/2006. Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över dessa ytterligare främmande ämnen genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över arter, och relevanta vävnader som ska bedömas, i enlighet med de villkor som fastställs under specifikationer. De får samarbeta på regional eller delregional nivå för att upprätta förteckningen över arter och vävnader.

D9C1 – Primärt:

Halten av främmande ämnen i ätliga vävnader (muskel, lever, rom, kött eller andra mjukdelar, beroende på vad som är lämpligt) av marina livsmedel (inklusive fiskar, kräftdjur, blötdjur, tagghudingar, alger och andra vattenväxter) som fångats eller skördats i naturen (ej inbegripet fisk från vattenbruk) överstiger inte,

a)

för främmande ämnen som förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006, de gränsvärden som fastställs i den förordningen, vilka även utgör tröskelvärdena för tillämpningen av detta beslut,

| b) | för ytterligare främmande ämnen som inte förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006, tröskelvärden som medlemsstaterna ska sätta genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| --- | --- |

b)

för ytterligare främmande ämnen som inte förtecknas i förordning (EG) nr 1881/2006, tröskelvärden som medlemsstaterna ska sätta genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Fångst- eller produktionsområde i enlighet med artikel 38 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1379/2013 (9).

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| — | För varje främmande ämne, dess koncentration i marina livsmedel, vilken matris som använts (art och vävnad), om de fastställda tröskelvärdena har följts, och andelen av främmande ämnen som bedömts och som har uppfyllt sina tröskelvärden. |
| --- | --- |

—

För varje främmande ämne, dess koncentration i marina livsmedel, vilken matris som använts (art och vävnad), om de fastställda tröskelvärdena har följts, och andelen av främmande ämnen som bedömts och som har uppfyllt sina tröskelvärden.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | När medlemsstaterna upprättar förteckningen över arter som ska användas under D9C1 ska arten






  a) | vara relevant för den berörda marina regionen eller delregionen, |
| --- | --- | --- |

1.

När medlemsstaterna upprättar förteckningen över arter som ska användas under D9C1 ska arten

a)

vara relevant för den berörda marina regionen eller delregionen,

| b) | omfattas av förordning (EG) nr 1881/2006, |
| --- | --- |

b)

omfattas av förordning (EG) nr 1881/2006,

| c) | lämpa sig för de främmande ämnen som bedöms, |
| --- | --- |

c)

lämpa sig för de främmande ämnen som bedöms,

| d) | vara bland de mest konsumerade i den medlemsstaten eller de mest fångade eller skördade för konsumtionsändamål. |
| --- | --- |

d)

vara bland de mest konsumerade i den medlemsstaten eller de mest fångade eller skördade för konsumtionsändamål.

| 2. | Överskridande av det värde som bestämts för ett främmande ämne ska leda till efterföljande övervakning för att fastställa om föroreningen kvarstår i det område och i de arter som omfattats av provtagningen. Övervakningen ska fortsätta till dess att det finns tillräckliga belägg för att det inte längre finns någon risk för överskridande. |
| --- | --- |

2.

Överskridande av det värde som bestämts för ett främmande ämne ska leda till efterföljande övervakning för att fastställa om föroreningen kvarstår i det område och i de arter som omfattats av provtagningen. Övervakningen ska fortsätta till dess att det finns tillräckliga belägg för att det inte längre finns någon risk för överskridande.

| 3. | Vid tillämpning av detta beslut ska provtagning för bedömningen av maximinivåer för främmande ämnen utföras i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (10) och i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 (11) och kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (12). |
| --- | --- |

3.

Vid tillämpning av detta beslut ska provtagning för bedömningen av maximinivåer för främmande ämnen utföras i enlighet med artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (10) och i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 (11) och kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 (12).

| 4. | Inom varje region eller delregion ska medlemsstaterna säkerställa att den tidsmässiga och geografiska omfattningen av provtagningen är tillräcklig för att ge ett representativt urval av de specificerade främmande ämnena i marina livsmedel i den marina regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

4.

Inom varje region eller delregion ska medlemsstaterna säkerställa att den tidsmässiga och geografiska omfattningen av provtagningen är tillräcklig för att ge ett representativt urval av de specificerade främmande ämnena i marina livsmedel i den marina regionen eller delregionen.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D9C1: Koncentrationer av främmande ämnen i de enheter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

—

D9C1: Koncentrationer av främmande ämnen i de enheter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006.

Deskriptor 10

Egenskaper hos och mängder av marint skräp förorsakar inga skador på kustmiljön och den marina miljön

Relevant belastning: Tillförsel av skräp.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Skräp (utom mikroskräp), klassificerat i följande kategorier (13): material av syntetiska polymerer (plast), gummi, tyg/textil, papper/kartong, behandlat/bearbetat trä, metall, glas/keramik, kemikalier, odefinierat, och livsmedelsavfall.
  Medlemsstaterna får fastställa ytterligare underkategorier. | D10C1 – Primärt:
  Sammansättning, mängd och rumslig fördelning av skräp längs kusterna, i vattnets ytskikt och på havsbotten ligger på nivåer som inte orsakar skador på kust- och havsmiljön.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag. | Bedömningsskala:

  Delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges separat för varje kriterium och varje bedömt område, enligt följande:






  a) | Resultaten för varje kriterium (mängden skräp eller mikroskräp per kategori) och dess fördelning per miljötyp som används under D10C1 och D10C2 och om de beslutade tröskelvärdena följs. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Skräp (utom mikroskräp), klassificerat i följande kategorier (13): material av syntetiska polymerer (plast), gummi, tyg/textil, papper/kartong, behandlat/bearbetat trä, metall, glas/keramik, kemikalier, odefinierat, och livsmedelsavfall.

Medlemsstaterna får fastställa ytterligare underkategorier.

D10C1 – Primärt:

Sammansättning, mängd och rumslig fördelning av skräp längs kusterna, i vattnets ytskikt och på havsbotten ligger på nivåer som inte orsakar skador på kust- och havsmiljön.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Bedömningsskala:

Delområden av regionen eller delregionen, vid behov delade av nationsgränser.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges separat för varje kriterium och varje bedömt område, enligt följande:

a)

Resultaten för varje kriterium (mängden skräp eller mikroskräp per kategori) och dess fördelning per miljötyp som används under D10C1 och D10C2 och om de beslutade tröskelvärdena följs.

| b) | Resultaten för D10C3 (mängden skräp och mikroskräp per kategori och art) och om de beslutadetröskelvärdena följs. |
| --- | --- |

b)

Resultaten för D10C3 (mängden skräp och mikroskräp per kategori och art) och om de beslutadetröskelvärdena följs.

Användningen av kriterierna D10C1, D10C2 och D10C3 vid den samlade bedömningen av god miljöstatus för deskriptor 10 ska överenskommas på unionsnivå.

Resultaten av kriterium D10C3 ska också bidra till bedömningar under deskriptor 1, vid behov.

Mikroskräp (partiklar < 5 mm), klassificerat i kategorierna ”syntetiska polymerer (plast) material” och ”övrigt”.

D10C2 – Primärt:

Sammansättning, mängd och rumslig fördelning för mikroskräp längs kusterna, i vattnets ytskikt och i havsbottnens sediment ligger på nivåer som inte orsakar skador på kust- och havsmiljön.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Skräp och mikroskräp som klassificeras i kategorierna ”syntetiska polymerer (plast)” och ”övrigt”, bedömda i någon art i följande grupper: Fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar eller ryggradslösa djur.

Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över arter som ska bedömas genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D10C3 – Sekundärt:

Mängden skräp och mikroskräp som förtärs av marina djur ligger på en nivå så att inte hälsan hos de berörda arterna påverkas negativt.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Arter av fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar eller ryggradslösa djur som utsätts för en risk på grund av skräp.

Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över arter som ska bedömas genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D10C4 – Sekundärt:

Antalet individer av varje art som påverkas negativt på grund av skräp, till exempel genom insnärjning, andra typer av skador eller dödlighet, eller av hälsoeffekter.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för de negativa effekterna av skräp genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av artgruppen under deskriptor 1.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| — | För varje art som bedöms enligt kriterium D10C4, en uppskattning av antalet individer inom bedömningsområdet som har påverkas negativt. |
| --- | --- |

—

För varje art som bedöms enligt kriterium D10C4, en uppskattning av antalet individer inom bedömningsområdet som har påverkas negativt.

Användningen av kriteriet D10C4 vid den samlade bedömningen av god miljöstatus för deskriptor 10 ska överenskommas på unionsnivå.

Resultaten av detta kriterium ska också bidra till bedömningar under deskriptor 1, vid behov.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | För D10C1: Skräp ska övervakas längs kusten och kan dessutom övervakas i vattenpelarens ytskikt och på havsbotten. Information om källan till och spridningsvägen för skräp ska samlas in, när detta är möjligt: |
| --- | --- |

1.

För D10C1: Skräp ska övervakas längs kusten och kan dessutom övervakas i vattenpelarens ytskikt och på havsbotten. Information om källan till och spridningsvägen för skräp ska samlas in, när detta är möjligt:

| 2. | För D10C2: Mikroskräp ska övervakas i vattenpelarens ytskikt och i havsbottens sediment och kan dessutom övervakas längs kusten. Mikroskräp ska övervakas på ett sätt som kan relateras till punktkällor för tillförsel (såsom hamnar, fritidsbåthamnar, avloppsreningsverk, dagvatten), när detta är möjligt. |
| --- | --- |

2.

För D10C2: Mikroskräp ska övervakas i vattenpelarens ytskikt och i havsbottens sediment och kan dessutom övervakas längs kusten. Mikroskräp ska övervakas på ett sätt som kan relateras till punktkällor för tillförsel (såsom hamnar, fritidsbåthamnar, avloppsreningsverk, dagvatten), när detta är möjligt.

| 3. | För D10C3 och D10C4: Övervakningen kan baseras på oförutsedda förekomster (t.ex. strandade döda djur, insnärjda djur från häckningskolonier, påverkade individer per undersökning). |
| --- | --- |

3.

För D10C3 och D10C4: Övervakningen kan baseras på oförutsedda förekomster (t.ex. strandade döda djur, insnärjda djur från häckningskolonier, påverkade individer per undersökning).

Måttenheter för kriterierna:

| — | D10C1: Mängd skräp per kategori i antal föremål






  — | per 100 meter (m) längs kusten, |
| --- | --- | --- |

—

D10C1: Mängd skräp per kategori i antal föremål

—

per 100 meter (m) längs kusten,

| — | per kvadratkilometer (km2) för vattenpelarens ytskikt och havsbotten. |
| --- | --- |

—

per kvadratkilometer (km2) för vattenpelarens ytskikt och havsbotten.

| — | D10C2: Mängd mikroskräp per kategori i antal föremål och vikt i gram (g):






  — | per kvadratmeter (km2) för vattenpelarens ytskikt, |
| --- | --- | --- |

—

D10C2: Mängd mikroskräp per kategori i antal föremål och vikt i gram (g):

—

per kvadratmeter (km2) för vattenpelarens ytskikt,

| — | per kilogram (torrvikt) (kg) av sediment för kusten och för havsbotten. |
| --- | --- |

—

per kilogram (torrvikt) (kg) av sediment för kusten och för havsbotten.

| — | D10C3: Mängd skräp/mikroskräp i gram (g) och antal föremål per individ för varje art i förhållande till storleken (vikt eller längd, beroende på vad som är lämpligt) på den individ som provtagningen utförts på. |
| --- | --- |

—

D10C3: Mängd skräp/mikroskräp i gram (g) och antal föremål per individ för varje art i förhållande till storleken (vikt eller längd, beroende på vad som är lämpligt) på den individ som provtagningen utförts på.

| — | D10C4: Antalet individer som påverkas (letalt, subletalt) per art. |
| --- | --- |

—

D10C4: Antalet individer som påverkas (letalt, subletalt) per art.

Deskriptor 11

Tillförsel av energi, inbegripet undervattensbuller, ligger på nivåer som inte påverkar den marina miljön på ett negativt sätt

Relevant belastning: Tillförsel av ljud från mänsklig verksamhet. Tillförsel av andra former av energi.

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Impulsiva ljud i vatten från mänsklig verksamhet. | D11C1 – Primärt:
  Den rumsliga fördelningen, den tidsmässiga varaktigheten och ljudstyrka av impulsiva ljudkällor från mänsklig verksamhet överskrider inte nivåer som negativt påverkar populationer av marina djur.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag. | Bedömningsskala:

  Region, delregion eller delområden.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:






  a) | För D11C1, varaktigheten per kalenderår av impulsiva ljudkällor, deras tidsmässiga varaktighet och rumsliga utbredning inom året och bedömningsområdet, och huruvida de beslutade tröskelvärdena följs. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Impulsiva ljud i vatten från mänsklig verksamhet.

D11C1 – Primärt:

Den rumsliga fördelningen, den tidsmässiga varaktigheten och ljudstyrka av impulsiva ljudkällor från mänsklig verksamhet överskrider inte nivåer som negativt påverkar populationer av marina djur.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Bedömningsskala:

Region, delregion eller delområden.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

a)

För D11C1, varaktigheten per kalenderår av impulsiva ljudkällor, deras tidsmässiga varaktighet och rumsliga utbredning inom året och bedömningsområdet, och huruvida de beslutade tröskelvärdena följs.

| b) | För D1C2, årsmedelvärdet för ljudnivån, eller annat lämpligt tidsmått som överenskommits på regional eller delregional nivå, per ytenhet och dess rumsliga utbredning inom bedömningsområdet, och den omfattning (%, km2) av bedömningsområdet inom vilken de beslutade tröskelvärdena följs |
| --- | --- |

b)

För D1C2, årsmedelvärdet för ljudnivån, eller annat lämpligt tidsmått som överenskommits på regional eller delregional nivå, per ytenhet och dess rumsliga utbredning inom bedömningsområdet, och den omfattning (%, km2) av bedömningsområdet inom vilken de beslutade tröskelvärdena följs

Användningen av kriterierna D11C1 och D11C2 vid bedömningen av god miljöstatus för deskriptor 11 ska överenskommas på unionsnivå.

Resultaten av dessa kriterier ska också bidra till bedömningar inom ramen för deskriptor 1.

Kontinuerliga lågfrekventa ljud i vatten från mänsklig verksamhet.

D11C2 – Primärt:

Den rumsliga fördelningen, den tidsmässiga varaktigheten och ljudstyrka av kontinuerligt lågfrekvent ljud från mänsklig verksamhet överskrider inte nivåer som negativt påverkar populationer av marina djur.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dessa nivåer genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | För D11C1-övervakning:






  a) | Rumslig upplösning: geografiska områden, vars former och ytor ska bestämmas på regional eller delregional nivå, på grundval av till exempel verksamheter som förtecknas i bilaga III till direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- | --- |

1.

För D11C1-övervakning:

a)

Rumslig upplösning: geografiska områden, vars former och ytor ska bestämmas på regional eller delregional nivå, på grundval av till exempel verksamheter som förtecknas i bilaga III till direktiv 2008/56/EG.

| b) | Impulsiva ljud beskrivet som en monopolär energikälla uttryckt i enheten dB re 1μΡa2 s eller som en monopolär källa från noll till högsta ljudtrycksnivå uttryckt i enheten dB re 1μΡa m, båda uppmätta över frekvensbandet 10 Hz till 10 kHz. Medlemsstaterna kan överväga andra specifika källor med högre frekvensband om effekter över en längre distans är relevanta. |
| --- | --- |

b)

Impulsiva ljud beskrivet som en monopolär energikälla uttryckt i enheten dB re 1μΡa2 s eller som en monopolär källa från noll till högsta ljudtrycksnivå uttryckt i enheten dB re 1μΡa m, båda uppmätta över frekvensbandet 10 Hz till 10 kHz. Medlemsstaterna kan överväga andra specifika källor med högre frekvensband om effekter över en längre distans är relevanta.

| 2. | För D11C2-övervakning:
  Årsgenomsnittet, eller annat lämpligt mått som fastställts på regional eller delregional nivå, av ljudtrycket i kvadrat inom vart och ett av två tersband (en tredjedels oktavband), det ena centrerat vid 63 Hz och det andra vid 125 Hz, uttryckt som en ljudtrycksnivå i enheten dB re 1μΡa, vid en lämplig rumslig upplösning i förhållande till trycket. Detta kan mätas direkt, eller beräknas med hjälp av modeller som gör det möjligt att interpolera mellan eller extrapolera från mätningar. Medlemsstaterna får också besluta, på regional eller delregional nivå, att övervaka ytterligare frekvensband. |
| --- | --- |

2.

För D11C2-övervakning:

Årsgenomsnittet, eller annat lämpligt mått som fastställts på regional eller delregional nivå, av ljudtrycket i kvadrat inom vart och ett av två tersband (en tredjedels oktavband), det ena centrerat vid 63 Hz och det andra vid 125 Hz, uttryckt som en ljudtrycksnivå i enheten dB re 1μΡa, vid en lämplig rumslig upplösning i förhållande till trycket. Detta kan mätas direkt, eller beräknas med hjälp av modeller som gör det möjligt att interpolera mellan eller extrapolera från mätningar. Medlemsstaterna får också besluta, på regional eller delregional nivå, att övervaka ytterligare frekvensband.

Kriterier avseende andra former av energitillförsel (t.ex. termisk energi, elektromagnetiska fält och ljus) och kriterier avseende miljöpåverkan av buller är fortfarande föremål för ytterligare utveckling.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D11C1: Antal dagar per kvartal (eller per månad om lämpligt) med impulsiva ljudkällor; Procentandel ytenheter eller omfattning i kvadratkilometer (km2) av bedömningsområdet med impulsiva ljudkällor årsvis. |
| --- | --- |

—

D11C1: Antal dagar per kvartal (eller per månad om lämpligt) med impulsiva ljudkällor; Procentandel ytenheter eller omfattning i kvadratkilometer (km2) av bedömningsområdet med impulsiva ljudkällor årsvis.

| — | D11C2: Årsmedelvärde (eller annat tidsmått) för kontinuerlig ljudnivå per ytenhet. Procentandel eller omfattning i kvadratkilometer (km2) av bedömningsområdet med ljudnivåer som överskrider tröskelvärden. |
| --- | --- |

—

D11C2: Årsmedelvärde (eller annat tidsmått) för kontinuerlig ljudnivå per ytenhet. Procentandel eller omfattning i kvadratkilometer (km2) av bedömningsområdet med ljudnivåer som överskrider tröskelvärden.

DEL II

Kriterier och metodstandarder, specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning av grundläggande egenskaper och förhållanden och aktuellt miljötillstånd i marina vatten i enlighet med artikel 8.1 a i direktiv 2008/56/EG

Del II behandlar de deskriptorer som är kopplade till relevanta ekosystemrelaterade komponenter: artgrupper av fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar (deskriptor 1), pelagiska livsmiljöer (deskriptor 1), bentiska livsmiljöer (deskriptorerna 1 och 6) och ekosystem, inklusive näringsvävar (deskriptorerna 1 och 4), enligt förteckningen i bilaga III till direktiv 2008/56/EG (14).

Tema

Artgrupper av fåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar (deskriptor 1)

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Arter av fåglar, däggdjur, reptiler och icke kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar som hotas av oavsiktliga bifångster i regionen eller delregionen.
  Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över arter genom regionalt eller delregionalt samarbete, i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 för datainsamlingsverksamhet och med beaktande av artförteckningen i tabell 1D i bilagan till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (15). | D1C1 – Primärt:
  Dödligheten per art till följd av oavsiktliga bifångster ligger under nivåer som hotar arten, så att artens långsiktiga livskraft är säkerställd.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dödlighetstal till följd av oavsiktliga bifångster per art genom regionalt eller delregionalt samarbete. | Bedömningsskala:

  Den som används för bedömning av motsvarande artgrupper under kriterierna D1C2–D1C5.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:






  — | Dödligheten per art och om denna följer det fastställda tröskelvärdet. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Arter av fåglar, däggdjur, reptiler och icke kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar som hotas av oavsiktliga bifångster i regionen eller delregionen.

Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över arter genom regionalt eller delregionalt samarbete, i enlighet med de skyldigheter som fastställs i artikel 25.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 för datainsamlingsverksamhet och med beaktande av artförteckningen i tabell 1D i bilagan till kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 (15).

D1C1 – Primärt:

Dödligheten per art till följd av oavsiktliga bifångster ligger under nivåer som hotar arten, så att artens långsiktiga livskraft är säkerställd.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för dödlighetstal till följd av oavsiktliga bifångster per art genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Den som används för bedömning av motsvarande artgrupper under kriterierna D1C2–D1C5.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

—

Dödligheten per art och om denna följer det fastställda tröskelvärdet.

Detta kriterium ska bidra till bedömningen av de motsvarande arterna enligt kriterium D1C2.

Artgrupper, enligt förteckningen i tabell 1 och om förekommande i regionen eller delregionen.

Medlemsstaterna ska besluta om en uppsättning arter som är representativa för varje artgrupp och som valts ut i enlighet med de kriterier som anges i ”Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer”, genom regionalt eller delregionalt samarbete. Dessa ska omfatta däggdjur och reptiler förtecknade i bilaga II till direktiv 92/43/EEG och får omfatta andra arter, till exempel sådana arter som anges i unionslagstiftning (andra bilagor till direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG eller genom förordning (EU) nr 1380/2013) och internationella avtal, till exempel regionala havskonventioner.

D1C2 – Primärt:

Artens abundans är inte negativt påverkad av belastning från mänsklig verksamhet, och dess långsiktiga överlevnad är säkerställd.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för varje art genom regionalt eller delregionalt samarbete, med beaktande av naturliga variationer i populationsstorleken och de dödlighetstal som kan härledas från D1C1, D8C4 och D10C4 och andra relevanta belastningar. För arter som omfattas av direktiv 92/43/EEG ska dessa värden överensstämma med de gynnsamma referensvärden för populationer (Favourable Reference Population values) som bestämts av berörda medlemsstater i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

Bedömningsskala:

Ekologiskt relevanta skalor för varje artgrupp ska användas, enligt följande:

| — | För djupdykande tandvalar, bardvalar, djuphavsfiskar: region. |
| --- | --- |

—

För djupdykande tandvalar, bardvalar, djuphavsfiskar: region.

| — | För fåglar och små tandvalar, pelagiska och demersala fiskar på kontinentalsockel: region eller delområden för Östersjön och Svarta havet, delregion för Nordostatlanten och Medelhavet. |
| --- | --- |

—

För fåglar och små tandvalar, pelagiska och demersala fiskar på kontinentalsockel: region eller delområden för Östersjön och Svarta havet, delregion för Nordostatlanten och Medelhavet.

| — | För sälar, sköldpaddor, bläckfiskar: region eller delområden för Östersjön och Svarta havet, delregion för Nordostatlanten och Medelhavet. |
| --- | --- |

—

För sälar, sköldpaddor, bläckfiskar: region eller delområden för Östersjön och Svarta havet, delregion för Nordostatlanten och Medelhavet.

| — | För kustfiskar: delområden av regionen eller delregionen. |
| --- | --- |

—

För kustfiskar: delområden av regionen eller delregionen.

| — | För kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar: den som används under deskriptor 3. |
| --- | --- |

—

För kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar: den som används under deskriptor 3.

Användning av kriterier:

Status för varje art ska bedömas individuellt, på grundval av de kriterier som valts för användning, och dessa ska användas för att ange i vilken utsträckning god miljöstatus har uppnåtts för varje artgrupp för varje bedömt område, enligt följande:

| a) | Bedömningarna ska ange värdet/värdena för varje kriterium som använts per art och huruvida dessa uppnår de fastställda tröskelvärdena. |
| --- | --- |

a)

Bedömningarna ska ange värdet/värdena för varje kriterium som använts per art och huruvida dessa uppnår de fastställda tröskelvärdena.

| b) | Den samlade statusen för arter som omfattas av direktiv 92/43/EEG ska tas fram med hjälp av den metod som föreskrivs i det direktivet. Den samlade statusen för kommersiellt utnyttjade arter ska bedömas enligt deskriptor 3. För andra arter ska den samlade statusen tas fram med hjälp av en metod som överenskommits på unionsnivå, med beaktande av regionala och lokala särdrag. |
| --- | --- |

b)

Den samlade statusen för arter som omfattas av direktiv 92/43/EEG ska tas fram med hjälp av den metod som föreskrivs i det direktivet. Den samlade statusen för kommersiellt utnyttjade arter ska bedömas enligt deskriptor 3. För andra arter ska den samlade statusen tas fram med hjälp av en metod som överenskommits på unionsnivå, med beaktande av regionala och lokala särdrag.

| c) | Den samlade statusen för artgruppen ska tas fram med hjälp av en metod som överenskommits på unionsnivå, med beaktande av regionala och lokala särdrag. |
| --- | --- |

c)

Den samlade statusen för artgruppen ska tas fram med hjälp av en metod som överenskommits på unionsnivå, med beaktande av regionala och lokala särdrag.

D1C3 – Primärt för kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar och sekundärt för andra arter:

De demografiska egenskaperna för populationerna (t.ex. kroppsstorleks- eller åldersklasstruktur eller könsfördelning, fruktsamhet och överlevnadsfrekvens) inom arten tyder på en frisk population som inte är negativt påverkad av mänsklig verksamhet.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för specificerade egenskaper hos varje art genom regionalt eller delregionalt samarbete, med beaktande av negativa effekter på deras hälsa från D8C2, D8C4 och andra relevanta belastningar.

D1C4 – Primärt för arter som omfattas av bilagorna II, IV eller V till direktiv 92/43/EEG och sekundärt för andra arter:

Artens utbredningsområde och, om tillämpligt, utbredningsmönster överensstämmer med rådande geomorfologiska, geografiska och klimatiska villkor.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för varje art genom regionalt eller delregionalt samarbete. För arter som omfattas av direktiv 92/43/EEG ska dessa överensstämma med de gynnsamma referensvärden för utbredning (Favourable Reference Range values) som bestämts av berörda medlemsstater i enlighet med direktiv 92/43/EEG.

D1C5 – Primärt för arter som omfattas av bilagorna II, IV och V till direktiv 92/43/EEG och sekundärt för andra arter:

Artens livsmiljö har den nödvändiga utsträckning och de förhållanden som krävs för att stödja de olika stadierna i artens livscykel.

Kriteriekomponenter

Tabell 1

Artgrupper
   (16)

| Ekosystemrelaterade komponenter | Artgrupper |
| --- | --- |
| Fåglar | Betande fåglar (arter som livnär sig på växter) |
| Vadarfåglar |
| Fåglar som söker föda vid vattenytan |
| Fåglar som söker föda pelagiskt (i den fria vattenmassan) |
| Fåglar som söker föda bentiskt (på bottnen och i bottensedimentet) |
| Däggdjur | Små tandvalar |
| Djupdykande tandvalar |
| Bardvalar |
| Sälar |
| Reptiler | Sköldpaddor |
| Fiskar | Kustfisk |
| Pelagisk fisk (fiskarter som lever i den fria vattenmassan) |
| Demersal fisk (fiskarter som lever vid bottnarna) |
| Djuphavsfisk |
| Bläckfisk | Bläckfisk i kustområden/på kontinentalsockel |
| Djuphavsbläckfisk |

Ekosystemrelaterade komponenter

Artgrupper

Fåglar

Betande fåglar (arter som livnär sig på växter)

Vadarfåglar

Fåglar som söker föda vid vattenytan

Fåglar som söker föda pelagiskt (i den fria vattenmassan)

Fåglar som söker föda bentiskt (på bottnen och i bottensedimentet)

Däggdjur

Små tandvalar

Djupdykande tandvalar

Bardvalar

Sälar

Reptiler

Sköldpaddor

Fiskar

Kustfisk

Pelagisk fisk (fiskarter som lever i den fria vattenmassan)

Demersal fisk (fiskarter som lever vid bottnarna)

Djuphavsfisk

Bläckfisk

Bläckfisk i kustområden/på kontinentalsockel

Djuphavsbläckfisk

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning med avseende på temat ”Artgrupper av havsfåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar”

| 1. | För D1C1 ska data lämnas per art och per verksamhetsgren för varje Ices-område, geografiskt delområde inom AKFM- eller FAO:s fiskeområden för den makaronesiska biogeografiska regionen, för att möjliggöra aggregering på relevant skala för de berörda arterna och för att identifiera de enskilda fisken och fiskeredskap som bidrar mest till oavsiktliga fångster för varje art. |
| --- | --- |

1.

För D1C1 ska data lämnas per art och per verksamhetsgren för varje Ices-område, geografiskt delområde inom AKFM- eller FAO:s fiskeområden för den makaronesiska biogeografiska regionen, för att möjliggöra aggregering på relevant skala för de berörda arterna och för att identifiera de enskilda fisken och fiskeredskap som bidrar mest till oavsiktliga fångster för varje art.

| 2. | Begreppet ”kust-” ska förstås utifrån fysiska, hydrologiska och ekologiska parametrar och är inte begränsat till kustvatten enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

2.

Begreppet ”kust-” ska förstås utifrån fysiska, hydrologiska och ekologiska parametrar och är inte begränsat till kustvatten enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG.

| 3. | Arter kan bedömas på populationsnivå, om lämpligt. |
| --- | --- |

3.

Arter kan bedömas på populationsnivå, om lämpligt.

| 4. | När så är möjligt ska bedömningarna enligt direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG och förordning (EU) nr 1380/2013 användas vid tillämpningen av detta beslut:






  a) | För fåglar ska kriterierna D1C2 and D1C4 motsvara de kriterier för ”populationsstorlek” och ”karta över häckningsutbredning och utbredningsområdets storlek” som används för direktiv 2009/147/EG. |
| --- | --- | --- |

4.

När så är möjligt ska bedömningarna enligt direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG och förordning (EU) nr 1380/2013 användas vid tillämpningen av detta beslut:

a)

För fåglar ska kriterierna D1C2 and D1C4 motsvara de kriterier för ”populationsstorlek” och ”karta över häckningsutbredning och utbredningsområdets storlek” som används för direktiv 2009/147/EG.

| b) | För däggdjur, reptiler och icke-kommersiella fiskar, de kriterier som är likvärdiga med dem som används inom ramen för direktiv 92/43/EEG enligt följande: D1C2 och D1C3 motsvarar begreppet ”population”, D1C4 motsvarar ”utbredning” och D1C5 motsvarar ”habitat för arten”. |
| --- | --- |

b)

För däggdjur, reptiler och icke-kommersiella fiskar, de kriterier som är likvärdiga med dem som används inom ramen för direktiv 92/43/EEG enligt följande: D1C2 och D1C3 motsvarar begreppet ”population”, D1C4 motsvarar ”utbredning” och D1C5 motsvarar ”habitat för arten”.

| c) | För kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar ska bedömningar enligt deskriptor 3 användas för syftena under deskriptor 1, där kriteriet D3C2 används för D1C2 och kriteriet D3C3 för D1C3. |
| --- | --- |

c)

För kommersiellt utnyttjade fiskar och bläckfiskar ska bedömningar enligt deskriptor 3 användas för syftena under deskriptor 1, där kriteriet D3C2 används för D1C2 och kriteriet D3C3 för D1C3.

| 5. | Bedömningar av de negativa effekterna av belastningar enligt kriterierna D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 och D10C4 samt bedömningar av belastningar enligt kriterierna D9C1, D10C3, D11C1 och D11C2, ska beaktas vid bedömningarna av arter under deskriptor 1. |
| --- | --- |

5.

Bedömningar av de negativa effekterna av belastningar enligt kriterierna D1C1, D2C3, D3C1, D8C2, D8C4 och D10C4 samt bedömningar av belastningar enligt kriterierna D9C1, D10C3, D11C1 och D11C2, ska beaktas vid bedömningarna av arter under deskriptor 1.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D1C2: Mängd (antal individer eller biomassa i ton (t)) per art. |
| --- | --- |

—

D1C2: Mängd (antal individer eller biomassa i ton (t)) per art.

Tema

Pelagiska livsmiljöer (i samband med deskriptor 1)

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Pelagiska huvudsakliga livsmiljötyper (varierande salthalt (17), kustvatten, på kontinentalsockel och i öppet hav/utanför kontinentalsockel), om de förekommer i regionen eller delregionen, och andra livsmiljötyper som avses i andra stycket.
  Medlemsstaterna kan, genom regionalt eller delregionalt samarbete, välja ytterligare livsmiljötyper i enlighet med de kriterier som anges i ”Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer”. | D1C6 – Primärt:
  Tillståndet i livsmiljötypen, inklusive dess biotiska och abiotiska struktur och dess funktioner (t.ex. dess typiska artsammansättning och dessa arters relativa abundans, frånvaro av särskilt känsliga eller sårbara arter eller arter som tillhandahåller en viktig funktion, arternas storleksstruktur) är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för varje livsmiljötyp och säkerställa överensstämmelse med relaterade värden som bestämts under deskriptorerna 2, 5 och 8, genom regionalt eller delregionalt samarbete. | Bedömningsskala:

  Delområden av regionen eller delregionen som används för bedömningar av bentiska huvudsakliga livsmiljötyper och som avspeglar biogeografiska skillnader i livsmiljötypens artsammansättning.

  Användning av kriterier:

  Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:






  a) | Genom en uppskattning av andelen och omfattningen av varje bedömd livsmiljötyp som följer det beslutade tröskelvärdet. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Pelagiska huvudsakliga livsmiljötyper (varierande salthalt (17), kustvatten, på kontinentalsockel och i öppet hav/utanför kontinentalsockel), om de förekommer i regionen eller delregionen, och andra livsmiljötyper som avses i andra stycket.

Medlemsstaterna kan, genom regionalt eller delregionalt samarbete, välja ytterligare livsmiljötyper i enlighet med de kriterier som anges i ”Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer”.

D1C6 – Primärt:

Tillståndet i livsmiljötypen, inklusive dess biotiska och abiotiska struktur och dess funktioner (t.ex. dess typiska artsammansättning och dessa arters relativa abundans, frånvaro av särskilt känsliga eller sårbara arter eller arter som tillhandahåller en viktig funktion, arternas storleksstruktur) är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för varje livsmiljötyp och säkerställa överensstämmelse med relaterade värden som bestämts under deskriptorerna 2, 5 och 8, genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Delområden av regionen eller delregionen som används för bedömningar av bentiska huvudsakliga livsmiljötyper och som avspeglar biogeografiska skillnader i livsmiljötypens artsammansättning.

Användning av kriterier:

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

a)

Genom en uppskattning av andelen och omfattningen av varje bedömd livsmiljötyp som följer det beslutade tröskelvärdet.

| b) | En förteckning över de huvudsakliga livsmiljötyper i bedömningsområdet som inte bedömdes. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över de huvudsakliga livsmiljötyper i bedömningsområdet som inte bedömdes.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning rörande temat ”Pelagiska livsmiljöer”

| 1. | Begreppet ”kust-” ska förstås utifrån fysiska, hydrologiska och ekologiska parametrar och är inte begränsat till kustvatten enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

1.

Begreppet ”kust-” ska förstås utifrån fysiska, hydrologiska och ekologiska parametrar och är inte begränsat till kustvatten enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv 2000/60/EG.

| 2. | Bedömningar av negativa effekter av belastningar, bland annat enligt D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 och D8C4, ska beaktas vid bedömningarna av pelagiska livsmiljöer under deskriptor 1. |
| --- | --- |

2.

Bedömningar av negativa effekter av belastningar, bland annat enligt D2C3, D5C2, D5C3, D5C4, D7C1, D8C2 och D8C4, ska beaktas vid bedömningarna av pelagiska livsmiljöer under deskriptor 1.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D1C6: Omfattning av livsmiljötypen som är negativt påverkad uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning. |
| --- | --- |

—

D1C6: Omfattning av livsmiljötypen som är negativt påverkad uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning.

Tema

Bentiska livsmiljöer (i samband med deskriptor 1 och 6)

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Se del I i denna bilaga för kriterierna D6C1, D6C2 och D6C3 |
| Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper enligt förteckningen i tabell 2 och om de förekommer i regionen eller delregionen, och andra livsmiljötyper som avses i andra stycket.
  Medlemsstaterna kan, genom regionalt eller delregionalt samarbete, välja ytterligare livsmiljötyper i enlighet med de kriterier som anges i ”Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer”, vilka kan omfatta livsmiljötyper som anges i direktiv 92/43/EEG eller i internationella avtal, till exempel regionala havskonventioner, i följande syften:






  a) | För bedömning av varje huvudsaklig livsmiljötyp enligt kriterium D6C5. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Se del I i denna bilaga för kriterierna D6C1, D6C2 och D6C3

Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper enligt förteckningen i tabell 2 och om de förekommer i regionen eller delregionen, och andra livsmiljötyper som avses i andra stycket.

Medlemsstaterna kan, genom regionalt eller delregionalt samarbete, välja ytterligare livsmiljötyper i enlighet med de kriterier som anges i ”Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer”, vilka kan omfatta livsmiljötyper som anges i direktiv 92/43/EEG eller i internationella avtal, till exempel regionala havskonventioner, i följande syften:

a)

För bedömning av varje huvudsaklig livsmiljötyp enligt kriterium D6C5.

| b) | För bedömning av dessa livsmiljötyper. |
| --- | --- |

b)

För bedömning av dessa livsmiljötyper.

En enda uppsättning av livsmiljötyper ska ligga till grund för bedömningar både av bentiska livsmiljöer under deskriptor 1 och av havsbottnens integritet under deskriptor 6.

D6C4 – Primärt:

Omfattningen av förlust av livsmiljötypen, till följd av mänskliga belastningar, överstiger inte en specificerad andel av livsmiljöns naturliga omfattning i bedömningsområdet.

Medlemsstaterna ska fastställa den högsta tillåtna omfattningen av livsmiljöförlust som en andel av livsmiljötypens totala naturliga omfattning, genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Bedömningsskala:

Delområden av regionen eller delregionen som avspeglar biogeografiska skillnader i den huvudsakliga livsmiljötypens artsammansättning.

Användning av kriterier:

En enda bedömning per livsmiljötyp, med hjälp av kriterierna D6C4 and D6C5, ska ligga till grund för bedömningar både av bentiska livsmiljöer inom ramen för deskriptor 1 och av havsbottnens integritet inom ramen för deskriptor 6.

Den utsträckning i vilken god miljöstatus har uppnåtts ska anges för varje bedömt område, enligt följande:

| a) | För D6C4, en uppskattning av andelen och omfattningen av förlust per livsmiljötyp och om förlusten följer det beslutade värdet för omfattning |
| --- | --- |

a)

För D6C4, en uppskattning av andelen och omfattningen av förlust per livsmiljötyp och om förlusten följer det beslutade värdet för omfattning

| b) | För D6C5, en uppskattning av andelen och omfattningen av negativa effekter, inklusive andelen förlust enligt led a, per livsmiljötyp och om det fastställda värdet för omfattning följs. |
| --- | --- |

b)

För D6C5, en uppskattning av andelen och omfattningen av negativa effekter, inklusive andelen förlust enligt led a, per livsmiljötyp och om det fastställda värdet för omfattning följs.

| c) | Livsmiljötypens samlade status, med användning av en metod som överenskommits på unionsnivå baserat på leden a och b, och en förteckning över huvudsakliga livsmiljötyper i bedömningsområdet som inte bedömdes. |
| --- | --- |

c)

Livsmiljötypens samlade status, med användning av en metod som överenskommits på unionsnivå baserat på leden a och b, och en förteckning över huvudsakliga livsmiljötyper i bedömningsområdet som inte bedömdes.

D6C5 – Primärt:

Omfattningen av negativa effekter av mänskliga belastningar på livsmiljötypens tillstånd, inklusive ändring av dess biotiska och abiotiska struktur och dess funktioner (t.ex. typisk artsammansättning och dessa arters relativa abundans, frånvaro av särskilt känsliga eller ömtåliga arter eller arter som tillhandahåller en viktig funktion, arternas storleksstruktur), överstiger inte en viss andel av livsmiljötypens naturliga omfattning i bedömningsområdet

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden för negativa effekter på tillståndet för varje livsmiljötyp och säkerställa överensstämmelse med relaterade värden som bestämts enligt deskriptorerna 2, 5, 6, 7 och 8, genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala eller delregionala särdrag.

Medlemsstaterna ska fastställa den högsta tillåtna omfattningen av dessa negativa effekter som en andel av livsmiljötypens totala naturliga omfattning, genom samarbete på unionsnivå, med beaktande av regionala och delregionala särdrag.

Kriteriekomponenter

Tabell 2

Bentiska huvudsakliga livsmiljötyper inklusive de biologiska samhällen som förknippas med dem (relevanta för kriterierna under deskriptorerna 1 och 6), vilka motsvarar en eller flera livsmiljötyper enligt databasen EUNIS (European nature information system) klassificering av livsmiljöer
   (18)
  . Uppdateringar av EUNIS-typerna ska avspeglas i de huvudsakliga livsmiljötyper som används vid tillämpningen av direktiv 2008/56/EG och detta beslut.

| Ekosystemrelaterade komponenter | Huvudsakliga livsmiljötyper | Relevanta EUNIS-koder för livsmiljöer (version 2016) |
| --- | --- | --- |
| Bentiska livsmiljöer | Litorala hårdbottnar och biogena rev | MA1, MA2 |
| Litorala sediment | MA3, MA4, MA5, MA6 |
| Infralitorala hårdbottnar och biogena rev | MB1, MB2 |
| Infralitorala grova sediment (grus, sten och block) | MB3 |
| Infralitorala blandade sediment | MB4 |
| Infralitoral sand | MB5 |
| Infralitoral silt och lera | MB6 |
| Cirkalitorala hårdbottnar och biogena rev | MC1, MC2 |
| Cirkalitorala grova sediment (grus, sten och block) | MC3 |
| Cirkalitorala blandade sediment | MC4 |
| Cirkalitoral sand | MC5 |
| Cirkalitoral silt och lera | MC6 |
| Cirkalitorala hårdbottnar och biogena rev i utsjön | MD1, MD2 |
| Cirkalitorala grova sediment (grus, sten och block) i utsjön | MD3 |
| Cirkalitorala blandade sediment i utsjön | MD4 |
| Cirkalitoral sand i utsjön | MD5 |
| Cirkalitoral silt och lera i utsjön | MD6 |
| Övre batyala (19) (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) hårdbottnar och biogena rev | ME1, ME2 |
| Övre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) sediment | ME3, ME4, ME5, ME6 |
| Nedre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) hårdbottnar och biogena rev | MF1, MF2 |
| Nedre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) sediment | MF3, MF4, MF5, MF6 |
| Abyssal (djuphavsslätt) | MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6 |

Ekosystemrelaterade komponenter

Huvudsakliga livsmiljötyper

Relevanta EUNIS-koder för livsmiljöer (version 2016)

Bentiska livsmiljöer

Litorala hårdbottnar och biogena rev

MA1, MA2

Litorala sediment

MA3, MA4, MA5, MA6

Infralitorala hårdbottnar och biogena rev

MB1, MB2

Infralitorala grova sediment (grus, sten och block)

MB3

Infralitorala blandade sediment

MB4

Infralitoral sand

MB5

Infralitoral silt och lera

MB6

Cirkalitorala hårdbottnar och biogena rev

MC1, MC2

Cirkalitorala grova sediment (grus, sten och block)

MC3

Cirkalitorala blandade sediment

MC4

Cirkalitoral sand

MC5

Cirkalitoral silt och lera

MC6

Cirkalitorala hårdbottnar och biogena rev i utsjön

MD1, MD2

Cirkalitorala grova sediment (grus, sten och block) i utsjön

MD3

Cirkalitorala blandade sediment i utsjön

MD4

Cirkalitoral sand i utsjön

MD5

Cirkalitoral silt och lera i utsjön

MD6

Övre batyala (19) (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) hårdbottnar och biogena rev

ME1, ME2

Övre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) sediment

ME3, ME4, ME5, ME6

Nedre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) hårdbottnar och biogena rev

MF1, MF2

Nedre batyala (kontinentalbrant och kontinentalsluttning) sediment

MF3, MF4, MF5, MF6

Abyssal (djuphavsslätt)

MG1, MG2, MG3, MG4, MG5, MG6

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning rörande temat ”Bentiska livsmiljöer”

| 1. | Status för varje livsmiljötyp ska bedömas med hjälp av bedömningar (till exempel undertyper av de huvudsakliga livsmiljötyperna) enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2000/60/EG, när så är möjligt. |
| --- | --- |

1.

Status för varje livsmiljötyp ska bedömas med hjälp av bedömningar (till exempel undertyper av de huvudsakliga livsmiljötyperna) enligt direktiv 92/43/EEG och direktiv 2000/60/EG, när så är möjligt.

| 2. | Bedömningen av kriteriet D6C4 ska göras med hjälp av bedömningen enligt kriterium D6C1. |
| --- | --- |

2.

Bedömningen av kriteriet D6C4 ska göras med hjälp av bedömningen enligt kriterium D6C1.

| 3. | Kriterierna D6C4 och D6C5 motsvarar kriterierna utbredning/areal som täcks per livsmiljötyp inom utbredningsområdet och särskilda strukturer och funktioner i direktiv 92/43/EEG. |
| --- | --- |

3.

Kriterierna D6C4 och D6C5 motsvarar kriterierna utbredning/areal som täcks per livsmiljötyp inom utbredningsområdet och särskilda strukturer och funktioner i direktiv 92/43/EEG.

| 4. | För D6C5 ska bedömningar av negativa effekter av belastningar, inklusive enligt kriterierna D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 och D8C4, beaktas. |
| --- | --- |

4.

För D6C5 ska bedömningar av negativa effekter av belastningar, inklusive enligt kriterierna D2C3, D3C1, D3C2, D3C3, D5C4, D5C5, D5C6, D5C7, D5C8, D6C3, D7C2, D8C2 och D8C4, beaktas.

| 5. | För D6C5: artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen. |
| --- | --- |

5.

För D6C5: artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen.

Måttenheter för kriterierna:

| — | D6C4: Omfattning av livsmiljöförlust uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning. |
| --- | --- |

—

D6C4: Omfattning av livsmiljöförlust uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning.

| — | D6C5: Omfattning av livsmiljötypen som är negativt påverkad uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning. |
| --- | --- |

—

D6C5: Omfattning av livsmiljötypen som är negativt påverkad uttryckt i kvadratkilometer (km2) och som procentandel av livsmiljötypens totala omfattning.

Specifikationer för urvalet av arter och livsmiljöer med avseende på temana ”Artgrupper av havsfåglar, däggdjur, reptiler, fiskar och bläckfiskar”, ”Pelagiska livsmiljöer” och ”Bentiska livsmiljöer”

Urvalet av arter och livsmiljöer som ska pekas ut i de artgrupper och i de pelagiska och bentiska huvudsakliga livsmiljötyperna ska grundas på följande:

| 1. | Vetenskapliga kriterier (ekologisk relevans):






  a) | representativa för den ekosystemrelaterade komponenten (artgrupp eller huvudsaklig livsmiljötyp) och ekosystemfunktionen (t.ex. förbindelse mellan olika livsmiljöer och populationer, fullständighet och integritet hos viktiga livsmiljöer), som är relevanta för bedömningen av tillstånd/påverkan, t.ex. att de har en nyckelfunktion inom komponenten (t.ex. hög eller specifik biologisk mångfald, produktivitet, trofisk koppling, särskild resurs eller tjänst) eller särskilda egenskaper vad gäller livscykel (ålder och storlek vid förökning, livslängd, vandringsbeteende); |
| --- | --- | --- |

1.

Vetenskapliga kriterier (ekologisk relevans):

a)

representativa för den ekosystemrelaterade komponenten (artgrupp eller huvudsaklig livsmiljötyp) och ekosystemfunktionen (t.ex. förbindelse mellan olika livsmiljöer och populationer, fullständighet och integritet hos viktiga livsmiljöer), som är relevanta för bedömningen av tillstånd/påverkan, t.ex. att de har en nyckelfunktion inom komponenten (t.ex. hög eller specifik biologisk mångfald, produktivitet, trofisk koppling, särskild resurs eller tjänst) eller särskilda egenskaper vad gäller livscykel (ålder och storlek vid förökning, livslängd, vandringsbeteende);

| b) | relevanta för bedömningen av en viktig mänsklig belastning som ekosystemkomponenten exponeras för, då den är känslig för denna belastning och påverkas av den (sårbar) i bedömningsområdet; |
| --- | --- |

b)

relevanta för bedömningen av en viktig mänsklig belastning som ekosystemkomponenten exponeras för, då den är känslig för denna belastning och påverkas av den (sårbar) i bedömningsområdet;

| c) | förekommer i tillräckligt antal eller tillräcklig omfattning i bedömningsområdet för att det ska gå att utforma en lämplig indikator för bedömning; |
| --- | --- |

c)

förekommer i tillräckligt antal eller tillräcklig omfattning i bedömningsområdet för att det ska gå att utforma en lämplig indikator för bedömning;

| d) | den uppsättning arter eller livsmiljöer som väljs ut ska så långt som möjligt täcka hela skalan av ekosystemkomponentens ekologiska funktioner och de viktigaste belastningarna som komponenten är utsatt för; |
| --- | --- |

d)

den uppsättning arter eller livsmiljöer som väljs ut ska så långt som möjligt täcka hela skalan av ekosystemkomponentens ekologiska funktioner och de viktigaste belastningarna som komponenten är utsatt för;

| e) | om arter i artgruppen är nära förknippade med en särskild huvudsaklig livsmiljötyp kan de inkluderas i denna livsmiljötyp för övervaknings- och bedömningssyften; i sådana fall ska arten inte tas med i bedömningen av artgruppen. |
| --- | --- |

e)

om arter i artgruppen är nära förknippade med en särskild huvudsaklig livsmiljötyp kan de inkluderas i denna livsmiljötyp för övervaknings- och bedömningssyften; i sådana fall ska arten inte tas med i bedömningen av artgruppen.

| 2. | Praktiska tilläggskriterier (som inte får överordnas vetenskapliga kriterier):






  a) | övervakning/teknisk genomförbarhet, |
| --- | --- | --- |

2.

Praktiska tilläggskriterier (som inte får överordnas vetenskapliga kriterier):

a)

övervakning/teknisk genomförbarhet,

| b) | övervakningskostnader, |
| --- | --- |

b)

övervakningskostnader,

| c) | adekvata datatidsserier. |
| --- | --- |

c)

adekvata datatidsserier.

Det representativa urvalet av arter och livsmiljöer som ska bedömas är troligen specifikt för regionen eller delregionen, även om vissa arter kan förekomma i flera regioner eller delregioner.

Tema

Ekosystem, inbegripet näringsvävar (med anknytning till deskriptorerna 1 och 4)

Kriterier, inklusive kriteriekomponenter, och metodstandarder

| Kriteriekomponenter | Kriterier | Metodstandarder |
| --- | --- | --- |
| Trofiska gilder (grupper) i ett ekosystem.
  Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över trofiska gilder genom regionalt eller delregionalt samarbete. | D4C1 – Primärt:
  Den trofiska gildens mångfald (artsammansättning och arternas relativa abundans) är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete. | Bedömningsskala:

  Regional nivå för Östersjön och Svarta havet. Delregional nivå för Nordostatlanten och Medelhavet.
  Delområden kan användas där så är lämpligt.

  Användning av kriterier:

  När värdena inte hamnar inom tröskelvärdena kan det bli nödvändigt med ytterligare forskning och undersökningar för att förstå orsakerna. |
| D4C2 – Primärt:
  Balansen i total abundans mellan de trofiska gilderna är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| D4C3 – Sekundärt:
  Individernas storleksfördelning inom den trofiska gilden är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |
| D4C4– Sekundärt (ska användas till stöd för kriterium D4C2 vid behov):
  Produktiviteten inom den trofiska gilden är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.
  Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete. |

Kriteriekomponenter

Kriterier

Metodstandarder

Trofiska gilder (grupper) i ett ekosystem.

Medlemsstaterna ska upprätta en förteckning över trofiska gilder genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D4C1 – Primärt:

Den trofiska gildens mångfald (artsammansättning och arternas relativa abundans) är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Bedömningsskala:

Regional nivå för Östersjön och Svarta havet. Delregional nivå för Nordostatlanten och Medelhavet.

Delområden kan användas där så är lämpligt.

Användning av kriterier:

När värdena inte hamnar inom tröskelvärdena kan det bli nödvändigt med ytterligare forskning och undersökningar för att förstå orsakerna.

D4C2 – Primärt:

Balansen i total abundans mellan de trofiska gilderna är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D4C3 – Sekundärt:

Individernas storleksfördelning inom den trofiska gilden är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

D4C4– Sekundärt (ska användas till stöd för kriterium D4C2 vid behov):

Produktiviteten inom den trofiska gilden är inte negativt påverkad till följd av mänskliga belastningar.

Medlemsstaterna ska bestämma tröskelvärden genom regionalt eller delregionalt samarbete.

Specifikationer och standardiserade metoder för övervakning och bedömning

| 1. | Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen. |
| --- | --- |

1.

Artsammansättning ska avse den lägsta möjliga taxonomiska nivå som är lämplig för bedömningen.

| 2. | De trofiska gilder som valts ut enligt kriteriekomponenter bör beakta Ices förteckning över trofiska gilder (20) och ska uppfylla följande villkor:






  a) | Omfatta minst tre trofiska gilder. |
| --- | --- | --- |

2.

De trofiska gilder som valts ut enligt kriteriekomponenter bör beakta Ices förteckning över trofiska gilder (20) och ska uppfylla följande villkor:

a)

Omfatta minst tre trofiska gilder.

| b) | Två trofiska gilder ska utgöras av andra organismer än fisk. |
| --- | --- |

b)

Två trofiska gilder ska utgöras av andra organismer än fisk.

| c) | Minst en trofisk gild ska utgöras av primärproducenter. |
| --- | --- |

c)

Minst en trofisk gild ska utgöras av primärproducenter.

| d) | Helst vara representativa för minst toppen, mitten och botten av näringskedjan. |
| --- | --- |

d)

Helst vara representativa för minst toppen, mitten och botten av näringskedjan.

Måttenheter:

| — | D4C2: Total abundans (antal individer eller biomassa i ton (t)) för alla arter i den trofiska gilden. |
| --- | --- |

—

D4C2: Total abundans (antal individer eller biomassa i ton (t)) för alla arter i den trofiska gilden.

---

(1)  När detta beslut hänvisar till en ”deskriptor” avses de relevanta kvalitativa deskriptorer som används för att fastställa god miljöstatus enligt de numrerade punkterna i bilaga I till direktiv 2008/56/EG.

(2)  D3C2 och D3C3 är statusbaserade kriterier för kommersiellt utnyttjade fiskar och skaldjur men visas i del I av tydlighetsskäl.

(3)  D3C3 kommer eventuellt ännu inte att kunna användas för 2018 års översyn av den inledande bedömningen och fastställandet av god miljöstatus i enlighet med artikel 17.2 a i direktiv 2008/56/EG.

(4)  Rådets förordning (EG) nr 199/2008 av den 25 februari 2008 om upprättande av en gemenskapsram för insamling, förvaltning och utnyttjande av uppgifter inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken (EUT L 60, 5.3.2008, s. 1).

(5)  
  Vägledningar (Guidance documents) som offentliggörs inom ramen för den gemensamma genomförandestrategin för direktiv 2000/60/EG kan vara relevanta i denna bedömning (t.ex. Guidance Document nr 13 med titeln Overall Approach to the Classification of Ecological Status and Ecological Potential och
  nr 23 med titeln Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies).

(6)  Kommissionens beslut 2013/480/EU av den 20 september 2013 om upprättande av de värden som fastställts för klassificeringarna i medlemsstaternas övervakningssystem som ett resultat av interkalibreringsförfarandet, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG och om upphävande av beslut 2008/915/EG (EUT L 266, 8.10.2013, s. 1).

(7)  Fysisk förlust ska tolkas som i punkt 3 i specifikationerna till deskriptor 6.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/35/EG av den 7 september 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och om införande av sanktioner, inbegripet straffrättsliga sanktioner, för föroreningsbrott (EUT L 255, 30.9.2005, s. 11).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

(11)  Kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 av den 2 juni 2014 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i vissa livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 252/2012 (EUT L 164, 3.6.2014, s. 18).

(12)  Kommissionens förordning (EG) nr 333/2007 av den 28 mars 2007 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av halten av bly, kadmium, kvicksilver, oorganiskt tenn, 3-MCPD och bens(a)pyren i livsmedel (EUT L 88, 29.3.2007, s. 29).

(13)  Detta är ”Nivå 1 – Material” (”Level 1 – Materials”) i förteckningen över kategorier av skräp från gemensamma forskningscentrumets vägledning om övervakning av marint avfall i europeiska hav (Guidance on Monitoring of marine litter in European seas, 2013, ISBN 978-92-79-32709-4). I huvudförteckningen (Master List of Categories of Litter Items) anges vad som ingår i varje kategori: kemikalier är t.ex. paraffin, vax, olja och tjära.

(14)  Förordning (EG) nr 199/2008 får användas för insamling av relevanta fiskerirelaterade data inom ramen för deskriptorerna 1, 4 och 6.

(15)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1251 av den 12 juli 2016 om antagande av ett flerårigt unionsprogram för insamling, förvaltning och utnyttjande av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden 2017–2019 (EUT L 207, 1.8.2016, s. 113).

(16)  Relevanta fiskerirelaterade data bör användas med tillämpning av förordning (EG) nr 199/2008.

(17)  Används för situationer där flodmynningars påverkan sträcker sig längre än de vatten som betecknas som vatten i övergångszon enligt direktiv 2000/60/EG.

(18)  Evans, D. (2016). Revising the marine section of the EUNIS Habitat classification – Rapport från ett seminarium om biologisk mångfald vid Europeiska miljöbyråns ämnescenter den 12 och 13 maj 2016, ETC/BD arbetsdokument nr A/2016.

(19)  Om ej specifikt definierad i EUNIS-klassificeringen kan gränsen mellan övre och nedre batyal fastställas till ett visst djup.

(20)  
  Ices Advice (2015) Book 1, Ices special request advice, publicerad den 20 mars 2015.

---

Rättelser

| 18.5.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/75 |
| --- | --- | --- | --- |

18.5.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/75

---

Rättelse till kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1011 av den 24 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 273/2004 om narkotikaprekursorer och rådets förordning (EG) nr 111/2005 om regler för övervakning av handeln med narkotikaprekursorer mellan unionen och tredjeländer, samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 1277/2005

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 162 av den 27 juni 2015
  )

Sidan 15, artikel 3.9 andra stycket led i

I stället för:

”Den dag då tillståndets giltighet löper ut, i de fall då en giltighetstid fastställts i enlighet med artikel 3.6 i den här förordningen eller i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 273/2004.”

ska det stå:

”Den dag då tillståndets giltighet löper ut, i de fall då en giltighetstid fastställts i enlighet med artikel 3.7 i den här förordningen eller i enlighet med artikel 3.5 i förordning (EG) nr 273/2004.”.

---